               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.10.2021
            COM(2021) 935 final
            2021/0337(BUD)

            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/003 IT Porto Canale)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määruses (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.Itaalia ametiasutused esitasid 15. juulil 2021 taotluse EGF/2021/003 IT/Porto Canale, et saada EGFist rahalist toetust seoses Itaalias ettevõtja Porto Industriale di Cagliari SpA juures toimunud koondamistega.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2021/003 IT/Porto Canale

                        Liikmesriik

                        Itaalia

                        Asjaomane piirkond (NUTSi
                           2
                         2. tasand)

                        Sardiinia (ITG2)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        15. juuli 2021

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        29. juuli 2021

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        29. juuli 2021

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        20. august 2021

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        29. oktoober 2021

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõige 3

                        Põhiettevõtja

                        Porto Canale
                           (Porto Industriale di Cagliari SpA)

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 jagu)
                           3

                        Osa 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad)

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        1. september 2020 – 1. jaanuar 2021

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        190

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        0

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        190

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        190

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        190

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        1 686 750

                        EGFi rakendamise eelarve
                           4
                         (eurodes)

                        0 070 200

                        Kogueelarve (eurodes)

                        1 756 950

                        EGFi toetus eurodes (85 %)

                        1 493 407

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Itaalia ametiasutused esitasid taotluse EGF/2021/003 IT/Porto Canale 15. juulil 2021, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast
                  5
               . Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist ja palus Itaalia ametiasutustelt lisateavet 29. juulil 2021. Lisateave esitati 15 tööpäeva jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 50 tööpäeva pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 29. oktoobril 2021.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus puudutab 190 koondatud töötajat, kelle tegevus ettevõtja Porto Canale (Porto Industriale di Cagliari SpA) juures lõppes. Ettevõtja tegutses NACE Revision 2 osa 52 „Laondus ja veondust abistavad tegevusalad“ alla kuuluvas majandussektoris. Ettevõtja Porto Canale juures toimunud koondamiste asukoht on NUTS 2. tasandi piirkond Sardiinias (ITG2).

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Itaalia ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 3 kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud kriteeriumidest, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes pidanud tegevuse lõpetama vähemalt 200 koondatud töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Taotluse esitamise aluseks olev neljakuuline vaatlusperiood kestis 1. septembrist 2020 kuni 1. jaanuarini 2021.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Vaatlusperioodi jooksul tegevuse lõpetamise tõttu koondatud töötajate arvutamisel lähtuti kuupäevast, mil nende tööleping tegelikult lõpetati või see aegus.

               Abikõlblikud toetusesaajad

               9.Abikõlblike toetusesaajate koguarv on seega 190.

               Ülevaade sündmustest, mis tõid kaasa töötajate koondamise

               10.2018. aastal toimus Vahemere piirkonna sadamate kaudu 35 % Euroopa sadamaliiklusest ning 2008. aastaga võrreldes oli tegemist seitsme protsendipunktilise suurenemisega. Itaalia sadamad aga ei saanud sellest suundumusest kasu. Ajavahemikus 2011–2018 suurenesid Suessi kanalit läbiva kauba mahud (tonnid) 42 %, samas Itaalia sadamate tegevus suurenes vaid 2 %
                  6
                ja Cagliari sadama tegevus vähenes järgemööda kogu selle aja jooksul.

               Kaupade merevedu, Sardiinia sadamatesse sisenevad ja sealt väljuvad kaubavood kokku
                  (miljonites tonnides)

                        Sisenev

                        Väljuv

               Allikas: Banca d'Italia
                  7

               11.Üleilmsete laevaveoliinide koondumiste
                  8
                tõttu on Vahemerel toimuv ümberlaadimistegevus muutunud. Kaubakonteinerite mahud ja laadimistegevus on liikunud Vahemere piirkonna servades asuvatesse sõlmpunktidesse (nt Piraeus, Port Said, Tanger-Med ja Algeciras).

               12.Cagliari sadamal on üleilmse kaubandusvõrgustiku seisukohast suur puudus: ta ei saa pakkuda maismaaühendusi ülejäänud Itaalia ja Euroopaga. 2018. aastal vähenes sadamas kaubavedu 90 % ja kahjum oli üle 3 miljoni euro. 2019. aastal ei külastanud Cagliari konteinerterminali mitme kuu jooksul ühtegi laeva, sest peamise kliendi (Hapag Lloyd) strateegilised valikud muutusid
                  9
               . Kokkuvõttes otsustas äriühing Contship Italia Group, kes on ettevõtja Porto Industriale di Cagliari S.p.A ainuomanik ja konteinerterminali kontsessionäär, oma tegevuse Cagliaris lõpetada ning tütarettevõtte Porto Industriale di Cagliari SpA vabatahtlikult likvideerida.

               13.Et vältida koondamisi ajal, mil Itaalia ametiasutused otsisid konteineriterminali jaoks uut kontsessionääri, tagati 2019. aasta septembris ettevõtja Porto Canale 207le töötajale sotsiaalse turvavõrgu CIGS toetus (CIGS aitab asendada või täiendada raskustes olevate ettevõtjate töötajatele makstavat palka 12 kuu jooksul). Töötajatele saadeti kirjalikud koondamisteated, milles lepingu lõpetamise kuupäevaks oli 1. september 2020.

               14.Uue kontsessionääri leidmiseks korraldatud pakkumismenetlusele ei olnud kolmest pikendamisest hoolimata reageerinud ühtegi pakkujat. 2020. aasta septembris koondati seni veel ettevõtja juurde jäänud 190 töötajat.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               15.Pandeemiakriis on Sardiinia tööturgu oluliselt halvendanud, sest Sardiinia eraldatus pika vahemaa tõttu maismaaga muudab tööturu väikeseks.

               16.Töötavate inimeste arv, mis oli aastatel 2018–2019 suurenenud, langes 2020. aastal järsult. Itaalia riikliku statistikaameti (ISTAT) tööjõu-uuringu andmetel oli tööhõive langus (–4,6 %) 2,6 protsendipunkti suurem kui Itaalia kui terviku keskmine (–2,0 %)
                  10

               17.Töökohtade loomise ja kadumise vaheline erinevus oli 2020. aastal negatiivne (–6000 töökohta). See tähendab, et iga 100 töötaja kohta kadus 2,6 täistööajaga töökohta. Langus tulenes peamiselt turismi-, meelelahutus- ja vabaajateenuste ning merekaubaveo (peamiselt ümberlaadimisteenuse) vähenemisest, samas ehitussektoris toimus positiivne areng. Tööturul osalemise määr vähenes 2019. aastaga võrreldes 3,1 protsendipunkti (60,3 %le)
                  11
               .

               18.2020. aasta esimesel poolel vähenes Sardiinias tehtud töötundide arv peaaegu 20 % võrreldes 2019. aasta sama perioodiga. Töötundide arvu vähenemine ei toonud kaasa töötust vaid tänu sellele, et laialdaselt kasutati lühendatud tööajaga töötamise kavasid ja et jõustus seadus,
                  12
                millega ennetati töötajate koondamist pandeemia esimestel kuudel.

               19.Lisaks ettevõtja Porto Canale juures toimunud koondamiste negatiivsetele tagajärgedele kannatab Sardiinia majandus veel ka ettevõtja Air Italy juures toimunud koondamiste tagajärjel (nende koondamistega seoses on esitatud eraldi EGFi taotlus
                  13
               ).

               20.Tööhõive vähenemise üldises kontekstis vajavad ettevõtja Porto Canale juurest koondatud töötajad Sardiinia väikese tööturu probleemide lahendamiseks ja uute töökohtade leidmiseks täiendavat toetust.

               Taotluse vastuvõetavuse aluseks olevate asjaolude selgitus

               21.Itaalia väidab, et vaatamata asjaolule, et neljakuulise vaatlusperioodi jooksul oli koondamisi vähem kui 200, tuleks seda taotlust siiski käsitleda EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohase taotlusena, sest koondamised toimusid väikesel tööturul.

               22.Sardiinia on väike tööturg, kuna tegemist on maismaast eemal asuva saarega. Lisaks on saar hõredalt asustatud. Rahvastikutihedus on 68 elanikku km² kohta, mis on alla EL 27 keskmise (109) ja moodustab ligikaudu kolmandiku Itaalia keskmisest (201)
                  14
               . Lisaks väheneb saare rahvaarv ( (2019. aastal –5,4 % võrreldes 2018. aastaga)
                  15
               . Rahvastiku, loodusvarade, majandusliku heaolu geograafiline jagunemine ning majandustaristud on heterogeensed ja koondunud saare lõuna- ja loodeossa. Kolmandik kõigist Sardiinia töökohtadest asuvad Cagliaris.

