Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0595

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega  /* KOM/2008/0595 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 1.10.2008KOM(2008) 595 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Süvamere kalavarud moodustuvad kaladest, keda püütakse väljaspool mandrilavade peamisi püügipiirkondi. Need paiknevad mandrilava nõlvadel või seonduvad merealuste mägedega. Need liigid kasvavad aeglaselt ja ülepüük võib neid kergesti ohustada. Süvamereliikide püügi võimalused 2007. ja 2008. aastaks on sätestatud nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2008, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega[1]. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) esitab süvamere kalavarude kohta teadusuuringute tulemused iga kahe aasta järel. Viimased andmed esitati 2008. aasta juunis ja need on aluseks eelnõus sisalduvatele lubatud kogupüükidele aastateks 2009–2010. Kõnealused andmed näitavad, et enimpüütavaid süvamereliike ei püüta säästvalt. Lubatud kogupüügi vähendamised, mis on esitatud käesolevas ettepanekus, vastavad ICES soovituste põhialusele viivitamata vähendada süvamerepüüki, välja arvatud juhul, kui suudetakse tõestada, et püütakse säästvalt. Sellist järeldust ei saa teha ICESile kättesaadavate andmete põhjal ühegi püügipiirkonna kohta, mille suhtes kohaldatakse käesolevat ettepanekut. ICES on korduvalt rõhutanud, et püügikoormus peaks olema süvamere kalavarude puhul juhtimismehhanismi liikumapanev jõud, arvestades nende varude liigilist mitmekesisust. Püügi piirnorme käsitatakse siiski kasuliku täiendava meetmena ja komisjonil on seepärast saanud tavaks esitada püügi reguleerimise ettepanekud siis, kui saavad teatavaks teadusuuringute tulemused. Komisjon on igatahes võtnud ülesandeks läbi vaadata süvamere kalapüügi suhtes kohaldatav püügikoormuse süsteem ja vajaduse korral seda muuta asjakohaste eraldi eelnõude abil. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada süvamere kalavarudega seotud püügivõimalused tasemel, mis on kooskõlas ICES esitatud teadusuuringute tulemustega. |120 | Üldine taust Süvamereliikide püügi võimalused 2007. ja 2008. aastaks on sätestatud nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2015/2008, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega. Kuna on pakiline vajadus neid liike kaitsta, on soovitav rakendada neid meetmeid ühepoolselt, püüdes samas jätkuvalt jõuda ühtlustatud meetmete suhtes muude asjaomaste riikidega kokkuleppele asjakohases piirkondlikus kalandust korraldavas organisatsioonis (Kirde-Atlandi kalanduskomisjon ehk NEAFC). Püügivõimaluste kindlaksmääramine ja jagamine on ainuüksi ühenduse pädevuses. Ühenduse kohustused vees paiknevate elusvarude säästva kasutamise suhtes tulenevad nõukogu 2002. aasta 20. detsembri määruse nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artiklist 2. Sellised püügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega, mis hõlmavad kalavarude ettevaatlikku majandamist ja säästvat kasutamist, muu hulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkuleppega, mis käsitleb siirdekalade ja piirialade kalavarude kaitset ja majandamist. |139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 2015/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ning on kooskõlas ühenduse säästva arengu poliitikaga. Kooskõla ühenduse keskkonnapoliitikaga tagatakse eelkõige kalastussuremuse vähendamisega, mis on bioloogilise mitmekesisuse kaitse keskne tegur, ning samuti saagi vette tagasilaskmise vähendamisega kaaspüügi kvootide kehtestamise tulemusel. |2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Eelnõu põhiseisukohtadest on teavitatud Põhjamere piirkondlikku nõuandekomisjoni (NSRAC), loodepiirkonna vete piirkondlikku nõuandekomisjoni (NWWRAC) ja edelapiirkonna vete piirkondlikku nõuandekomisjoni (SWWRAC). Lisaks on asjaomaseid liikmesriike teavitatud kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee koosolekul 2. juulil 2008. |212 |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |221 | Asjaomased teadus-/pädevusvaldkonnad Tähtsate kalavarude olukorra osas kasutab ühendus ICES ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teadusuuringute tulemusi. STECFi ülesanne on ka nõustamine asjaomastes tehnika- ja majandusküsimustes. |222 |223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Teadusorganisatsioonid, kellega on konsulteeritud, on Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). |2249 | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte |225 | Kõikide käesoleva ettepanekuga hõlmatud varude kohta on ebapiisavalt andmeid nende püügi säästlikkuse tõendamiseks. ICES nõuande kohaselt on enamikul juhtudel õige vähendada püügivõimalusi, kuni saab tõendada varude jätkusuutlikkust. Käesoleva eelnõu eesmärk on seda nõuannet järgida, kuid selleks, et leevendada sotsiaalmajanduslikku mõju, hajutatakse nõuande järgimiseks vajalikud vähendused nelja aasta peale. Arvestades süvamereliikide tundlikkust ülepüügi suhtes ja nende pikki taastumisaegu, on komisjon arvamusel, et lubatud kogupüükide vähendamise hajutamine veel pikema aja peale tooks kaasa süvamere ökosüsteemi pikaajalise kahjustamise vastuvõetamatu riski. Samuti on arvesse võetud paljude süvamere-püügipiirkondade liigilist mitmekesisust. Olukorras, kus ICES soovitab oluliselt vähendada teatava liigi lubatud kogupüüki püügipiirkonnas, kust püütakse ka teist liiki, mille püüki nii rangelt ei soovitata vähendada, on lubatud kogupüük kehtestatud lähtuvalt kõige enam ohustatud liigist. Kehtivad kvoodid, mis on väikesed ja mõeldud vältimatu kaaspüügi katmiseks, säilitatakse selleks, et vältida vette tagasi laskmise kohustuse tekkimist. Kavandatavate lubatud kogupüükide arvutamisel kasutatakse 2007. aasta kohta teatatud püügimahtusid. Enamikul juhtudel kasutatakse ametlikke püügiandmeid. Kui ICES on teatanud ametlike andmetega võrreldes oluliselt suuremast ühenduse püügimahust, võetakse aluseks ICES andmed. Põhjuseks on see, et ICES andmed on tõenäoliselt realistlikumad ja väiksemate ametlike andmete kasutamine soodustaks väljapüügi mahu osalist teatamata jätmist. Teadusuuringute tulemuste kohaselt ei tohiks üheski lubatud kogupüügi piirkonnas püüda atlandi karekala. Siiski säilitatakse atlandi karekala kaitseala, mis on nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega 2270/2004 (millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas) kehtestatud ICES VI ja VII püügipiirkonnas, arvestades varude ammendumist kõnealuste piirkondade merealuste mägede ümber ja seda, et väljaspool neid suletud piirkondi on kvoodid endiselt kasutuses. |226 |230 | Mõju hindamine Eelnõuga vähendatakse oluliselt süvamere kalavarudega seotud püügivõimalusi. Kuigi süvamereliikide lossitavate koguste majanduslik osatähtsus ühenduse lossitavates kogustes on väga väike, põhjustab püügivõimaluste kadumine asjaomastele laevastikele vältimatult rahalisi raskusi. Siiski tuleb käesolevat eelnõu käsitada osana pikaajalisest lähenemisviisist, millega püügitaset vähendatakse järk-järgult jätkusuutlikule tasemele ning mis on seega suunatud tööstusharu pikaajalise heaolu tagamisele, samuti süvamere ökosüsteemi kaitsele. |3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva eelnõu eesmärk on kooskõlas teadusuuringute tulemustega kehtestada ühenduse kalalaevadele teatavate süvamereliikide püügi võimalused 2009. ja 2010. aastaks. |310 | Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, eriti selle artikkel 20. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Ettepanek tugineb määruse 2371/2002 artiklile 20, mille kohaselt nõukogu otsustab püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangute ning püügivõimaluste jaotamise üle liikmesriikide vahel. |332 |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt(id): määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Käesoleva ettepanekuga asendatakse kehtiv määrus. |3. MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |4. LISATEAVE Ei kohaldata. |570 |.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EMÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[2] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mida on vaja, et tagada juurdepääs vetele ja varudele ning säästev kalapüük, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke andmeid ja kõiki nõuandeid, mis on saadud piirkondlikelt nõuandekomisjonidelt.2.  Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 kohaselt on nõukogul kohustus kehtestada püügivõimalused püügipiirkondade või püügipiirkonnarühmade kaupa ja jaotada need ettenähtud tingimuste kohaselt.3.  Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) värskeimad teadusuuringute tulemused näitavad, et teatavaid süvamere kalavarusid püütakse mittesäästvalt ja et nende kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks vähendada püügivõimalusi seoses nende varudega.4.  Lisaks sellele on ICES andmete kohaselt atlandi karekala püük ICES VII püügipiirkonnas liiga suur. Samuti nähtub teadusuuringute tulemustest, et atlandi karekala varud on VI püügipiirkonnas suuresti ammendunud ja teatavatel aladel on täheldatud selle liigi ohustatud kogumeid. Seetõttu on asjakohane keelata atlandi karekala püük nendel aladel.5.  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused)[3] kohaselt otsustatakse kõnealuse määruse 1. lisas määratletud süvamereliikide püügi võimalused kaks korda aastas. Siiski on tehtud erand seoses põhja-atlandi hõbekala ja sinise molva varudega, mille püügi võimalused sõltuvad Norraga peetavate iga-aastaste läbirääkimiste tulemustest. Kõnealuste liikide püügi võimalused määratakse seepärast kindlaks aastasi kalapüügivõimalusi käsitlevas määruses, mille nõukogu võtab vastu detsembris.6.  