title: Ettepanek: Nõukogu otsus, millega sätestatakse Albaaniaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/54/EÜ

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0656

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.11.2007KOM(2007) 656 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega sätestatakse Albaaniaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/54/EÜ(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI19. ja 20. juunil 2003 Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks Lääne-Balkanit käsitleva Thessaloniki arengukava, millega võeti kasutusele Euroopa partnerlused kui vahend, millega realiseerida Lääne-Balkani riikide Euroopa-suunalisi tulevikuväljavaateid.Komisjoni 9. novembril 2005 esitatud ettepaneku põhjal võttis nõukogu 30. jaanuaril 2006 vastu Albaaniaga loodud, läbivaadatud Euroopa partnerluse. Partnerlustega nähakse ette lühikese ja keskmise tähtajaga prioriteedid. Riikidelt oodatakse lühikese tähtajaga prioriteetide täitmist ühe kuni kahe aasta jooksul.Seepärast peab komisjon asjakohaseks esitada ettepanek ajakohastatud Euroopa partnerluse loomiseks Albaaniaga. Käesolev uuendatud Euroopa partnerlus põhineb nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusel (EÜ) nr 533/2004 ja selles võetakse arvesse 2007. aasta eduaruandes kirjeldatud uusi arengusuundi. Selles loetletakse riigi edasiseks integreerumiseks Euroopa Liiduga tehtavate ettevalmistuste lühikese ja keskmise tähtajaga prioriteedid.Euroopa partnerluse elluviimiseks peaksid Albaania pädevad ametiasutused välja töötama tegevuskava koos ajakava ja konkreetsete meetmetega, mida Albaania kavatseb sel eesmärgil võtta. Komisjon jälgib prioriteetide elluviimist regulaarselt.Euroopa partnerluse prioriteedid on ühenduse finantsabi kavandamise aluseks. Abi andmist jätkatakse asjaomaste rahastamisvahendite, eelkõige nõukogu 17. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend) alusel.Kavandataval nõukogu otsusel puudub finantsmõju. Eeltoodut arvesse võttes kutsub komisjon nõukogu üles võtma vastu lisatud nõukogu otsuse ettepaneku.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega sätestatakse Albaaniaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/54/EÜEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 533/2004 Euroopa partnerluse loomise kohta stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames[1] (muudetud redaktsioon), eriti selle artiklit 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) 19. ja 20. juunil 2003 Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks Euroopa partnerluste kasutuselevõtmise vahendina, millega realiseerida Lääne-Balkani riikide Euroopa-suunalisi tulevikuväljavaateid.(2) Määruses (EÜ) nr 533/2004 on sätestatud, et partnerluste põhimõtteid, prioriteete ja tingimusi ning mis tahes hilisemaid muudatusi käsitlevaid otsuseid teeb nõukogu. Kõnealuses määruses on ka märgitud, et Euroopa partnerluste järelmeetmed tagatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel loodud mehhanismide abil, eelkõige iga-aastaste eduaruannetega.(3) Nõukogu võttis 30. jaanuaril 2006 vastu Albaaniaga loodud teise Euroopa partnerluse[2].(4) Komisjoni dokumendis „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2006–2007” osutati, et partnerlusi ajakohastatakse 2007. aasta lõpus.(5) Nõukogu võttis 12. juunil 2006 vastu määruse (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend)[3], millega uuendatakse ühinemiseks valmistuvatele riikidele finantsabi andmise raamistikku.(6) Seepärast on asjakohane võtta vastu läbivaadatud Euroopa partnerlus, millega ajakohastatakse praegust partnerlust, et määrata 2007. aasta eduaruande järelduste põhjal, milles käsitletakse Albaania ettevalmistusi edasiseks integreerumiseks Euroopa Liiduga, kindlaks uued prioriteedid edasiseks tööks.(7) Et valmistada ette edasist integreerumist Euroopa Liiduga, peaksid Albaania pädevad ametiasutused välja töötama tegevuskava koos ajakava ja konkreetsete meetmetega käesoleva Euroopa partnerluse prioriteetide saavutamiseks.(8) Otsus 2006/54/EÜ tuleks seepärast kehtetuks tunnistada,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Albaaniaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused on sätestatud käesoleva otsuse lisas.Artikkel 2Euroopa partnerluse rakendamist kontrollitakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel loodud mehhanismide, eelkõige komisjoni esitatavate iga-aastaste eduaruannete abil.Artikkel 3Otsus 2006/54/EÜ tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 4Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA: ALBAANIAGA LOODUD 2007. AASTA EUROOPA PARTNERLUS1. SISSEJUHATUSEuroopa Ülemkogu kiitis heaks Euroopa partnerluste kasutuselevõtmise vahendina, millega realiseerida Lääne-Balkani riikide Euroopa-suunalisi tulevikuväljavaateid. Kavandatud läbivaadatud partnerlusega ajakohastatakse teist partnerlust komisjoni Albaaniat käsitleva 2007. aasta eduaruande järelduste põhjal. Selles määratakse kindlaks uued ja veel täitmata tegevusprioriteedid. Uusi prioriteete kohandatakse vastavalt riigi konkreetsetele vajadustele ja ettevalmistustasemele ning neid ajakohastatakse vajaduse korral. Euroopa partnerluse prioriteetide saavutamiseks tuleb Albaanial töötada välja tegevuskava koos ajakava ja konkreetsete meetmetega. Partnerlusega antakse ka riigile juhised finantsabi andmise kohta.2. PÕHIMÕTTEDStabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopale lähenemise raamistikuks kuni nende tulevase ühinemiseni ELiga. Albaania suhtes kindlaksmääratud prioriteedid on seotud riigi suutlikkusega täita 1993. aastal Kopenhaagenis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kehtestatud kriteeriume ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessiks seatud tingimusi, eriti ülemkogu 29. aprilli 1997. aasta ning 21. ja 22. juuni 1999. aasta järeldustes, Zagrebi 24. novembri 2000. aasta tippkohtumise lõppdeklaratsioonis ja Thessaloniki arengukavas seatud tingimusi.3. PRIORITEEDIDKäesolevas Euroopa partnerluses loetletud prioriteedid on valitud põhimõttel, et Albaania suudaks need lähiaastatel reaalselt saavutada või märgatavalt nende suunas liikuda. Eristatakse lühikese tähtajaga prioriteete, mille täitmist oodatakse ühe kuni kahe aasta jooksul, ning keskmise tähtajaga prioriteete, mille täitmist oodatakse kolme kuni nelja aasta jooksul. Prioriteedid käsitlevad nii õigusakte kui ka nende rakendamist.Prioriteete seades tuleb silmas pidada, et Albaanial on ka muid ülesandeid, mida ta peab täitma ja mis võivad saada mõne järgmise partnerluse prioriteetideks, võttes arvesse ka Albaania edaspidi tehtavaid edusamme.Peamised lühikese tähtajaga prioriteedid on kindlaks määratud ja rühmitatud loetelu alguses. Peamised prioriteedid ei ole esitatud tähtsuse järjekorras.3.1. Lühikese tähtajaga prioriteedidPeamised prioriteedid-  Tugevdada haldussuutlikkust stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning vahelepinguga võetud kohustuste rakendamise ettevalmistustes.-  Edendada konstruktiivset parteidevahelist ja sidusrühmadega peetavat dialoogi reformide rakendamise üle.-  Suurendada kohtusüsteemi sõltumatust ja läbipaistvust, sealhulgas edendada kohtunike põhiseaduslikku kaitset, nimetada kohtunikke ja prokuröre ametisse konkursi alusel, kehtestada prokuröride jaoks tulemuspõhine tegevuse hindamise süsteem ja näha ette objektiivsed eeskirjad kohtuasjade jaotamiseks kohtunike vahel.-  Rakendada 2007.–2013. aasta korruptsioonivastast strateegiat ja Euroopa Nõukogu korruptsioonivastase riikide ühenduse 2005. aasta hindamisaruandes esitatud soovitusi ning uurida politseis ja kohtusüsteemis aset leidnud korruptsioonijuhtumeid ja esitada nende kohta süüdistused, tegutsedes sealjuures vajaliku otsustavusega.-  Rakendada OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo soovitusi valimiste kohta, parandades eelkõige valijate nimekirju ja muutes valimisseadustikku kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega aegsasti enne järgmisi parlamendivalimisi.-  Jätkata avaliku sektori halduse tugevdamist, parandades selleks avalikus halduses töötava personali kvaliteeti ja erapooletust ning tugevdades riigikantseleid.-  Viia lõpule riikliku elektriettevõtja KESH jagamine mitmeks eraldi ettevõtteks ning erastada jaotusega tegelev haru. Stabiliseerida KESHi finantsseisund, parandades maksedistsipliini ja viies hinnad tasemele, kus need katavad kulud, ning suurendada elektritootmist ja ühendusvõimsust.-  Jätkata konkreetsete tulemuste saavutamist organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, kasutades selleks eelkõige jälitusteabel põhineva politseitöö kõiki võimalusi ja tagades tõhusate kohtulike järelmeetmete võtmise.Poliitilised kriteeriumidDemokraatia ja õigusriikValitsus-  Võtta piisavalt aegsasti vastu riiklik arengu ja integratsiooni strateegia, et seda saaks võtta arvesse 2008.–2009. aasta eelarvemenetlustes, tagades, et selles kajastuvad Euroopa integratsiooni raames võetud kohustused ja et selle täitmiseks on ette nähtud piisavad vahendid, ning alustada strateegia rakendamist.-  Kasutada täielikult ja tõhusalt ühtset kavandamise süsteemi, et tugevdada poliitiliste eesmärkide sidusust eelarve planeerimise ja täitmisega.-  Parandada kogu valitsust hõlmavat ELi integratsiooniks tehtava töö koordineerimist ministeeriumidevahelise laiema ja järjekindlama konsulteerimise kaudu, mis hõlmab sidusrühmi ja ELi eksperte integratsiooniga seonduvate õigusaktide alal.-  Tagada Euroopa integratsiooni ministeeriumi ning eri ministeeriumide ELi integratsiooniga tegelevate ametite varustatus asjakohaste seadmete ja personaliga.-  Tagada, et rahvastikuregistri ja aadressisüsteemi täiustamist koordineeritakse nõuetekohaselt elektrooniliste isikutunnistuste ja biomeetriliste andmetega passide kasutuselevõtuga.Avalik haldus-  Tagada avaliku teenistuse seaduse ja avaliku halduse asjakohaste eeskirjade jõustamine.-  Tagada, et personali värbamine, ametisse nimetamine, edutamine, üleviimine ja ametist vabastamine toimub kooskõlas kehtestatud eeskirjadega, et luua vastutustundlik ja tõhus avalik teenistus, mis põhineb teenistuskäigu arengu kriteeriumidel.Kohtusüsteem-  Viia lõpule kohtureformi seaduse eelnõu koostamine, võtta see vastu ja rakendada seda ning täiustada kohtusüsteemi infrastruktuuri.-  Täiustada prokuröride ja politsei vahelist koordineerimist, eelkõige juhtumite haldamise süsteemi kasutamise abil.-  Tagada, et tunnistajate usaldusväärseks kaitseks on ette nähtud asjakohased õigusaktid ja vahendid.Korruptsioonivastane poliitika-  Ühtlustada tsiviil-, äri- ja haldusmenetluse seadustik korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide Euroopa Nõukogu konventsiooniga.-  Tugevdada institutsioonilist suutlikkust uurida korruptsiooni ja esitada selle eest süüdistusi.-  Rakendada altkäemaksu tõkestamist käsitlevaid õigusakte, võttes nõuetekohaselt arvesse asutustevahelist koordineerimist.-  Tugevdada mehhanisme, et jõustada varade deklareerimise seadus.-  Täpsustada avalike ülesannete täitmisel huvide konflikti vältimist käsitlevaid eeskirju.-  Täpsustada kooskõlas rahvusvaheliste standarditega eeskirju, milles käsitletakse üldsuse juurdepääsu teabele.