               23.Sardiinia SKP ostujõu standardina
                  16
                elaniku kohta on Itaalia keskmisest palju väiksem. 2018. aastal oli see 21 600 eurot, Itaalia keskmisest (29 700 eurot) ja Euroopa keskmisest (31 000 eurot) palju väiksem (Eurostat, 2020)
                  17
               .

               24.Majanduskriis on Sardiiniat rängalt mõjutanud. 2008. aastast alates on majanduskasv olnud väike ja tööpuudus on kasvanud
                  18
               .

               25.Ka pandeemia andis Sardiinia teenindussektorile ränga löögi: kahe kolmandiku ettevõtte käive vähenes. Eriti suurt mõju avaldas kriis turismiettevõtjatele, kuna 2020. aastal langes saare külastajate arv 2019. aastaga võrreldes 58 %
                  19
               . Kuigi tootmistegevus on olnud pandeemia mõjude suhtes vastupanuvõimelisem, moodustab see Sardiinia tööturul pakutavatest tegevustest vaid 7 %. Ka see näitaja on riigi keskmisest tootmistegevusest 1,7 protsendipunkti väiksem (ISTAT, 2020)
                  20
               .

               26.2020. aastal vähenes Sardiinia perede saadaolev sissetulek püsihindades 2019. aastaga võrreldes 5,1 % (Itaalias oli see näitaja –2,7 %). Vähenemise tingis kahanenud tööjõutulu (kogusissetulekust moodustab tööjõutulu neli viiendikku). Netotöötasud töötaja kohta vähenesid järsult, seda peamiselt töötundide arvu vähenemise tõttu (13 % vähem töötunde kui 2019. aastal)
                  21
               .

               27.Pandeemia tõttu suurenes 2020. aastal töötuluta leibkondade arv Sardiinias 16,5 %ni (2019 aastaga võrreldes +3,5 protsendipunkti). Leibkonna sissetuleku vähenemise kontekstis suurenes põhisissetuleku (reddito di cittadinanza) kasutamine 2020. aastal 2019. aastaga võrreldes 7,3 %. 2020. aasta lõpus oli toetust saavate leibkondade arv 47 604 (6,5 % Sardiinia leibkondadest), mis on 1,7 protsendipunkti Itaalia keskmisest (4,8 %) kõrgem
                  22
               .

               28.Et pakkuda pandeemia tagajärjel majanduslikult raskesse olukorda sattunud peredele kohest abi, alustati 2020. aasta mais erakorralise sissetuleku (reddito di emergenza) maksmist. Tegemist on ajutise meetmega, mis sarnaneb põhisissetuleku meetmele, kuid mille suhtes kehtivad vähem piiravad juurdepääsukriteeriumid. 2020. aasta lõpus sai selle meetme kaudu toetust umbes 8 500 leibkonda. Mõlema sissetulekukava vahendusel kokku said toetust 7,7 % Sardiinia leibkondadest
                  23
               .

               29.Põhisissetulek aitas vähendada vaesust,
                  24
                mis suhtelise vaesuse indeksi kohaselt mõjutas 2018. aastal 25 % Sardiinia elanikkonnast (see näitaja on 10 protsendipunkti riigi keskmisest kõrgem). Ka perekonna vaesuse indeks on kõrgem kui Itaalia keskmine. 2018. aastal oli see näitaja Sardiinia puhul 19,3 % ja Itaalia puhul 11,8 %. See indeks vähenes 2019. aastal, olles 12,8 % Sardiinias ja 11,4 % Itaalias. Sardiinia näitaja langusele aitas kindlasti kaasa põhisissetulekukava, millest sai kasu 40 000 Sardiinia inimest
                  25
               .

               Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitleva ELi kvaliteediraamistiku kohaldamine

               30.Itaalia on kirjeldanud, kuidas muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlevas ELi kvaliteediraamistikus esitatud soovitusi on arvesse võetud. Pärast seda, kui ettevõtja Porto Canale algatas kogu tööjõu suhtes kollektiivse koondamise menetluse, korraldasid Sardiinia ametiasutused, asjaomased ministeeriumid,
                  26
                ametiühingud
                  27
                ja töötajaid koondav ettevõtja ümarlauaarutelud, millel oli kaks eesmärki. Esiteks oli vaja kaitsta töötajate sissetulekut palgalisaskeemide kaudu ning tagada töötajate kutseoskuste ja teadmiste säilimine ning teiseks tuli suurendada potentsiaalsete investorite huvi Cagliari sadama vastu tingimusel, et investorid aitavad luua uusi tööalaseid väljavaateid.

               31.Piirkondlikud avalikud tööturuasutused Regione Sardegna ja ASPAL võtsid otseseid meetmeid, et saavutada kvaliteediraamistikus soovitatud eesmärke koolituse, sertifitseerimise ja tööturule naasmise osas. ASPAL tegi kindlaks kõige sobivamad meetmed tagamaks töötajate naasmise tööturule, pakkudes neile valdkonnaüleseid oskusi, nagu IT-, keele- või ettevõtlusoskused või logistikasektori oskuste täiendamine. Töötajad said 12 kuud CIGSi toetust ja CIGS-kavaga seotud intensiivseid ümberpaigutamisabiteenuseid
                  28
               . Sotsiaalpartnerid olid meetmete kavandamisse igakülgselt kaasatud.

               32.Itaalia on koondatud töötajate abistamiseks võetud meetmete kohta teatanud, et üldise teavitamise ja kutsenõustamise meetmeid on juba võetud ning et 179 koondatud töötajat osales logistikaalasel täiendkoolitusel.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               33.Itaalia on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               34.Individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketiga täiendatakse meetmeid, mida rahastatakse muudest riiklikest või ELi fondidest, näiteks juba mainitud CIGS-kavaga seotud ümberpaigutamisabi teenus.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               35.Sardiinia piirkond, ASPAL, Cagliari omavalitsus, Cagliari sadamaamet ja ametiühingud on üheskoos kindlaks määranud sobivad meetmed ja viisid, millega tagada ettevõtja Porto Canale endiste töötajate tööturule naasmine. 2020. aasta novembrist korraldasid ANPAL
                  29
                ja Sardiinia ametiasutused mitu videokonverentsi eesmärgiga lihvida meetmepaketti ja valmistada ette EGFi taotlus.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               36.Eeldatavalt osalevad 190 koondatud töötajat kõnealuste meetmetega pakutavas tegevuses. Koondatud töötajad jagunevad soo, vanuse ja haridustaseme alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Toetusesaajate eeldatav arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        172

                        (90,5 %)

                        Naised:

                        18

                        (9,5 %)

                        Mittebinaarsed isikud

                        0

                        (0,0 %)

                        Vanuserühm

                        Alla 30-aastased:

                        0

                        (0,0 %)

                        30–54-aastased:

                        187

                        (98,4 %)

                        Üle 54-aastased:

                        3

                        (1,6 %)

                        Haridustase

                        Põhiharidus või sellest madalam haridus
                           30

                        18

                        (9,5 %)

                        Keskharidus
                           31
                         või teise taseme hariduse järgne haridus
                           32

                        159

                        (83,7 %)

                        Kolmanda taseme haridus
                           33

                        13

                        (6,8 %)

               Kavandatud meetmed

               37.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Üldine teavitamine ja kutsenõustamine: pärast olemasolevate meetmete tutvustamist tagatakse kõikidele töötajatele kutsenõustamine. See meede on juba rakendatud ega ole seega EGFi kaasrahastatud paketi osa. Meedet on siiski mainitud, et näidata koondatud töötajate jaoks kavandatud meetmete koherentsust.

               –Karjäärinõustamine: töötaja profiilianalüüs, mis on osa selle meetme sisust, on loodud selleks, et suurendada igaühe teadlikkust oma huvialade, oskuste, võimete ja pädevuste osas ning ka selles osas, kus tuleb end täiendada. Nõustamise tulemusena koostatakse igaühele personaalne tööle naasmise teekond.

               –Tööotsingute toetamine, sh kohalike ja piirkondlike töövõimaluste aktiivne otsimine ning töövahendamine.

               –Mentorlus uue töökohaga kohanemisel: ette on nähtud mentorikohtumised, mille käigus aidata töötajatel kohaneda uue töökeskkonna ja korraldusliku küljega.

               –Ettevõtlusega alustamise toetus: füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisest huvitatud töötajad saavad osaleda rühma- või personaalsetel kursustel, kus võidakse õpetada kavandamist, teostatavusuuringute läbiviimist, äriplaanide koostamist ning aidatakse rahastamisvõimalusi kindlaks määrata jne. Loodud on ka ettevõtlusoskuste vahend „WeRentrepreneur“
                  34
               .