Kvootide tõhusaks haldamiseks tuleks kehtestada püügi eritingimused.7.  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[4] artikli 2 kohaselt on vaja märkida, milliste varude suhtes kohaldatakse nimetatud määruses kindlaksmääratud mitmesuguseid meetmeid.8.  Käesolevas määruses sätestatud meetmed tuleks kehtestada vastavalt ICES püügipiirkondadele, mis on määratletud nõukogu 1991. aasta 17. detsembri määruses (EMÜ) nr 3880/91 (Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta)[5] ja CECAF (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) piirkondadele, mis on määratletud nõukogu 1995. aasta 23. oktoobri määruses (EÜ) nr 2597/95 (nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades)[6].9.  Püügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas asjakohaste ühenduse õigusaktidega, eelkõige komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrusega (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad,[7] komisjoni 20. mai 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad,[8] nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem,[9] nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted,[10] nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu,[11] nõukogu määrusega (EÜ) nr 2347/2002 ning nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98[12].10.  Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on oluline avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2009. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkuse aja suhtes, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao artiklis 3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalaliikide varudega ühenduse vetes ja teatavates ühendusevälistes vetes asuvates piirkondades, kus nõutakse püügipiiranguid, ja üksikasjalikud tingimused püügivõimaluste kasutamiseks.Artikkel 2Mõisted1. Käesolevas määruses tähendab mõiste „süvamere-kalapüügiluba” määruse (EÜ) nr 2347/2002 artiklis 3 osutatud kalapüügiluba.2. ICES (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) ja CECAF (Kesk-Atlandi Idaosa Kalanduskomitee) piirkonnad on määratletud vastavalt määrustes (EMÜ) nr 3880/91 ja (EÜ) nr 2597/95.Artikkel 3Püügivõimaluste kehtestamineÜhenduse kalalaevadele kehtestatud püügivõimalused seoses süvamereliikide varudega on esitatud lisas.Artikkel 4Jaotus liikmesriikide vahelLisas sätestatud liikmesriikidevaheline püügivõimaluste jaotus ei piira:(a) määruse (EMÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaseid vahetusi;(b) määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4 ja artikli 32 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 kohaseid ümberjaotusi;(c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast täiendavate lossitavate koguste lubamist;(d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;(e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 ja määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi.Artikkel 5Kvootide paindlikkusMääruse (EÜ) nr 847/96 kohaldamisel käsitatakse kõiki käesoleva määruse lisas sisalduvaid kvoote „analüütiliste” kvootidena.Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõikes 2 sätestatud meetmeid kõnealuste kvootide suhtes siiski ei kohaldata.Artikkel 6Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused11.  Käesoleva määrusega kehtestatud püügivõimalustega hõlmatud varudest pärinevaid kalu võib jätta pardale või lossida üksnes juhul, kui need püüti sellise liikmesriigi laevaga, kelle kvoot ei ole ammendunud. Kõik lossitud kogused arvestatakse kvoodist maha.12.  Lõiget 1 ei kohaldata saagi suhtes, mis on püütud määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 43 kohaste teadusuuringute raames. Selliselt püütud koguseid ei arvestata kvoodist maha.Artikkel 7Atlandi karekala1. Atlandi karekala püük on keelatud järgmistes merepiirkondades:(a) merepiirkond, mida ümbritsevad loksodroomid, mis järjestikku ühendavad järgmisi punkte:57° 00' N, 11° 00' W57° 00' N, 8° 30' W55° 00' N, 8° 30' W55° 00' N, 11° 00' W57° 00' N, 11° 00' W(b) merepiirkond, mida ümbritsevad loksodroomid, mis järjestikku ühendavad järgmisi punkte:55º 30' N, 15º 49' W53º 30' N, 14º 11' W50º 30' N, 14º 11' W50º 30' N, 15º 49' W(c) merepiirkond, mida ümbritsevad loksodroomid, mis järjestikku ühendavad järgmisi punkte:55º 00' N, 13º 51' W55º 00' N, 10º 37' W54º 15' N, 10º 37' W53º 30' N, 11º 50' W53º 30' N, 13º 51' WNeid punkte ja vastavaid loksodroome ning laevaasukohti mõõdetakse standardi WGS84 kohaselt.2. Süvamere-kalapüügiluba omavad laevad, mis on sisenenud lõikes 1 määratletud piirkonda, ei tohi pardale jätta ega ümber laadida mis tahes koguses atlandi karekala, samuti ei tohi püügiretke lõpul lossida mis tahes kogust atlandi karekala, v.a juhud, kui(a) kõik pardalolevad püügivahendid on piirkonna läbimise ajal kinnitatud ja paigutatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimustele;(b) keskmine kiirus piirkonna läbimise ajal on vähemalt kaheksa sõlme.3. Liikmesriigid tagavad, et süvamere-kalapüügiluba omavaid laevu jälgivad korra kohaselt kalapüügi seirekeskused, kellel on süsteem, millega tuvastada laeva sisenemine lõikes 1 määratletud piirkonda, selle läbimine ja piirkonnast väljumine.Artikkel 8JõustumineKäeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA1. osaLiikide ja liigirühmade määratlus1. Käesoleva lisa 2. osas esitatud loetelus osutatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Süvamere haid on esitatud kõnealuse loetelu alguses. Käesoleva määruse kohaldamiseks on allpool esitatud ka tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel.Tavanimetus | Teaduslik nimetus |Süsisaba | Aphanopus carbo |Limapead | Beryx spp. |Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris |Atlandi karekala | Hoplostethus atlanticus |Sinine molva | Molva dypterigia |Besuugo Niituimlutsud | Pagellus bogaraveo Phycis blennoides |2. Käesolevas määruses tähendab „süvamere haid” järgmisi liike:Islandi koerhailane | (Apristuris spp.) |Kare ogahai | (Centrophorus granulosus) |Hall lühiogahai | (Centrophorus squamosus) |Portugali süvahai | (Centroscymnus coelolepis) |Pikk-koon-süvahai | (Centrocymmus crepidater) |Pikk-koon hai | (Deania calceus) |Must koletishai | (Centroscyllium fabricii) |Šokolaadhai | (Dalatias licha) |Suur tumehai | (Etmopterus princeps) |Harilik tumehai | (Etmopterus spinax) |Mustsuu-koerhai | (Galeus melastomus) |Hiir-saagrai | (Galeus murinus) |Atlandi polaarhai | (Somniosus microcephalus) |2. osaPüügipiirangutega piirkondades ühenduse laevadele kehtivad aastased kalapüügivõimalused liikide ja piirkondade kaupa (elusmassi tonnides)Kõik viited tähistavad ICES allpiirkondi, kui ei ole märgitud teisiti.Liik | Süvamere haid | Püügipiirkond | V, VI, VII, VIII ja IX (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (DWS/56789-) |Aasta | 2009 | 2010 |Saksamaa | 20 | 0 |Hispaania | 93 | 0 |Eesti | 1 | 0 |Prantsusmaa | 339 | 0 |Iirimaa | 55 | 0 |Leedu | 1 | 0 |Poola | 1 | 0 |Portugal | 127 | 0 |Ühendkuningriik | 187 | 0 |EÜ | 824 | 0 |Liik | Süvamere haid | Püügipiirkond | X (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (DWS/10-) |Aasta | 2009 | 2010 |Portugal | 10 | 0 |EÜ | 10 | 0 |Liik | Süvamere haid ning Deania histricosa ja Deania profondorum | Püügipiirkond | XII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (DWS/12-) |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 17 | 0 |Prantsusmaa | 6 | 0 |Iirimaa | 1 | 0 |Ühendkuningriik | 1 | 0 |EÜ | 25 | 0 |Liik | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond | I, II, III ja IV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BSF/1234-) |Aasta | 2009 | 2010 |Saksamaa | 4 | 4 |Prantsusmaa | 4 | 4 |Ühendkuningriik | 4 | 4 |EÜ | 13 | 13 |Liik | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond | V, VI, VII ja XII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BSF/56712-) |Aasta | 2009 | 2010 |Saksamaa | 30 | 25 |Hispaania | 147 | 125 |Eesti | 14 | 12 |Prantsusmaa | 2 068 | 1 757 |Iirimaa | 74 | 63 |Läti | 96 | 82 |Leedu | 1 | 1 |Poola | 1 | 1 |Ühendkuningriik | 147 | 125 |Muud (1) | 8 | 7 | (1) |EÜ | 2 586 | 2 198 |(1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond | VIII, IX ja X (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BSF/8910-) |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 10 | 9 |Prantsusmaa | 27 | 23 |Portugal | 3 363 | 2 858 |EÜ | 3 400 | 2 890 |Liik | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond | CECAF 34.1.2 (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BSF/C3412-) |Aasta | 2009 | 2010 |Portugal | 3 642 | 3 642 |EÜ | 3 642 | 3 642 |Liik | Limapead | Püügipiirkond | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, ja XIV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (ALF/3X14-) |Beryx spp. |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 74 | 74 |Prantsusmaa | 20 | 20 |Iirimaa | 10 | 10 |Portugal | 214 | 214 |Ühendkuningriik | 10 | 10 |EÜ | 328 | 328 |Liik | Kalju-tömppeakala | Püügipiirkond | I, II, IV ja Va (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (RNG/1245A-) |Coryphaenoides rupestris |Aasta | 2009 | 2010 |Taani | 2 | 2 |Saksamaa | 2 | 2 |Prantsusmaa | 11 | 11 |Ühendkuningriik | 2 | 1 |EÜ | 17 | 17 |Liik | Kalju-tömppeakala | Püügipiirkond | III (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (RNG/03-) |Coryphaenoides rupestris |Aasta | 2009 | 2010 |Taani | 804 | 804 |Saksamaa | 5 | 5 |Rootsi | 41 | 41 |EÜ | 850 | 850 |Liik | Kalju-tömppeakala | Püügipiirkond | Vb, VI ja VII (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (RNG/5B67-) |Coryphaenoides rupestris |Aasta | 2009 | 2010 |Saksamaa | 7 | 6 |Eesti | 57 | 49 |Hispaania | 63 | 54 |Prantsusmaa | 3 222 | 2 738 |Iirimaa | 254 | 