-  Piirata immuniteediga kaitstud ametnike hulka ning anda immuniteet üksnes juhul, kui see on rangelt asjakohane.Inimõigused ja vähemuste kaitseInimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse järgimine-  Tagada, et kõik õiguskaitseasutused on teadlikud oma kohustustest, mis on seotud inimõigustega, ning rakendavad neid rangelt kooskõlas vanglasüsteemi eetikakoodeksi ja rahvusvaheliste konventsioonidega, mis Albaania on ratifitseerinud, eelkõige inimõiguste Euroopa konventsiooniga.Kodaniku- ja poliitilised õigused-  Menetleda õiguskaitseasutuste poolse väärkohtlemise juhtusid ja esitada nende täideviijatele asjakohane süüdistus.-  Tagada, et uute kinnipidamiskohtade loomisel ja haldamisel järgitakse asjaomaseid rahvusvahelisi konventsioone.-  Viia laimu käsitlevad Albaania õigusaktid kooskõlla Euroopa standarditega ning rakendada neid.-  Edendada tõhusat seadusandlust, et tagada meediakanalite omandilise kuuluvuse läbipaistvus.-  Rakendada täielikult trükimeediat ja ajakirjanike sõltumatust käsitlevaid kehtivaid õigusakte, koordineerida uusi sõnavabadust käsitlevaid õigusakte ja töötada välja laiaulatuslikud elektroonilist meediat käsitlevad õigusaktid kooskõlas Euroopa standarditega.Sotsiaalsed ja majanduslikud õigused-  Teha täiendavaid jõupingutusi, et tõkestada koduvägivalda.-  Jätkata meetmete võtmist, et lahendada lapstööjõu probleem.-  Arendada välja kohalikud teenused ning pakkuda abi ülalpeetavatele isikutele, sealhulgas vaimse tervise valdkonnas.-  Jätkata nii vara esmase registreerimise kui ka tagastamisnõuete käsitlemise kiirendamist ning tagada hüvitamismehhanismide jätkusuutlikkus ja kõnealuste menetluste nõuetekohane koordineerimine vara käsitlevate õigusaktide algatusega.Vähemuste õigused, kultuurilised õigused ja vähemuste kaitse-  Jätkata Euroopa Nõukogu vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni raames võetud kohustuste täitmist, eelkõige suurendada vähemuskeelte kasutamist ametiasutustes, kasutada traditsioonilisi kohanimesid avalikel siltidel ja viitadel ning suurendada vähemuskeeltes antava hariduse mahtu.-  Rakendada mustlasi käsitlevat riiklikku strateegiat ja tagada asjakohane rahastamine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust käsitleva valitsuse strateegia raames.-  Edendada mustlasvähemuse liikmete, sealhulgas sündide registreerimist.-  Esitada täpsed andmed vähemuste kohta Albaanias.Piirkondlikud küsimused ja rahvusvahelised kohustused-  Täita stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames võetud kohustusi seoses piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhetega, sealhulgas edendada üleminekut stabiilsuspaktilt piirkondliku tasandi koostööraamistikule ning Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu tõhusat rakendamist.-  Sõlmida naaberriikidega lepingud piiriülese koostöö, organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku kaubanduse ja salakaubaveo vastase võitluse, õigusalase koostöö, piirihalduse, isikute tagasivõtmise, keskkonna, transpordi ja energeetika valdkonnas ning rakendada nimetatud lepinguid.Majanduslikud kriteeriumid-  Jätkata stabiilsusele suunatud eelarvepoliitika rakendamist, mille eesmärk on eelarve tasakaalustamine ning mis soodustab madalat inflatsiooni ja välismajanduse jätkusuutlikkust.-  Jätkata maksureformi, et tugevdada tulude haldamist ja parandada võlahaldussuutlikkust.-  Järgida rahapoliitikat, mis soodustab hindade stabiilsuse saavutamist ja säilitamist, et vähendada ja pidurdada prognoositud inflatsiooni.-  Viia lõpule krediidiinfobüroo loomine, et aidata kaitsta pangandussüsteemi kiiresti kasvavat krediidiportfelli.-  Vähendada varimajanduse osakaalu maksualaste õigusaktide tõhusa ja mittediskrimineeriva jõustamise teel ning süvendades võitlust maksupettuse vastu.Euroopa standardidSiseturgKaupade vaba liikumine-  Suurendada veelgi ettevõtjate teadlikkust standarditest ja sertifitseerimisest ning nende tähtsusest rahvusvahelises kaubanduses.-  Võtta vastu riiklik turujärelvalve strateegia tööstustoodete ja toiduainete kohta ning alustada selle rakendamist.-  Võtta vastu uued tarbijakaitset käsitlevad õigusaktid, mis on kooskõlas acquis ’ga. Tugevdada tarbijakaitseametit.Isikute ja teenuste vaba liikumine ning asutamisõigus-  Tagada selge vahetegemine ajutise ja püsiva teenuste osutamise vahel ning nende vastavus stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu nõuetele.-  Tugevdada panganduslikku ja mittepanganduslikku finantsjärelevalvet reguleerivat raamistikku ning suurendada finantsinspektsiooni suutlikkust.Kapitali vaba liikumine-  Lubada ELi kodanikel soetada kinnisvara teenuskaubanduse üldlepingule (GATS) lisatud erikohustuste nimekirjas ettenähtud ulatuses.Toll ja maksustamine-  Jätkata tollialaste õigusaktide ja tolliprotseduuride vastavusseviimist ELi tavadega, eelkõige tagada transiidieeskirjade ja -protseduuride, tolliladude, tolliväärtuse määramise, füüsilise kontrolli ja riskianalüüsi ühtlustamine ELi standarditega. Tagada, et tariife ajakohastatakse õigeaegselt vastavalt kõige viimasele kombineeritud nomenklatuurile.-  Rakendada täielikult elektroonilist tollideklaratsioonide ja tolliandmete töötlemise süsteemi kõigis tolliasutustes.-  Jätkata maksualaste õigusaktide ühtlustamist ELi acquis ’ga, eelkõige aktsiisimaksude valdkonnas, ning järgida äriühingute maksustamise juhendi põhimõtteid, tagades, et uued maksumeetmed on samuti kooskõlas nimetatud põhimõtetega.-  Tugevdada maksuameti suutlikkust, eelkõige maksukontrolli ja revisjoni valdkonnas, et parandada maksualaste õigusaktide täitmist ja vähendada maksude vältimist.-  Viia lõpule tolliasutuste arvutistamine.Konkurents-  Täiustada olemasolevaid konkurentsialaseid õigusakte ja ühtlustada need acquis ’ga, et tugevdada kontrolli konkurentsi üle.-  Tugevdada konkurentsiameti haldussuutlikkust ning näha ette asjakohane personal ja asjakohased koolitused.-  Võtta vastu riigiabi käsitlevad rakendusaktid.-  Jätkata riigiabi kavade loendi ajakohastamist.Riigihanked-  Jõustada riigihankealased õigusaktid ning võtta meetmeid nende täielikuks vastavusseviimiseks ELi standarditega, eelkõige kommunaalteenuste sektoris ja õiguskaitsevahendite osas.-  Tugevdada veelgi riigihankeameti haldussuutlikkust ning eri ministeeriumides, kohalikes omavalitsustes ja riigihangetega tegelevates kohtutes tegutsevate riigihankeüksuste haldussuutlikkust.-  Tagada uurimine ja kriminaalsüüdistuse esitamine riigihankega seotud õigusrikkumiste korral.Intellektuaalomandiõigus-  Koostada riiklik strateegia ja tegevuskava edasiste õiguslike arengute kohta ning tugevdada intellektuaalomandiõiguseid.-  Suurendada haldussuutlikkust, et kaitsta intellektuaalomandiõiguseid.-  Tugevdada piraatluse ja võltsimise vastast võitlust.-  Jätkata ettevõtjate ning õiguskaitseasutuste, sealhulgas kohtusüsteemi teadlikkuse suurendamist intellektuaalomandiõiguste küsimustes.-  Parandada tööstusomandit käsitlevaid õigusakte.Tööhõive ja sotsiaalpoliitika-  Täiustada sotsiaalkaitsesüsteeme ning võidelda sotsiaalse tõrjutusega.-  Tugevdada riiklikku võrdsete võimaluste komiteed ning rakendada täielikult soolise võrdõiguslikkuse seadust.-  Võtta meetmeid, et suurendada koolis käivate laste (eriti tüdrukute) arvu põhi- ja keskkoolis, maapiirkondades ja kutsekoolides.-  Töötada tarbija- ja tervisekaitse valdkonnas välja asjakohased haldusstruktuurid ning arendada välja suutlikkus.Haridus ja teadus-  Jätkata jõupingutusi, et täiustada haridussüsteemi juhtimist, õpetajakoolitust ning hariduse infrastruktuuri.-  Rakendada uut kõrgharidusseadust. Kiirendada jõupingutusi, et edendada osalust programmis Tempus.WTOga seonduvad küsimused-  Tugevdada majandusministeeriumi koosseisus oleva WTOga arendatavate suhete ja majanduskoostöö osakonna haldussuutlikkust.Valdkondlik poliitikaTööstus ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad-  Saavutada kiiresti edu Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate harta rakendamisel.-  Jätkata selliste tegevuskavade rakendamist, millega kõrvaldatakse haldustõkked ettevõtjate tegevuselt ja investeeringutelt ning lahendatakse varimajanduse probleem, ning tagada äritegevusega seotud õigusaktide, eeskirjade ja menetluste nõuetekohane, järjekindel ning mittediskrimineeriv rakendamine. Tunnistada korrapäraselt kehtetuks vananenuid ja ebatõhusaid määrusi.-  Suurendada poliitikauuringuid väikeettevõtjate innovatsiooni ja konkurentsi küsimustes ning rakendada abikavasid.Põllumajandus ja kalandus-  Võtta vastu uus toiduseadus, mis on kooskõlas ELi standarditega, ning tugevdada toiduohutuse süsteemi ja sellega seotud kontrollisüsteeme.-  Arendada laborite suutlikkust toiduohutuse ning veterinaar- ja fütosanitaarvaldkonnas.-  Täiustada toiduohutust ning fütosanitaar- ja veterinaariaküsimusi käsitlevaid õigusakte ning alustada nende rakendamist.-  Täiustada veiste identifitseerimise ja nende liikumise registreerimise süsteemi ning alustada sigade, lammaste ja kitsede identifitseerimise ja nende liikumise registreerimise süsteemi rakendamist.Keskkond-  Tugevdada haldussuutlikkust ja koordineerimist riiklikul ja kohalikul tasandil.-  Rakendada täielikult keskkonnamõju hindamist käsitlevaid õigusakte.-  Võtta vastu strateegia keskkonnaalaste õigusaktide edasiseks ühtlustamiseks acquis ’ga ning rakendada nõuetekohaselt kehtivaid õigusakte, eelkõige jõustada need nõuetekohaselt.-  Jätkata keskkonnaohtude kõrvaldamist Sharra tahkete jäätmete prügilas ja Patos-Marinezi naftatootmispiirkonnas.-  Jätkata riikliku vee- ja kanalisatsioonistrateegia ning veevarustust ja kanalisatsiooni käsitleva maaelu strateegia arendamist ning rakendada nimetatud strateegiaid. Töötada välja strateegia veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonna õigusaktide järkjärguliseks ühtlustamiseks acquis ’ga ning alustada selle rakendamist.-  Rakendada Albaania osalusega rahvusvahelisi konventsioone looduskaitse valdkonnas.Transpordipoliitika-  Rakendada transpordi riiklikku tegevuskava, sealhulgas transpordivara hooldamise kavandamist ja eelarvestamist, ning võtta vastu riiklik transpordistrateegia, sealhulgas raudteesektori strateegia, ning rakendada seda.-  Jätkata Kagu-Euroopa transpordi piirkondliku tuumikvõrgu väljaarendamist käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi rakendamist ning tugevdada koostööd Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskusega.-  Võtta meetmeid, et parandada liiklusohutust, sealhulgas ühtlustada massi ja mõõtmete, tehnoülevaatuse, liiklevate sõidukite tehnokontrolli, juhilubade, sõidumeerikute ja sõiduki registreerimisdokumentide vallas õigusaktid ELi acquis ’ga.-  Võtta meetmeid, et takistada ebaseaduslikku ehitustegevust uute teede ääres, eelkõige ohtlike juurdepääsuteede ehitamist erasektori poolt.-  Valmistada ette raudteevõrguaruanne avatud juurdepääsu kohta infrastruktuuri kasutamisele ning võtta vastu raudtee äriplaan ja rakendada seda.-  Täita Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu esimese üleminekuetapi raames võetud kohustusi, sealhulgas rakendada asjakohaseid lennundust käsitlevaid õigusakte.-  Rakendada tegevuskava, mille abil parandada tsiviillennundusametis kindlaks tehtud puudujääke, mis seonduvad ohutusjärelevalvega riigi lennuettevõtjate üle.-  Parandada meresõiduohutust, eelkõige arvesta vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi alusel kinnipeetud Albaania laevade arvu.Energeetika-  Kiita heaks läbivaadatud riiklik energeetikastrateegia ja rakendada seda.