               –Ettevõtte loomise toetus. oma ettevõtte asutavad töötajad või FIEna alustajad saavad ettevõtte asutamiseks toetust kuni 22 000 eurot.

               –Koolitus: pakutakse logistikaga seotud koolitust, näiteks kaupade liikumise, vedude planeerimise jne, samuti kaubaveoks vajalike masinate hoolduse, logistikataristute korraldamise ja haldamise teemalisi koolitusi. Põhikoolitusele lisandub 30-tunnine horisontaalne koolitus (inglise keele õpe või põhikoolituse sisuga seotud IT-õpe).

               Töötajatele, kes töövahenduse kaudu on tööotsijate nimekirja kantud, pakutakse koolitust mis tahes vajaminevate oskuste alal, mida potentsiaalne tööandja nõuab. Eelisjärjekorras on haavatamad töötajate rühmad, eelkõige madalama haridustasemega või üle 55-aastased töötajad. Koolitusel keskendutakse rohemajandusele, sinisele majandusele,
                  35
                isiklikele teenustele, tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, kultuuripärandi ja kultuuritegevuse edendamisele. Koolituspakkumiste hulgas on ka riiklikesse või piirkondlikesse kataloogidesse kantud kutseõppekoolitused.

               Füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkajad saavad koolitustoetust ettevõtlusega alustamise ja ettevõtte juhtimisega seotud koolituste jaoks.

               –Stiimulid ja konkreetsete kulude toetamine. 1) Värbamisstiimulid. Porto Canale endise töötaja tööle võtvad ettevõtjad saavad 3 500 eurot iga täistööajaga tähtajatu töölepingu eest ja 1 500 eurot tähtajalise lepingu eest. 2) Liikuvusega seotud kulude hüvitamine. Et toetada töötajate geograafilise liikuvusega seotud kulude hüvitamist juhul, kui töötaja asub uuele tööle mõnes teises piirkonnas, oma elukohast 200 km kaugusel või kaugemal asuvas piirkonnas, on kavas hüvitada kolimiskulud. 3) Koolitusstiimulid. Aktiivselt koolitusel osalevad töötajad saavad ühekordse toetusena 500 eurot.

               38.Kõik meetmed kavandati nii, et nad oleksid kooskõlas kestliku arengu valdkonnas rakendatava Itaalia riikliku strateegiaga (SNSvS)
                  36
               . Kooskõlas EGFi määruse artikli 7 lõikega 2 aitab meetmepakett levitada digiajastul ja ressursitõhusas majanduses vajalikke horisontaalseid oskusi.

               39.Kavandatud individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti kuuluvad meetmed, mida on siin kirjeldatud, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Kavandatud teenused ei asenda passiivseid sotsiaalkaitsemeetmeid.

               40.Itaalia on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad kinnitavad, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               41.Hinnangulised kogukulud on 1 756 950 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 1 686 750 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 70 200 eurot.

               42.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 493 407 eurot (85 % kogukuludest).

               43.Riiklikku eel- ja kaasrahastamist pakub Regione Sardegna (Sardiinia maakond).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           37

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           38

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti a kohased meetmed)

                        Karjäärinõustamine
                           (counselling per lo sviluppo di carriera e patto di azione)

                        190

                        280

                        53 200

                        Tööotsingute toetamine
                           (accompagnamento e assistenza alla ricerca attiva di lavoro)

                        150

                        280

                        42 000

                        Mentorlus uue töökohaga kohanemisel
                           (accompagnamento all'inserimento lavorativo)

                        150

                        175

                        26 250

                        Ettevõtlusega alustamise toetus
                           (accompagnamento alla creazione d'impresa)

                        20

                        525

                        10 500

                        Ettevõtte loomise toetus
                           (bonus per la creazione di un'impresa)

                        20

                        22 000

                        440 000

                        Koolitus
                           (formazione professionale su misura, voucher formativo specialistico, formazione specialistica in gestione aziendale)

                        176

                        2 993

                        526 800

                        Vahesumma a:

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        1 098 750

                        (65,14 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohased meetmed)

                        Töölevõtmise stiimulid
                           (Incentivo all’assunzione)

                        170

                        2235

                        380 000

                        Liikuvusega seotud kulude hüvitamine
                           (bonus per la mobilità territoriale)

                        80

                        1500

                        120 000

                        Koolitusstiimulid
                           (indennità per la frequenza della formazione)

                        176

                        500

                        88 000

                        Vahesumma b:

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        588 000

                        (34,86 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 5 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistus

                        –

                        15 000

                        2. Haldamine

                        –

                        30 000

                        3. Teave ja reklaam

                        –

                        4 200

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        21 000

                        Vahesumma c:

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        70 200

                        (4,00 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        1 756 950

                        EGFi toetus (85 % kogukuludest)

                        –

                        1 493 407

               44.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Itaalia on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               45.Itaalia kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 22 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               46.Itaalia ametiasutused hakkasid sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 8. oktoobril 2020. Seega võib kõnealuste meetmetega seotud kulude katteks saada EGFist rahalist toetust alates 8. oktoobrist 2020 kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast.

               47.Itaalia ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 18. jaanuaril 2021. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 18. jaanuarist 2021 kuni 31 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               48.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Itaalia on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab ANPAL järgmiselt: ANPALi IV osakond on korraldusasutus ja ANPALi VI osakond on sertifitseerimisasutus. Auditeerimisasutus on töö- ja sotsiaalpoliitika ministeeriumi (Ministero del lavoro e delle politiche sociali) peasekretär. ASPAL tegutseb korraldusasutuse vahendusasutusena.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               49.Itaalia on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende meetmete rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –topeltrahastamine on välistatud;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               50.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  39
                artikliga 8.

               51.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 493 407 euro suuruses summas, mis moodustab 85 % kavandatud meetmete kogukulust.

               52.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  40
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               53.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 493 407 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               54.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku vastuvõtmisega samal ajal võttis komisjon vastu otsuse rahalise toetuse kohta, mis on rahastamisotsus finantsmääruse
                  41
                artikli 110 tähenduses Kõnealune rahastamisotsus jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu teavitavad komisjoni eelarvevahendite ümberpaigutamise heakskiitmisest.

               2021/0337 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/003 IT Porto Canale)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013,
                  42
                eriti selle artikli 15 lõiget 1,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  43
                ja eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  44
                artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)Itaalia ametiasutused esitasid 15. juulil 2021 taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses Itaalias ettevõtja Porto Industriale di Cagliari SpA töötajate koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab määruse (EL) 2021/691 artiklis 13 sätestatud EGFi rahalise toetuse andmise tingimustele.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) 2021/691 artikli 4 lõikega 3 käsitatakse Itaalialt saadud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistega seotud territoorium on väike tööturg ning koondamistel on tööhõivele ja piirkondlikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju.

               (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Itaalia taotluse alusel rahalist toetust summas 1 493 407 eurot.

               (6)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2021. eelarveaasta üldeelarvest võetakse koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 493 407 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  45*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (2)

                        Komisjoni 8. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1755, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 270, 24.10.2019, lk 1–56).

                     (3)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (4)

                        Kooskõlas määruse (EL) 2021/691 artikli 7 lõikega 5.

                     (5)

                        Kooskõlas määruse (EL) 2021/691 artikli 8 lõikega 2 oli 12 nädala pikkune tähtaeg ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 3. maini 2021 peatatud.

                     (6)

                  Riflessioni sul sistema dei trasporti in Italia
                   (2. köide, oktoober 2019) .

                     (7)

                        Banca d’Italia (Itaalia Keskpank).
                  L'economia della Sardegna.
                   Rapporto annuale, giugno 2021

                     (8)

                        Aasia ja Põhja-Euroopa ning Aasia ja Vahemere piirkonna marsruutidel on kolm suurt alliansi (Ocean alliance, 2M ja The Alliance) haaranud endale 100 % lasti ladustamisvõimsusest.

                     (9)

                  Hapag Lloyd eliminates Cagliari port from its services
                  .

                     (10)

                        Banca d’Italia (Itaalia Keskpank).
                  L'economia della Sardegna.
                   Rapporto annuale, giugno 2021
                  .

                     (11)

                        Banca d’Italia (Itaalia Keskpank).
                  L'economia della Sardegna.
                   Rapporto annuale, giugno 2021
                  .

                     (12)

                  Decreto Legge n.18. art. 46 (17. märts 2020)

                     (13)

                        EGF/2021/002 IT / Air Italy. COM(2021) 936.