216 |Leedu | 74 | 63 |Poola | 37 | 32 |Ühendkuningriik | 189 | 160 |Muud (1) | 7 | 6 |EÜ | 3 910 | 3 324 |(1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik | Atlandi karekala | Püügipiirkond | VI (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (ORY/06-C.) |Hoplostethus atlanticus |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 2 | 0 |Prantsusmaa | 11 | 0 |Iirimaa | 2 | 0 |Ühendkuningriik | 2 | 0 |EÜ | 17 | 0 |Liik | Atlandi karekala | Püügipiirkond | VII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (ORY/07-C.) |Hoplostethus atlanticus |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 0 | 0 |Prantsusmaa | 50 | 0 |Iirimaa | 15 | 0 |Ühendkuningriik | 0 | 0 |Muud (1) | 0 | 0 | (1) |EÜ | 65 | 0 |(1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik | Atlandi karekala | Püügipiirkond | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (ORY/1CX14C) |Hoplostethus atlanticus |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 1 | 0 |Prantsusmaa | 9 | 0 |Iirimaa | 2 | 0 |Portugal | 2 | 0 |Ühendkuningriik | 1 | 0 |EÜ | 15 | 0 |Liik | Sinine molva | Püügipiirkond | II, IV ja V (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BLI/245-) |Molva dypterygia |Aasta | 2009 | 2010 |Taani | 5 | 4 |Saksamaa | 5 | 4 |Prantsusmaa | 28 | 25 |Iirimaa | 5 | 4 |Ühendkuningriik | 18 | 15 |Muud | 5 | 4 | (1) |EÜ | 66 | 56 |(1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik | Sinine molva | Püügipiirkond | III (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (BLI/03-) |Molva dypterygia |Aasta | 2009 | 2010 |Taani | 5 | 4 |Saksamaa | 3 | 3 |Rootsi | 5 | 4 |EÜ | 13 | 11 |Liik | Besuugo | Püügipiirkond | VI, VII ja VIII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (SBR/678-) () |Pagellus bogaraveo |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 204 | 172 |Prantsusmaa | 10 | 9 |Iirimaa | 7 | 6 |Ühendkuningriik | 25 | 22 |Muud | 7 | 6 | (2) |EÜ | 253 | 215 |(1) Tuleb pidada kinni alammõõdust 33 cm (kogupikkus). (2) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi all lubatud. |Liik | Besuugo | Püügipiirkond | IX (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (SBR/09-) () |Pagellus bogaraveo |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 722 | 614 |Portugal | 196 | 166 |EÜ | 918 | 780 |(1) Tuleb pidada kinni alammõõdust 33 cm (kogupikkus). |Liik | Besuugo | Püügipiirkond | X (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (SBR/10-) () |Pagellus bogaraveo |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 9 | 9 | (2) |Portugal | 1 032 | 1 032 | (2) |Ühendkuningriik | 9 | 9 | (2) |EÜ | 1 050 | 1 050 | (2) |(1) Tuleb pidada kinni alammõõdust 33 cm (kogupikkus). (2) Kuni 10% 2010. aasta kvootidest võib kasutada detsembris 2009. |Liik | Niituimlutsud | Püügipiirkond | I, II, III ja IV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (GFB/1234-) |Phycis blennoides |Aasta | 2009 | 2010 |Saksamaa | 9 | 9 |Prantsusmaa | 9 | 9 |Ühendkuningriik | 13 | 13 |EÜ | 31 | 31 |Liik | Niituimlutsud | Püügipiirkond | V, VI ja VII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (GFB/567-) |Phycis blennoides |Aasta | 2009 | 2010 |Saksamaa | 10 | 10 |Hispaania | 588 | 588 |Prantsusmaa | 356 | 356 |Iirimaa | 260 | 260 |Ühendkuningriik | 814 | 814 |EÜ | 2 028 | 2 028 |Liik | Niituimlutsud | Püügipiirkond | VIII ja IX (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (GFB/89-) |Phycis blennoides |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 242 | 242 |Prantsusmaa | 15 | 15 |Portugal | 10 | 10 |EÜ | 267 | 267 |Liik | Niituimlutsud | Püügipiirkond | X ja XII (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), (GFB/1012-) |Phycis blennoides |Aasta | 2009 | 2010 |Hispaania | 9 | 9 |Portugal | 36 | 36 |Ühendkuningriik | 9 | 9 |EÜ | 54 | 54 |[pic][pic][pic][1] (ELT L 384, 29.12.2006, lk 28).[2] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).[3] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2269/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 1).[4] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 338/2008 (ELT L 107, 17.4.2008, lk 1).[5] EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5).[6] EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[7] EÜT L 276, 10.10.1983 lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1804/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 10).[8] EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.[9] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1559/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 8).[10] EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.[11] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2166/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 5).[12] ELT L 349, 31.12.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 809/2007 (ELT L 182, 12.7.2007, lk 1).


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0368

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr (EÜ) 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta  /* KOM/2007/0368 lõplik - COD 2007/0128 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.6.2007KOM(2007) 368 lõplik2007/0128 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust nr (EÜ) 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepanek seisneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) artiklite 14 ja 28 kahes muudatuses. Selle eesmärk on sätestada piisav üleminekuperiood laste arengule ja tervisele viitavatele tervisealastele väidetele.Ühenduse turul on sellised tervisealased väited, nagu ka muud toitumis- ja tervisealased väited juba kasutusel. Nende toitumisalaste väidete, mida liikmesriikides on kasutatud enne 1. jaanuari 2006 vastavalt nende suhtes kohaldatavatele liikmesriigi õigusaktidele ning mis ei sisaldu määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas, kasutamist tohib jätkata kuni kolm aastat pärast määruse jõustumist. Määruse artikli 28 lõigetes 5 ja 6 sätestatud üleminekumeetmed kehtivad ka tervisealaste väidete puhul, välja arvatud laste arengule ja tervisele viitavad väited.Määruses (EÜ) nr 1924/2006 ei ole aga sätestatud samasuguseid üleminekumeetmeid laste arengule ja tervisele viitavate väidete puhul. Selline olukord tuleneb erinevatest määruse kaasotsustamisemenetluse ajal vastuvõetud muudatustest. Laste parema kaitse tagamiseks otsustati käsitleda laste arengule ja tervisele viitavaid väiteid samamoodi kui haigestumise riski vähendamise väiteid (luba). Selleks tehti kaks muudatust, lisades kõnealuse määruse haigestumise riski vähendamise väiteid käsitleva artikli 14 pealkirja ja esimesse lõikesse sõnad „ning laste arengule ja tervisele viitavad väited“. Selle tulemusena käsitletakse lastele viitavaid väiteid samamoodi kui haigestumise riski väiteid, millele ei ole määruses üleminekuperioodi ette nähtud, kuna need ei olnud enne määruse vastuvõtmist kehtinud eeskirjade kohaselt lubatud.Üleminekumeetmete puudumine laste arengule ja tervisele viitavate väidete puhul tähendaks, et alates määruse kohaldamisest (1. juuli 2007) ei ole need väited pärast seda kuupäeva valmistatud toodete puhul lubatud. Ainus olemasolev laste arengule ja tervisele viitavate väidete puhul kohaldatav üleminekumeede on sätestatud artikli 28 lõikes 1. See käsitleb enne 1. juulit 2007 turule viidud või märgistatud toitu. Seda üleminekuperioodi kohaldatakse toodete suhtes, mis on reaalselt poeriiulil või juba märgistatud, aga mitte toodete suhtes, mis on valmistatud ja mida turustatakse pärast seda kuupäeva. Kui laovarud on otsas, toimub turuhäire.Seega tehakse ettepanek näha ette üleminekumeetmed laste arengule ja tervisele viitavatele väidetele.Selline üleminekuperiood ja loa väljastamise menetlus laste arengule ja tervisele viitavate väidete puhul tagavad selle tarbijaterühma kaitse, kellele need tooted on suunatud, ja annavad ettevõtjatele piisava aja, et tagada sujuv määruse nõuetega vastavusse viimine.Ettepanek ei mõjuta Euroopa Ühenduse eelarvet.2007/0128 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust nr (EÜ) 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[3]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[4]ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) on kehtestatud eeskirjad väidete kasutamiseks toiduainete märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel.2.  Tervisealased väited on keelatud, välja arvatud juhul, kui need vastavad määrusega (EÜ) nr 1924/2006 kehtestatud üldistele ja erinõuetele ning on lisatud ühenduse lubatud tervisealaste väidete nimekirja. Need tervisealaste väidete nimekirjad tuleb veel koostada vastavalt määruses sätestatud menetlustele. Sellest tulenevalt ei ole need nimekirjad 1. juuliks 2007 ehk määruse kohaldamise kuupäevaks jõustunud.3.  Seetõttu on määruses (EÜ) nr 1924/2006 ette nähtud üleminekumeetmed tervisealastele väidetele, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ja laste arengule ja tervisele viitavatele väidetele.4.  Haigestumise riski vähendamisele viitavate tervisealaste väidete puhul ei ole üleminekumeetmed vajalikud. Kuna direktiiviga 2000/13/EÜ on keelatud haiguste ärahoidmisele, ravimisele või leevendamisele viitavad väited ja määrusega (EÜ) nr 1924/2006 on lisatud uus haigestumise riski vähendamisele viitavate väidete kategooria, ei tohiks selliseid väiteid kandvaid tooteid ühenduse turul olla.5.  Laste arengule ja tervisele viitavate väidete kategooria lisati määruse (EÜ) nr 1924/2006 vastuvõtmismenetluse väga hilises järgus ilma üleminekumeetmeid ette nägemata. Ometi on selliseid väiteid kandvad tooted ühenduse turul juba olemas.6.  Turuhäirete vältimiseks tuleks seega kohaldada laste arengule ja tervisele viitavate väidete puhul samasuguseid üleminekumeetmeid kui muude tervisealaste väidete puhul.7.  Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1924/2006 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1924/2006 muudetakse järgmiselt.(1) Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Olenemata direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõike 1 punktist b tohib esitada alljärgnevaid väiteid, kui selleks on antud luba käesoleva määruse artiklites 15, 16, 17 ja 19 sätestatud korras ja need väited lisatakse ühenduse lubatud väidete nimekirja koos nimetatud väidete kasutamise kõikide vajalike tingimustega:a) haigestumise riski vähendamise väited,b) laste arengule ja tervisele viitavad väited.”(2) Artikli 28 lõike 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:„Muude tervisealaste väidete suhtes, mida on kasutatud vastavalt liikmesriigi sätetele enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, välja arvatud artikli 13 lõike 1 punktis a ja artikli 14 lõike 1 punktis a osutatud väited, kohaldatakse alljärgnevaid sätteid:”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0737