-  Täita energiaühenduse lepingust tulenevaid gaasi ja elektri valdkonna nõudeid.Infoühiskond ja meedia-  Tagada elektroonilist sidet käsitlevate õigusaktide vastavus acquis ’le ja selliste õigusaktide jõustamine ning võtta meetmeid, et muuta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turg konkurentsivõimeliseks.-  Tugevdada reguleeriva telekommunikatsiooniüksuse eksperditeadmisi ja suutlikkust.-  Viia Albaania õigusaktid vastavusse piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooni ja piirideta televisiooni direktiiviga.-  Tugevdada raadio ja televisiooni riikliku nõukogu haldussuutlikkust ning võtta vastu raadio ja televisiooni sektori arengustrateegia ning ajakohastatud riiklik raadio ja televisiooni analoog- ja digitaalsageduse kava.Finantskontroll-  Vaadata läbi avaliku sektori sisefinantskontrolli poliitikat käsitlev dokument ja tegevuskava ning määrata selgelt kindlaks siseauditi ülesanded, mis on eraldatud muudest kontrolli- ja järelevalveülesannetest. Arendada välja järelevalveteenistus, kes võitleb pettusega.-  Tagada siseauditit käsitleva seaduse ja eelarveseaduse eelnõu vastavus rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele.-  Tugevdada kõrgeima auditeerimisasutuse sõltumatust.Statistika-  Tugevdada statistikaameti suutlikkust.Õigus, vabadus ja turvalisusViisad, piirikontroll, varjupaigaõigus ja ränne-  Anda välja reisidokumente kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ja luua keskne infotehnoloogiavõrk viisahalduseks.-  Võtta vastu välismaalaste seaduse muudatused, et lähendada viisasid käsitlevaid õigusakte ELi standarditele.-  Rakendada integreeritud piirihalduse strateegiat ja tegevuskava, osutades erilist tähelepanu tolli ja piiripolitsei vahelisele piirialasele koostööle.-  Tagada, et piiride haldamine kõigis piiripunktides, eelkõige Durrësi ja Vlorë sadamas vastab ELi standarditele.-  Rakendada EÜ/Albaania tagasivõtmislepingut ning pidada läbirääkimisi tagasivõtmislepingute üle Albaaniat läbivate rändajate päritoluriikidega.-  Tagada piisav haldussuutlikkus ja finantsvahendid varjupaigaõigust ja rännet käsitlevate õigusaktide ning nendega seotud riiklike strateegiate ja tegevuskavade rakendamiseks.Rahapesu-  Võtta vajalikke meetmeid rahapesuvastaste õigusaktide paremaks jõustamiseks ennetamise, süüdimõistmise, konfiskeerimise, arestimise ja vara külmutamise vallas.-  Suurendada rahapesu andmebüroo, prokuratuuride ja politsei majanduskuritegude üksuse suutlikkust, tagades neile asjakohased rahalised ja infotehnoloogilised vahendid ning parandades nende operatiivset koostööd.-  Viia rahapesu vältimist käsitlev seadus vastavusse acquis ’ga ning rahapesuvastase töökonna ja Euroopa Nõukogu Moneyvali soovitustega.-  Tugevdada arestitud ja konfiskeeritud varade haldamise ameti suutlikkust.-  Jätkata teiste riikide asutustega tehtava koostöö parandamist.-  Tagada aruandluskohustuse nõuetekohane jõustamine ja uurida aruandlusega seotud ülekannete väärtuslävesid.-  Võtta tõhusamaid meetmeid sularaha kasutamise vähendamiseks majanduses.Uimastid-  Rakendada riiklikku uimastivastast strateegiat, sellega seotud tegevuskava ja väikese Dublini rühma soovitusi.-  Parandada uimastitevastases võitluses osalevate politseiametnike koolitust, varustust ja juhtkonna järjepidevust ning võtta täiendavaid meetmeid, et tagada uimastitevastases võitluses parem koordineerimine nii riigis kui ka partneritega teistes riikides.-  Teha kõigil avaliku halduse tasanditel kindlaks isikud, kes vastutavad uimastiäriga seotud korruptsiooni eest, ning esitada neile süüdistus.-  Tagada arestimisi käsitlevate arvude suurem läbipaistvus ja võtta meetmeid konfiskeeritud uimastite nõuetekohaseks hävitamiseks.-  Rakendada tasakaalustatud üldstrateegiat, sealhulgas uimastitega seotud ennetustööd, uimastisõltlaste ravi ja rehabilitatsiooni, et vähendada nõudlust uimastite järele.Politsei-  Tagada uue politseiseaduse teenistusastmeid käsitlevate sätete täielik rakendamine.-  Parandada Albaania politsei haldussuutlikkust.-  Tugevdada politsei siseasjade üksust ja tagada, et kuriteo toime pannud politseiametnikele esitatakse nõuetekohane süüdistus.-  Koostada kõigi kriminaalpolitseiametnike jaoks ühtne menetluskorra käsiraamat ja asuda seda kohaldama.-  Rakendada ühiskondliku korravalve strateegiat.Organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastane võitlus-  Jätkata meetmete võtmist koostöö edendamiseks organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastase võitlusega seotud riigiasutuste ning eelkõige kohtuasutuste ja politsei vahel.-  Jätkata meetmete võtmist, et luua sidusad ja kooskõlastatud teabe kogumise ja töötlemise süsteemid.-  Edendada uurimise erivahendite kasutamist, side pealtkuulamist ja luureandmete kasutamist.-  Võtta kiiresti praktilisi meetmeid tunnistajakaitse tagamiseks.-  Tugevdada riiklikku ja rahvusvahelist koostööd inimkaubanduse tõkestamisel ning politsei inimkaubandusvastase võitluse üksuse varustatust personaliga.-  Võtta meetmeid terrorismivastase võitluse analüütikutele ja uurijatele parema varustuse ja väljaõppe andmiseks.Isikuandmete kaitse-  Viia kehtivad isikuandmete kaitset käsitlevad õigusaktid vastavusse acquis ’ga ning Euroopa Nõukogu isikuandmete kaitse konventsiooniga.-  Luua sõltumatu andmekaitsega tegelev järelevalveasutus, kellel on piisavad volitused avaliku ja erasektori üle, küllaldased rahalised vahendid ning piisav personal.3.2. Keskmise tähtajaga prioriteedidPoliitilised kriteeriumidDemokraatia ja õigusriikValitsemistavad-  Tagada arengu ja integratsiooni riikliku strateegia tõhus rakendamine ja järelevalve selle üle.Avalik haldus-  Tagada, et haldussektorid, kes vastutavad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamise eest, ning need, kes on seotud EÜ finantsabi rakendamisega, on saanud oma ülesannete täitmiseks asjakohast koolitust ja neil on asjakohane varustus.-  Võtta avalike teenistujate puhul kasutusele tulemuspõhine juhtimine ja koolitus.-  Kavandada ja rakendada avaliku teenistuse palgastruktuuri, mis võimaldab koostada eelarvet nõuetekohaselt ja toetab motiveerivat karjääristruktuuri.-  Tagada avalikus halduses reformide jätkusuutlikkus.Kohtusüsteem-  Tagada raskete kuritegude, eelkõige organiseeritud kuritegevuse korral süüdistuse esitamine, osutades erilist tähelepanu piiriülese koostöö mehhanismidele.-  Jõustada tunnistajakaitset käsitlevad õigusaktid.-  Tagada kohtunike ja prokuröride järjepidev ja asjakohane koolitus, mis hõlmab ka inimõigusi, eetikat, kaubanduse ja äriõiguse alaseid küsimusi ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga seotud küsimusi.-  Tagada kohtunike koolitusasutuse finantsiline jätkusuutlikkus.-  Vaadata läbi kohtuametnike roll ja kvalifikatsioonid ning võtta nad järk-järgult avalikku teenistusse, tagades neile võrdse palga ministeeriumi töötajatega.Korruptsioonivastane poliitika-  Rakendada Albaania ratifitseeritud Euroopa konventsioone korruptsiooni kohta kriminaal- ja tsiviilasjades ning asjaomaseid ÜRO konventsioone.-  Saavutada asjakohaste õigusaktide jõustamise kaudu märkimisväärseid tulemusi korruptsioonivastases võitluses kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades.Inimõigused ja vähemuste kaitseInimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse järgimine-  Tagada, et kinnipeetavaid ja eeluurimisvanglas viibivaid isikuid koheldakse vastavalt rahvusvahelistele standarditele.-  Tagada, et kinnipidamiskeskustes, vanglates ja psühhiaatriaasutustes austatakse inimväärikust ja isiku julgeolekut vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele.Kodaniku- ja poliitilised õigused-  Parandada alaealiste kohtu süsteemi.-  Tagada vastavus piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsioonile.-  Võtta vastu laiaulatuslikud diskrimineerimise vastased õigusaktid ning tagada ohvritele asjakohane institutsionaalne toetus, sealhulgas olemasolevate inimõigustega tegelevate institutsioonide poolt.-  Jõustada õigusaktid kommunistliku korra ajal konfiskeeritud vara tagastamise/hüvitamise kohta.-  Viia lõpule maa registreerimine.-  Tagada, et omandi üleminek toimuks kooskõlas seadusega, ning tagada kõigi sellega seotud asutuste nõuetekohane toimimine (notarid, vararegister jne).-  Jõustada trüki- ja elektroonilist meediat käsitlevad õigusaktid, võttes arvesse Euroopa standardeid.-  Tagada, et televisioonisageduste jaotamine toimub õiglasel ja mittediskrimineerival viisil vastavalt riiklikule kavale ning et ringhäälinguorganisatsioonid järgivad täielikult kehtestatud nõudeid. Parandada avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni neutraalsust.-  Toetada valitsusväliste organisatsioonide ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist valitsuse otsuste tegemise protsessis ning ajakirjanduse kvaliteedi parandamise jätkamist.Piirkondlikud küsimused ja rahvusvahelised kohustused-  Jätkata piirkondliku dialoogi, stabiilsuse, heanaaberlikkuse ja koostöö edendamist.-  Viia Ameerika Ühendriikidega sõlmitud leping, milles käsitletakse isiku Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üleandmise tingimusi, vastavusse ELi põhimõtetega, mille võttis vastu 2002. aasta septembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu.Majanduslikud kriteeriumid-  Vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ühelt poolt palkadelt makstavaid maksusid ning parandada tööturul ergutusmehhanisme ja paindlikkust, et suurendada tööturul osalemise määra ja tööhõivemäära, ning teiselt poolt kindlustada maksudena laekuvaid vahendeid maksubaasi laiendamise ja maksualaste õigusaktide täitmise parandamise abil, tehes mõlemat mõõdukas ja mõistlikus tempos.-  Täiustada haridussüsteemi, et suurendada nende oskuste pakkumist tööjõuturul, mille järele on suur nõudlus, ning edendada tööhõivet ja pikaajalist majanduskasvu.-  Ajakohastada riigi infrastruktuur, eelkõige energeetika ja transpordi valdkonnas, et tugevdada majanduse konkurentsivõimet tervikuna.-  Kiirendada riigiettevõtete erastamist, et tugevdada äriühingute juhtimist ja vähendada maksude saamata jäämisest tulenevat kahju.-  Parandada ettevõtluskeskkonda, et suurendada otseseid välisinvesteeringuid uutesse projektidesse.-  Kehtestada tõhusad menetlused riigi ja rahvusvaheliste rahaliste vahenditega seotud (võimalike) pettusjuhtumite ja muude rikkumiste tuvastamiseks, menetlemiseks ja järelmeetmete võtmiseks.Euroopa standardidSiseturgKaupade vaba liikumine-  Tagada haldussuutlikkus, et rakendada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust ning vahelepingust tulenevaid nõudeid käesolevas valdkonnas.-  Teha edasisi edusamme Euroopa standardite kasutuselevõtmisel ja tõhustada jõupingutusi, et saada Euroopa standardiorganisatsioonide täisliikmeks.-  Teha edusamme uuel ja üldisel lähenemisviisil ning vanal lähenemisviisil põhinevate direktiivide ülevõtmisel.-  Luua täielik turujärelevalvesüsteem.-  Tagada standardimise, akrediteerimise ja sertifitseerimise ning metroloogia ja kalibreerimise eest vastutavate asutuste parem toimimine, võttes arvesse EÜ parimaid tavasid.-  Tagada Albaania liikmesus Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsioonis.Isikute ja teenuste vaba liikumine ning asutamisõigus-  Kiita heaks välismaalaste tööhõivet käsitlevad õigusaktid ning võtta meetmeid sotsiaalkindlustusteenuste koordineerimiseks.