                     (14)

                  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/demo_r_d3dens/default/table?lang=en

                     (15)

                  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/regions/

                     (16)

                        Ostujõu standardina arvestatud sisemajanduse koguprodukt.

                     (17)

                  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

                     (18)

                  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia
                  .

                     (19)

                  https://www.ansa.it/sardegna/notizie/2021/06/22/bankitalia-pandemia-affossa-pil-della-sardegna-giu-dell8_c3e46d5b-cc14-4605-aeeb-308b6ac8d54c.html

                     (20)

                  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

                     (21)

                        Banca d’Italia (Itaalia Keskpank).
                  L'economia della Sardegna.
                   Rapporto annuale (juuni 2021)
                  .

                     (22)

                        Banca d’Italia (Itaalia Keskpank). L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

                     (23)

                        Banca d’Italia (Itaalia Keskpank). L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

                     (24)

                        Banca d’Italia (Itaalia Keskpank). L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

                     (25)

                        Banca d’Italia (Itaalia Keskpank). L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

                     (26)

                        Taristu ja transpordiministeerium, töö- ja sotsiaalpoliitika ministeerium, majandusarengu ministeerium ning lõunapiirkonna ja territoriaalse ühtekuuluvuse ministeerium.

                     (27)

                        Confederazione Generale Italiana del Lavoro (CGIL), Unione Italiana del Lavoro (UIL), Federazione Italiana Lavoratori Trasporti- Confederazione Generale Italiana del Lavoro (FILT-CGIL), Federazione Italiana Trasporti-Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori (FIT-CISL), UIL Trasporti, Unione Generale del Lavoro (UGL) Mare e Porti, Unione Sindacale di Base (USB) lavoro privato ja Rappresentanza Sindacale Unitaria (RSU).

                     (28)

                        Assegno di ricollocazione-CIGS.

                     (29)

                        ANPAL (Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (Itaalia riiklik tööturupoliitika amet)).

                     (30)

                        ISCED 0–2.

                     (31)

                        ISCED 3.

                     (32)

                        ISCED 4.

                     (33)

                        ISCED 5–8.

                     (34)

                  www.werentrepreneur.com

                     (35)

                  https://ec.europa.eu/oceans-and-fisheries/ocean/blue-economy/sustainable-blue-economy_en

                     (36)

                  Strategia Nazionale per lo Sviluppo sostenibile (SNSvS)

                     (37)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks, nagu see on Itaalia poolt esitatud taotluses.

                     (38)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (39)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/11.

                     (40)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/29.

                     (41)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

                     (42)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (43)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/29.

                     (44)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433, 22.12.2020, lk I/11).

                     (45)
                  *
                        Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.10.2021
            COM(2021) 936 final
            2021/0338(BUD)

            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/002 IT/Air Italy)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprill 2021. aasta määruses (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.15. juulil 2021 esitas Itaalia taotluse EGF/2021/002 IT/Air Italy EGFist rahalise toetuse saamiseks seoses töötajate koondamisega ettevõttes Air Italy SpA Itaalias.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2021/002 IT/Air Italy

                        Liikmesriik

                        Itaalia

                        Asjaomane piirkond (NUTSi
                           2
                         2. tasand)

                        Sardegna (ITG2)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        15. juuli 2021

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        29. juuli 2021

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        29. juuli 2021

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        19. august 2021

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        29. oktoober 2021

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Air Italy SpA

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandustegevuse sektor

                        (NACE Revision 2 jagude järgi)
                           3

                        Jagu 51 (õhutransport)

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        1. september 2020 – 1. jaanuar 2021

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        466
                           4

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        145

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        611

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        611

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        611

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        4 376 000

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        0 182 400

                        Kogueelarve (eurodes)

                        4 558 400

                        EGFi toetus (85 %) (eurodes)

                        3 874 640

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Itaalia esitas taotluse EGF/2021/002 IT/Air Italy 15. juulil 2021, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast
                  6
               . Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist ja palus Itaalia ametiasutustelt lisateavet 29. juulil 2021. Lisateave esitati 15 tööpäeva jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 50 tööpäeva pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 29. oktoobril 2021.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud 466 koondatud töötaja kohta, kelle tegevus Air Italy SpA-s on lõppenud. Ettevõte tegutses majandussektoris, mille tegevusala on liigitatud NACE Revision 2 osa 51 (õhutransport) alla. Air Italy koondamised leidsid aset NUTS 2. tasandi piirkonnas Sardegna (ITG2).

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Itaalia esitas taotluse vastavalt EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohasele sekkumiskriteeriumile, mille kohaselt peab liikmesriigi ettevõte toetuse saamiseks olema koondanud neljakuulise vaatlusperioodi jooksul vähemalt 200 töötajat.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 1. septembrist 2020 kuni 1. jaanuarini 2021.

               8.Vaatlusperioodil koondati ettevõttes Air Italy 466 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Kõikide koondatud töötajate tegevuse lõpetamine vaatlusperioodil on arvutatud alates kuupäevast, mil tööandja teavitas nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
                  7
                artikli 3 lõike 1 kohaselt pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivkoondamisest. Itaalia kinnitas enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva, et need 466 töötajat on tõepoolest koondatud,

               Tingimustele vastavad toetusesaajad

               10.Lisaks juba osutatud töötajatele kuulub rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 145 töötajat, kes koondati enne või pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kooskõlas EGFi määruse artikli 6 punktiga b lõpetasid kõik kõnealused töötajad oma tegevuse kuue kuu jooksul enne vaatlusperioodi algust 1. septembril 2020 ja/või vaatlusperioodi lõpu ja käesoleva ettepaneku vastuvõtmisele eelneva päeva vahel. On võimalik kindlaks teha selge põhjuslik seos sündmusega, mis põhjustas koondatud töötajate tegevuse lõpetamise vaatlusperioodil.

               11.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 611.

               Koondamise ja tegevuse lõpetamise põhjustanud sündmuste kirjeldus

               12.1963. aastal asutati eralennuettevõtja Alisarda, et edendada turismi arengut Costa Smeraldas (Kirde-Sardiinia), millel oli toona ühendus ainult meritsi. 1991. aastal võttis Alisarda oma nimeks Meridiana osana strateegilisest ümberpositsioneerimisest rahvusvahelisel turul. Meridiana käive kasvas 1990. aastatel keskmiselt umbes 10 % aastas. 2004. aastal vedas Meridiana 3,5 miljonit reisijat ning konkureeris otseselt Alitalia ja AirOne’iga Milano Linate – Roma Fiumicino liinil, mis on Itaalia reisijaterohkeim lennuliin. 2006. aastal võttis Meridiana üle Eurofly ning algas integratsiooniprotsess, mis jõudis lõpule 2010. aastal. Lennuettevõtja võttis kasutusele uue kaubamärgi Meridiana Fly.

               13.2013. aastal omandas Meridiana Fly Air Italy, lennuettevõtja, mis asutati 2005. aastal tellimuslendude ning lühi-, keskmise pikkusega ja pikamaalendude tegemiseks.

               14.2018. aastal ühinesid need kaks äriühingut, et luua uus Air Italy, mille omanik on AQA Holding
                  8
               . AQA Holding esitas ambitsioonika kava, et hõlmata paljusid Itaalia sihtkohti ja edendada kontinentidevahelisi lende lennuettevõtja rahvusvahelisest sõlmjaamast Milano Malpensa
                  9
               .

               15.Air Italy seisis algusest peale silmitsi mitmete probleemidega, nagu vaidlused Alitaliaga Mandri-Itaalia ja Sardiinia vaheliste lennuliinide üle,
                  10
                või jõuline reaktsioon American Airlinesi, Delta ja Unitedi poolt, kes pidasid Air Italyt viisiks, kuidas Qatar Airways kavatseb Ameerika Ühendriikide turul laieneda. President Trumpile saadetud avalikus kirjas
                  11
                palusid kõnealused kolm lennuettevõtjat peatada Air Italy USA ja Euroopa vaheliste vahemaandumiseta lendude arvu suurendamise
                  12
               . See taotlus raskendas võimalike partnerluste loomist, kui Air Italy püüdis sõlmida esimesi Atlandi-üleseid liini- ja koodijagamiskokkuleppeid
                  13
               .

               16.Lisaks kasvas õhusõidukipark oodatust aeglasemalt (2020. aasta jaanuaris koosnes see 11 lennukist – neljast Airbus A330st ja seitsmest Boeing 737st). Kolm uut lennukit Boeing 737 Max said Indoneesias ja Etioopias toimunud traagilised õnnetused põhjustanud turvavigade tõttu lennukeelu
                  14
               . Mõned lennuliinid tühistati varsti pärast alustamist
                  15
                ning mõned väljakuulutatud liinid ei hakanudki toimima
                  16
               .