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta  /* KOM/2006/0737 lõplik - ACC 2006/0242 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.11.2006KOM(2006)737 lõplik2006/0242 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Alates 1. jaanuarist 2007 kuulub Euroopa Liitu kaks uut liikmesriiki: Rumeenia ja Bulgaaria. Ühinemisakti artikli 6 lõikes 7 on sätestatud, et ühenduse tekstiili- ja rõivaimpordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud tuleb uuesti läbi vaadata, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist. Teatavate kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete impordi suhtes kohaldatavaid koguselisi piiranguid on seetõttu vaja korrigeerida, et need hõlmaksid ka importi uutesse liikmesriikidesse. Seega tuleb nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93 muuta. |120 | Üldine taust Et ühenduse laienemine ei piiraks kaubandust laienenud Euroopa Liidus, tuleb kvootide tasemeid vastavalt kohandada. Kasutatav metodoloogia võtab arvesse tavapärast importi uutesse liikmesriikidesse, nagu tehti ka Euroopa Liidu varasemate laienemiste puhul. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid ELT L 79, 17.3.2004, lk. 1, ELT L 177, 8.7.2005, lk. 19, ELT L 7, 12.1.2006, lk. 8. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Laienemisprotsessi käigus ei vajata ametlikku konsulteerimist. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Mõjuhindamist ei vajatud, kuna määrus tuleneb otseselt laienemisotsusest. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanekuga muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93, mis käsitleb teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirju. Muudatus peab jõustuma 1. jaanuaril 2007. |310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 133. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusaktid: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Muud õigusaktid ei sobiks, sest määruse (EMÜ) nr 3030/93 muutmiseks pole muud võimalust. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  2006/0242 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Alates 1. jaanuarist 2007 kuulub Euroopa Liitu kaks uut liikmesriiki: Rumeenia ja Bulgaaria. Ühinemisakti artikli 6 lõikes 7 on sätestatud, et ühenduse tekstiili- ja rõivaimpordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud tuleb uuesti läbi vaadata, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist. Seega tuleks korrigeerida koguselisi piiranguid, mida kohaldatakse teatavate kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete impordi suhtes laienenud ühendusse, et need hõlmaksid ka importi kahte uude liikmesriiki. Seetõttu on vaja muuta nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta[1].(2) Et ühenduse laienemine ei piiraks kaubandust, on koguste muutmisel asjakohane kasutada meetodit, mille puhul võetakse uute piirtasemete määramisel aluseks tavapärane import uutesse liikmesriikidesse. Tavapäraste kaubavoogude mõõtmiseks sobib valem, mis võtab arvesse viimasel kolmel aastal kolmandatest riikidest kahte uude liikmesriiki toimunud importi. Välja on valitud aastad 2003–2005 kui kõige olulisemad, sest need pakuvad kõige uuemaid kättesaadavaid andmeid kahe uue liikmesriigi tekstiilmaterjalide ja rõivaste impordi kohta.(3) Vastavalt sellele tuleb muuta määruse (EMÜ) nr 3030/93 V ja VII lisa, et need sisaldaksid alates laienemise kuupäevast, s.o 1. jaanuarist 2007 kehtivaid piirnorme.(4) Kohandada tuleb kõiki määruse (EMÜ) nr 3030/93 sätteid, et need käsitleksid ka importi uutesse liikmesriikidesse. III lisasse tuleb lisada uute liikmesriikide esitähed.(5) Seepärast tuleb määrust (EMÜ) nr 3030/93 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EMÜ) nr 3030/93 muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 lõige 9 asendatakse järgmisega:„9. Ühenduses koguseliste piirangute või järelevalve alla kuuluvate tekstiiltoodete importimisel vabaks ringluseks ühte uutest liikmesriikidest, kes ühinevad Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007, s.o Rumeeniasse ja Bulgaariasse, tuleb esitada impordilitsents, kui tooted on lähetatud enne 1. jaanuari 2007 ja saabuvad emba-kumba uude liikmesriiki 1. jaanuaril 2007 või pärast seda. Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused väljastavad sellise impordiloa automaatselt ja ilma koguseliste piiranguteta, kui esitatakse piisavad tõendid, nt veokiri, et tooted on lähetatud enne 1. jaanuari 2007.Sellistest lubadest tuleb teatada komisjonile.“2. Artiklis 5 asendatakse teine lõik järgmisega:„Selliste tekstiiltoodete vabasse ringlusse lubamisel, mis on saadetud ühest Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 ühinevast liikmesriigist töötlemiseks väljaspool ühendust asuvasse sihtkohta enne 1. jaanuari 2007 ja reimporditud samasse liikmesriiki kõnealusel kuupäeval või pärast seda, ei kohaldata koguselisi piiranguid ega impordiloa nõuet, kui esitatakse piisavad tõendid, näiteks ekspordideklaratsioon. Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused teavitavad komisjoni kõnealusest impordist.“3. III lisa artikli 28 lõike 6 teine taane asendatakse järgmisega:-  „kaks tähte ettenähtud sihtliikmesriigi või liikmesriikide rühma identifitseerimiseks järgmiselt:-  AT = Austria-  BG = Bulgaaria-  BL = Beneluxi maad-  CY = Küpros-  CZ = Tšehhi Vabariik-  DE = Saksamaa Liitvabariik-  DK = Taani-  EE = Eesti-  GR = Kreeka-  ES = Hispaania-  FI = Soome-  FR = Prantsusmaa-  GB = Ühendkuningriik-  HU = Ungari-  IE = Iirimaa-  IT = Itaalia-  LT = Leedu-  LV = Läti-  MT = Malta-  PL = Poola-  PT = Portugal-  RO = Rumeenia-  SE = Rootsi-  SI = Sloveenia-  SK = Slovakkia“4. V lisa asendatakse käesoleva määruse lisa A osas sätestatud tekstiga.5. VII lisas esitatud tabel asendatakse käesoleva määruse lisa B osas esitatud tabeliga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistujaLISAA OSAV lisa asendatakse järgmisega:„V LISAÜHENDUSE KOGUSELISED PIIRNORMIDKohaldatakse 2007. aastal(Kauba täielik kirjeldus on esitatud I lisas) | Ühenduse koguselised piirnormid |Kolmas riik | Kategooria | Ühik | 2007 |VALGEVENE | I A RÜHM |1 | Tonnid | 1 586 |2 | Tonnid | 6 643 |3 | Tonnid | 242 |I B RÜHM |4 | 1 000 tükki | 1 839 |5 | 1 000 tükki | 1 105 |6 | 1 000 tükki | 1 705 |7 | 1 000 tükki | 1 377 |8 | 1 000 tükki | 1 160 |II A RÜHM |9 | Tonnid | 363 |20 | Tonnid | 329 |22 | Tonnid | 524 |23 | Tonnid | 255 |39 | Tonnid | 241 |II B RÜHM |12 | 1 000 paari | 5 959 |13 | 1 000 tükki | 2 651 |15 | 1 000 tükki | 1 726 |16 | 1 000 tükki | 186 |21 | 1 000 tükki | 930 |24 | 1 000 tükki | 844 |26/27 | 1 000 tükki | 1 117 |29 | 1 000 tükki | 468 |73 | 1 000 tükki | 329 |83 | Tonnid | 184 |III A RÜHM |33 | Tonnid | 387 |36 | Tonnid | 1 312 |37 | Tonnid | 463 |50 | Tonnid | 207 |III B RÜHM |67 | Tonnid | 359 |74 | 1 000 tükki | 377 |90 | Tonnid | 208 |IV RÜHM |115 | Tonnid | 268 |117 | Tonnid | 2 312 |118 | Tonnid | 471 |HIINA | I A RÜHM |2 (sh 2a) | Tonnid | 70 636 |I B RÜHM |4[2] | 1 000 tükki | 595 624 |5 | 1 000 tükki | 220 054 |6 | 1 000 tükki | 388 528 |7 | 1 000 tükki | 90 829 |II A RÜHM |20 | Tonnid | 18 518 |39 | Tonnid | 14 862 |II B RÜHM |26 | 1 000 tükki | 29 736 |31 | 1 000 tükki | 250 209 |IV RÜHM |115 | Tonnid | 5 347 |V lisa A liideKategooria | Kolmas riik | Märkused |4 | Hiina | Ekspordi tasaarvestamiseks võib 5% ulatuses kohaldada kokkulepitud koguseliste piirnormide ümberarvestust viis kuni 130 cm suurusnumbrini rõivast (v.a väikelaste rõivad) kolme üle 130 cm suurusnumbri rõiva vastu. Nende toodete ekspordilitsentsi lahtris 9 peavad olema sõnad: „Kuni 130 cm suurusnumbri rõivaste suhtes tuleb kohaldada ümberarvestust”. |“B OSAVII lisas sisalduv tabel asendatakse järgmisega:„TABELÜHENDUSE KOGUSELISED PIIRNORMIDREIMPORTIMISEKS VÄLISTÖÖTLEMISE KORRA ALUSEL(Kauba täielik kirjeldus on esitatud I lisas) | Ühenduse koguselised piirnormid |Kolmas riik | Kategooria | Ühik | 2007 |VALGEVENE | I B RÜHM |4 | 1 000 tükki | 5 796 |5 | 1 000 tükki | 8 079 |6 | 1 000 tükki | 10 775 |7 | 1 000 tükki | 8 088 |8 | 1 000 tükki | 2 754 |II B RÜHM |12 | 1 000 paari | 5 445 |13 | 1 000 tükki | 853 |15 | 1 000 tükki | 4 723 |16 | 1 000 tükki | 962 |21 | 1 000 tükki | 3 142 |24 | 1 000 tükki | 809 |26/27 | 1 000 tükki | 3 938 |29 | 1 000 tükki | 1 596 |73 | 1 000 tükki | 6 119 |83 | Tonnid | 813 |III B RÜHM |74 | 1 000 tükki | 1 067 |HIINA | I B RÜHM |4 | 1 000 tükki | 450 |5 | 1 000 tükki | 977 |6 | 1 000 tükki | 3 589 |7 | 1 000 tükki | 970 |II B RÜHM |26 | 1 000 tükki | 1 707 |31 | 1 000 tükki | 13 681 |“[1] EÜT L 275, 8.11.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 35/2006 (ELT L 7, 12.1.2006, lk 8).[2] Vt A liide.