-  Tagada, et asutamisõigust käsitlevate õigusaktide rakendamine toimub õiglaselt ja erapooletult.Kapitali vaba liikumine-  Teha edusamme, et Albaania hakkaks täitma stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu raames võetud kapitali liikumise täieliku liberaliseerimisega seotud kohustusi, sealhulgas tagada ELi ja Albaania kodanike võrdne kohtlemine seoses portfelliinvesteeringute ning finantslaenude ja krediidiga, mille tähtaeg on lühem kui aasta.Toll ja maksustamine-  Tagada Albaania tolli- ja maksualaste õigusaktide jätkuv ühtlustamine ELi acquis ’ga ning jätkata haldussuutlikkuse suurendamist, et rakendada tolli- ja maksualaseid õigusakte ja võidelda korruptsiooni, piiriülese kuritegevuse ja maksude vältimise vastu.-  Suurendada läbipaistvust ja parandada teabevahetust ELi liikmesriikidega, et hõlbustada maksudest kõrvalehoidmist ja maksude vältimist takistavate meetmete jõustamist.Konkurents-  Jätkata konkurentsi ja riigiabi kontrolli valdkonnas õigusaktide jõustamise parandamist.-  Viia lõpule riigiabikavade vastavusseviimine ELi konkurentsieeskirjadega vastavalt vahelepingus sätestatule.Riigihanked-  Tagada Albaania õigusraamistiku vastavus ELi acquis ’ga.-  Saavutada täielikult toimivad riigihankestruktuurid, mis tagavad riigihankemenetluste täieliku vastavuse seadusele ja stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevatele nõuetele.Intellektuaalomandiõigus-  Rakendada täielikult ratifitseeritud rahvusvahelisi konventsioone intellektuaal-, kaubandus- ja tööstusomandiõiguste valdkonnas.-  Rakendada intellektuaalomandiõigusi käsitlevaid õigusakte nõuetekohaselt ning saavutada paremaid tulemusi piraatluse ja võltsimise vastases võitluses.-  Tagada piisav haldussuutlikkus, et täita käesolevas valdkonnas stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid nõudeid.Tööhõive ja sotsiaalpoliitika-  Hõlbustada naiste tööturule kaasamist ja nende osalemist otsuste tegemise protsessis.-  Lisada tööhõive- ja kutseõppe strateegiad sotsiaal-, haridus-, maksu-, ettevõtlus- ja regionaalpoliitikasse. Tegeleda rahvusvaheliste kohustuste, eelkõige rahvusvaheliste meditsiiniliste tervishoiueeskirjade rakendamisega tervise valdkonnas.-  Saavutada edu vereülekanneteks kasutatava vere ja verekomponentide kvaliteedistandardeid käsitlevate õigusaktide vastavusseviimisel ELi õigusaktidega.-  Alustada riikliku tervishoiusüsteemi strateegia (2007–2013) rakendamist.Haridus ja teadus-  Jätkata jõupingutusi hariduse kvaliteedi parandamiseks, luua ajakohane kutsehariduse ja täiendõppe süsteem ning edendada kõrghariduse valdkonnas piirkondlikku koostööd.Valdkondlik poliitikaTööstus ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad-  Jõustada parandatud õigusaktid kaubandusõiguse kohta.-  Tagada, et varimajanduse vastase võitluse strateegia vastab kõnealuse sektori arengule.-  Arendada edasi spetsialiseeritud ettevõtluse tugistruktuure (nt ettevõtlusinkubaatorid ja väikeettevõtjate ühendused) ning uurida äri/tehnoloogiapargi teostatavust.-  Alustada integreeritud teaduspoliitika kavandamist ja rakendamist ning arendada edasi meetmeid, mille abil ergutatakse väikeettevõtjate innovatsiooni ja konkurentsivõimet.-  Kehtestada avalikustamise ja finantsaruandluse standardid kooskõlas ELi standarditega ning tagada nende tõhus jõustamine.-  Jätkata Euroopa väikeettevõtete harta rakendamist.Põllumajandus ja kalandus-  Töötada välja maa kasutamise, maaturu, maaelu arendamise, põllumajandustegevuse mitmekesistamise ja põllumajandusliku konkurentsivõime suurendamise strateegiad.-  Teha märkimisväärseid edusamme toiduohutuse ja fütosanitaar- ja veterinaartingimuste osas vastavalt EÜ nõuetele.-  Hinnata põllumajanduslike toidutööstuste vastavust ELi nõuetele ning valmistada ette selliste tööstuste ajakohastamise tegevuskava ja alustada selle rakendamist.-  Alustada meetmete võtmist omamaise taimekasvatuse tõhusa kontrolli tagamiseks, eelkõige taimede puhul, mille suhtes kehtivad ELi erinõuded, ning luua fütosanitaarvaldkonnas analüüsisuutlikkus.-  Võtta meetmeid, et tagada Albaania kalanduspoliitika lähendamine ELi standarditele, eelkõige varude haldamise, järelevalve ja kontrolli ning turu- ja struktuuripoliitika valdkonnas.Keskkond-  Koostada keskkonnaohtude täielik loetelu ja jätkata jõupingutusi kindlakstehtud ohuallikate kõrvaldamiseks.-  Vähendada Balshi rafineerimistehase tekitatud saastet, sealhulgas heiteid Gjanica jõkke, ning võtta meetmeid veereostuse probleemi üldiseks lahendamiseks.-  Tugevdada keskkonnaseiret ja tagada reostajatele piisavalt hoiatavad karistused.-  Jätkata keskkonda käsitlevate piirkondlike ja rahvusvaheliste kohustuste rakendamist.Transpordipoliitika-  Jätkata Albaania transpordi üldkava rakendamist.-  Viia lõpule vajalikud institutsionaalsed reformid, et parandada transpordivara haldamist, investeeringute prioriseerimist, poliitika kavandamist ja erasektori kaasamist.-  Teha olulisi edusamme Durrësi ja Vlorë sadamate taastamisel ning tugevdada nende sadamate tööd.-  Saavutada paremaid tulemusi liiklusohutuses (sealhulgas kasutada digitaalset sõidumeerikut) ning võtta täiendavaid meetmeid, et jätkata turulepääsu (juurdepääs tegevusalale) vallas õigusaktide vastavusseviimist acquis ’ga ja sotsiaalalaste eeskirjadega.-  Jätkata Kagu-Euroopa transpordi piirkondliku tuumikvõrgu väljaarendamist käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi rakendamist ning koostööd Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskusega.-  Luua raudteetranspordisektoris konkurentsitingimused, sealhulgas luua reguleerimise ja ohutusega tegelevad asutused.-  Täita Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu teise üleminekuetapi raames võetud kohustusi.-  Saavutada märkimisväärseid tulemusi meresõiduohutuse tingimuste parandamisel, sealhulgas parandada sadamariigi kontrolli vahendeid ning laevaregistri toimimist, vastavalt vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumile.Energeetika-  Jätkata elektri- ja gaasisektoriga seotud tegevuskavade nõuetekohase rakendamise tagamist ning teha täiendavaid edusamme Albaania energeetikastrateegia rakendamisel.-  Tagada mitmesuguste selliste projektide õigeaegne rakendamine, mille eesmärk on parandada elektrienergia tootmise, edastamise ja jaotuse infrastruktuuri.-  Jätkata piirkondlike ja rahvusvaheliste kohustuste täitmist energeetika valdkonnas, et luua konkurentsivõimeline piirkondlik energiaturg.-  Parandada energiatõhususe seaduse täitmist.Infoühiskond ja meedia-  Jätkata elektroonilist sidet käsitleva ELi raamistiku ülevõtmist ja rakendamist.-  Jätkata õigusaktide vastavusseviimist piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooni ja piirideta televisiooni direktiiviga.Finantskontroll-  Töötada kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja ELi heade tavadega välja juhtide detsentraliseeritud vastutust ja sõltumatut siseauditit käsitlevad põhimõtted ning rakendada neid.-  Arendada välja menetlused ja haldussuutlikkus, et tagada EÜ finantshuvide tõhus kaitse.-  Tagada välisauditi seaduse vastavus Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni suunistele.-  Jätkata välisauditi, finantskontrolli juhtimise ja siseauditi suutlikkuse tugevdamist.Statistika-  Parandada põllumajandusstatistikat ja makromajandusstatistikat, arendada sotsiaalstatistikat, sealhulgas haridus- ja rahvatervise statistikat, ning saavutada edu kõigi Euroopa klassifikatsioonide, sealhulgas statistiliste piirkondade klassifikaatori rakendamisel.Õigus, vabadus ja turvalisusViisad, piirikontroll, varjupaigaõigus ja ränne-  Tagada, et Albaania reisidokumendid vastavad täielikult rahvusvahelistele standarditele.-  Täita piirihalduse valdkonnas kõiki Albaania poolt võetud rahvusvahelisi kohustusi.-  Jõustada varjupaigaõigust käsitlevad õigusaktid ja arendada täielikult välja varjupaigasüsteem, sealhulgas varjupaigataotlejate vastuvõtmine, mis vastab rahvusvahelistele standarditele.-  Rakendada Albaania riiklikku rändestrateegiat ja varjupaigaõiguse riiklikku tegevuskava.-  Tagada Albaania suutlikkus täita stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid nõudeid seoses ELi kodanikega, kes töötavad ja/või elavad Albaanias.-  Järk-järgult sõlmida rände valdkonnas kõik peamised rahvusvahelised konventsioonid, ratifitseerida need ja rakendada neid.Rahapesu-  Tugevdada võitlust majandus- ja finantskuritegude vastu, sealhulgas rahapesu ja -võltsimise vastu.-  Saavutada selgeid tulemusi rahapesu vastases võitluses nii finantssektoris kui ka väljaspool seda.Uimastid-  Tagada oluliselt paremad tulemused võitluses uimastiäri vastu, eelkõige sünteetiliste uimastite, heroiini ja kokaiini osas.Politsei-  Jätkata politseiteenistuse vastavusseviimist Euroopa standarditega, eeskätt asjakohase koolituse ja varustuse abil.-  Saavutada märkimisväärseid tulemusi kuritegevuse vastases võitluses ning võitluses korruptsiooni ja muude kuritegude vastu politseis.Organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastane võitlus-  Jätkata rahvusvahelise koostöö suurendamist võitluses organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu.-  Teha olulisi edusamme nii organiseeritud kuritegevuse ja salakaubaveoga seotud õigusrikkumiste eest esitatavate süüdistuste määras, arvus ja kvaliteedis kui ka kuritegelikul teel saadud tulu arestimisel.-  Liita riigi õigusaktidesse kõik Albaania osalusega rahvusvahelised konventsioonid ja protokollid, milles käsitletakse terrorismi ennetamist, ning rakendada neid.Isikuandmete kaitse-  Tagada isikuandmete kaitset käsitlevate riiklike õigusaktide tõhus jõustamine ja tõhus järelevalve nende täitmise üle.4. PROGRAMMITÖÖStabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel antakse ühenduse abi Lääne-Balkani riikidele olemasolevate rahastamisvahendite raames, eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 alusel ning enne 2007. aastat vastuvõetud programmide puhul nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2666/2000 alusel[4]. Rahastamislepingud on õiguslikuks aluseks konkreetsete programmide rakendamisele. Seepärast ei ole käesoleval otsusel finantsmõju.Albaania võib taotleda rahastamist ka mitut riiki hõlmavatest ja horisontaalprogrammidest.5. TINGIMUSLIKKUSLääne-Balkani riikidele antava abi tingimuseks on Kopenhaageni kriteeriumide ning käesoleva Euroopa partnerluse konkreetsete prioriteetide täitmisel tehtavad edusammud. Nende tingimuste mittetäitmise korral võib nõukogu võtta asjakohaseid meetmeid nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 21 alusel ning enne 2007. aastat vastuvõetud programmide puhul määruse (EÜ) nr 2666/2000 artikli 5 alusel. Abi suhtes kohaldatakse ka nõukogu 29. aprilli 1997. aasta järeldustes kindlaks määratud tingimusi, milles käsitletakse eelkõige abisaaja kohustust korraldada demokraatlikke, majanduslikke ja institutsionaalseid reforme. Iga-aastased programmid sisaldavad ka eritingimusi. Rahastamisotsustele järgneb Albaaniaga sõlmitav rahastamisleping.6. JÄRELEVALVEEuroopa partnerluse rakendamist kontrollitakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel kehtestatud mehhanismide, eelkõige komisjoni esitatavate iga-aastaste aruannete kaudu.[1] ELT L 86, 24.3.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 269/2006 (ELT L 47, 17.2.2006, lk 7).[2] Nõukogu otsus 2006/54/EÜ, 30. jaanuar 2006, millega sätestatakse Albaaniaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/519/EÜ (ELT L 35, 7.2.2006, lk 32).[3] ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.[4] EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2112/2005 (ELT L 344, 27.12.2005, lk 23).