               17.2018. aastal, mis oli Air Italy esimene tegevusaasta, oli kahjum peaaegu 160 miljonit eurot (57 % käibest). Hoolimata käibe suurenemisest (umbes 330 miljoni euro võrra) ulatus kahjum 2019. aastal 230 miljoni euroni, st 70 % käibest
                  17
               .

               18.Air Italy vajas tegevuse jätkamiseks 200 miljonit eurot. Qatar Airways olnuks nõus täiendavalt investeerima, kuid aktsiate täiendav ost oleks muutnud Qatar Airwaysi enamusaktsionäriks ja Air Italy oleks kaotanud Euroopa Liidu lennuettevõtja tegevusloa
                  18
               .

               19.11. veebruaril 2020 teatas Air Italy, et aktsionärid kiitsid heaks vabatahtliku likvideerimise ja kogu tegevuse lõpetamise alates 25. veebruarist 2020.

               20.Kaks päeva pärast tegevuse lõpetamist algatas Air Italy kollektiivse koondamise menetluse kogu oma tööjõu (1 453 töötajat) suhtes. Menetlus aga peatati kuni 2020. aasta septembrini, kuna jõustus dekreetseadus,
                  19
                millega ennetati töötajate koondamist pandeemia alguskuudel.

               Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitleva ELi kvaliteediraamistiku kohaldamine

               21.Itaalia on oma taotluses kirjeldanud, kuidas on arvesse võetud muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlevas ELi kvaliteediraamistikus esitatud soovitusi. Air Italy juhtumiga seotud ametiasutused (töö- ja sotsiaalpoliitika, transpordi ja majandusarengu ministeeriumid koos asjaomaste piirkondadega) püüdsid välja selgitada võimalikud meetmed kollektiivsete koondamiste vältimiseks, näiteks 11. veebruaril 2020 likvideerimisele läinud ettevõtte ostja tuvastamine.

               Kuna Air Italy kollektiivseid koondamisi ei olnud võimalik vältida, võtsid ASPAL, piirkondlikud avalikud tööturuasutused ja Regione Sardegna otseseid meetmeid, et saavutada kvaliteediraamistikus soovitatud koolituse, sertifitseerimise ja tööturule naasmise eesmärgid. ASPAL tegi kindlaks kõige sobivamad meetmed tagamaks töötajate naasmise tööturule, pakkudes neile valdkonnaüleseid oskusi, nagu IT-, keele- või ettevõtlusoskused. Sotsiaalpartnerid olid meetmete kavandamisse igakülgselt kaasatud. Kohalikud ettevõtjad näitasid üles huvi osaleda endiste Air Italy töötajate töövahenduses. Kollektiivse koondamise menetluse raames peetud koosolekutel palusid ametiühingud ettevõttel Air Italy kaaluda spetsiaalse palgaintegratsioonikava
                  20
                taotlemist, et leevendada tegevuse peatamise otsuse sotsiaalset mõju, toetades samal ajal koondatud töötajate ümberpaigutamist intensiivsete ümberpaigutamisabi teenuste
                  21
                kaudu, mis on seotud palgaintegratsioonikavaga. Kõigile koondatud töötajatele võimaldati palgaintegratsioonikava ja sellega seotud ümberpaigutamisabi teenuseid.

               22.Seoses koondatud töötajate abistamiseks võetud meetmetega on Itaalia teatanud, et meede „üldine teavitamine ja kutsenõustamine“ on juba rakendatud. Nelikümmend töötajat valis füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise. Regione Sardegna võetud meetmete toetuseks pakkus Air Italy abi (sh arstlikke läbivaatusi) litsentside uuendamisel kuni 30. juunini 2021. 2021. aasta mais toimus mitu koolitust, näiteks esmaabi ja defibrillatsioon või pilootide korduskoolitus.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               23.Pandeemiakriis on Sardiinia tööturgu oluliselt halvendanud, sest Sardiinia eraldatus pika vahemaa tõttu maismaaga muudab tööturu väikeseks.

               24.Töötavate inimeste arv, mis oli aastatel 2018–2019 suurenenud, langes 2020. aastal järsult. Itaalia riikliku statistikaameti (ISTAT) tööjõu-uuringu andmetel oli tööhõive langus (–4,6 %) 2,6 protsendipunkti võrra suurem kui Itaalia keskmine (–2,0 %)
                  22
               .

               25.Töökohtade loomise ja kadumise vaheline erinevus oli 2020. aastal negatiivne (–6 000 töökohta). See tähendab, et iga 100 töötaja kohta kadus 2,6 täistööajaga töökohta. Langus tulenes peamiselt turismi-, meelelahutus- ja vabaajateenuste ning merekaubaveo (peamiselt ümberlaadimisteenuse) vähenemisest, samas ehitussektoris toimus positiivne areng. Tööturul osalemise määr vähenes 2019. aastaga võrreldes 3,1 protsendipunkti (60,3 %le)
                  23
               .

               26.2020. aasta esimesel poolel vähenes Sardiinias tehtud töötundide arv peaaegu 20 % võrreldes 2019. aasta sama perioodiga. Töötundide arvu vähenemine ei toonud kaasa töötust vaid tänu sellele, et laialdaselt kasutati lühendatud tööajaga töötamise kavasid ja jõustus lõikes 20 osutatud dekreetseadus.

               27.Lisaks ettevõttes Air Italy toimunud koondamiste negatiivsetele tagajärgedele kannatab Sardiinia majandus veel ka ettevõtja Porto Canale juures toimunud koondamiste tagajärjel (nende koondamistega seoses on esitatud eraldi EGFi taotlus)
                  24
               . Tööhõive vähenemise üldises kontekstis ja pidades silmas õhutranspordi jätkuvalt keerulist olukorda vajavad Air Italy juurest koondatud töötajad Sardiinia väikese tööturu probleemide lahendamiseks ja uute töökohtade leidmiseks täiendavat toetust.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               28.Hinnanguliselt osaleb meetmetes 611 koondatud töötajat. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Eeldatavate toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        317

                        (51,89 %)

                        Naised:

                        294

                        (48,11 %)

                        Mittebinaarsed isikud

                        0

                        (0,0 %)

                        Vanuserühm

                        alla 30aastased:

                        0

                        (0,0 %)

                        30–54aastased:

                        423

                        (69,23 %)

                        üle 54aastased:

                        188

                        (30,77 %)

                        Haridustase

                        Põhiharidus või sellest madalam haridus
                           25

                        6

                        (1,0 %)

                        Keskharidus
                           26
                         või keskharidusjärgne haridus
                           27

                        570

                        (93,3 %)

                        Kolmanda taseme haridus
                           28

                        35

                        (5,7 %)

               Kavandatud meetmed

               29.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Üldteave ja kutsenõustamine. Pärast olemasolevate meetmete tutvustamist tagatakse kõikidele töötajatele kutsenõustamine (sh profiilianalüüs). Töötaja profiilianalüüs on loodud selleks, et suurendada igaühe teadlikkust oma huvialade, oskuste, võimete ja pädevuste osas ning ka selles osas, kus tuleb end täiendada. Nõustamise tulemusena koostatakse igaühele personaalne tööle naasmise teekond.

               –Tööotsingute toetamine, sh kohalike ja piirkondlike töövõimaluste aktiivne otsimine ning töövahendamine.

               –Koolitus. Et vältida oma kutsetasemete langetamist, läbivad piloodid, lennusaatjad ja õhusõidukite hooldustehnikud litsentsi säilitamiseks vajaliku koolituse. Töötajatele, kes töövahenduse kaudu on tööotsijate nimekirja kantud, pakutakse koolitust mis tahes vajaminevate oskuste alal, mida potentsiaalne tööandja nõuab. Eelisjärjekorras on haavatavad töötajate rühmad, eelkõige üle 55-aastased töötajad. Koolitusel keskendutakse rohemajandusele, sinisele majandusele,
                  29
                isiklikele teenustele, tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, kultuuripärandi ja kultuuritegevuse edendamisele. Koolituspakkumiste hulgas on ka riiklikesse või piirkondlikesse kataloogidesse kantud kutseõppekoolitused ja digioskuste koolitus (kuni 90 tundi).

               –Ettevõtlusega alustamise toetus. Füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisest huvitatud töötajad saavad osaleda rühma- või individuaalkursustel, kus võidakse õpetada kavandamist, teostatavusuuringute läbiviimist, äriplaanide koostamist ning aidatakse rahastamisvõimalusi kindlaks määrata jne. Loodud on ka ettevõtlusoskuste vahend „WeRentrepreneur“
                  30
               .