title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta {SEK(2006) 274} {SEK(2006) 314} {SEK(2006) 315}

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0091

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 1.3.2006KOM(2006) 91 lõplik2006/0033 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSGlobaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta(komisjoni esitatud){SEK(2006) 274}{SEK(2006) 314}{SEK(2006) 315}SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST1.1. Üldine taustTuru avatus ja rahvusvaheline konkurents kätkevad endas uusi võimalusi majandusdünaamika, konkurentsivõime ja kvaliteetsete töökohtade loomise seisukohast. Samas toob avatud kaubandus ja globaliseerumine vähem konkurentsivõimelistes sektorites paratamatult kaasa töötajate koondamise: kaubanduse avatusega seotud kohanemiskuludest tuleks olla teadlik ja nende jaoks ette näha asjakohane poliitika ja rahalised vahendid.Avatusega kaasneva üldise kasu ja sellest tuleneva ebasoodsa mõju vahel on oluline asümmeetria. Esimene on hajus ja avaldub alles teatava aja pärast ning teine on palju nähtavam, vahetum ja koondunud teatavatele isikutele ja piirkondadele. Nagu seda on rõhutanud mitmed rahvusvahelised institutsioonid ja selgunud arvukatest uuringutest, võib selline asümmeetria juhul, kui see jäetakse vajalikul määral teadvustamata ja käsitlemata, viia globaliseerumisest vale arusaamiseni ning seeläbi nõrgendada üldsuse tuge kaubanduse liberaliseerimisele ja turu avamisele.Euroopa Liidus ollakse täielikul üksmeelel vajaduses käsitleda maailma kaubanduses toimuvaid olulisi struktuurimuutusi, eelkõige nende isikute seisukohalt, kelle tööhõivet ja toimetulekut kasvanud konkurents ja avanenud turud mõjutavad oluliselt. Seda eeldavad õiglus ja solidaarsus – Euroopa Liidu olulised väärtused – millel on selgelt Euroopa mõõde, sest ühendus on pädev väliskaubanduspoliitikas ja seega võtma vastu otsuseid küsimustes, mis toovad kaasa kaubavahetuse kasvu ja kaubanduse liberaliseerimise. Seepärast on loogiline, et Euroopa Liit kannab enda rakendatava poliitikaga seotud kulud, eriti kaubanduspoliitikaga seotud kulud, mis on küll üldiselt kasulik Euroopa majandusele ja tööhõivele, kuid mis muudavad vältimatuks teatavad koondamised. Samuti eeldab seda tõhusus, sest meetmed, mis on suunatud tööturule kiirele naasmisele, võivad üleminekut hõlbustada ja kiirendada, näiteks piirates töötuks olemise aega ja inimkapitali alakasutust.1.2. Ettepaneku põhjusedKomisjon rõhutas hiljuti oma aruandes „Euroopalikud väärtused globaliseeruvas maailmas“[1] avatud turgude ja kasvava rahvusvahelise konkurentsiga kaasnevaid eeliseid, kuid tõi esile vajaduse „ aidata ka üksikisikuid, võttes meetmeid, mis toetavad töökoha kaotanud inimesi ning võimaldavad neil kiiresti uut tööd leida “.Sellega seoses tegi komisjoni president Barroso ettepaneku luua Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond[2], edaspidi „fond“. Fondi abil saab Euroopas aidata neid, kes püüavad kohanduda globaliseerumise tagajärgedega: see on solidaarsusmärk nendelt paljudelt, kes saavad avatusest kasu, neile vähestele, kes peavad seisma silmitsi töökoha koondamisest tingitud šokiga.15.—16. detsembril 2005 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgul jõudsid riigipead ja valitsusjuhid kokkuleppele globaliseerumisega kohanemise fondi loomises. Fond „ luuakse selleks, et täiendavalt abistada töötajaid, kes koondatakse maailma kaubanduses toimuvate oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, et aidata neid ümberõppel ja töökoha otsingutel. Fondi hakatakse kasutama rangete kriteeriumide alusel, mis on seotud majanduse destabiliseerituse ulatuse ja selle mõjuga kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele “.Arusaam, et kaubandus toob kaasa töökohtade kaotamise koos arusaamaga, et kaubandussektori töötajate koondamistega seotud kulud on eriti kõrged, räägib selgelt kohanemiseks vajaliku sihtotstarbelise toetuse kasuks. Kuigi liikmesriigid vastutavad esmajärjekorras kaubanduses toimunud muutuste negatiivsete tagajärgede juhtimise eest, peaks ELil olema asjakohane vahend nende töötajate abistamiseks, kes on kaubanduses toimunud niisuguste muutuste tagajärjel, millel on Euroopa mõõde (oma ulatuse ja mõju poolest) kaotanud oma töökoha.1.3. Ettepaneku eesmärgidFondi eesmärk on näidata üles Euroopa Liidu solidaarsust nende töötajate suhtes, kes on kaotanud oma töökoha kaubanduse liberaliseerimise tagajärjel. Fondist toetatakse inimesi, s.t töötajaid, ja selle sekkumistel on territoriaalne mõõde. Toetus on keskendunud koondatavatele nendes piirkondades, mis on maailma kaubanduses toimuvate struktuurimuutuste kõrvalmõjude tagajärjel kõige rohkem kannatanud. Kuna negatiivne mõju majandusele võib avalduda ükskõik millises liikmesriigis, sõltumata selle suurusest, on fondi vahendid kättesaadavad töötajatele kõikides liikmesriikides.Fondi vahendeid kasutatakse eelkõige siis, kui maailma kaubanduses toimunud olulistel struktuurimuutustel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, nagu töökohtade ümberpaigutamine kolmandatesse riikidesse, impordi oluline kasv või EL turuosa järkjärguline vähenemine konkreetses sektoris. Fondi toetust tuleb kasutada selleks, et aidata asjaomastel üksikisikutel naasta tööturule, kasutades selleks tööturu olemasolevaid ja uusi võimalusi, piirates samal ajal kohanemiskulusid asjaomastele töötajatele ja piirkondadele.Arvukatest empiirilistest uuringutest nähtub, et kohanemiskulud on kõrgemad töötajate puhul, kes koondatakse kaubandussektori destabiliseerumise tagajärjel kui muude koondatavate puhul. Maailmas kõrge konkurentsivõimega sektorites koondatud jäävad tavaliselt töötuks pikemaks ajavahemikuks ja kaotavad uuesti tööleasumisel palgas rohkem kui muude sektorite töötajad. Üldiselt johtub see asjaolust, et kaubandussektori destabiliseerumise tagajärjel kannatanud töötajad on vanemad ning tõenäoliselt ei vasta nende hariduslik kvalifikatsioon ega oskused täielikult tööturu uutele vajadustele.Kuna kaubandussektori destabiliseerumise tagajärjel koondatud töötajatel on võrreldes teiste koondatavatega raskem kohaneda, saavad toetusmeetmed ja uue töökoha leidmise teenused olla asjakohased ja tõhusad ainult siis, kui järsud muutused kaubanduses mõjutavad ebaproportsionaalselt konkreetset piirkonda, tuues kaasa ulatusliku koondamislaine tööturul, kus võimalusi uue töökoha leidmiseks on vähe.Samuti toovad koondamised kaubandussektoris kaasa kõrgemad kohanemiskulud piirkondades, mis sõltuvad suurel määral sektoritest ja ametikohtadest, mis on languses, või on spetsialiseerunud sektoritele, mis on eriti avatud rahvusvahelisele konkurentsile. Sihtotstarbeline toetus on eriti oluline juhul, kui kaubanduse ja investeeringute liberaliseerimine mõjutab sektoreid tervikuna; probleem tõstatub eriti teravalt, kui languses sektorid asuvad piirkondades, mis on juba niigi kriisi olukorras. Sellisel juhul on konkreetses ettevõttes või sektoris teatavaks tehtud koondamise mõju territooriumile peamine tegur, mille alusel otsustada fondi kasutamist.Fondi sekkumiskriteeriumid peavad olema ranged, läbipaistvad ja mõõdetavad, et taotlusi oleks võimalik valida objektiivselt. Sõltumata ettevõtte liigist, on fondi vahendid töötajatele kättesaadavad võrdselt ja samadel tingimustel, sest kaubandusstruktuuris toimuvad muutused mõjutavad nii rahvusvahelisi kui ühe riigi piiridega piirduvaid äriühinguid kui ka väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKE).Arvestades nende tegurite laadi muutust ja ettenägematust, mille alusel otsustada uuest fondist vahendite eraldamise kasuks, peab määruses olema ettenähtud võimalus kohandada kriteeriume, niipea kui on olemas kohapealne kogemus, eelkõige sekkumiskriteeriumide puhul. Eelkõige peab määruse läbivaatamisega olema loodud võimalus vajaduse korral kohandada fondi sekkumiskriteeriume tagamaks, et nendes arvestatakse piisavalt kõigi liikmesriikide erisusi ja erijooni, kaasa arvatud nende tööturgude suhtelist suurust.Fondist rahastatakse kooskõlastatud individuaalsetesse teenustepakettidesse kuuluvaid meetmeid, mille eesmärk on koondatavate naasmine tööturule. Fondi ülesanne on rahastada individuaalseid tugiteenuseid, mis on koostatud koondatavate konkreetseid vajadusi silmas pidades. Seega hõlmab see selliseid aktiivseid meetmeid nagu töö otsimise toetamine koos töölkäijale makstava ajutise sissetulekutoetusega: kogemused on näidanud, et sellised töölkäijatele makstavad palgatoetused, mille eesmärk on tagada töötamise tulusus, on koos muu aktiivse tööturupoliitikaga tõhusaim, et parandada tööturul osalemist.Nii on fondi eesmärk aidata kaasa paindlikkuse kriteeriumide kehtestamisele Euroopa Liidus: leida tasakaal tööturu paindlikkuse ja kindlustatuse vahel, et parandada üksikisikute võimalusi leida tööd ja kasutada uusi oskusi, edendades samal ajal paindlikkust, mis on vajalik globaliseerumisega seotud väljakutsete lahendamiseks.Fondi meetmed täiendavad meetmeid, mis liikmesriik on võtnud riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Fondist ei toetata äriühinguid, millele globaliseerumine on mõjunud negatiivselt; samuti ei asenda fondi rahaline toetus äriühingute kohustusi, mis tulenevad riigi õigusest või kollektiivlepingutest.Fond sekkub ainult liikmesriigi taotlusel. Ühe rahvusvahelise äriühingu mitme tütarettevõtte samaaegse sulgemise tagajärjel Euroopa Liidu territooriumil võib juhtuda, et fondi toetust taotlevad mitu asjaomast liikmesriiki; komisjon vaatab iga taotluse läbi eraldi, et teha kindlaks, kas fondi vahendite kasutamise eelduseks olevad kriteeriumid ja tingimused on täidetud.Pärast direktiivi 75/129/EMÜ[3] artiklite 1 ja 3 kohaselt teatavaks tehtud kavandatud koondamisi saavad koondatavad toetust nii kiiresti kui võimalik. Fondi iga sekkumise heakskiitmiseks peavad nõukogu ja Euroopa Parlament ühenduse eelarvepädevate institutsioonidena võtma vastu sellesisulise otsuse, samas võib taotleja liikmesriik omalt poolt võtta viivitamata meetmed, ootamata rahastamisotsust või rahalise toetuse tegelikku väljamaksmist. Selliselt saab etteteatamise ja tegeliku koondamise vahelist aega (mis on sageli sätestatud või kindlaks määratud Euroopa Liidu või liikmesriigi õigusega) kasutada täies ulatuses, et alustada koondatavatele individuaalsete teenuste osutamist.1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEuroopa Liit vastab globaliseerumisest tulenevatele võimalustele ja väljakutsetele ning kaubanduses toimuvatele muutustele nende positiivse juhtimise kaudu: Lissaboni strateegias on ajakohastamiseks ja reformideks kehtestatud