				|

		52013PC0413

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2010/18/EL seoses Mayotte’i staatuse muutmisega /* COM/2013/0413 final - 2013/0189 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Ülemkogu muutis otsusega 2012/419/EL
Mayotte’i staatust Euroopa Liidu suhtes alates 1. jaanuarist 2014. Sellest
tulenevalt ei ole Mayotte alates nimetatud kuupäevast enam ülemereterritoorium,
vaid temast saab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 349 ja 355 lõike 1
tähenduses äärepoolseim piirkond. Mayotte’i suhtes kohaldatakse liidu õigust
alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev ettepanek tugineb Prantsuse ametivõimude
esitatud taotlusele liidu õigustiku muutmiseks, lükates edasi nõukogu 8. märtsi
2010. aasta direktiivi 2010/18/EL (millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja
Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja
Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete
Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta
sõlmitud muudetud raakokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/34/EÜ)
rakendamist.
Kõnealune edasilükkamise taotlus näib Mayotte’i
saare spetsiifilist majanduslikku olukorda arvestades objektiivselt
põhjendatud:
·
Tööturg on vähe arenenud ja selles osalemise määr
on 43 200 inimesest koosneva tööealise elanikkonna kohta madal.
·
15 % töökohtadest on endiselt traditsioonilistes
sektorites (toiduaineid tootev põllumajandus, väikesemahuline käsitööndus ja
kaubandus), hõlmates elatist andvat tegevust.
·
SKP elaniku kohta on 30 % väiksem ELi keskmisest.
·
Prantsuse ametiasutused kavatsevad suurendada
sotsiaalõigusi järk-järgult, et vältida saare majanduse destabiliseerumist.
Sotsiaalkindlustusmaksude suurenemist kavandatakse seega väga aeglaselt,
hajutades maksude vastavusseviimist üldiselt kohaldatavate maksudega kuni
aastani 2036.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Komisjon ei ole koostanud mõjuhinnangut. Pärast
erinevate seisukohtade ja eriti Prantsusmaa taotluse analüüsimist on komisjon
siiski olnud kontaktis Prantsuse ametivõimude esindajatega, et paremini hinnata
taotletud edasilükkamise põhjusi.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli
155 lõikele 2 on nõukogu pädev vastu võtma selliste lepingute
rakendamismeetmeid, mis on sõlmitud liidu tasandil sotsiaalpartnerite vahel
meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas seoses nende võimalustega tööturul
ja võrdse kohtlemisega tööl.
Prantsusmaa taotlus lükata rakendamine edasi 31.
detsembrini 2018 näib olevat põhjendatud, pidades silmas uue
ülemeredepartemangu Mayotte’i spetsiifilist majandusolukorda. Olukord eeldab
Mayotte’i õigusaktide järkjärgulist vastavusseviimist Prantsuse ja ELi
õigusaktidega ning sotsiaalõiguste järkjärgulist suurendamist, et hoida ära
sotsiaalõiguste järsust suurenemisest tulenev saare majanduse
destabiliseerumine ja tagada võrdse kohtlemise järkjärguline rakendamine
vanemapuhkuse erivaldkonnas.
Sellest tulenevalt tehakse ettepanek muuta nõukogu
8. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/18/EL, et anda Prantsusmaale õigus lükata
direktiivi rakendamine Mayotte’il edasi 31. detsembrini 2018.
2013/0189 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega muudetakse nõukogu direktiivi
2010/18/EL seoses Mayotte’i staatuse muutmisega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 155 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Ülemkogu muutis
otsusega 2012/419/EL[1]
Mayotte’i staatust Euroopa Liidu suhtes alates 1. jaanuarist 2014. Sellest
tulenevalt ei ole Mayotte alates kõnealusest kuupäevast enam
ülemereterritoorium, vaid temast saab aluslepingu artiklite 349 ja 355 lõike 1
tähenduses äärepoolseim piirkond. Nimetatud kuupäevast alates kohaldatakse
Mayotte’i suhtes liidu õigust. Vaja on kehtestada teatavad erimeetmed, mis on
põhjendatud Mayotte’i eriolukorraga.
(2)       Võttes arvesse Mayotte’i
erilist majanduslikku ja sotsiaalset olukorda, eelkõige seda, et tööturg on
vähe arenenud ja selles osalemise määr madal, näib asjakohane lisaaja andmine
nõukogu 8. märtsi 2010 direktiivi 2010/18/EL (millega rakendatakse Euroopa
Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate
Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega
Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt
vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks
direktiiv 96/34/EÜ[2])
rakendamiseks, et tagada võrdse kohtlemise järkjärguline saavutamine
vanemapuhkuse erivaldkonnas ning vältida, et saare majandusareng, mis võimaldab
saare eriolukorda parandada, ei destabiliseeruks.
(3)       Direktiivi 2010/18/EL tuleks
seega vastavalt muuta,
ON VASTU
VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Direktiivi 2010/18/EL artikli 3 lõikesse 2
lisatakse järgmine lõik:
„Prantsuse ülemeredepartemangu Mayotte’i puhul
kestab esimeses lõigus osutatud lisaaeg 31. detsembrini 2018.”
Artikkel 2
Käesolev otsus
on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.
Brüssel,
Nõukogu nimel
eesistuja
[1]               ELT L 204, 31.7.2012, lk 131.
[2]               ELT L 68, 18.3.2010, lk 13.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0410