               –Ettevõtte asutamise toetus. Toetusesaajad, kes asutavad oma ettevõtte või alustavad tegevust füüsilisest isikust ettevõtjana, saavad ettevõtte asutamiseks toetust kuni 22 000 eurot.

               –Stiimulid ja konkreetsete kulude toetamine. 1) Värbamisstiimulid. Air Italy endise töötaja tööle võtvad ettevõtjad saavad 3 500 eurot iga täistööajaga tähtajatu töölepingu eest ja 1 500 eurot tähtajalise lepingu eest. 2) Liikuvusega seotud kulude hüvitamine. Et toetada töötajate geograafilise liikuvusega seotud kulude hüvitamist juhul, kui töötaja asub uuele tööle mõnes teises piirkonnas või oma elukohast 200 km kaugusel või kaugemal, on kavas hüvitada kolimiskulud
                  31
               . 3) Toetus koolitusel osalemiseks vajalike majutus- ja reisikulude katmiseks
                  32
               . 4) Tööotsingu toetus. Töötajatele, kes osalevad EGFi meetmetes, makstakse iga osaletud päeva eest päevaraha, mille suurus vastab Itaalia päevarahale (CIGS)
                  33
               .

               30.Kõik meetmed kavandati nii, et nad oleksid kooskõlas kestliku arengu valdkonnas rakendatava Itaalia riikliku strateegiaga (SNSvS)
                  34
               . Digioskuste koolitus (üldine kesktaseme IT-koolitus, IT-turvalisus ja veebialane koolitus) võimaldab levitada digitaalajastul ja ressursitõhusas majanduses vajalike oskusi kooskõlas EGFi määruse artikli 7 lõikega 2.

               31.Kavandatud individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett kujutab endast aktiivseid tööturumeetmeid, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need kavandatud meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalkaitsemeetmeid.

               32.Itaalia on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               33.Hinnangulised kogukulud on 4 558 400 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 4 376 000 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 182 400 eurot.

               34.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 3 874 640 eurot (85 % kogukuludest).

               35.Riiklikku eel- ja kaasrahastamist pakub Regione Sardegna.

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           35

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           36

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti a kohased meetmed)

                        Üldteave ja kutsenõustamine
                           (Presa in carico e orientamento)

                        611

                        327

                        200 000

                        Tööotsingute toetus
                           (Assistenza alla ricerca e servizi di accompagnamento al lavoro)

                        569

                        439

                        250 000

                        Koolitus
                           (Formazione e riqualificazione professionale. Voucher formativo specialistico)

                        611

                        2455

                        1 500 000

                        Ettevõtlusega alustamise toetus
                           (Assistenza all’autoimprenditorialità)

                        42

                        500

                        21 000

                        Ettevõtte asutamise toetus
                           (Bonus per la creazione di un'impresa)

                        42

                        20 952

                        880 000

                        Vahesumma a:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        2 851 000

                        (65,15 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohased meetmed)

                        Värbamishüvitised
                           (Incentivo all’assunzione)

                        400

                        2 500

                        1 000 000

                        Transpordikulude hüvitamine
                           (Bonus per la mobilità territoriale)

                        100

                        1 500

                        150 000

                        Majutus- ja transpordikulud koolitusel osalemiseks
                           (Contributo per le spese di formazione:  viaggi  e pernottamenti)

                        221

                        339

                        75 000

                        Tööotsingute toetus
                           (Indennità CIGS)

                        611

                        491

                        300 000

                        Vahesumma b:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        1 525 000

                        (34,85 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 5 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        65 000

                        2. Haldamine

                        –

                        60 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        8 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        49 400

                        Vahesumma c:

                        protsent kogukuludest:

                        –

                        182 400

                        (4,00 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        4 558 400

                        EGFi toetus (85 % kogukuludest)

                        –

                        3 874 640

               36.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Itaalia on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               37.Itaalia kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 22 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               38.Itaalia hakkas sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 4. novembril 2020. Seega võib kõnealuste meetmetega seotud kulude katteks saada EGFist rahalist toetust alates 4. novembrist 2020 kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast.

               39.Itaalia ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 4. novembril 2020. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 4. novembrist 2020 kuni 31 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               40.Itaalia on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               41.Individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketiga täiendatakse meetmeid, mida rahastatakse muudest riiklikest või ELi fondidest, näiteks palgaintegratsioonikava ja sellega seotud ümberpaigutamisabi teenused või Air Italy abi litsentside uuendamisel.

               Konsulteerimine sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajatega või sotsiaalpartneritega ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega

               42.Regione Sardegna ja ASPAL kohtusid 6. novembril 2020 videokonverentsi kaudu Air Italy ja asjaomaste ametiühingutega,
                  37
                et arutada Air Italy koondatud töötajate ümberpaigutamise edendamiseks kavandatud meetmepaketti.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               43.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Itaalia on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL)
                  38
                järgmiselt: ANPALi IV osakond on korraldusasutus ja ANPALi VI osakond on sertifitseerimisasutus. Auditeerimisasutus on töö- ja sotsiaalpoliitika ministeeriumi (Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali) peasekretär. ASPAL tegutseb korraldusasutuse vahendusasutusena.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               44.Itaalia on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –topeltrahastamist välditakse,

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               45.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) nr 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  39
                artikliga 8.

               46.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid  3 874 640 euro suuruses summas, mis moodustab 85 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               47.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  40
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               48.Samal ajal kui komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus EGFi kasutuselevõtmiseks, esitab ta neile ka ettepaneku 3 874 640 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               49.Samal ajal kui komisjon võttis vastu ettepaneku võtta vastu otsus EGFi kasutuselevõtmiseks, võttis ta vastu ka otsuse rahalise toetuse kohta, mis on rahastamisotsus finantsmääruse
                  41
                artikli 110 tähenduses. Rahastamisotsus jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu teavitavad komisjoni eelarvevahendite ümberpaigutamise heakskiitmisest.

               2021/0338 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/002 IT/Air Italy)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691,
                  42
                millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013, eriti selle artikli 15 lõiget 1,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  43
                ja eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  44
                artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)Itaalia esitas 15. juulil 2021 taotluse EGFist rahaliste toetuse saamiseks seoses töötajate koondamisega ettevõttes Air Italy SpA Itaalias. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab määruse (EL) nr 2021/691 artiklis 13 EGFilt rahalise abi saamiseks ette nähtud tingimustele.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Itaalia taotluse alusel rahalist toetust summas 3 874 640 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 3 874 640 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  45*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (2)

                        Komisjoni 8. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1755, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 270, 24.10.2019, lk 1–56).

                     (3)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (4)

                        Koondatud töötajate arv vaatlusperioodil ning enne või pärast seda hõlmab üksnes Sardiinias asuvaid ettevõtte Air Italy koondatud töötajaid.

                     (5)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 2021/691 artikli 7 viienda lõiguga.

                     (6)

                        12 nädala pikkune tähtaeg peatati 1. jaanuarist 2021 kuni 3. maini 2021 vastavalt määruse (EL) 2021/691 artikli 8 lõikele 2.

                     (7)

                        Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

                     (8)

                        AQA Holdingu aktsionärid on Alisarda 51 % ja Qatar Airways 49 % aktsiatega. Alisarda on tööstuskontsern, kellele kuulub ka Olbia lennujaama aktsiate enamusosalus.

                     (9)

                  https://www.ilsole24ore.com/art/air-italy-quel-piano-ambizioso-qatar-airways-mai-decollato-ACS5ggIB

                     (10)

                  www.quifinanza.it/soldi/air-italy

                     (11)

                  https://www.politico.com/f/?id=0000016a-26c5-d80c-a7ea-7fc56fae0000

                     (12)

                  https://www.inc.com/bill-murphy-jr/american-delta-united-airlines-just-begged-president-trump-to-do-1-very-big-thing-for-them-was-asking-for-this-brilliant-or-insane.html

                     (13)

                  https://www.flightglobal.com/strategy/why-did-air-italy-fail/136685.article

                     (14)

                  www.quifinanza.it/soldi/air-italy

                     (15)

                        Milano–Bangkoki ja Milano–Delhi liinid katkesid 2019. aasta märtsi lõpus.

                     (16)

                        Milano–Chicago lennuliin, mis kuulutati välja 2018. aasta detsembris ja mille eeldatav alguskuupäev oli 2019. aasta märts, ei käivitunud kunagi.