raamistik, mille kaudu luua majanduskasvu ja uusi töökohti. Euroopa Liidu rahastamisvahendid – eelkõige struktuurifondid – keskenduvad järjest rohkem nende eesmärkide saavutamisele; tööturu osapoolte kaasamine sõltumatu sotsiaalse dialoogi kaudu tugevdab koostööd.Struktuurifondid toetavad strateegilist lähenemisviisi ja tugevdavad ainelist ja inimkapitali keskmises ja pikaajalises perspektiivis seitsmeaastase programmitöö kaudu. Eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi prioriteedid on ennetamine, kohandamine ja muutuse positiivne juhtimine, kasutades selleks töötajate ja äriühingute kohanemisvõime tõstmist, tööturule pääsu parandamist ja seal osalemise suurendamist, sotsiaalse hõlvamise tugevdamist ja võitlust diskrimineerimise vastu ning koostöö edendamist reformide hoogustamiseks. Uue elukestva õppe programmi (2007–2013), eelkõige Leonardo da Vinci allprogrammi kaudu, on võimalik arendada innovatiivseid koolitusvahendeid, milles saab võtta arvesse konkreetseid kvalifikatsiooninõudeid.Uus fond täiendab olemasolevaid poliitikavaldkondi ja rahastamisvahendeid, kaasa arvatud ühenduse poliitikat, mis on suunatud ümberkorraldamise ennetamisele ja järelmeetmetele. Erinevalt nendest viimastest on fondi puhul territoriaalne mõõde ühendatud konkreetse ja sihtotstarbelise toetusega, keskendudes ainult individuaalsele toetusele, et aidata naasta tööturule neil, kes on maailma kaubanduses toimunud muutuste tagajärjel kaotanud töö.Kattumine teiste ühenduse poliitikavaldkondade meetmetega, eelkõige ühtekuuluvuspoliitikaga, hoitakse ära rea sätetega, milles on selgelt määratletud vahendi ulatus, välistades kattuva rahastamise ja sätestades selgesõnaliselt toetuse kooskõlastamise ühenduse eri rahastamisallikate vahel.Fondi eesmärk on toetada koondatavaid üldiselt. Komisjon ja taotluse esitanud liikmesriigid peaksid tagama fondist eraldatud toetuse vastavuse asutamislepingus sätestatud võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutegaFondi kaudu makstakse liikmesriikidele rahalisi toetusi. Käesolev määrus peegeldab liikmesriikide vaateid, nagu need on esitatud 15.–16. detsembril 2005 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu järeldustes. Siis lepiti kokku Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomises.Globaliseerumist majanduse ümberkorraldamise ja tööhõive laiemas kontekstis on komisjon ja tööturu osapooled omavahel arutanud kogu aeg. Äriühingute ümberkorraldamist ja Euroopa töönõukogusid käsitlev asutamislepingu artikli 138 lõike 3 kohane konsulteerimiste teine etapp tööturu osapooltega käivitati 31. märtsil 2005[4]. Selleks et tagada tööturu osapoolte täielik kaasatus, lülitab komisjon käesoleva ettepaneku sotsiaalse dialoogi komitee ja valdkondliku konverentsi järgmiste kohtumiste päevakorda.2.2. Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamineKomisjon on kasutanud ulatuslikult oma analüüsiressursse, koostades nii uuringuid kui aruandeid, milles käsitletakse kaubanduse, tööhõive ja ühtekuuluvuspoliitika küsimusi.2.3. Mõju hindamineMõju kohta on koostatud hinnang.Analüüsides on jõutud järeldusele, et Euroopa Liidu tasandil on soovitav luua spetsialiseerunud, sihtotstarbeline fond, mille eesmärk on abistada töötajaid, kes on kaubanduses toimunud muutuste tagajärjel kaotanud oma töökoha ning nende koondamiste negatiivne mõju on konkreetsele piirkonnale oluline. Fondi toetust antakse ainult täiendavalt meetmetele, mille liikmesriik on võtnud konkreetse territooriumi tasandil. Fondi toetus peaks olema individuaalse tugiteenuse kujul ja suunatud asjaomaste töötajate konkreetsete vajaduste rahuldamiseks.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõteEttepanekuga luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, et ühendus saaks anda sihtotstarbelist abi nende töötajate tööturule naasmiseks, kes on koondatud kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel.3.2. Õiguslik alusSelle määruse õiguslik alus on sätestatud EÜ asutamislepingu artikli 159 kolmandas lõikes. Artikli 159 lõikes 3 on sätestatud, et kui osutuvad vajalikuks fondidevälised konkreetsed meetmed, võib nõukogu, ilma et see piiraks ühenduse muu poliitika raames otsustatud abinõude kohaldamist, kooskõlas artiklis 251 sätestatud menetlusega ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega võtta niisuguseid meetmeid.Konkreetsed struktuurifondide välised meetmed on vajalikud, et anda sihipärast toetust töötajatele, kes on maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel kaotanud oma töökoha ning nimetatud koondamiste negatiivne mõju piirkondlikule või kohalikule majandusele on oluline. Fond tugevdab sellega, et abistab kaubandussektoris koondatavatel naasta tööturule, Euroopa Liidu majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust.3.3. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusKooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega võtab ühendus meetmeid, et edendada solidaarsuse eesmärke. Liikmesriigid ei saa fondi eesmärke saavutada individuaalselt, sest fond on solidaarsuse väljendus liikmesriikide tasandil ja nende vahel.Fondi rahalise toetuse andmiseks peavad kaks eelarvepädevat institutsiooni selle heaks kiitma ehk see väljendab ühenduse ja liikmesriikide solidaarsust tervikuna. Nii aitab ettepanek kaasa Euroopa Liidu solidaarsuse eesmärgi muutmisel konkreetsemaks nii koondatavate kui ka Euroopa kodanike jaoks üldisemalt.Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Ühelt poolt peegeldab liikmesriikidele pandud kohustus vajadust hõlbustada asjaomaste töötajate kiiret naasmist tööturule. Teiselt poolt on ühenduse ja riigi ametiasutuste halduskoormust piiratud sellega, mis on vajalik komisjonil oma volituste täitmiseks ühenduse eelarve täitmisel. Hindamismeetmeid teostab komisjon omal algatusel ja vastutusel.Kuna vastutus toetuse kasutamise eest lasub liikmesriigi ametiasutustel, peavad liikmesriigid esitama aruande rahalise toetuse kasutamise kohta. Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et järgitavate menetluste alusel saaks otsuseid vastu võtta võimalikult kiiresti.3.4. Õigusakti valikEttepanek tuleks vormistada määrusena. Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest eesmärki on võimalik saavutada üksnes otseselt kohaldatava õigusakti kaudu.4. MÕJU EELARVELEFondi kulude summa ulatub jooksvates hindades maksimaalselt 500 miljoni euroni aastas. Vastavalt detsembris 2005 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu järeldustele ning kooskõlas eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peavad jõudma üksmeelele, ei ole finantsperspektiivis fondi jaoks ette nähtud ühtegi erifinantssätet. Eespool nimetatud suuniste alusel teeb komisjon ettepaneku määrata allpool esitatud viisil kindlaks nende assigneeringute alakasutuse tase, mida kasutatakse fondi rahastamiseks igal konkreetsel aastal ( n aasta):1. kõigepealt tuleb määrata varu, mis on jäänud alles võrreldes eelmise aasta kulukohustuste assigneeringute üldise ülemmääraga, s.t mitmeaastases finantsraamistikus ettenähtud kulukohustuste assigneeringute kogusumma ning aasta n-1 eelarves kirjendatud kulukohustuste assigneeringute vahe;2. kui eespool nimetatud summa ei ole piisav, tuleb määrata varasema kahe aasta tühistatud kulukohustuste assigneeringute suurus.Vajaduse korral eraldatakse assigneeringuid paranduseelarve kaudu, osutades summadele, mis on määratud kindlaks eespool nimetatud viisil. Otsustamise hõlbustamiseks esitab komisjon vajaduse korral oma ettepanekud eelarveaasta jooksul pakettidena.5. TÄIENDAV TEAVE5.1. LäbivaatamissäteEttepanekus on ette nähtud võimalus vaadata määrus läbi pärast komisjon esimese aasta-aruande esitamist, et vastata paremini määruse artiklis 1 kehtestatud eesmärkidele ja kohaldamisalale.2006/0033 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSGlobaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 159 kolmandat lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[5],võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[6],võttes arvesse regioonide komitee arvamust[7],toimides artiklis 251 sätestatud korras[8]ning arvestades järgmist:(1) Vaatamata globaliseerumise üldisele positiivsele mõjule majanduskasvule ja töökohtadele ühenduses, on asjakohane luua Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond“), mille kaudu näitaks ühendus üles solidaarsust töötajate suhtes, kes on struktuurimuutuste tagajärjel kaotanud oma töö.(2) Fondist tuleks eraldada ühekordset konkreetset rahalist toetust, et hõlbustada töötajate tööturule naasmist aladel või sektorites, kus negatiivne mõju majandusele on olnud kõige suurem.(3) Selle määruse kohased meetmed tuleb määratleda rangete sekkumiskriteeriumide alusel, mis on seotud majanduse destabiliseerumise ulatuse ja mõjuga konkreetsele sektorile või geograafilisele piirkonnale, et fondi rahaline toetus oleks keskendunud ühenduse osadele, kus negatiivne mõju on olnud kõige suurem.(4) Fondi tegevus peab olema ühtne ja kokkusobiv muu ühenduse poliitikaga ning kooskõlas ühenduse õigustikuga.(5) Käesoleva määruse alusel rahastatav meede ei tohi saada rahalist toetust muude ühenduse rahastamisvahendite kaudu.(6) Ühenduse toetust tohib anda üksnes asjaomase liikmesriigi taotluse alusel. Komisjon peaks tagama, et riikide esitatud taotlusi käsitletakse võrdsetel alustel.(7) Selleks et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist, peaksid vastavalt direktiivile 75/129/EMÜ[9] olema kulud toetuskõlblikud alates kuupäevast, mil liikmesriik alustab pärast kavandatavate koondamiste teatavakstegemist asjaomastele töötajatele individuaalse teenuse osutamist. Võttes arvesse vajadust tegutseda sihipäraselt, keskendudes konkreetselt tööturule naasmisele, tuleks fondi rahalise toetuse kasutamise suhtes kehtestada tähtaeg.(8) Siiski peaks jääma toetust saav liikmesriik vastutavaks rahalise toetuse rakendamise ja ühenduse toetusega rahastatavate meetmete juhtimise ja kontrollimise eest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[10], mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust. Liikmesriik peab saadud rahalise toetuse kasutamist põhjendama.