Ettepanek Nõukogu otsus millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel kohaldada teatavatele töömahukatele teenustele vähendatud käibemaksumäära vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõikes 6 sätestatule  /* KOM/2006/0410 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 24.7.2006KOM(2006) 410 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse teatavatel liikmesriikidel kohaldada teatavatele töömahukatele teenustele vähendatud käibemaksumäära vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõikes 6 sätestatule(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Otsuse ettepaneku eesmärk on viia ellu 14. veebruaril 2006. aastal vastu võetud direktiivi 2006/18/EMÜ (ELT L 51, 22.02.2006, lk. 12) sätted pikendada vähendatud käibemaksumäära katselist kohaldamist töömahukate teenuste suhtes kuni 31. detsembrini 2010 ning võimaldada kõigil liikmesriikidel selles samadel tingimustel osaleda. |120 | Üldine taust 1. 14. veebruaril 2006. aastal võttis nõukogu vastu direktiivi 2006/18/EÜ, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses vähendatud käibemaksumääradega, eriti selle artikli 28 lõiget 6. Nimetatud lõikes 6 sisalduvad sätted lisati direktiivile nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta direktiiviga 1999/85/EÜ (EÜT L 277, 28.10.1999, lk 34) ning nende kohaldamine oli algselt ette nähtud kuni 31. detsembrini 2002. Seejärel pikendati nende kehtivust 3. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/92/EÜ (ELT L 331, 7.12.2002, lk 27) kuni 31. detsembrini 2003 ning 10. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/15/EÜ (ELT L 52, 21.2.2004, lk 61) kuni 31. detsembrini 2005. Nõukogu leiab, et vähendatud maksumäärade mõju suuremaks väärtustamiseks on vaja, et komisjon koostaks hinnanguaruande kohapeal osutatud teenuste suhtes kohaldatavate vähendatud maksumäärade mõju kohta, eelkõige töökohtade loomise, majanduskasvu ja siseturu nõuetekohase toimimise seisukohast. 2. Kuni selle hindamise tulemuste saabumiseni on direktiivi 2006/18/EÜ peamine eesmärk pikendada vähendatud käibemaksumäära katselist kohaldamist töömahukate teenuste suhtes kuni 31. detsembrini 2010. Samuti nähakse kõigile liikmesriikidele ette võimalus selles katses samadel tingimustel osaleda. 3. 28. detsembri 2000. aasta otsusega 2000/185/EÜ lubati teatavatel liikmesriikidel kuni 31. detsembrini 2002 kohaldada nimetatud otsuses täpselt osutatud töömahukatele teenustele vähendatud käibemaksumäära. Otsusega 2002/954/EÜ (ELT L 331, 7.12.2002, lk.28) pikendati eespool nimetatud otsuses sätestatut kuni 31. detsembrini 2003 ning otsusega 2004/161/EÜ (ELT L 52, 21.02.2004, lk. 62) kuni 31. detsembrini 2005. Kõnealused liikmesriigid ei või esitada uut taotlust, välja arvatud juhul, kui nad soovivad muuta sektorite nimistut, mille suhtes nad vähendatud määra kohaldada tahavad. Õigusselguse kaalutlustel ja selleks, et kõiki töömahukate teenuste katseprojektis osalevaid liikmesriike hõlmavad sätted sisalduksid ühesainsas õigusaktis, on kõik kõnealuseid liikmesriike hõlmavad sätted täielikult käesolevasse otsuse ettepanekusse üle võetud. Nendeks liikmesriikideks on Belgia, Hispaania, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik. 4. Liikmesriigid, kes soovivad artikli 28 lõikes 6 sätestatud võimalust esmakordselt kasutada või soovivad muuta teenuste nimistut, mille suhtes nad nimetatud sätet varem kohaldasid, peavad enne 31. märtsi 2006 esitama komisjonile vastava taotluse ning hindamiseks vajalikud andmed. Selline eelnev komisjonipoolne hindamine ei ole vajalik, kui liikmesriigid on varem loa saanud ning on esitanud komisjonile sellekohase aruande. 5. Iga sellist meedet võtta sooviv liikmesriik teavitab komisjoni sellest direktiivi 2006/18/EÜ esimese artikli punktis 2 sätestatud korras enne 31. märtsi 2006. 6. Sellises korras ja tingimustel, eriti hindamiseks vajalike andmete esitamise osas, on taotluse esitanud järgmised liikmesriigid: Tšehhi Vabariik, Küpros, Läti, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Soome. Lisaks on Kreeka esitanud uue taotluse varasema taotluse kohaldamisala laiendamiseks. KOMISJONIPOOLNE HINDAMINE Komisjon leiab, et kõik taotlused on esitatud direktiivi 2006/18/EÜ esimeses artiklis 1 sätestatud korras ja tingimustel. Lisaks on olnud neli taotlust erandkorras vähendatud määra kohaldamise loa saamiseks kolme lisas K esitatud kategooriasse kuuluva teenuse suhtes. Kõigil neljal juhul leiab komisjon, et määra vähendamisel kolmandas valitud sektoris saab olla üksnes ebaoluline majanduslik mõju. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku neile neljale liikmesriigile nende poolt nimetatud sektorites vähendatud käibemaksumäära kohaldamist lubada. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanek hõlmab teatud töömahukate teenuste suhtes vähendatud käibemaksumäära kohaldamise osas direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõiget 6, mida viimati muudeti direktiiviga 2006/17/EÜ. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Direktiiv 1999/85/EÜ on osa Euroopa Liidu tööhõivepoliitikast ning selle eesmärk on edendada tööhõivet ja vähendada mitteametlikku töötamist. Tööpuuduse probleem oli juba sedavõrd terav, et tuli lubada soovi avaldanud liikmesriikidel katsetada lisas H nimetamata töömahukate teenuste suhtes kohaldatava käibemaksukoormuse vähendamise toimimist ja mõju töökohtade loomisele. Käibemaksumäära sihtotstarbeline vähendamine võib siiski ebasoodsalt mõjuda siseturu sujuvale toimimisele ja maksustamise erapooletusele ning seetõttu tuleks ette näha katselise iseloomuga meede, mille kohaldamine oleks liikmesriikidele vabatahtlik. Lisaks tuleks ette näha eriline loamenetlus ning piirata rangelt selle meetme kohaldamisala, et tagada selle kontrollitavus ja piiratus. Eelöeldust lähtuvad ka direktiiv 2006/18/EÜ, millega selle katse kestust kolmandat korda pikendatakse, ning käesolev ettepanek. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Direktiiv 2006/18/EÜ on komisjoni esitatud vähendatud käibemaksumäärade ülevaatamist käsitleva ettepaneku KOM (2003) 397 (lõplik) osas nõukogus toimunud arutelude tulemus. Käesolev ettepanek on mõeldud nimetatud direktiivi rakendamiseks. Seetõttu ei ole huvitatud isikutega uuesti konsulteeritud. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Otsuse ettepanek sisaldab 14. veebruari 2006. aasta direktiivi 2006/18/EÜ rakendussätteid, millega nähakse eelkõige ette olemasolevate sätete kehtivuse pikendamine. Selleks et paremini hinnata vähendatud käibemaksumäärade mõju, sätestatakse selles direktiivis lisaks, et hiljemalt 30. juuniks 2007 koostab komisjon sõltumatu majandusanalüüsi töörühma poolt läbiviidud uurimuse põhjal hinnanguaruande kohapeal osutatud teenuste suhtes kohaldatavate vähendatud maksumäärade mõju kohta, eelkõige töökohtade loomise, majanduskasvu ja siseturu nõuetekohase toimimise seisukohast. Praeguses staadiumis ei ole teiste võimaluste hindamine vajalik. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Võimaldada vastava taotluse esitanud liikmesriikidel mõnede töömahukate teenuste suhtes vähendatud käibemaksumäära kohaldamist vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõike 6 sätetele. |310 | Õiguslik alus Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõige 6, mida on muudetud 14. veebruari 2006. aasta direktiiviga 2006/18/EÜ. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek hõlmab ühenduse ainupädevusse kuuluvat valdkonda. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |331 | otsus käsitleb teatavate töömahukate teenuste suhtes vähendatud käibemaksumäära kohaldamise loa andmist teatavatele liikmesriikidele, kes on seda konkreetselt taotlenud. Tegemist ei ole kohustusega. |332 | Arvestades otsuse esemeks olevate erandite piiratud kohaldamisala, on konkreetne meede taotletava eesmärgiga proportsionaalne. Ühendusele ei kaasne sellega finantskoormust. Kuigi käibemaksumäärade langus võib liikmeriikide tulusid vähendada, loodavad need, kes on taotluse esitanud, kompenseerida selle vähenemise meetme positiivse mõjuga töökohtade loomisele ja võitlusele varimajandusega. Turuosalistele ei kujuta käibemaks endast finantskoormust ja kodanikele peaks käibemaksu alanemine olema põhimõtteliselt kasulik, kuivõrd see peegeldub lõpphinnas. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt(id): otsus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 28 lõike 6 kohaselt on erandite tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal nõukogu ühehäälselt antud otsuse alusel. Nõukogu otsus on ainus asjakohane õigusakt. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |Läbivaatamine/muutmine/ajalise piirangu seadmine |533 | Vastavalt direktiivile 2006/18/EÜ sisaldab käesolev ettepanek ajalist piirangut ning selles sätestatakse meetmete lõppemise ajaks 31.12.2010. |570 | Ettepaneku üksikasjalikud selgitused peatükkide või artiklite kaupa 1. peatükk Artikkel 1 Artiklis 1 sätestatakse, et liikmesriigid, kellele anti direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõike 6 kohaselt 28. veebruari 2000. aasta otsusega 2000/185/EÜ luba mõnede töömahukate teenuste suhtes vähendatud maksumäära kohaldamiseks, võivad seda teha kuni 31. detsembrini 2010. Artiklid 2 kuni 9 Artiklite 2 kuni 9 eesmärk on lubada seal loetletud liikmesriikidel vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõikele 6 kohaldada vähendatud maksumäärasid artikli 12 lõike 3 punkti a kolmandas taandes sätestatud teenuste suhtes, mille kohta nad on sätestatud korras taotluse esitanud ja mis on nende riikide nimede juures ära toodud. 2. peatükk Artikkel 10 Artikkel 10 hõlmab neid liikmesriike, kes soovivad direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõike 6 neljandas lõigus sätestatud korras mõnede töömahukate teenuste suhtes vähendatud maksumäära kohaldada esmakordselt pärast 31. detsembrit 2005. Artiklid 11 kuni 19 Artiklite 11 kuni 19 eesmärk on lubada seal loetletud liikmesriikidel vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõike 6 esimesele ja neljandale lõigule kohaldada vähendatud maksumäärasid artikli 12 lõike 3 punkti a kolmandas taandes sätestatud teenuste suhtes, mille kohta nad on sätestatud korras taotluse esitanud ja mis on nende riikide nimede juures ära toodud. 3. peatükk Artiklid 20 ja 21 Neis artiklites käsitletakse direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõike 6 kohaldamise aega ning otsuse adressaate. |F-7437 |1.  EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse teatavatel liikmesriikidel kohaldada teatavatele töömahukatele teenustele vähendatud käibemaksumäära vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõikes 6 sätestatuleEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas),[1] eriti selle artikli 28 lõiget 6,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõike 6 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepanekul ühehäälselt otsustada liikmesriigile, kes on seda selles artiklis sätestatud tingimustel ja korras taotlenud, loa andmise mõnede töömahukate teenuste suhtes vähendatud käibemaksumäära kohaldamiseks.(2) Nimetatud teenused peavad ühelt poolt vastama direktiivi 77/388/EMÜ tingimustele ning sisalduma teisalt nimetatud direktiivi lisas K.(3) Nõukogu 28. veebruari 2000. aasta otsuse 2000/185/EÜ[3] kohaselt võivad Belgia, Hispaania, Itaalia. Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik nende töömahukate teenuste suhtes, mille kohta nad on taotluse esitanud, kohaldada vähendatud käibemaksumäära kuni 31. detsembrini 2005.(4) Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõiget 6 muudeti nõukogu 14. veebruari 2006. aasta direktiiviga 2006/18/EÜ,[4] millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses vähendatud käibemaksumääradega ning seda ühelt poolt selleks, et pikendada kohaldamisaega kuni 31. detsembrini 2010, ja teiselt poolt selleks, et liikmesriigid, kes soovivad esmakordselt kasutada seal sätestatud võimalust, samuti liikmesriigid, kes soovivad muuta teenuste loetelu, mille suhtes nad seda sätet kohaldavad, saaksid esitada komisjonile vastava taotluse.(5) Selleks et võimaldada liikmesriikidel, kellel lubati otsusega 2000/185/EÜ vähendatud käibemaksumäära kohaldamise jätkamist kuni 31. detsembrini 2010, ning õigusselguse huvides tuleks selle otsuse sisu siduda käesoleva ettepanekuga nende liikmesriikide osas, kes oma esialgset taotlust muutnud ei ole.(6) Kreeka, kellele on otsusega 2000/18/EÜ juba antud luba vähendatud maksumäära kohaldamiseks kahes K lisas esitatud sektoris, on vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõike 6 neljandale lõigule esitanud uue taotluse, mille eesmärk on laiendada oma eelmise taotluse kohaldamisala. Kreekale tuleks käesolevas otsuses anda vähendatud maksumäära kohaldamiseks uus luba vastavalt uuele taotlusele.(7) Tšehhi Vabariik, Küpros, Läti, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Soome on esitanud mõnede töömahukate teenuste suhtes vähendatud käibemaksumäära kohaldamise taotlused direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõike 6 neljandas lõigus sätestatud tingimustel ja korras.(8) Nimetatud liikmesriikidest kolm, see tähendab Tšehhi Vabariik, Ungari ja Poola, samuti Kreeka on esitanud taotlused erandkorras kolme K lisas esitatud kategooriasse kuuluva teenuste suhtes vähendatud maksumäära kohaldamise loa saamiseks. Kõigil neljal juhul on maksumäära vähendamisel kolmandikus valitud sektoritest oodata üksnes vähetähtsat majanduslikku mõju.(9) Selleks et tagada järjepidevus vähendatud maksumäärade kohaldamise perioodi puhul, mis sätestati otsuses 2000/185/EÜ ja mida viimati pikendati otsusega 2004/161/EÜ, peaks käesolev otsus jõustuma alates 1. jaanuarist 2006.(10) Käesolev otsus ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele Euroopa ühenduste omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:1. PEATÜKKArtikkel 1Vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõike 6 esimesele lõigule lubatakse artiklites 2 kuni 9 nimetatud liikmesriikidel 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2010 kohaldada neis artiklites nimetatud teenuste suhtes artikli 12 lõike 3 punktis a sätestatud vähendatud maksumäärasid.Artikkel 2Belgial on see lubatud kahe teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 1 ja 2:2.  jalgrataste, jalatsite ja nahktoodete väiksemad parandusteenused, rõivaste ja kodutekstiili väiksemad parandusteenused (sealhulgas nõelumine ja ümbertegemine);3.  eravalduses olevate enam kui viie aasta vanuste eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest.Artikkel 3Hispaanial on see lubatud kahe teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 2 ja 5:4.  eravalduses olevate eluruumide renoveerimise ja remondiga seotud üldehitustööd, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest;5.  juuksuriteenused.Artikkel 4Prantsusmaal on see lubatud kolme teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 2, 3 ja 4:6.  eravalduses olevate enam kui kaks aastat tagasi valminud eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest;7.  koduhooldusteenused;8.  aknapesu ja kodumajapidamistes koristamine.Artikkel 5Itaalial on see lubatud kahe teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 2 ja 4:9.  eravalduses olevate eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest.10.  koduhooldusteenused.Artikkel 6Luksemburgil on see lubatud kolme teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 1, 3 ja 5:11.  jalgrataste, jalatsite ja nahktoodete väiksemad parandusteenused, rõivaste ja kodutekstiili väiksemad parandusteenused (sealhulgas nõelumine ja ümbertegemine);12.  juuksuriteenused;13.  aknapesu ja kodumajapidamistes koristamine.Artikkel 7Madalmaadel on see lubatud kolme teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 1, 2 ja 5:14.  jalgrataste, jalatsite ja nahktoodete väiksemad parandusteenused, rõivaste ja kodutekstiili väiksemad parandusteenused (sealhulgas nõelumine ja ümbertegemine);15.  juuksuriteenused;16.  eravalduses olevate enam kui viieteistkümne aasta vanuste eluruumide renoveerimise ja remondiga seotud maalri- ja krohvimistööd, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest.Artikkel 8Portugalil on see lubatud kahe teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 2 ja 4:17.  eravalduses olevate eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest;18.  koduhooldusteenused.Artikkel 9Ühendkuningriigil on see lubatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktis 2 sätestatud eravalduses olevate eluruumide renoveerimise ja remondi (välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest) suhtes, ent üksnes Man’i saarel.2. PEATÜKKArtikkel 10Vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõike 6 esimesele ja neljandale lõigule lubatakse artiklites 11 kuni 19 nimetatud liikmesriikidel 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2010 kohaldada neis artiklites nimetatud teenuste suhtes artikli 12 lõike 3 punktis a sätestatud vähendatud maksumäärasid.Artikkel 11Tšehhi Vabariigil on see lubatud kolme teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 2, 3 ja 4:19.  eravalduses olevate eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest;20.  aknapesu ja kodumajapidamistes koristamine;21.  koduhooldusteenused.Artikkel 12Kreekal on see lubatud kolme teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 1, 2 ja 4:22.  jalgrataste, jalatsite ja nahktoodete väiksemad parandusteenused, rõivaste ja kodutekstiili väiksemad parandusteenused (sealhulgas nõelumine ja ümbertegemine);23.  vanade (mitte hiljuti ehitatud) eravalduses olevate eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest;24.  koduhooldusteenused.Artikkel 13Küprosel on see lubatud kahe teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 2 ja 5:25.  eravalduses olevate eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest;26.  juuksuriteenused.Artikkel 14Lätil on see lubatud kahe teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 2 ja 5:27.  eravalduses olevate eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest;28.  juuksuriteenused.Artikkel 15Ungaril on see lubatud kolme teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 1, 2 ja 4:29.  jalgrataste, jalatsite ja nahktoodete väiksemad parandusteenused, rõivaste ja kodutekstiili väiksemad parandusteenused (sealhulgas nõelumine ja ümbertegemine);30.  eravalduses olevate eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest;31.  koduhooldusteenused.Artikkel 16Maltal on see lubatud kahe teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 1 ja 4:32.  jalgrataste, jalatsite ja nahktoodete väiksemad parandusteenused, rõivaste ja kodutekstiili väiksemad parandusteenused (sealhulgas nõelumine ja ümbertegemine);33.  koduhooldusteenused.Artikkel 17Poolal on see lubatud kolme teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 1, 2 ja 5:34.  jalgrataste, jalatsite ja nahktoodete väiksemad parandusteenused, rõivaste ja kodutekstiili väiksemad parandusteenused (sealhulgas nõelumine ja ümbertegemine);35.  eravalduses olevate eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest;36.  juuksuriteenused.Artikkel 18Sloveenial on see lubatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktis 2 sätestatud eravalduses olevate eluruumide renoveerimise ja remondi (välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest) suhtes.Artikkel 19Soomel on see lubatud kahe teenuse suhtes, mis on sätestatud direktiivi 77/388/EMÜ K lisa punktides 1 ja 5:37.  jalgrataste, jalatsite ja nahktoodete väiksemad parandusteenused, rõivaste ja kodutekstiili väiksemad parandusteenused (sealhulgas nõelumine ja ümbertegemine);38.  juuksuriteenused.3. PEATÜKKArtikkel 20Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006 ning selle kehtivus lõppeb 31. detsembril 2010. aastal.Artikkel 21Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Sloveenia Vabariigile, Soome Vabariigile, Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga [...].[2] ELT C […] ,[…], lk. [...].[3] ELT L 59, 4.3.2000, lk 10. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/161/EÜ (ELT L 52, 21.2.2004, lk 62).[4] ELT L 51, 22.2.2006, lk 12.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.9.2015
            COM(2015) 423 final
            2015/0188(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •
                     Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Pärast Euroopa Kohtu otsuseid avatud lennunduspiirkonna lepingutega seotud kohtuasjades volitas nõukogu 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate lepingute teatavate sätete asendamiseks Euroopa Liidu tasandil sõlmitava lepinguga (nn horisontaalsed volitused). Selliste lepingute eesmärk on anda kõikidele Euroopa Liidu lennuettevõtjatele mittediskrimineeriv juurdepääs Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele ning viia liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed lennunduslepingud vastavusse liidu õigusega.