                     (17)

                  https://www.ilsole24ore.com/art/air-italy-quel-piano-ambizioso-qatar-airways-mai-decollato-ACS5ggIB

                     (18)

                  www.quifinanza.it/soldi/air-italy

                     (19)

                  Decreto Legge 17 marzo 2020, n.18. art. 46

                     (20)

                        Dekreetseaduse nr 18/2020 artiklis 94 osutatud palgaintegratsioonikava,

                     (21)

                        Assegno di ricollocazione-CIGS.

                     (22)

                        Itaalia keskpank (Banca d’Italia).
                  L'economia della Sardegna.
                   Rapporto annuale, giugno 2021
                  .

                     (23)

                        Samas.

                     (24)

                        EGF/2021/004 IT / Porto Canale. COM(2021) 935

                     (25)

                        ISCED 0–2

                     (26)

                        ISCED 3

                     (27)

                        ISCED 4

                     (28)

                        ISCED 5–8

                     (29)

                  https://ec.europa.eu/oceans-and-fisheries/ocean/blue-economy/sustainable-blue-economy_en

                     (30)

                  www.werentrepreneur.com

                     (31)

                        Keskmiselt 1 500 eurot.

                     (32)

                        Keskmiselt 350 eurot.

                     (33)

                        CIGS on Itaalia õigusaktidele tuginev süsteem, mille raames maksab riiklik sotsiaalkindlustusamet (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale–INPS) rahalist hüvitist töötajatele, kellega tööandja on ajutiselt töösuhte peatanud või kelle töötunde on vähendatud.

                     (34)

                  Strategia Nazionale per lo Sviluppo sostenibile (SNSvS)

                     (35)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks, nagu ta on Itaalia poolt esitatud taotluses.

                     (36)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (37)

                        Federazione Italiana Lavoratori Trasporti- Confederazione Generale Italiana del Lavoro (FILT-CGIL), Federazione Italiana Trasporti-Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori (FIT-CISL), Unione Italiana del Lavoro (UIL) – trasporti; ja Unione Generale del Lavoro (UGL) - transporto aereo.

                     (38)

                        Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL), Itaalia aktiivse tööhõivepoliitika riiklik amet.

                     (39)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/11.

                     (40)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/29.

                     (41)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

                     (42)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (43)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/29.

                     (44)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk I/11).

                     (45)
                  *
                        Kuupäeva lisab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.10.2021
            COM(2021) 963 final
            2021/359(BUD)

            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et anda Horvaatiale abi seoses 28. detsembril 2020 alanud järjestikuste maavärinatega

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku taust

               Käesolev otsus käsitleb Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002
                  1
                (edaspidi „määrus“) summas 319 192 359 eurot, et anda Horvaatiale abi seoses ajavahemikul 28. detsembrist 2020 kuni 21. veebruarini 2021 toimunud järjestikuste maavärinatega.

               Käesoleva otsusega kaasneb ümberpaigutusettepanek DEC nr 28/2021, eesmärgiga paigutada solidaarsus- ja hädaabireservi eelarverealt ELSFi tegevuskulude eelarvereale ümber 277 866 852 eurot nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena. Nendest assigneeringutest makstakse Horvaatiale välja järelejäänud summa, millest on maha arvatud juba tehtud ettemakse 41 325 507 eurot.

               2.Teave ja tingimused

               2.1Horvaatia – 28. detsembril 2020 alanud maavärinad

               28. detsembril 2020 toimus Petrinja piirkonnas tugev maavärin (magnituudiga
                  2
                5,0 ML ja intensiivsusega VI–VII EMS
                  3
               ), mille kese oli Petrinja linna lähedal. See oli vaid järgmisel päeval toimunud maavärina eeltõuge. 29. detsembril 2020 tabas laiemat Petrinja piirkonda maavärin magnituudiga 6,2 ML, mis põhjustas inimohvreid ja suurt kahju. Kõige rohkem said kannatada Sisaki, Petrinja ja Glina linnad koos ümbritsevate küladega. Sisaki keskosas sai 90 % hoonetest erineval määral kahjustada. Kahjustusi registreeriti ka Karlovaci ja Zagrebi maakonnas. 30. detsembril 2020 registreeriti mitu tugevat järeltõuget magnituudiga 2,7 ML – 5,2 ML. Pärast esimesi maavärinaid toimus epitsentri piirkonnas arvukalt järeltõukeid, kusjuures esimestel kuudel registreeriti enam kui 4 000 järeltõuget.

               Seejärel taotles Horvaatia Vabariik Euroopa Liidu Solidaarsusfondist finantsabi seoses 28. detsembrist 2020 kuni 21. veebruarini 2021 toimunud järjestikuste maavärinatega.

               Komisjoni talitused on taotluse kooskõlas määrusega ning eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4 põhjalikult läbi vaadanud. Allpool on esitatud hinnangu kõige olulisemad asjaolud.

               (1)Horvaatia Vabariik (edaspidi „Horvaatia“) esitas 18. märtsil 2021 taotluse toetuse saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist (edaspidi „ELSF“) seoses järjestikuste maavärinatega alates 28. detsembrist 2020.

               (2)Taotlus esitati 12 nädala jooksul pärast katastroofi tekitatud esimesi kahjustusi ja see sisaldab kogu määruse artikli 4 alusel nõutavat teavet.

               (3)Maavärin on looduskatastroof ja kuulub seega ELSFi kohaldamisalasse.

               (4)Horvaatia ametiasutused hindavad otseste kahjude kogusummaks 5 508 740 811 eurot. See summa moodustab 10,21 % Horvaatia kogurahvatulust ja ületab „suure katastroofi“ künnise, alates millest saab kasutusele võtta ELSFi vahendeid 323 774 miljoni euro väärtuses (0,6 % Horvaatia kogurahvatulust 2021. aastal). Seega on tegemist suure looduskatastroofiga ja see kuulub määruse peamisse kohaldamisalasse.

               (5)Solidaarsusfondist eraldatava rahalise toetuse arvutamise aluseks on otsese kahju kogusumma. Rahalist toetust võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud esmatähtsateks hädaolukorra meetmeteks.

               (6)Horvaatia ametiasutused kirjeldavad oma taotluses üksikasjalikult juhtunut ja kogu sellest põhjustatud kahju. 29. detsembril 2020 laiemat Petrinja piirkonda tabanud maavärin oli magnituudiga 6,2 ML, selles hukkus seitse inimest, kümned said vigastada ja see tekitas suurt kahju. Maavärinat oli tunda väga kaugele, sealhulgas Sloveenias, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Ungaris. See kahjustas hooneid mitte ainult epitsentri piirkonnas, vaid väga ulatuslikul alal kogu Horvaatia territooriumil. Kannatada said ka hooned, mis olid juba varem kahjustada saanud 22. märtsi 2020. aasta Zagrebi maavärinas. Seetõttu oli keeruline ja töömahukas hinnata, kas varem kahjustatud hoonetele tekkis uusi kahjustusi. Koos registreeritud 4 000 järeltõukega osutus see Horvaatia lähiaastate suurimaks maavärinaks. 4. jaanuaril 2021 kuulutas Horvaatia valitsus välja looduskatastroofi (maavärin) Sisaki-Moslavina, Zagrebi ja Karlovaci maakonnas.

               (7)Hinnangute kohaselt sai 2020. aasta detsembris toimunud maavärina ja järeltõugete tagajärjel väga rängalt kannatada 1,55 miljonit inimest (üle kolmandiku Horvaatia kogurahvastikust). Suurem osa kahjustatud hoonetest olid ühepereelamud, kuna need moodustavad suurima osa kogu elamufondist. Eluasemesektor moodustab 72 % kõigist kahjustatud hoonetest, ülejäänud 28 % on hajutatud muude sektorite vahel. 85,25 % kahjustatud elamutest asub Sisaki-Moslavina maakonnas. Palju inimesi jäi kodutuks, kuna eluasemesektorile tekitatud kahju on suurem kui kahju kõigis teistes sektorites kokku.

               (8)Kannatada saanud haldusüksustes kahjustasid maavärinad märkimisväärselt haridustaristut (kokku sai kahjustada 271 hoonet) ning arhitektuuripärandit ja kultuuritaristut. Kõige rohkem sai kahjustada Sisaki-Moslavina maakonnas asuv üldhaigla, mis on piirkonna peamine meditsiiniteenuste osutaja. Maavärin kahjustas märkimisväärselt peaaegu kõiki Sisaki ja Petrinja haiglahooneid, muutes need patsientidele ohtlikuks. Kokku sai kahjustada 324 hoonet, mida kasutavad riigi haldusasutused ja muud institutsioonid. Kuus kahjustatud hoonet kuuluvad kultuuripärandi hulka.