(9) Kuna liikmesriigid üksi ei saa piisavalt täita seda eesmärki, mis meetmete ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Sisu ja reguleerimisala1. Käesoleva määrusega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, edaspidi „fond“, et ühendusel oleks võimalik abistada töötajaid, kes on kaotanud oma töö maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, kui nimetatud koondamistel on märgatav kahjulik mõju piirkonna või kohalikule majandusele.2. Käesoleva määrusega sätestatakse eeskirjad fondi toimimise kohta, et hõlbustada kaubandussektoris toimuvate muutuste tagajärjel töö kaotanud töötajate tööturule naasmist.Artikkel 2SekkumiskriteeriumidFondist antakse rahalist toetust juhtudel, kui maailma kaubanduses toimuvatel olulistel struktuurimuutustel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, eelkõige märgatav impordi kasv Euroopa Liitu, järkjärguline Euroopa Liidu turuosa vähenemine konkreetses sektoris või töökohtade ümberpaigutamine kolmandatesse riikidesse, ning millel on järgmised tagajärjed:a) piirkonnas, kus NUTS III tasandil mõõdetav töötus on kõrgem kui ELi või riigi keskmine, koondatakse ettevõttes vähemalt 1000 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtte tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures,võib) kuue kuu jooksul koondatakse ühes või mitmes NACE 2 tasandil mõõdetavas sektoris vähemalt 1000 töötajat, mis moodustab vähemalt 1% NUTS II tasandil mõõdetavast piirkonna tööhõivest.Artikkel 3Toetuskõlblikud meetmedKäesoleva määruse alusel antakse rahalist toetust individuaalse kooskõlastatud teenustepaketi osana meetmetele, mis on suunatud koondatavate töötajate tööturule naasmisele, kaasa arvatud:a) aktiivsed tööturumeetmed, nagu tööotsingute toetamine, kutsenõustamine, täpseid vajadusi arvessevõtvad koolitus ja ümberõpe, kaasa arvatud info- ja sidetehnoloogiaalased oskused, töövahendus ja ettevõtluse edendamine või toetus tegutsemiseks füüsilisest isikust ettevõtjana,b) erisissetulekutoetus, mida makstakse töölkäijale piiratud ajavahemiku vältel, nagu tööotsingu toetus, liikuvustoetus, stipendium tööturukoolitusmeetmetes osalejatele ning ajutine palgatoetus vähemalt 50-aastastele töötajatele, kes nõustuvad hakkama uuesti tööle ametikohal, mille palgatase on võrreldes tema varasema palgatasemega madalam.Artikkel 4Rahalise toetuse liikKomisjon määrab rahalise toetuse ühekordse maksena, mis tehakse liikmesriikide ja komisjoni vahelises koostöös vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 53 lõike 1 punktile b ning lõigetele 5 ja 6.Artikkel 5Taotlused1. Liikmesriik esitab komisjonile taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 10 nädala jooksul alates artiklis 2 fondi kasutamiseks kehtestatud tingimuste täitmise kuupäevast.2. Taotlus sisaldab järgmist teavet:a) koondamiste ja maailma kaubanduses oluliste struktuurimuutuste vahelise seose põhjendatud analüüs, koondatavate arvu esitamine ning koondamiste ettenägematu laadi selgitus,b) koondamisi teostavate ettevõtjate (riigisiseste või rahvusvaheliste) kindlaksmääramine ning asjaomaste töötajate kategooriad,c) koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele,d) konkreetsed rahastatavad meetmed ja nende kulude jaotus, kaasa arvatud nende täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega,e) kuupäev, millal liikmesriik alustas või kavandab alustada individuaalse teenuse osutamist asjaomastele töötajatele,f) menetlused, mida kasutatakse tööturu osapoolte konsulteerimiseks,g) artikli 18 kohane juhtimise ja finantskontrolli eest vastutav ametiasutus.3. Võttes arvesse liikmesriigi võetud meetmeid ja riigi õiguse või kollektiivlepingu kohaseid asjaomaseid ettevõtjaid ning pöörates erilist tähelepanu Euroopa Sotsiaalfondist (edaspidi „ESF“) rahastatud meetmetele, sisaldab lõikes 2 esitatud teave riigi ametiasutuse ja asjaomaste ettevõtjate võetud ja kavandatud meetmete koondkirjeldust, kaasa arvatud nende maksumust.4. Samuti esitavad liikmesriigid komisjonile sobivaima geograafilise tasandi statistilised andmed ja muu teabe, mida komisjonil on vaja sekkumiskriteeriumide täitmise hindamiseks.5. Lõikes 2 osutatud teabe alusel hindab komisjon koostöös liikmesriigiga, kas käesoleva määruse kohased tingimused rahalise toetuse andmiseks on täidetud.6. Komisjon tagab, et liikmesriikide esitatud taotlusi käsitletakse võrdsetel alustel.Artikkel 6Vastastikune täiendavus, vastavus ja kooskõlastamine1. Fondi toetus ei asenda meetmeid, mida ettevõtjad peavad võtma riigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt.2. Fondi meetmed täiendavad liikmesriigi meetmeid, mis on võetud riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.3. Fondist toetatavad meetmed vastavad asutamislepingule ja selle alusel vastuvõetud õigusaktidele.4. Komisjon ja liikmesriigid tagavad oma vastutusala piires ühenduse fondist saadava toetuse kooskõlastamise.5. Liikmesriik tagab, et fondist toetatavad konkreetsed meetmed ei saa toetust ühenduse muudest rahastamisvahenditest.Artikkel 7Meeste ja naiste võrdõiguslikkus ning mittediskrimineerimineKomisjon ja liikmesriigid edendavad meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning tagavad, et fondi toetusele juurdepääsemisel ei kohaldata diskrimineerimist soo, rassi, etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ega seksuaalse sättumuse alusel.Artikkel 8Tehniline abi komisjoni algatusel1. Komisjoni algatusel võib käesoleva määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks kasutada maksimaalselt 0,35% konkreetsel aastal kättesaadavatest fondi vahenditest.2. Nimetatud ülesandeid täidetakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ning selle rakenduseeskirjadele, mida kohaldatakse kõnealuse eelarve täitmise suhtes.Artikkel 9Teave ja avalikustamineLiikmesriik annab rahastatavate meetmete kohta teavet ja avalikustab need. Teave suunatakse koondatavatele töötajatele ja laiemale üldsusele. Selles rõhutatakse ühenduse rolli ja tagatakse fondi panuse nähtavus.Artikkel 10Rahalise toetuse kindlaksmääramine1. Artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel määrab komisjon võimalikult kiiresti kindlaks rahalise toetuse suuruse, mis eraldatakse kättesaadavate vahendite piires, võttes eelkõige arvesse koondatavate arvu, kavandatud meetmeid ja selle eeldatavat maksumust.Summa ei tohi ületada 50% artikli 5.2 punktis d osutatud hinnangulistest kogukuludest.2. Kui komisjon on artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel jõudnud järeldusele, et käesoleva määruse kohased tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud, algatab komisjon nii kiiresti kui võimalik artiklis 12 kehtestatud menetluse.3. Kui komisjon on artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel jõudnud järeldusele, et käesoleva määruse kohased tingimused rahalise toetuse saamiseks ei ole täidetud, teavitab komisjon sellest asjaomast liikmesriiki nii kiiresti kui võimalik.Artikkel 11Kulutuste toetuskõlblikkusKulude katteks võib saada fondist toetust alates kuupäevast, millal liikmesriik alustab pärast kollektiivsete koondamiste teatavakstegemist asjaomastele töötajatele individuaalse teenuse osutamist.Artikkel 12Eelarvemenetlus1. Kui komisjon on otsustanud, et fondist antakse rahalist toetust, esitab ta eelarvepädevatele institutsioonidele vajalikud ettepanekud artikli 10 kohaselt kindlaksmääratud summale vastavate assigneeringute heakskiitmiseks.Lõike 1 kohane ettepanek sisaldab järgmist teavet:a) artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamist koos kokkuvõttega hindamise aluseks olevast teabest,b) tõend artiklis 2 esitatud tingimuste täitmise kohta,c) põhjendused, mis õigustavad kavandatud summasid.2. Komisjon esitab ettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele pakettidena.Iga aasta 1. juuliks jäetakse alles vähemalt üks neljandik fondi aastasest maksimaalsest summast, et katta aasta lõpuni tekkivad vajadused.3. Kui eelarvepädevad institutsioonid on assigneeringud kättesaadavaks teinud, võtab komisjon rahalise toetuse andmise kohta vastu otsuse.Artikkel 13Rahalise toetuse maksmine ja kasutamine1. Pärast artikli 12 lõike 3 kohase otsuse vastuvõtmist maksab komisjon liikmesriigile rahalise toetuse välja ühekordse maksena.2. Liikmesriik kasutab rahalist toetust ja sellelt saadud intresse 18 kuu jooksul alates esimesest kuupäevast, millal kulutus muutub toetuskõlblikuks vastavalt artiklile 11.Artikkel 14Euro kasutamineKäesoleva määruse kohastes taotlustes, toetuse määramise otsustes ja aruannetes, samuti mis tahes muudes dokumentides väljendatakse kõiki summasid eurodes.Artikkel 15Lõpparuanne ja lõpetamine1. Liikmesriik esitab hiljemalt kuus kuud pärast artikli 13 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku lõppu komisjonile rahalise toetuse kasutamise aruande, kaasa arvatud teabe meetmete laadi ja peamiste saavutatud tulemuste kohta koos selgitusega kulutuste õigustatuse ning vajaduse korral asjakohaste meetmete täiendavuse kohta Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate meetmetega.2. Hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui komisjon on saanud kogu lõike 1 alusel nõutava teabe, lõpetab ta fondist rahalise toetuse andmise.Artikkel 16Aastaaruanne1. Alates aastast 2008 esitab komisjon enne iga aasta 1. juulit Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande eelmisel aastal käesoleva määruse alusel võetud meetmete kohta. Kõnealune aruanne sisaldab eelkõige teavet esitatud taotluste, vastu võetud toetuse määramise otsuste, rahastatud meetmete ja antud rahalise toetuse lõpetamise kohta.2. Aruanne edastatakse teavitamiseks tööturu osapooltele.Artikkel 17Hindamine1. Omal algatusel ja tihedas koostöös liikmesriikidega teeb komisjon:a) vahehindamise saavutatud tulemuste tõhususe ja järjepidevuse kohta,b) eelhindamise.2. Hindamise tulemused edastatakse teavitamiseks eelarvepädevatele institutsioonidele ja tööturu osapooltele.Artikkel 18Juhtimine ja finantskontroll1. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust Euroopa ühenduste üldeelarve täitmisel, vastutavad liikmesriigid esmajärjekorras fondist toetatavate meetmete juhtimise ja meetmete finantskontrolli eest. Sel eesmärgil teostatakse nende võetud meetmete raames järgmisi toiminguid:1.  kontrollitakse, kas juhtimise ja kontrollimise kord on kehtestatud ja kas neid rakendatakse selliselt, et tagada ühenduse rahaliste vahendite tõhus ja korrektne kasutamine kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega,2.  kontrollitakse, kas rahastatud meetmed on teostatud nõuetekohaselt,3.  kontrollitakse, kas kantud kulud on tehtud dokumentide alusel, mida on võimalik tõendada, ning kas kulud on korrektsed ja seaduslikud,4.  