               •
                     Üldine taust

               Rahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega.

               Liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted on vastuolus liidu õigusaktidega. Need võimaldavad kolmandal riigil keelduda tegevus- või muude lubade andmisest liikmesriigi määratud lennuettevõtjale, kes ei kuulu olulisel määral kõnealuse liikmesriigi või selle kodanike omandusse ega tegeliku kontrolli alla, samuti sellised tegevus- või muud load tühistada või peatada. On leitud, et sellega diskrimineeritakse Euroopa Liidu lennuettevõtjaid, kes on asutatud ühe liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad mõne teise liikmesriigi kodanike omandusse ning on nende kontrolli all. See on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 49, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine.

               •
                     Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

               Lepingu sätetega asendatakse või täiendatakse liikmesriikide ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahelise kaheksa kahepoolse lennunduslepingu kehtivaid sätteid.

               •
                     Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

               Lepingu ülesanne on täita liidu lennundusalase välispoliitika põhieesmärk ning viia kehtivad kahepoolsed lennunduslepingud kooskõlla liidu õigusega.

               2.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA

               Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 4 pidas komisjon läbirääkimisi koostöös erikomiteega. Läbirääkimiste käigus konsulteeriti ka lennundussektoriga.

               Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

               Konsulteerimise käigus tehtud märkusi on arvesse võetud. Asjaomased liikmesriigid on kontrollinud kahepoolsetele lennunduslepingutele viitamise täpsust. Lennundussektor rõhutas, kuivõrd tähtis on kindel õiguslik alus nende äritegevuse seisukohalt.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               •
                     Kavandatud meetmete kokkuvõte

               Komisjon on pidanud horisontaalsete volituste lisas sätestatud menetluste ja suuniste kohaselt Bangladeshi Rahvavabariigiga läbirääkimisi, et sõlmida leping, millega asendatakse liikmesriikide ja Bangladeshi Rahvavabariigi vaheliste kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ELi määramissättega, mis võimaldab kõigil ELi lennuettevõtjatel asutamisõigust kasutada. Artikli 5 kohaselt lahendatakse võimalikud vastuolud liidu konkurentsieeskirjadega.

               Pärast kõnealuse lepingu allkirjastamist tuleks see sõlmida. Käesolevaga esitatakse kavandatava otsuse ettepanek.

               •
                     Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikli 218 lõike 6 punkt a

               •
                     Vahendi valik

               Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi vaheline leping on kõige tõhusam vahend liikmesriikide ja Bangladeshi Rahvavabariigi vaheliste kõikide kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute kooskõlla viimiseks liidu õigusega.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

               2015/0188 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu otsusega …/…/EL
                  1
                allkirjastati Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping (edaspidi „leping”) tingimusel, et see sõlmitakse mõnel hilisemal kuupäeval.

               (2)Lepingu eesmärk on viia liikmesriikide ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel sõlmitud kaheksa kahepoolset lennunduslepingut kooskõlla liidu õigusega.

               (3)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping (edaspidi „leping”) kiidetakse liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel esitama kõnealuse lepingu artikli 8 lõikes 1 sätestatud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L, , lk .