               (9)Komisjoni talituste koostatud sõltumatu hinnang kinnitas taotluses märgitud andmeid kannatada saanud piirkonna ulatuse ja elanike üldarvu kohta. ELi Copernicuse hädaolukordade ohjamise kiirkaardistamise teenuse kasutamine võimaldas analüüsida ülikõrge resolutsiooniga satelliidifotosid. Analüüs kinnitas Petrinja, Sisaki ja Glina linna hoonetele tekitatud kahju ning taotluses deklareeritud kahju ruumilist jaotust. Teadusuuringute Ühiskeskuse tehtud spetsiaalses analüüsis tehti kindlaks, et võrreldes 22. märtsi 2020. aasta maavärinaga, mille kese oli Zagrebile lähemal, on Petrinja maavärina mõjuala märkimisväärselt (peaaegu kaks korda) suurem ohustatud elanikkonna ja hoonestatud ala poolest, kuid väiksemate taastamiskulude ja väiksema hulga ajaloolise väärtusega hoonete tõttu on otsese kahju kogusumma oluliselt väiksem. Komisjoni hinnang kinnitas, et otsese kogukahju suurusjärk vastab Horvaatia ametiasutuste hinnangule.

               (10)Horvaatia hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 1,66 miljardit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Suurem osa kuludest on seotud ajutiste majutusteenustega (üle 368 miljoni euro), kahjustatud looduspiirkondade viivitamatu taastamisega, et vältida pinnase erosiooni vahetut mõju (üle 304 miljoni euro), ja katastroofipiirkondade puhastamisega (üle 228 miljoni euro).

               (11)Horvaatia ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               (12)Horvaatia soovis oma 18. märtsi 2021. aasta taotluses määruse artikliga 4a ette nähtud ettemakset. 23. juunil 2021 võttis komisjon vastu rakendusotsuse C(2021) 4648, millega kiideti heaks ELSFist tehtav ettemakse summas 41 325 507 eurot, ja maksis selle Horvaatiale välja.

               (13)Mis puutub suurõnnetuse ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

               (14)28. detsembril 2019. aastal jõustunud Horvaatia ehitusseaduse artikli 47a muudatustega kehtestatakse kohustus võtta vastu pikaajaline strateegia riigi hoonefondi renoveerimiseks, sh rakendada poliitika- ja muid meetmeid, mis aitavad suurendada kaitset hoonete kasutusaega mõjutavate maavärinatega seotud riski eest.

               2.2Kokkuvõte

               Eespool esitatud põhjustel vastab Horvaatia esitatud taotluses kirjeldatud katastroof määruses sätestatud tingimustele.

               3.Rahastamine ELSFi / solidaarsus- ja hädaabireservi 2021. aasta eraldistest

               Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027
                  4
               , edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artikli 9 kohaselt võib ELSFi kasutusele võtta solidaarsus- ja hädaabireservi kontekstis. Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist ning uusi omavahendeid, sh uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
                  5
                punktis 10 on sätestatud kord ELSFi kasutuselevõtmiseks solidaarsus- ja hädaabireservi kontekstis.

               Kuna ELSFi loomise peamine põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et väljakujunenud tava kohaselt peaks abi osatähtsus ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suure looduskatastroofi künnisest (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem) suurema kahju puhul suurem kui künnisest väiksema kahju puhul. Suurte katastroofide puhul on eraldatava toetuse määr 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab.

               Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning selle kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

               Horvaatia taotluse ja otseste kahjude hinnangulise kogusumma alusel arvutatakse ELSFist antava rahalise toetuse suurus järgmiselt:

                        Katastroofi liik

                        Otsene kogukahju

                        (eurodes)

                        Kohaldatud suure katastroofi künnis
                        (eurodes)

                        2,5 % otsesest kahjust kuni suure katastroofi künniseni

                        6 % otsesest kahjust ülalpool suure katastroofi künnist

                        Kavandatava abi kogusumma

                        Ettemakse

                        Suur katastroof

                        5 508 740 811

                        323 774 000

                        8 094 350

                        311 098 009

                        319 192 359

                        41 325 507

               Kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõikega 2 on solidaarsus- ja hädaabireservi aastane künnis 1 200 000 000 eurot 2018. aasta hindades, mis on 1 273 450 000 eurot jooksevhindades. Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et alates iga aasta 1. septembrist võib solidaarsus- ja hädaabireservi järelejäänud summat kasutada solidaarsus-ja hädaabireservi mis tahes komponendi toetamiseks. Lisaks tuleb kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku artikli 9 lõikega 4 säilitada 25 % solidaarsus-ja hädaabireservi 2021. aasta kogueraldisest (318 362 500 eurot jooksevhindades) kuni 1. oktoobrini 2021, ning see tehakse sellest kuupäevast alates kõigile solidaarsus- ja hädaabireservi komponentidele kättesaadavaks.

               Pärast varasemat 2021. aasta kasutuselevõtmisotsust
                  6
                on ELSFi raames juba võetud kasutusele kokku 484 199 841 eurot, et anda abi Kreekale ja Prantsusmaale seoses looduskatastroofidega ning 20 liikmesriigile ja läbirääkijariigile seoses rahvatervise hädaolukorraga.

               Seega saab ELSFist praegu kasutusele võtta kuni 359 968 632 eurot, millest piisab, et katta käesolevast kasutuselevõtmise otsusest tulenevad vajadused.

                        ELSFi raames praegu kasutada olev summa

                        2021. aasta solidaarsus- ja hädaabireservi eraldis

                        1 273 450 000 eurot

                        Pluss ELSFi 2020. aasta eraldisest kasutamata jäänud summa, mis on üle kantud 2021. aastasse

                        47 981 598 eurot

                        Miinus 2021. aastal juba kasutusele võetud ELSFi summa

                        - 484 199 841 eurot

                        Miinus muudes solidaarsus- ja hädaabireservi komponentides juba kasutusele võetud summa

                        - 477 263 125 eurot

                        Solidaarsus- ja hädaabireservi summa, mida on võimalik kasutusele võtta

                        359 968 632 eurot

                        Horvaatiale kavandatud abi kogusumma

                        319 192 359 eurot

                        Solidaarsus- ja hädaabireservi kasutamata vahendid 2021. aasta lõpuni

                        40 776 273 eurot

               2021/359 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et anda Horvaatiale abi seoses 28. detsembril 2020 alanud järjestikuste maavärinatega

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta,
                  7
                eriti selle artikli 4 lõiget 3,

               võttes arvesse eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist ning uusi omavahendeid, sh uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava käsitlevat Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet,
                  8
                eelkõige selle punkti 10,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust suure või piirkondliku looduskatastroofi või ulatusliku rahvatervise hädaolukorra tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               (2)Fondist antav rahaline toetus ei või ületada nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  9
                artiklis 9 sätestatud ülemmäärasid. Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõigete 2 ja 4 kohaselt ning võttes arvesse varasemaid solidaarsus- ja hädaabireservi kasutuselevõtmise otsuseid 2021. aastal, on maksimumsumma, mille saab fondist kasutusele võtta, 359 968 632 eurot, mis on piisav käesolevast kasutuselevõtmise otsusest tulenevate vajaduste katmiseks.

               (3)18. märtsil 2021 esitas Horvaatia taotluse fondi vahendite kasutuselevõtuks seoses 28. detsembril 2020 alanud järjestikuste maavärinatega.

               (4)Horvaatia taotlus vastab fondist rahalise toetuse andmise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklites 2 ja 4.

               (7)Seega tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda Horvaatiale rahalist toetust.

               (8)Selleks et fondi vahendeid võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2021. aasta üldeelarve raames võetakse kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendid, et anda Horvaatiale abi summas 319 192 359 eurot, sealhulgas 41 325 507 eurot ettemaksetena.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates … [vastuvõtmise kuupäev]
                  10***.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                     (1)

                        Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 661/2014 (ELT L 189, 27.6.2014, lk 143) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrusega (EL) nr 461/2020 (ELT L 99, 31.3.2020, lk 9).

                     (2)

                        ML on Richteri maavärina magnituudi ehk kohaliku magnituudi skaala.

                     (3)

                        Euroopa makroseismiline skaala.

                     (4)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 11.

                     (5)

                        ELT C 433I, 22.12.2020, lk 28.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta otsus (EL) 2021/885 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Kreekat ja Prantsusmaad seoses looduskatastroofidega ning teha Albaaniale, Austriale, Belgiale, Eestile, Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Itaaliale, Kreekale, Leedule, Luksemburgile, Lätile, Montenegrole, Portugalile, Prantsusmaale, Rumeeniale, Saksamaale, Serbiale, Tšehhile ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga

                     (7)

                        EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (8)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 28.

                     (9)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 11).

                     (10)
                  ** Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.