ennetatakse, tuvastatakse ja parandatakse eiramisjuhud ning nõutakse vajaduse korral koos viivistega tagasi põhjendamatult makstud summad. Liikmesriigid teatavad nendest komisjonile ja hoiavad komisjoni kursis haldus- ja kohtumenetluste kulgemisega.2. Eeskirjade eiramise tuvastamise korral teevad liikmesriigid nõutavad finantskorrektsioonid. Liikmesriikide tehtavad korrektsioonid seisnevad ühenduse toetuse täielikus või osalises tühistamises. Liikmesriik nõuab tagasi iga eeskirjade eiramise tõttu kaotatud summa ja maksab selle komisjonile tagasi. Kui asjaomane liikmesriik ei maksa summat tagasi lubatud aja jooksul, hakatakse summalt arvestama viivist.Kui toetusesaajale põhjendamatult tehtud makseid ei ole võimalik tagasi saada, vastutab liikmesriik kaotatud summade Euroopa Liidu üldeelarvesse tagasimaksmise eest.3. Olles vastutav Euroopa ühenduste üldeelarve eest, võtab komisjon kõik vajalikud meetmed kontrollimaks, et rahastatud meetmeid viiakse ellu vastavalt usaldusväärse ja tõhusa finantsjuhtimise põhimõtetele kooskõlas käesoleva määruse ja nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002. Eelkõige jagab komisjon, et liikmesriikidel on tõrgeteta toimivad juhtimis- ja kontrollisüsteemid.Sel eesmärgil võivad komisjoni ametnikud või teenistujad teha fondi rahastatavate meetmete ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrolle kohapeal, sealhulgas pistelisi kontrolle, vähemalt kolme tööpäevase etteteatamisajaga, ilma et see piiraks kontrollikoja volitusi või liikmesriikide poolt siseriiklike õigus- ja haldusnormidega kooskõlas teostatavat kontrolli. Komisjon teatab sellest asjaomasele liikmesriigile, et saada vajalikku abi. Sellises kontrollis võivad osaleda asjaomase liikmesriigi ametnikud ja teenistujad.4. Liikmesriik peab andma komisjoni ja kontrollikoja kasutusse kõik kulutustega seotud tõendavad dokumendid, mis hõlmavad fondist saadud rahalise toetuse lõpetamisele järgnevat kolme aastat.Artikkel 19Rahalise toetuse tagastamine1. Juhtudel, kui meetme tegelik kulu on artiklis 12 nimetatud hinnangulisest summast väiksem, nõuab komisjon liikmesriigilt saadud rahalise toetuse vastava summa ulatuses tagasi.2. Kui liikmesriik ei ole täitnud rahalise toetuse andmise otsuses kehtestatud kohustusi, võtab komisjon vajalikud meetmed, et nõuda liikmesriigilt saadud rahaline toetus tervikuna või osaliselt tagasi.3. Enne lõike 1 või 2 kohase otsuse vastuvõtmist vaatab komisjon juhtumi asjakohasel viisil läbi. Eelkõige võimaldab ta liikmesriigil kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul esitada oma märkused.4. Kui komisjon jõuab pärast vajalike kontrollimiste tegemist järeldusele, et liikmesriik ei täida artikli 18 lõikes 1 võetud kohustusi, otsustab ta, kui komisjoni määratud tähtaja lõpuks ei ole kokkuleppele jõutud ega liikmesriik ei ole korrektsioone teinud ning võttes arvesse liikmesriigi seletusi, kolme kuu jooksul pärast eespool osutatud ajavahemikku nõutavate finantskorrektsioonide tegemiseks, tühistada kõnealusele meetmele antava fondi toetuse täielikult või osaliselt. Liikmesriik nõuab tagasi iga eeskirjade eiramise tõttu kaotatud summa ja juhul, kui asjaomane liikmesriik ei maksa summat tagasi lubatud aja jooksul, hakatakse summalt arvestama viivist.Artikkel 20LäbivaatamissäteArtikli 17 kohase esimese aastaaruande alusel võivad Euroopa Parlament ja nõukogu vaadata komisjoni ettepanekul käesoleva määruse läbi tagamaks, et oleks täidetud fondi solidaarsuse eesmärgid ning sätetes oleks piisavalt arvestatud kõigi liikmesriikide majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete erisustega.Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad käesoleva määruse igal juhul läbi 31. detsembriks 2013.Artikkel 21JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSEttepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu MÄÄRUSE vastuvõtmiseks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (fond).2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seotud meede/meetmedKonkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:Kaks eelarverida rubriigis 1A[11]Liikmesriikide jaoks: 04.0601Halduskorralduseks: 04.06013.2. Meetme kestus ja finantsmõjuMääramata ajaks; võimalusega kasutada igal aastal jooksvates hindades esitatuna kuni 500 miljonit eurot, mida eelarvepädevad institutsioonid teevad kättesaadavaks iga üksikjuhtumi puhul eraldi, et abistada täiendavalt töötajaid, kes on kaotanud oma töö maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, kui komisjon teeb paranduseelarve vormis sellesisulise ettepaneku.Väljamakstud rahalisest toetusest võib artikli 8 kohase tehnilisi abi katteks kasutada maksimaalselt 0,35%.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajaduse korral ridu)Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |Mittekohustuslik | Liigendamata | Jah | Ei | Ei | Nr 3 |Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 3 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (3 kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja hilisem | Kokku |Tegevuskulud |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Maksete assigneeringud | b | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Võrdlussummasse jäävad halduskulud |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Maksete assigneeringud | b+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[12] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |Meetmete soovituslik finantskulu kokkuKULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |MAKSETE ASSIGNEERNGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Kaasfinantseerimise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustage, milliste) poolset kaasfinantseerimist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasfinantseerimise hinnanguline tase (kui kaasfinantseerimist on planeeritud saada erinevatest asutustest, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)Kaasfinantseeriv asutus | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja hilisem | Kokku |…………………… | f |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNERINGUD (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringuleX Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimineX Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb esitada eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meedet[n-1 aasta] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personali arv kokku | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleb esitada järgmine konkreetne lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusVt seletuskiri5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeVt seletuskiri5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).Haldamine koostöös liikmesriikidega, otsus rahalise toetuse määramise kohta6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINEJärelevalve ja hindamine on piiratud, et võtta arvesse õigusakti laadi ja jätta riikide ametiasutused liigselt koormamata. Siiski on teatavatel konkreetsetel juhtudel rahalise toetuse rakendamise keskpaigas ette nähtud kontrollkülastus.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDETTEPANEKU KOHASELT TEEVAD LIIKMESRIIGID KONTROLLI- JA AUDITIMEETMEID RISKIANALÜÜSI ALUSEL. LIIKMESRIIK ESITAB KOMISJONILE IGA RAHALISE TOETUSE KASUTAMISE ARUANDE KOOS SELGITUSEGA KULUTUSTE ÕIGUSTATUSE KOHTA NING NÄITAB ÄRA ASJAKOHASTE MEETMETE TEISED RAHASTAMISALLIKAD. ETTEPANEKUS ON ETTE NÄHTUD VÕIMALUS, ET AUDITIT TEEKSID ÜHENDUSE ASUTUSED VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSELE.8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustused miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |Ametnikud või ajutised töötajad (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |B*, C*/AST | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal |KOKKU | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |Personali taotletakse aasta poliitilist strateegiat käsitleva otsuse raames või sisemise ümberpaigutamise teel.8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusTaotluste hindamine, toetuse määramise otsuste ettevalmistamine, järelevalve ja toetuse lõpetamine.8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)Praegu on programmi juhtimiseks ettenähtud viis koosseisulist töökohta.8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud kulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud )miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) 04.0601 | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |- sisene |- väline |Tehniline ja haldusabi kokku | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (3 kohta pärast koma)Personali liik | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem |Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (märkida eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |Arvestus– Ametnikud ja ajutised töötajad Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav.8 koosseisulist ametikohta maksumusega 108 000 eurot aastasArvestus– Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalViidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav.8.2.6. Lähtesummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (3 kohta pärast koma)n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] Komisjoni teatis „Euroopalikud väärtused globaliseeruvas maailmas“ - KOM(2005)525, 20.10.2005.[2] 20. oktoobri 2005. aasta kiri nõukogu eesistujale ja Euroopa Parlamendi presidendile.[3] EÜT L 48, 22.2.1975, lk 29.[4] Komisjoni teatis ümberkorralduste ja tööhõive kohta - KOM(2005) 120, 31.3.2005.[5] xxx[6] ELT C ..., ..., lk ....[7] ELT C ..., ..., lk ....[8] ELT C ..., ..., lk ....[9] EÜT L 48, 22.2.1975, lk 29.[10] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.[11] Fondi kulude summa ulatub jooksvates hindades maksimaalselt 500 miljoni euroni aastas. Vastavalt detsembris 2005 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu järeldustele ning kooskõlas eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peavad jõudma üksmeelele, ei ole finantsperspektiivis fondi jaoks ettenähtud ühtegi erifinantssätet. Eespool nimetatud suuniste alusel teeb komisjon ettepaneku määrata allpool esitatud viisil kindlaks nende assigneeringute alakasutuse tase, mida kasutatakse fondi rahastamiseks igal konkreetsel aastal (n aasta):- kõigepealt tuleb määrata varu, mis on jäänud alles võrreldes eelmise aasta kulukohustuste assigneeringute üldise ülemmääraga, s.t mitmeaastases finantsraamistikus ettenähtud kulukohustuste assigneeringute kogusumma ning aasta n-1 eelarves kirjendatud kulukohustuste assigneeringute vahe;- kui eespool nimetatud summa ei ole piisav, tuleb määrata varasema 2 aasta tühistatud kulukohustuste assigneeringute suurus.Vajaduse korral eraldatakse assigneeringuid paranduseelarve kaudu, osutades summadele, mis on määratud kindlaks eespool nimetatud viisil. Otsustamise hõlbustamiseks esitab komisjon vajaduse korral oma ettepanekud eelarveaasta jooksul pakettidena.[12] Kulud, mis kuuluvad xx 01 peatüki alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.