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.9.2015
            COM(2015) 423 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta
            Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ja

               BANGLADESHI RAHVAVABARIIK

               teiselt poolt,

               (edaspidi „lepinguosalised”),

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu mitme liikmesriigi ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel on sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud, mis sisaldavad Euroopa Liidu õigusega vastuolus olevaid sätteid;

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidul on ainupädevus mitmes küsimuses, mis võivad sisalduda Euroopa Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes;

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu õiguse alusel on liikmesriigis asutatud Euroopa Liidu lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele;

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega kõnealuste kolmandate riikide kodanikele nähakse ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Liidu õigusele;

               TÕDEDES, et Euroopa Liidu liikmesriikide ja Bangladeshi Rahvavabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted, mis on vastuolus Euroopa Liidu õigusega, tuleb viia sellega vastavusse, et luua Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste järjepidevus;

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu õiguse alusel ei tohi lennuettevõtjad põhimõtteliselt sõlmida lepinguid, mis võivad mõjutada Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist kaubandust ning mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine;

               TÕDEDES, et Euroopa Liidu liikmesriikide ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätted, millega: i) nõutakse või soodustatakse ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, või ii) tugevdatakse sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju või iii) delegeeritakse lennuettevõtjatele või muudele eraettevõtjatele vastutus selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjakohastel marsruutidel, võivad muuta ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad ebatõhusaks;

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu eesmärk selles lepingus ei ole suurendada Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahelise lennuliikluse kogumahtu, mõjutada Euroopa Liidu lennuettevõtjate ja Bangladeshi Rahvavabariigi lennuettevõtjate vahelist tasakaalu ega teha muudatusi olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusi käsitlevatesse sätetesse;

               MÄRKIDES, et Euroopa Kohus on leidnud, et Euroopa Liidu mitme liikmesriigi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute teatavad sätted on Euroopa Liidu õigusega vastuolus,

               TÕDEDES, et Euroopa Liidu liikmesriikide ja Bangladeshi Rahvavabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute sätete kooskõla Euroopa Liidu õigusega on sobiv vahend selleks, et tagada Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi vaheliste lennuteenuste järjepidevus ja areng;

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu ja Bangladeshi Rahvavabariigi õigustega kooskõlas olevaid Euroopa Liidu liikmesriikide ning Bangladeshi Rahvavabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute sätteid ei pea muutma ega asendama,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Üldsätted

               1.
                     Käesolevas lepingus tähendab mõiste „liikmesriigid” Euroopa Liidu liikmesriike ning mõiste „ELi aluslepingud” Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut.

               2.
                     Viiteid 1. lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele.

               3.
                     Viiteid 1. lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena asjaomase liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.

               ARTIKKEL 2

               Liikmesriigipoolne määramine

               1.
                     Käesoleva artikli lõikega 2 asendatakse 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtja määramisega asjaomase liikmesriigi poolt ning sellele Bangladeshi Rahvavabariigi poolt antud tegevus- ja muude lubadega ning lõikega 3 asendatakse 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.

               2.
                     Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Bangladeshi Rahvavabariik lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega asjakohased tegevus- ja muud load, tingimusel et:

               i.
                     lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt ELi aluslepingutele ja tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega ning

               ii.
                     lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud ning

               iii.
                     lennuettevõtja on otse või enamusosaluse kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või 3. lisas loetletud muude riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all.

               3.
                     Bangladeshi Rahvavabariik võib liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:

               i.
                     lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt ELi aluslepingutele või tal puudub kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega või

               ii.
                     lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud või

               iii.
                     lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste 3. lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis või nende tõhusa kontrolli all või

               iv.
                     lennuettevõtjal on juba Bangladeshi Rahvavabariigi ja mõne liikmesriigi vahelise kahepoolse lepingu kohaselt tegevusluba ning käesoleva lepingu alusel liiklusõiguste kasutamine liinil, mis hõlmab punkti ka asjaomases liikmesriigis, tähendaks kõnealuse teise lepinguga kehtestatud liiklusõiguspiirangutest kõrvalehoidmist või

               v.
                     lennuettevõtjal on lennuettevõtja sertifikaat, mille on välja andnud liikmesriik, kellega Bangladeshi Rahvavabariik ei ole sõlminud kahepoolset lennunduslepingut, ja kõnealune liikmesriik ei ole andnud asjaomasele Bangladeshi Rahvavabariigi määratud lennuettevõtjale liiklusõigusi.

               Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Bangladeshi Rahvavabariik Euroopa Liidu lennuettevõtjaid riikkondsuse põhjal.

               ARTIKKEL 3

               Ohutus

               1.
                     Käesoleva artikli lõikega 2 täiendatakse 2. lisa punktis c loetletud artiklite vastavaid sätteid.

               2.
                     Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse Bangladeshi Rahvavabariigi õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahelise lepingu ohutusalastest sätetest, nii selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise kui ka lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.

               ARTIKKEL 4

               Lennukikütuse maksustamine

               1.
                     Käesoleva artikli lõikega 2 täiendatakse 2. lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.

               2.
                     Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast mittediskrimineerivaid makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Bangladeshi Rahvavabariigi määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust kõnealuse liikmesriigi teatava punkti ja selle liikmesriigi või mõne muu liikmesriigi territooriumil asuva muu punkti vahel.

               ARTIKKEL 5

               Vastavus konkurentsieeskirjadele

               1.
                     Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei lubata 1. lisas loetletud lepingutes sätestatuga i) soodustada ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi; ii) tugevdada sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju; või iii) delegeerida eraettevõtjatele vastutust selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi.

               2.
                     1. lisas loetletud lepingute sätteid, mis on vastuolus käesoleva artikli lõikega 1, ei kohaldata.

               ARTIKKEL 6

               Lepingu lisad

               Käesoleva lepingu lisad on selle lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 7

               Läbivaatamine või muutmine

               Lepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.

               ARTIKKEL 8

               Jõustumine ja ajutine kohaldamine

               1.
                     Käesolev leping jõustub pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpule viinud lepingu jõustamiseks vajalikud riigisisesed menetlused.

               2.
                     Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud üksteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               3.
                     Lepingud ning muud liikmesriikide ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahelised kokkulepped, mis ei ole käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks jõustunud ning mida ei kohaldata ajutiselt, on loetletud 1. lisa punktis b. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide selliste lepingute ja kokkulepete suhtes nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest alates.

               ARTIKKEL 9

               Lepingu lõpetamine

               1.
                     Kui 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik need käesoleva lepingu sätteid, mis on seotud 1. lisas loetletud asjaomaste lepingutega.

               2.
                     Kui kõik 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.

               SELLE KINNITUSEKS on nõuetekohaselt volitatud isikud käesoleva lepingu allkirjastanud.

               Koostatud [….(koht)] [… … …(kuupäev)] kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja bengali keeles.

               EUROOPA LIIDU NIMEL:
                     BANGLADESHI RAHVAVABARIIGI NIMEL:

               1. lisa

               Käesoleva lepingu artiklis 1 osutatud lepingud

               a) Bangladeshi Rahvavabariigi ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel sõlmitud lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks sõlmitud, allkirjastatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt

               -
                     Belgia Kuningriigi valitsuse ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, koostatud Brüsselis 20. jaanuaril 1995, edaspidi 2. lisas „Bangladeshi-Belgia leping”;

               muudetud  20. juulil 2000 Brüsselis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;

               -
                     Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, koostatud Bonnis 8. detsembril 1992, edaspidi 2. lisas „Bangladeshi-Saksamaa leping”;

               loetakse koos Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis on koostatud Bonnis 8. detsembril 1992;

               -
                     Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse ja Itaalia Vabariigi valitsuse vaheline leping, milles käsitletakse lennuteenuste osutamist nende riikide territooriumidel, koostatud Roomas 16. detsembril 1980, edaspidi 2. lisas „Bangladeshi-Itaalia leping”;

               loetakse koos Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse ja Itaalia Vabariigi valitsuse vahelise konfidentsiaalse vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis on koostatud Roomas 16. detsembril 1980;

               -
                     Madalmaade Kuningriigi valitsuse ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, koostatud Daccas 3. novembril 1973, edaspidi 2. lisas „Bangladeshi- Madalmaade leping”;

               uudetud Madalmaade Kuningriigi ja Bangladeshi Rahvavabariigi delegatsioonide kooskõlastatud protokolliga, mis on allkirjastatud Haagis 7. novembril 1989;

               muudetud Madalmaade valitsuse ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis on koostatud Haagis 6. aprillil 1994;

               -
                     Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuteenuste osutamist nende riikide territooriumidel ja väljaspool nende riikide territooriume, koostatud Londonis 5. juulil 1978, edaspidi 2. lisas „Bangladeshi-Ühendkuningriigi leping”;

               muudetud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi lennuameti ning Bangladeshi Rahvavabariigi lennuameti vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis on allkirjastatud Londonis 7. veebruaril 2007;

               muudetud Bangladeshi Rahvavabariigi lennuameti ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi lennuameti vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis on allkirjastatud Dhakas 7. jaanuaril 2010.

               b) Lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mille on parafeerinud või allkirjastanud Bangladeshi Rahvavabariik ja Euroopa Liidu liikmesriigid ning mis käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ajutiselt ei kohaldata

               -
                     Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse ja Poola Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Dhakas 9. juunil 1997, edaspidi 2. lisas „Bangladeshi-Poola leping”;

                  loetakse koos Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse ja Poola Vabariigi valitsuse vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis on koostatud Dhakas 9. juunil 1997;

               -
                     Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Dhakas 2. juulil 1998, edaspidi 2. lisas „Bangladeshi-Prantsusmaa leping”;

               loetakse koos Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis on koostatud Dhakas 2. juulil 1998;

               -
                     Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse ja Slovaki Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Dhakas 17. jaanuaril 2007, edaspidi 2. lisas „Bangladeshi-Slovakkia leping”;

               loetakse koos Bangladeshi Rahvavabariigi valitsuse ja Slovaki Vabariigi valitsuse vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, koostatud Dhakas 17. jaanuaril 2007;

               muudetud Bangladeshi Rahvavabariigi lennuameti ja Slovaki Vabariigi lennuameti vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis on allkirjastatud Slovakkias 30. augustil 2007.

               2. lisa

               1. lisas loetletud lepingute artiklid, millele on osutatud käesoleva lepingu artiklites 2–4

               a) Liikmesriigipoolne määramine:

               -
                     Bangladeshi-Belgia lepingu artikkel 3;

               -
                     Bangladeshi-Prantsusmaa lepingu artikkel 3;

               -
                     Bangladeshi-Saksamaa lepingu artikkel 3;

               -
                     Bangladeshi-Itaalia lepingu artikkel 4;

               -
                     Bangladeshi-Madalmaade lepingu artikkel 3;

               -
                     Bangladeshi-Poola lepingu artikkel 3;

               -
                     Bangladeshi-Slovakkia lepingu artikkel 3;

               -
                     Bangladeshi-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4.

               b) Tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:

               -
                     Bangladeshi-Belgia lepingu artikkel 5;

               -
                     Bangladeshi-Prantsusmaa lepingu artikkel 4;

               -
                     Bangladeshi-Saksamaa lepingu artikkel 4;

               -
                     Bangladeshi-Itaalia lepingu artikkel 5;

               -
                     Bangladeshi-Madalmaade lepingu artikkel 4;

               -
                     Bangladeshi-Poola lepingu artikkel 4;

               -
                     Bangladeshi-Slovakkia lepingu artikkel 4;

               -
                     Bangladeshi-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 5.

               c) Ohutus:

               -
                     Bangladeshi-Belgia lepingu artikkel 7;

               -
                     Bangladeshi-Prantsusmaa lepingu artikkel 8;

               -
                     Bangladeshi-Saksamaa lepingu artikkel 6;

               -
                     Bangladeshi-Itaalia lepingu artikkel 10;

               -
                     Bangladeshi-Poola lepingu artikkel 9;

               -
                     Bangladeshi-Slovakkia lepingu artikkel 9.

               d) Lennukikütuse maksustamine:

               -
                     Bangladeshi-Belgia lepingu artikkel 10;

               -
                     Bangladeshi-Prantsusmaa lepingu artikkel 10;

               -
                     Bangladeshi-Saksamaa lepingu artikkel 8;

               -
                     Bangladeshi-Itaalia lepingu artikkel 6;

               -
                     Bangladeshi-Madalmaade lepingu artikkel 5;

               -
                     Bangladeshi-Poola lepingu artikkel 7;

               -
                     Bangladeshi-Slovakkia lepingu artikkel 6.

               3. lisa

               Käesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muud riigid

               a) Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

               b) Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

               c) Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

               d) Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel).