                           EUROOPA
                           KOMISJON
                                                   Brüssel, 15.6.2015
                                                   COM(2015) 292 final
                                                   2015/0131 (NLE)
                                        Ettepanek:
                                  NÕUKOGU OTSUS
   terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioonile (CETS nr 196) Euroopa Liidu
                               nimel allakirjutamise kohta
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                             SELETUSKIRI
   1.         ETTEPANEKU TAUST
   Ministrite komitee poolt 925. koosolekul vastu võetud ja 16. mail 2005 Varssavis
   allakirjutamiseks avatud terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni eesmärk on
   võtta tõhusaid meetmeid terrorismi ennetamiseks, järgides samal ajal eelkõige õigusriigi
   põhimõtet ning austades demokraatlikke väärtusi, inimõigusi ja põhivabadusi.
   Nende meetmete hulka kuulub eelkõige selliste ettevalmistavate tegude kriminaliseerimine,
   mis võivad viia terrorikuritegude toimepanemiseni, nt avalik üleskutse terrorikuriteo
   toimepanemisele, terroristi värbamine ja terrorismialane väljaõpe. Neid meetmeid täiendavad
   sätted, mis käsitlevad terrorismi ennetamist ja rahvusvahelist koostööd kriminaalasjades.
   Praegu kehtib suur hulk ELi õigusakte, mis reguleerivad erinevaid konventsiooniga hõlmatud
   valdkondi.
   Konventsioon jõustus 1. juunil 2007 ja selle on ratifitseerinud 32 riiki.
   Konventsioon on avatud allakirjutamiseks Euroopa Liidule (konventsiooni artikkel 23). Liidu
   pädevuses on konventsioonile alla kirjutada ja võib saada konventsiooniosaliseks
   liikmesriikide kõrval ulatuses, milles konventsioon kuulub liidu pädevusse.
   19. mail 2015 võttis Euroopa Nõukogu ministrite komitee vastu terrorismi ennetamise
   Euroopa Nõukogu konventsiooni lisaprotokolli (CETS nr 196). Komisjon on esitanud
   nõukogule koos käesoleva ettepanekuga nõukogu otsuse ettepaneku, millega antakse luba
   lisaprotokollile Euroopa Liidu nimel alla kirjutada1.
   2.         ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
   2.1.       Terrorismi ennetamise konventsiooni eesmärk ja sisu
   Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni eesmärk on tugevdada
   konventsiooniosaliste jõupingutusi, et nii riigisiseste meetmetega kui ka rahvusvahelise
   koostöö kaudu ennetada terrorismi ja selle negatiivset mõju inimõigustele, esmajoones
   õigusele elada (artikkel 2). Seega kriminaliseeritakse konventsiooniga järgmised tahtlikult
   toimepandud teod: avalik üleskutse terrorikuriteo toimepanemisele (artikkel 5), terroristi
   värbamine (artikkel 6), terrorismialane väljaõpe (artikkel 7) ning nimetatud kuritegudele
   kihutamine ja kaasaaitamine ja nende kuritegude katse („kuriteost osavõtt”, nagu see on
   määratletud artiklis 9). Artiklis 1 on määratletud „terrorikuriteo” mõiste, viidates
   konventsiooni I lisas loetletud tegudele.
   Sätteid, milles on määratletud kuriteokoosseisud, täiendavad sätted, milles on sätestatud
   juriidiliste isikute vastutus nimetatud kuritegude eest (artikkel 10) ning mõjutusvahendite ja
   karistuste kehtestamise tingimused (artikkel 11). Kõnealuste kuritegude kriminaliseerimisel
   tuleb järgida artiklis 12 sätestatud tingimusi ja põhiõiguste kaitse meetmeid. Konventsiooniga
   on ette nähtud konventsioonis sätestatud kuritegude suhtes jurisdiktsiooni kehtestamise
   normid (artikkel 14). Samuti on selles sätestatud uurimiskohustus (artikkel 15) ja kohustus
   esitada süüdistus või isik välja anda (artikkel 18). Nendele meetmetele lisanduvad
   1
            COM(2015) 291 final
ET                                                  2                                             ET
 ---pagebreak---    terrorismiohvrite kaitset, nendele hüvitise maksmist ja nende toetamist (artikkel 13),
   terrorismi ennetamise riigisiseseid meetmeid (artikkel 3) ning rahvusvahelist ennetamisalast
   koostööd käsitlevad normid (artikkel 4). Konventsioon sisaldab ka mitmeid sätteid, mille
   eesmärk on rahvusvahelise koostöö tugevdamine kriminaalasjades vastastikuse õigusabi,
   kaasa arvatud teavitamise (artiklid 17 ja 22) ning väljaandmise (artiklid 20 ja 21) kaudu,
   kohaldades seejuures mittediskrimineerimise klauslit (artikkel 21).
   Konventsioonis on sätestatud, et see on avatud allakirjutamiseks Euroopa Liidule (artikli 23
   lõige 1). Lisaks sisaldab see nn eraldumisklauslit, millega on tagatud, et Euroopa Liidu
   liikmesriikide vahelistes suhetes kohaldatakse ELi õigusnorme (artikli 26 lõige 3).
   2.2.      Kavandatava otsuse õiguslik alus
   Väljakujunenud on kohtupraktika, et liidu meetme õigusliku aluse valimisel tuleb tugineda
   objektiivsetele teguritele, mis alluvad kohtulikule kontrollile ning mille hulka kuuluvad
   meetme eesmärk ja sisu2. Kui liidu õigusakti kontrollimise käigus selgub, et see taotleb kahte
   eesmärki või et sellega reguleeritakse kahte valdkonda ning üks neist on määratletav peamise
   või ülekaalukana, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab meetmel olema üksainus
   õiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus3.
   Kui on tõendatud, et meetmel on korraga mitu lahutamatult seotud eesmärki, ilma et üks oleks
   teise suhtes teisejärguline või kaudne, peab selline meede põhinema vastavatel erinevatel
   õiguslikel alustel, välja arvatud juhul, kui nende õiguslike aluste jaoks ette nähtud menetlused
   on omavahel ühildamatud4. Järgmisi sätteid loetakse kohasteks õiguslikeks alusteks:
   a)       Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1, mis käsitleb kuritegude ja nendega
            seotud õigusrikkumiste määratlemist.
   b)       Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 84, mis käsitleb kuritegevuse ennetamist.
   c)       Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 82 ja artikli 87 lõige 2, mis käsitlevad
            politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades.
   Nende õiguslike aluste jaoks ette nähtud menetlused on omavahel ühildatavad.
   2.3.      Kavandatava otsuse vajalikkus
   Komisjon on esitanud nõukogule koos käesoleva ettepanekuga nõukogu otsuse ettepaneku,
   millega antakse luba lisaprotokollile Euroopa Liidu nimel alla kirjutada. Lisaprotokolli artiklis
   10 on sätestatud, et lisaprotokoll on avatud allakirjutamiseks konventsioonile allakirjutanud
   konventsiooniosalistele.
   Nõukogu otsus, millega antakse luba kirjutada konventsioonile Euroopa Liidu nimel alla,
   tuleb vastu võtta, et saaks vastu võtta nõukogu otsuse, millega antakse luba kirjutada
   lisaprotokollile Euroopa Liidu nimel alla.
   2
        Vt näiteks kohtuasi C-490/10 parlament vs. nõukogu, EU:C:2012:525, punkt 44 ja viidatud kohtupraktika.
   3
        Kohtuasi C-490/10, parlament vs. nõukogu, punkt 45.
   4
        Kohtuasi C-490/10, parlament vs. nõukogu, punkt 46.
ET                                                       3                                                     ET
 ---pagebreak---    3.       TERRITORIAALNE KOHALDATAVUS
   Vastavalt Euroopa Liidu lepingu protokollile nr 22 on Euroopa Liidu poolt allakirjutatud ja
   seejärel sõlmitud lisaprotokoll siduv ja kohaldatav kõigi ELi liikmesriikide suhtes, välja
   arvatud Taani.
   Vastavalt Euroopa Liidu lepingu protokollile nr 21, on Euroopa Liidu poolt allakirjutatud ja
   seejärel sõlmitud lisaprotokoll Ühendkuningriigi suhtes siduv ja seal kohaldatav ainult juhul,
   kui see liikmesriik teatab nõukogule oma soovist osaleda selle õigusakti vastuvõtmises ja
   kohaldamises.
ET                                              4                                                 ET
 ---pagebreak---                                                             2015/0131 (NLE)
                                                 Ettepanek:
                                           NÕUKOGU OTSUS
   terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioonile (CETS nr 196) Euroopa Liidu
                                       nimel allakirjutamise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 82, artikli 83 lõiget 1,
   artiklit 84 ja artikli 87 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196, edaspidi
            „konventsioon”) artiklis 23 on sätestatud, et konventsioon on avatud allakirjutamiseks
            Euroopa Liidule.
   (2)      1. aprillil 2015 andis nõukogu komisjonile loa avada läbirääkimised konventsiooni
            lisaprotokolli (edaspidi „lisaprotokoll”) üle.
   (3)      19. mail 2015 võttis Euroopa Nõukogu ministrite komitee lisaprotokolli vastu.
            Komisjon on esitanud nõukogule nõukogu otsuse ettepaneku, millega antakse luba
            lisaprotokollile Euroopa Liidu nimel alla kirjutada.
   (4)      Lisaprotokolli artiklis 10 on sätestatud, et lisaprotokoll on avatud allakirjutamiseks
            konventsioonile allakirjutanud konventsiooniosalistele.
   (5)      Seetõttu tuleks konventsioonile Euroopa Liidu nimel alla kirjutada.
   (6)      [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud
            Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja
            Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3
            kohaselt on Ühendkuningriik teatanud soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmises
            ja kohaldamises.]
   (7)      VÕI [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli
            nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel
            rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli
            lõike 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see
            ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.]
   (8)      Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22
            (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse
            vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,
ET                                                    5                                                ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                               Artikkel 1
   Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu
   konventsioonile (CETS nr 196) allakirjutamine, tingimusel et konventsioon sõlmitakse.
   Konventsiooni tekst, millele alla kirjutatakse, on lisatud käesolevale otsusele.
                                               Artikkel 2
   Nõukogu peasekretariaat annab konventsioonile allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le,
   kelle on määranud Euroopa Komisjon, tingimusel et konventsioon sõlmitakse.
                                               Artikkel 3
   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmisel.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
ET                                                 6                                              ET
 ---documentbreak---                          EUROOPA
                         KOMISJON
                                                Brüssel, 15.6.2015
                                                COM(2015) 292 final
                                                ANNEX 1
                                        LISA
                             järgmise dokumendi juurde:
   Ettepanek: Nõukogu otsus terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioonile
               (CETS nr 196) Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta
                Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioon
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                    LISA
                                     järgmise dokumendi juurde:
      Ettepanek: Nõukogu otsus terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioonile
                    (CETS nr 196) Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta
                      Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioon
   Varssavi, 16.5.2005
   Preambul
   Euroopa Nõukogu liikmesriigid ja teised allakirjutanud,
   arvestades, et Euroopa Nõukogu eesmärk on saavutada liikmete suurem ühtsus;
   tunnistades, et on oluline aidata kaasa koostööle konventsiooni teiste osalistega;
   soovides võtta tõhusaid meetmeid terrorismi ennetamiseks ja esmajoones terrorikuritegude
   toimepanemisele avaliku üleskutsumise ning terroristide väljaõppe ja värbamise vastu
   võitlemiseks;
   olles teadlikud, et terrorikuritegude arvu kasv ja suurenev terrorismioht tekitab sügavat muret;
   olles teadlikud terrorismi tõttu kannatanute ebakindlast olukorrast ja kinnitades täielikku
   solidaarsust terrorismiohvrite ja nende perekondadega;
   tunnistades, et terrorikuritegusid ja konventsiooniga määratletud kuritegusid ei saa mingil
   juhul õigustada poliitilistel, filosoofilistel, ideoloogilistel, rassilistel, etnilistel, usulistel või
   muudel sellistel kaalutlustel, ning meenutades kõigi konventsiooniosaliste kohustust ennetada
   selliseid kuritegusid ja kui neid ei suudeta ennetada, siis esitada nimetatud kuritegude
   toimepanemise eest süüdistus ja võtta karistamisel arvesse nende tõsist laadi;
   meenutades vajadust tugevdada võitlust terrorismi vastu ja kinnitades, et terrorikuritegude
   ennetamise ja tõkestamise meetmete võtmisel tuleb austada õigusriigi põhimõtteid ja
   demokraatlikke väärtusi, inimõigusi ja põhivabadusi ning muid rahvusvahelise õiguse norme,
   sealhulgas rahvusvahelise humanitaarõiguse norme, kui neid saab kohaldada;
   tunnistades, et konventsioon ei mõjuta juba kehtestatud sõnavabaduse ja ühinemisvabaduse
   põhimõtteid;
   meenutades, et terroriaktide laadi või toimepanemise asjaolude järgi on nende eesmärk
   tekitada rahva seas suurt hirmu või liigselt sundida valitsust või rahvusvahelist organisatsiooni
   tegema või jätta tegemata teatavaid tegusid või oluliselt tasakaalust välja viia või hävitada
   riigi või rahvusvahelise organisatsiooni poliitiline, põhiseaduslik, majanduslik või ühiskondlik
   kord,
   on kokku leppinud järgmises:
ET                                                   2                                                     ET
 ---pagebreak---    Artikkel 1 – Mõisted
   1.       Konventsioonis käsitatakse terrorikuriteona kuritegu lisas nimetatud lepingute
            tähenduses.
   2.       Kui riik või Euroopa Ühendus ei ole lisas nimetatud lepingu osaline, võib ta
            ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes teha deklaratsiooni, et
            konventsiooni kohaldamisel selle konventsiooniosalise suhtes seda lepingut ei
            kohaldata. Deklaratsioon kaotab kehtivuse kohe, kui asjakohane leping jõustub
            konventsiooniosalise       suhtes,    kes     on    sellise   deklaratsiooni   teinud;
            konventsiooniosaline teatab Euroopa Nõukogu peasekretärile lepingu jõustumisest.
   Artikkel 2 – Eesmärk
   Konventsiooni eesmärk on tugevdada konventsiooniosaliste jõupingutusi, et nii riigisiseste
   meetmetega kui ka rahvusvahelise koostöö kaudu ennetada terrorismi ja selle negatiivset mõju
   inimõigustele, esmajoones õigusele elada, võttes arvesse konventsiooniosaliste vahel
   kohaldatavaid mitme- ja kahepoolseid lepinguid ning kokkuleppeid.
   Artikkel 3 – Terrorismi ennetamise riigisisesed meetmed
   1.       Konventsiooniosaline võtab asjakohaseid meetmeid, eelkõige õiguskaitseasutuste ja
            muude asutuste väljaõppe ning hariduse, kultuuri, teabe, meedia ja üldsuse
            teadlikkuse suurendamise valdkonnas, et ennetada terrorikuritegusid ja nende
            negatiivseid tagajärgi, austades Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse
            konventsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis
            kehtestatud inimõigusi käsitlevaid kohustusi, kui nimetatud konventsioon ja pakt
            tema suhtes kehtivad, ning muid rahvusvahelisel õigusel põhinevaid kohustusi.
   2.       Konventsiooniosaline võtab meetmeid riigiasutuste koostöö tõhustamiseks ja
            arendamiseks, et ennetada terrorikuritegusid ja nende negatiivseid tagajärgi,
            sealhulgas:
            a.        vahetades teavet;
            b.        tugevdades inimeste ja ehitiste kaitset;
            c.        tõhustades tsiviil-hädaolukordade koordinatsioonikavasid ja väljaõpet.
   3.       Konventsiooniosaline        soodustab    sallivust,   aidates   kaasa     uskude-   ja
            kultuuridevahelisele dialoogile, mis hõlmaks vajaduse korral vabaühendusi ja muid
            kodanikuühiskonna organisatsioone, et hoida ära pingeid, mis võiksid anda põhjust
            terrorikuritegudeks.
   4.       Konventsiooniosaline püüab suurendada üldsuse teadlikkust terrorikuritegude ja
            konventsioonis määratletud kuritegude olemasolust, põhjustest, tõsidusest ja nende
            ohust ning kaalub vajadust kutsuda üldsust pakkuma pädevatele asutustele tegelikku,
            konkreetset abi, mis aitaks ennetada terrorikuritegusid ja konventsioonis määratletud
            kuritegusid.
   Artikkel 4 – Rahvusvaheline ennetamisalane koostöö
   Vajaduse korral abistavad ja toetavad konventsiooniosalised üksteist oma võimaluste
   kohaselt, et tõhustada suutlikkust ennetada terrorikuritegusid, ning vahetavad sel eesmärgil
ET                                                 3                                               ET
 ---pagebreak---    teavet ja praktilisi kogemusi, korraldavad väljaõpet ja muid terrorismi ennetavaid
   ühisettevõtmisi.
   Artikkel 5 – Avalik üleskutse terrorikuriteo toimepanemisele
   1.       Konventsiooni tähenduses on avalik üleskutse terrorikuriteo toimepanemisele
            üldsusele sõnumi levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine terrorikuriteole
            kihutamise tahtlusega, kui selline käitumine otseselt või kaudselt toetab
            terrorikuritegu, tekitades selle toimepanemise ohu.
   2.       Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane
            ja tahtlik avalik üleskutse terrorikuriteo toimepanemisele riigisiseses õiguses
            kuriteona.
   Artikkel 6 – Terroristi värbamine
   1.       Konventsiooni tähenduses on terroristi värbamine isikule ettepaneku tegemine panna
            toime terrorikuritegu või osaleda selles või liituda ühenduse või rühmaga, et aidata
            sellel ühendusel või rühmal terrorikuritegusid toime panna.
   2.       Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane
            ja tahtlik terroristi värbamine riigisiseses õiguses kuriteona.
   Artikkel 7– Terrorismialane väljaõpe
   1.       Konventsiooni         tähenduses     on     terrorismialane     väljaõpe terrorikuriteo
            toimepanemiseks või sellele kaasaaitamiseks juhiste andmine lõhkeainete, tuli- või
            muude relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või kasutamise kohta või
            muude eriliste meetodite või tehniliste võtete kohta, teades, et oskusi kavatsetakse
            kasutada terrorikuriteo toimepanemise või sellele kaasaaitamise eesmärgil.
   2.       Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane
            ja tahtlik terrorismialane väljaõpe riigisiseses õiguses kuriteona.
   Artikkel 8 – Terrorikuriteo toimepanemise asjassepuutumatus
   Kuriteoga artiklite 5–7 tähenduses võib olla tegemist ka juhul, kui terrorikuritegu ei ole
   tegelikult toime pandud.
   Artikkel 9 – Kuriteost osavõtt
   1.       Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et kehtestada riigisiseses õiguses kuriteona:
           a.        osavõtt artiklites 5–7 määratletud kuriteost;
           b.        teiste organiseerimine või juhtimine artiklites 5–7 määratletud kuriteo
                     toimepanemisel;
           c.        kaasaaitamine ühele või mitmele artiklites 5–7 määratletud kuriteole, mille
                     paneb toime ühise eesmärgi nimel tegutsev inimrühm. Kaasabi peab olema
                     tahtlik ja osutatud kas:
ET                                                   4                                              ET
 ---pagebreak---                      i.        rühma kriminaalse tegevuse või kriminaalse eesmärgi edendamiseks,
                               kui tegevus või eesmärk hõlmab artiklites 5–7 määratletud kuriteo
                               toimepanemist, või
                     ii.       teades rühma kavatsust panna toime artiklites 5–7 määratletud
                               kuritegu.
   2.       Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada riigisiseses õiguses ja kooskõlas
            sellega artiklites 6 ja 7 määratletud kuriteo katse kuriteona.
   Artikkel 10 – Juriidilise isiku vastutus
   1.       Konventsiooniosaline võtab oma õiguspõhimõtteid järgides meetmeid, et sätestada
            juriidilise isiku vastutus osalemise eest artiklites 5–7 või 9 määratletud kuriteos.
   2.       Lähtuvalt konventsiooniosalise õiguspõhimõtetest võib juriidilise isiku vastutus olla
            kriminaal-, tsiviil- või haldusvastutus.
   3.       Nimetatud vastutus        ei   tohi  piirata   kuriteo    toimepannud    füüsilise   isiku
            kriminaalvastutust.
   Artikkel 11 – Mõjutusvahendid ja meetmed
   1.       Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et karistused artiklites 5–7 ja 9 määratletud
            kuritegude eest on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
   2.       Kui riigisisene õigus seda lubab, võib välisriigi kohtute eelmisi lõppotsuseid
            konventsioonis määratletud kuritegude kohta võtta arvesse karistuse määramisel
            riigisisese õiguse kohaselt.
   3.       Konventsiooniosaline tagab, et artikli 10 kohaselt vastutusele võetud juriidiliste
            isikute suhtes kasutatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid
            kriminaalkaristusi       või     muid     mõjutusvahendeid,       sealhulgas       rahalisi
            mõjutusvahendeid.
   Artikkel 12 – Tingimused ja kaitsemeetmed
   1.       Konventsiooniosaline järgib artiklites 5–7 ja 9 määratletud tegude
            kriminaliseerimisel ja oma karistusseaduse kohaldamisel Euroopa inimõiguste ja
            põhivabaduste kaitse konventsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste
            rahvusvahelises paktis kehtestatud kohustusi, mis käsitlevad inimõigusi, esmajoones
            õigust sõnavabadusele, ühinemisvabadusele ja usuvabadusele, kui nimetatud
            konventsioon ja pakt tema suhtes kehtivad, ning muid rahvusvahelisel õigusel
            põhinevaid kohustusi.
   2.       Artiklites 5–7 ja 9 määratletud tegude kriminaliseerimisel ja oma karistusseaduse
            kohaldamisel peab lisaks järgima proportsionaalsuse põhimõtet, pidades silmas
            seaduslikke eesmärke ja nende vajalikkust demokraatlikus ühiskonnas, ning
            välistama igasuguse omavoli ning ebavõrdse ja rassistliku kohtlemise.
   Artikkel 13 – Terrorismiohvrite kaitse, hüvitus neile ja nende toetus
   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et kaitsta ja toetada tema territooriumil toime pandud
   terrorikuritegude ohvreid. Nimetatud meetmed võivad asjakohaste riiklike kavade ja
ET                                                  5                                                   ET
 ---pagebreak---    riigisiseste seaduste kohaselt sisaldada muu hulgas rahalist abi ja hüvitist terrorismiohvritele
   ning nende lähisugulastele.
   Artikkel 14 – Jurisdiktsioon
   1.        Konventsiooniosaline võtab meetmeid oma jurisdiktsiooni                  kehtestamiseks
             konventsioonis määratletud kuritegude suhtes, kui:
             a.        kuritegu on toime pandud tema territooriumil;
             b.        kuritegu on toime pandud tema lippu kandva laeva pardal või tema seaduste
                       kohaselt registreeritud õhusõiduki pardal;
             c.        kuriteo on toime pannud tema kodanik.
   2.        Samuti võib konventsiooniosaline kehtestada oma jurisdiktsiooni konventsioonis
             määratletud kuritegude suhtes, kui:
             a.        kuriteo eesmärk oli panna toime artiklis 1 nimetatud terrorikuritegu tema
                       territooriumil või tema kodaniku vastu või kuritegu viis selleni;
             b.        kuriteo eesmärk oli panna toime artiklis 1 nimetatud terrorikuritegu tema
                       välismaal asuva vara, sealhulgas tema diplomaatilise või konsulaaresinduse
                       valduste vastu, või kuritegu viis selleni;
             c.        kuriteo eesmärk oli panna toime artiklis 1 nimetatud terrorikuritegu,
                       kavatsusega sundida teda tegema või jätta tegemata teatavat tegu, või
                       kuritegu viis selleni;
             d.        kuriteo on toime pannud kodakondsuseta isik, kellel on tema territooriumil
                       alaline elukoht;
             e.        kuritegu on pandud toime õhusõiduki pardal, mida kasutab tema valitsus.
   3.        Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et kehtestada oma jurisdiktsioon
             konventsioonis määratletud kuritegude suhtes juhul, kui kuriteo oletatav toimepanija
             asub tema territooriumil ja ta ei anna teda välja ühelegi konventsiooniosalisele, kelle
             õiguses on temaga sama jurisdiktsiooni teostamise alus.
   4.        Konventsioon ei välista kriminaaljurisdiktsiooni teostamist konventsiooniosalise
             õiguse alusel.
   5.        Kui konventsioonis nimetatud oletatava kuriteo üle taotleb jurisdiktsiooni rohkem
             kui üks konventsiooniosaline, siis peavad asjaomased konventsiooniosalised
             omavahel nõu, et määrata süüdistuse esitamiseks kõige kohasem jurisdiktsioon.
   Artikkel 15 – Uurimiskohustus
   1.        Kui konventsiooniosaline on saanud teavet, et konventsioonis määratletud kuriteo
             toimepanija või oletatav toimepanija võib asuda tema territooriumil, võtab ta
             kooskõlas riigisisese õigusega meetmeid teabes esitatud faktide uurimiseks.
   2.        Konventsiooniosaline, kelle territooriumil kuriteo toimepanija või oletatav
             toimepanija asub, võtab kooskõlas riigisisese õigusega meetmeid, et tagada isiku
             kohalolek süüdistuse esitamiseks või väljaandmiseks, kui asjaolud annavad selleks
             aluse.
   3.        Isikul, kelle suhtes on võetud lõikes 2 nimetatud meetmeid, on õigus:
ET                                                   6                                               ET
 ---pagebreak---              a.        viivitamata võtta ühendust kodakondsusriigi lähima asjakohase esindajaga
                       või muu isikuga, kellel on õigus kaitsta tema õigusi, või kui ta on
                       kodakondsuseta isik, siis tema elukohariigi esindajaga;
             b.        kohtuda selle riigi esindajaga;
             c.        saada teavet punktides a ja b ette nähtud õiguste kohta.
   4.        Lõikes 3 nimetatud õigusi rakendatakse kooskõlas selle riigi õigusaktidega, kus
             kuriteo toimepanija või oletatav toimepanija asub, tingimusel et õigusaktid
             võimaldavad lõikes 3 nimetatud õigusi kasutada täies mahus.
   5.        Lõiked 3 ja 4 ei piira artikli 14 lõike 1 punkti c või lõike 2 punkti d järgi
             jurisdiktsiooni taotleva konventsiooniosalise õigust kutsuda Rahvusvaheline Punase
             Risti Komitee esindajaid kuriteo oletatava toimepanijaga ühendust pidama ja temaga
             kohtuma.
   Artikkel 16 – Konventsiooni kohaldamata jätmine
   Konventsiooni ei kohaldata juhul, kui artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegu pannakse toime
   ühe riigi territooriumil, kuriteo oletatav toimepanija on selle riigi kodanik ja asub selle riigi
   territooriumil ning ühelgi teisel riigil ei ole artikli 14 lõike 1 või 2 kohaselt alust
   jurisdiktsiooni teostada, vajaduse korral kohaldatakse siiski nende juhtumite suhtes
   artikleid 17 ja 20–22.
   Artikkel 17 – Rahvusvaheline kriminaalkoostöö
   1.        Konventsiooniosalised osutavad üksteisele igakülgset kaasabi artiklites 5–7 ja 9
             määratletud kuritegude uurimisel või kriminaal- või väljaandmismenetlustes,
             sealhulgas menetluses vajalike ja nende valduses olevate tõendite saamisel.
   2.        Konventsiooniosalised täidavad lõikes 1 ettenähtud kohustusi kooskõlas vastastikuse
             õigusabi lepingute ja muude selliste kokkulepetega. Nimetatud lepingute või
             kokkulepete puudumise korral osutavad konventsiooniosalised üksteisele abi oma
             riigisisese õiguse kohaselt.
   3.        Kui kriminaal- või väljaandmismenetlust toimetatakse kuriteo suhtes, mille eest võib
             juriidiline isik olla taotluse esitanud konventsiooniosalise riigis vastutav kooskõlas
             artikliga 10, teevad konventsiooniosalised igakülgset koostööd taotluse saanud
             konventsiooniosalise asjakohaste seaduste, lepingute ja kokkulepete alusel.
   4.        Konventsiooniosaline võib kaaluda lisavõimaluste loomist, et jagada teiste
             konventsiooniosalistega teavet või tõendeid, mis on vajalikud artikli 10 kohase
             kriminaal-, haldus- või tsiviilvastutuse määramiseks.
   Artikkel 18 – Väljaandmine või süüdistuse esitamine
   1.        Kui konventsiooniosalisel on jurisdiktsioon artikli 14 kohaselt ja ta ei anna tema
             territooriumil asuvat kuriteo oletatavat toimepanijat välja, peab ta erandeid tegemata
             ja olenemata sellest, kas kuritegu pandi toime tema territooriumil, andma juhtumi
             põhjendamatult viivitamata oma pädevatele asutustele süüdistuse esitamiseks oma
             seadusjärgse menetluse korras. Asutused teevad selle konventsiooniosalise õiguse
             kohaselt otsuse nii nagu iga muu raske kuriteo korral.
ET                                                   7                                               ET
 ---pagebreak---    2.      Kui konventsiooniosaline võib oma õiguse kohaselt oma kodaniku välja anda või
           muul viisil üle anda ainult tingimusel, et isik saadetakse pärast kohtumenetluse
           lõppemist tema riiki tagasi karistust kandma, ning nimetatud konventsiooniosaline ja
           isiku väljaandmist taotlev konventsiooniosaline on sellega ja teiste asjakohaste
           tingimustega nõus, on sellise tingimusega väljaandmine või üleandmine lõikes 1 ette
           nähtud kohustuse täitmiseks piisav.
   Artikkel 19 – Väljaandmine
   1.      Artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuriteod loetakse lisatuks kõigisse
           konventsiooniosaliste vahel enne konventsiooni jõustumist sõlmitud ja praegu
           kehtivatesse väljaandmislepingutesse kui kuriteod, mille puhul kohaldatakse
           väljaandmist. Konventsiooniosalised kohustuvad lisama sellised kuriteod kõigisse
           nende vahel edaspidi sõlmitavatesse väljaandmislepingutesse kui kuriteod, mille
           puhul kohaldatakse väljaandmist.
   2.      Kui konventsiooniosaline on seadnud väljaandmise tingimuseks lepingu olemasolu ja
           ta saab väljaandmistaotluse konventsiooniosaliselt, kellega tal ei ole
           väljaandmislepingut, võib ta artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegude korral käsitada
           konventsiooni väljaandmise õigusliku alusena. Väljaandmisel järgitakse taotluse
           saanud konventsiooniosalise õigusega ette nähtud muid tingimusi.
   3.      Konventsiooniosalised, kes ei sea väljaandmise tingimuseks lepingu olemasolu,
           käsitavad artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegusid omavahelistes suhetes selliste
           kuritegudena, mille puhul kohaldatakse väljaandmist; väljaandmisel järgitakse
           taotluse saanud konventsiooniosalise õigusega ette nähtud tingimusi.
   4.      Vajaduse korral käsitatakse väljaandmise puhul artiklites 5–7 ja 9 määratletud
           kuritegusid, nagu ei oleks need toime pandud mitte ainult nende toimepanemise
           kohas, vaid ka nende riikide territooriumil, kes on kehtestanud oma jurisdiktsiooni
           artikli 14 kohaselt.
   5.      Konventsiooniosaliste vahel sõlmitud kõigi väljaandmislepingute sätted, mis
           käsitlevad artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegusid ja mis on konventsiooniga
           vastuolus, loetakse muudetuks.
   Artikkel 20 – Taotluse tagasilükkamine poliitilisel alusel
   1.      Artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegu ei käsitata väljaandmise või vastastikuse
           õigusabi osutamise korral poliitilise kuriteona, poliitilise kuriteoga seotud või
           poliitilistel motiividel toimepandud kuriteona. Konventsiooniosaline ei või
           väljaandmise või vastastikuse õigusabi taotlust tagasi lükata üksnes põhjusel, et see
           käsitleb poliitilist või poliitilise kuriteoga seotud või poliitilistel motiividel
           toimepandud kuritegu.
   2.      Piiramata 23. mai 1969. aasta rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni
           artiklite 19–23 kohaldamist konventsiooni teistele artiklitele, võib iga riik või
           Euroopa Ühendus konventsioonile alla kirjutades või selle ratifitseerimis-,
           heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes teha deklaratsiooni, et ta jätab endale
           õiguse mitte kohaldada konventsioonis määratletud kuriteo puhul väljaandmise
           suhtes lõiget 1. Konventsiooniosaline kohustub otsustama reservatsiooni
           kohaldamise iga juhtumi korral eraldi ja otsust nõuetekohaselt põhjendama.
ET                                                8                                                ET
 ---pagebreak---    3.      Konventsiooniosaline võib lõike 2 kohaselt tehtud reservatsiooni täielikult või
           osaliselt tagasi võtta, teatades sellest Euroopa Nõukogu peasekretärile; reservatsiooni
           tagasivõtmine jõustub teate kättesaamise kuupäeval.
   4.      Lõike 2 kohaselt reservatsiooni teinud konventsiooniosaline ei või taotleda teiselt
           konventsiooniosaliselt lõike 1 kohaldamist; kui reservatsioon on osaline või
           tingimuslik, võib ta siiski taotleda selle artikli kohaldamist sel määral, mil ta ise on
           selle heaks kiitnud.
   5.      Reservatsioon kehtib kolm aastat asjaomase konventsiooniosalise suhtes
           konventsiooni jõustumise kuupäevast alates. Reservatsiooni saab pikendada sama
           pikkade ajavahemike kaupa.
   6.      Kaksteist kuud enne reservatsiooni kehtivusaja lõppu teatab Euroopa Nõukogu
           peasekretär sellest asjaomasele konventsiooniosalisele. Hiljemalt kolm kuud enne
           reservatsiooni kehtivusaja lõppu teatab konventsiooniosaline Euroopa Nõukogu
           peasekretärile oma otsusest reservatsiooni kohaldamist jätkata, seda muuta või see
           tagasi võtta. Kui konventsiooniosaline teatab Euroopa Nõukogu peasekretärile, et
           jätkab reservatsiooni kohaldamist, siis lisab ta selgituseks põhjuse. Kui
           konventsiooniosaline oma soovist ei teata, siis teatab Euroopa Nõukogu peasekretär
           konventsiooniosalisele, et asjakohane reservatsioon pikeneb automaatselt kuueks
           kuuks. Kui konventsiooniosaline ei teata enne selle perioodi lõppu oma kavatsusest
           reservatsiooni kohaldamist jätkata või seda muuta, siis loetakse reservatsioon
           lõppenuks.
   7.      Kui konventsiooniosaline ei anna teise konventsiooniosalise taotlusel isikut välja,
           kohaldades oma reservatsiooni, siis annab ta juhtumi erandeid tegemata ja
           põhjendamatult viivitamata oma pädevatele asutustele süüdistuse esitamiseks, kui
           taotluse esitanud konventsiooniosaline ja taotluse saanud konventsiooniosaline ei
           lepi kokku teisiti. Pädevad asutused teevad selle konventsiooniosalise õiguse
           kohaselt otsuse süüdistuse esitamise kohta nii nagu iga muu raske kuriteo korral.
           Menetluse lõpptulemusest teavitab taotluse saanud konventsiooniosaline
           põhjendamatult viivitamata taotluse esitanud konventsiooniosalist ja Euroopa
           Nõukogu peasekretäri, kes edastab teabe artiklis 30 nimetatud konventsiooniosaliste
           nõupidamisele.
   8.      Otsus keelduda väljaandmise taotlusest selle reservatsiooni alusel tuleb kohe
           edastada taotluse esitanud konventsiooniosalisele. Kui mõistliku aja jooksul ei ole
           taotluse saanud konventsiooniosaline teinud asjas kohtuotsust lõike 7 kohaselt, siis
           võib taotluse esitanud konventsiooniosaline teavitada sellest Euroopa Nõukogu
           peasekretäri, kes edastab küsimuse artiklis 30 nimetatud konventsiooniosaliste
           nõupidamisele. Nõupidamisel arutatakse teemat ja avaldatakse arvamust selle kohta,
           kas keeldumine vastab konventsioonile; arvamus esitatakse ministrite komiteele
           sellekohase deklaratsiooni avaldamiseks. Selles lõikes ette nähtud ülesandeid täites
           piirdub ministrite komitee koosseis Euroopa Nõukogu liikmesriikidega.
   Artikkel 21 – Diskrimineerimise klausel
   1.      Midagi selles konventsioonis ei saa tõlgendada väljaandmis- või vastastikuse
           õigusabi osutamise kohustusena, kui taotluse saanud konventsiooniosalisel on tugev
           alus arvata, et artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegusid käsitlev väljaandmistaotlus
           või vastastikuse õigusabi taotlus on tehtud isikule süüdistuse esitamiseks või tema
           karistamiseks rassi, usu, kodakondsuse, etnilise päritolu või poliitilise meelsuse tõttu,
ET                                                  9                                                ET
 ---pagebreak---            või kui taotluse rahuldamine kahjustaks selle isiku seisundit mis tahes nimetatud
           põhjustel.
   2.      Midagi selles konventsioonis ei saa tõlgendada väljaandmiskohustusena, kui isikul,
           kelle kohta tehakse väljaandmistaotlus, on oht sattuda piinamise, ebainimliku või
           alandava kohtlemise või karistuse ohvriks.
   3.      Midagi selles konventsioonis ei saa tõlgendada väljaandmiskohustusena, kui isikut,
           kelle kohta tehakse väljaandmistaotlus, ähvardab surmanuhtluse määramine või
           juhul, kui taotluse saanud konventsiooniosalise õigus ei võimalda eluaegset
           vangistust, eluaegne vangistus armuandmisvõimaluseta; see ei kehti, kui kohaldatav
           väljaandmisleping       näeb     taotluse    saanud     konventsiooniosalisele    ette
           väljaandmiskohustuse ning kui taotluse saanud konventsiooniosaline peab
           küllaldaseks taotluse esitanud konventsiooniosalise kinnitust, et surmanuhtlust ei
           määrata või määramise korral ei viida täide või et inimesele ei määrata eluaegset
           vangistust armuandmisvõimaluseta.
   Artikkel 22 – Teavitamine
   1.      Piiramata     oma      uurimis-     või    menetlustoimingute      tegemist,   võivad
           konventsiooniosalise pädevad asutused eelneva taotluseta edastada teise
           konventsiooniosalise pädevatele asutustele oma uurimistoimingute käigus saadud
           teavet, kui nende arvates võib selle avaldamine abistada teavet vastuvõtval
           konventsiooniosalisel alustada menetlust või teha uurimistoiminguid või selle
           tulemusel võib teine konventsiooniosaline teha konventsiooni alusel taotluse.
   2.      Teavet edastav konventsiooniosaline võib kooskõlas oma riigisisese õigusega
           määrata teisele konventsiooniosalisele sellise teabe kasutamise tingimused.
   3.      Teavet vastuvõttev konventsiooniosaline on nende tingimustega seotud.
   4.      Konventsiooniosaline võib igal ajal edastada Euroopa Nõukogu peasekretärile
           deklaratsiooni, et ta jätab endale õiguse mitte olla seotud teavet edastava
           konventsiooniosalise tingimustega lõike 2 kohaselt; see ei kehti juhul, kui ta on
           saanud eelneva teate teabe laadi kohta ja on nõustunud teabe saatmisega.
   Artikkel 23 – Allakirjutamine ja jõustumine
   1.      Konventsioon on avatud allakirjutamiseks Euroopa Nõukogu liikmesriikidele,
           Euroopa       Ühendusele       ja      konventsiooni     väljatöötamises     osalenud
           mitteliikmesriikidele.
   2.      Konventsioon ratifitseeritakse või kiidetakse heaks. Ratifitseerimis-             või
           heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu peasekretärile.
   3.      Konventsioon jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu
           möödumisele päevast, mil kuus allakirjutanud konventsiooniosalist, kellest vähemalt
           neli on Euroopa Nõukogu liikmesriigid, on lõike 2 kohaselt väljendanud nõusolekut
           konventsiooni siduvuse kohta.
   4.      Allakirjutanud konventsiooniosalise suhtes, kes on väljendanud soovi end
           konventsiooniga siduda, jõustub konventsioon selle kuu esimesel päeval, mis järgneb
           kolme kuu möödumisele päevast, mil ta on lõike 2 kohaselt väljendanud nõusolekut
           konventsiooni siduvuse kohta.
ET                                                10                                              ET
 ---pagebreak---    Artikkel 24 – Konventsiooniga ühinemine
   1.      Konventsiooni jõustumise järel võib Euroopa Nõukogu ministrite komitee pärast
           nõupidamist konventsiooniosalistega ja nendelt ühehäälse nõusoleku saamist kutsuda
           selle konventsiooniga ühinema riigi, kes ei ole Euroopa Nõukogu liige ega ole
           osalenud konventsiooni väljatöötamisel. Otsus tehakse enamushääletusel Euroopa
           Nõukogu põhikirja artikli 20 punkti d kohaselt ja ministrite komitees osalevate
           konventsiooniosaliste esindajate ühehäälsel otsusel.
   2.      Konventsiooniga lõike 1 kohaselt ühineva riigi suhtes jõustub konventsioon selle kuu
           esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele ühinemiskirja hoiuleandmisest
           Euroopa Nõukogu peasekretärile.
   Artikkel 25 – Territoriaalne kohaldamine
   1.      Riik või Euroopa Ühendus võib alla kirjutades või ratifitseerimis-, vastuvõtmis-,
           heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes nimetada territooriumi või
           territooriumid, mille suhtes käesolevat konventsiooni kohaldatakse.
   2.      Konventsiooniosaline võib hiljem Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetava
           deklaratsiooniga laiendada konventsiooni kohaldamist muule deklaratsioonis
           nimetatud territooriumile. Sellise territooriumi suhtes jõustub konventsioon selle kuu
           esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele deklaratsiooni laekumisest
           peasekretärile.
   3.      Eelmise kahe lõike kohaselt tehtud deklaratsiooni võib selles nimetatud territooriumi
           suhtes tagasi võtta, teavitades sellest Euroopa Nõukogu peasekretäri. Tagasivõtmine
           jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil
           peasekretär teate kätte sai.
   Artikkel 26 – Konventsiooni mõju
   1.      Konventsioon täiendab konventsiooniosaliste mitme- ja kahepoolseid lepinguid ning
           kokkuleppeid, sealhulgas järgmisi Euroopa Nõukogu lepinguid:
           –         väljaandmise       Euroopa      konventsioon,     allakirjutamiseks  avatud
                     13. detsembril 1957 Pariisis (ETS nr 24);
           –         kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon,
                     allakirjutamiseks avatud 20. aprillil 1959 Strasbourgis (ETS nr 30);
           –         terrorismi tõkestamise Euroopa konventsioon, allakirjutamiseks avatud
                     27. jaanuaril 1977 Strasbourgis (ETS nr 90);
           –         kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni
                     lisaprotokoll, allakirjutamiseks avatud 17. märtsil 1978 Strasbourgis (ETS
                     nr 99);
           –         kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni teine
                     lisaprotokoll, allakirjutamiseks avatud 8. novembril 2001 Strasbourgis (ETS
                     nr 182);
           –         terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni muutmise protokoll,
                     allakirjutamiseks avatud 15. mail 2003 Strasbourgis (ETS nr 190).
ET                                                 11                                             ET
 ---pagebreak---    2.      Kui kaks või enam konventsiooniosalist on konventsioonis käsitletud küsimustes
           juba sõlminud kokkuleppe või lepingu või on oma suhteid muul moel korraldanud
           või kavatsevad seda teha, on neil õigus ka sellist kokkulepet või lepingut kohaldada
           või oma suhteid muul moel korraldada. Kui konventsiooniosalised korraldavad oma
           suhteid konventsioonis käsitletud küsimustes teisiti, kui selles reguleeritud, teevad
           nad seda kooskõlas konventsiooni eesmärkide ja põhimõtetega.
   3.      Piiramata konventsiooni mõtet ja eesmärki ning selle kohaldamist teiste
           konventsiooniosaliste suhtes, kohaldavad need konventsiooniosalised, kes on
           Euroopa Liidu liikmed, omavahelistes suhetes iga juhtumi puhul seda valdkonda
           reguleerivaid ühenduse ja Euroopa Liidu õigusakte.
   4.      Konventsioon ei piira konventsiooniosalise ega üksikisiku muid rahvusvahelisel
           õigusel, sealhulgas rahvusvahelisel humanitaarõigusel põhinevaid õigusi, kohustusi
           ega vastutust.
   5.      Konventsiooni asemel kohaldatakse rahvusvahelist humanitaarõigust relvajõudude
           tegutsemisele relvakonflikti korral, nagu need mõisted on määratletud
           rahvusvahelises humanitaarõiguses, ning kohaldatavuse piires muid rahvusvahelise
           õiguse norme konventsiooniosalise sõjaväelaste tegevusele nende ametikohustuste
           täitmisel.
   Artikkel 27 – Konventsiooni muutmine
   1.      Konventsiooni muudatusettepanekuid võivad esitada konventsiooniosaline, Euroopa
           Nõukogu ministrite komitee või konventsiooniosaliste nõupidamine.
   2.      Euroopa         Nõukogu         peasekretär       edastab       muudatusettepanekud
           konventsiooniosalistele.
   3.      Samuti edastatakse konventsiooniosaliste või ministrite komitee muudatusettepanek
           konventsiooniosaliste nõupidamisele, nõupidamise arvamus esitatakse ministrite
           komiteele.
   4.      Ministrite komitee arutab muudatusettepanekuid            ja    konventsiooniosaliste
           nõupidamise arvamusi ning võib muudatuse vastu võtta.
   5.      Muudatuse tekst, mille on ministrite komitee lõike 4 kohaselt vastu võtnud,
           edastatakse konventsiooniosalistele heakskiitmiseks.
   6.      Lõike 4 kohaselt vastu võetud muudatus jõustub kolmekümnendal päeval pärast
           seda, kui kõik konventsiooniosalised on teavitanud peasekretäri selle heakskiitmisest.
   Artikkel 28 – Lisa läbivaatamine
   1.      Lisas oleva lepingute nimekirja uuendamiseks võib muudatusettepanekuid teha
           konventsiooniosaline või ministrite komitee. Need muudatusettepanekud puudutavad
           üksnes rahvusvahelist terrorismi käsitlevaid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
           raames sõlmitud ja jõustunud üleilmseid lepinguid. Euroopa Nõukogu peasekretär
           edastab need konventsiooniosalistele.
   2.      Pärast nõupidamist konventsiooniosalistega, kes ei ole Euroopa Nõukogu
           liikmesriigid, võib ministrite komitee muudatusettepaneku Euroopa Nõukogu
           põhikirja artikli 20 punkti d kohaselt enamushäältega vastu võtta. Muudatus jõustub
           ühe aasta möödumisel päevast, mil see konventsiooniosalistele edastati. Selle
ET                                               12                                               ET
 ---pagebreak---            perioodi jooksul võib konventsiooniosaline teavitada Euroopa Nõukogu peasekretäri
           vastuväitest muudatuse jõustumise kohta enda suhtes.
   3.      Kui kolmandik konventsiooniosalistest annab peasekretärile teada vastuväitest
           muudatuse jõustumisele, siis muudatus ei jõustu.
   4.      Kui vähem kui kolmandik konventsiooniosalistest annab teada vastuväitest, siis
           jõustub muudatus nende konventsiooniosaliste suhtes, kes ei ole vastuväitest teada
           andnud.
   5.      Kui muudatus on lõike 2 kohaselt jõustunud ja konventsiooniosaline on andnud teada
           oma vastuväitest, siis jõustub muudatus selle konventsiooniosalise suhtes selle kuu
           esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil ta on Euroopa Nõukogu peasekretäri
           teavitanud selle heakskiitmisest.
   Artikkel 29 – Vaidluste lahendamine
   Konventsiooni      tõlgendamise     või     kohaldamisega        seotud    vaidlusi    püüavad
   konventsiooniosalised lahendada läbirääkimise teel või muul oma valitud rahumeelsel viisil,
   sealhulgas vaidluse andmine vahekohtusse, kelle otsus on vaidlusosalistele siduv, või
   Rahvusvahelisse Kohtusse.
   Artikkel 30 – Konventsiooniosaliste nõupidamine
   1.      Konventsiooniosalised peavad korrapäraselt nõu, et:
           a.       teha ettepanekuid hõlbustada ja edendada konventsiooni tõhusat kasutamist
                    ja rakendamist, sealhulgas määrata kindlaks sellekohaseid probleeme ja
                    konventsiooni alusel tehtud deklaratsioonide tagajärgi;
           b.       esitada arvamus, kas artikli 20 lõike 8 kohaselt neile edastatud otsus
                    keelduda väljaandmisest on lubatud;
           c.       teha artikli 27 kohaselt konventsiooni muudatusettepanekuid;
           d.       esitada arvamus artikli 27 lõike 3 kohaselt tehtud konventsiooni
                    muudatusettepaneku kohta;
           e.       väljendada arvamust konventsiooni kohaldamise asjus ja soodustada
                    teabevahetust olulise õigus-, poliitika- või tehnoloogiaalase arengu teemal.
   2.      Konventsiooniosaliste nõupidamise kutsub kokku Euroopa Nõukogu peasekretär, kui
           ta peab seda vajalikuks või kui konventsiooniosaliste enamik või ministrite komitee
           seda taotleb.
   3.      Konventsiooniosalisi abistab selle artikli kohaste ülesannete täitmisel Euroopa
           Nõukogu sekretariaat.
   Artikkel 31 – Denonsseerimine
   1.      Konventsiooniosaline võib konventsiooni igal ajal denonsseerida Euroopa Nõukogu
           peasekretärile saadetava kirjaliku teatega.
   2.      Denonsseerimine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu
           möödumisele päevast, mil teade laekub peasekretärile.
   Artikkel 32 – Teavitamine
ET                                               13                                               ET
 ---pagebreak---    Euroopa Nõukogu peasekretär teeb Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, Euroopa Ühendusele,
   konventsiooni väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele ning konventsiooniga ühinenud
   või ühinema kutsutud riikidele teatavaks iga:
           a.         allakirjutamise;
           b.         ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise;
           c.         artikli 23 kohase konventsiooni jõustumise kuupäeva;
           d.         artikli 1 lõike 2, artikli 22 lõike 4 ja artikli 25 kohaselt tehtud deklaratsiooni;
           e.         konventsiooniga seotud muu akti, teate või teadaande.
   Selle kinnituseks on täievolilised esindajad konventsioonile alla kirjutanud.
   Koostatud 16. mail 2005. aastal Varssavis inglise ja prantsuse keeles ühes eksemplaris;
   mõlemad tekstid on autentsed ja antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Euroopa Nõukogu
   peasekretär edastab tõestatud koopiad kõigile Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, Euroopa
   Ühendusele, konventsiooni väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele ning
   konventsiooniga ühinema kutsutud riikidele.
   Lisa
   1.        Õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise konventsioon, alla kirjutatud
             16. detsembril 1970 Haagis.
   2.        Tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise
             konventsioon, sõlmitud 23. septembril 1971 Montrealis,
   3.        Rahvusvaheliselt kaitstud isikute, kaasa arvatud diplomaatiliste agentide vastu
             suunatud kuritegude tõkestamise ja karistamise konventsioon, vastu võetud 14.
             detsembril 1973 New Yorgis.
   4.        Pantvangivõtmise vastane rahvusvaheline konventsioon, vastu võetud 17. detsembril
             1979 New Yorgis.
   5.        Tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsioon, vastu võetud 3. märtsil 1980 Viinis.
   6.        Protokoll ebaseaduslike vägivallaaktide vastu võitlemise kohta rahvusvahelist
             lennuliiklust teenindavates lennujaamades, koostatud 24. veebruaril 1988 Montrealis.
   7.        Meresõitu ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise konventsioon, koostatud 10.
             märtsil 1988 Roomas.
   8.        Mandrilava püsiplatvorme ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise protokoll,
             koostatud 10. märtsil 1988 Roomas.
   9.        Pommiterrorismi vastane rahvusvaheline konventsioon, vastu võetud 15. detsembril
             1997 New Yorgis.
   10.       Terrorismi rahastamise tõkestamise rahvusvaheline konventsioon, vastu võetud 9.
             detsembril 1999 New Yorgis.
   11.       Tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvaheline konventsioon, vastu võetud 13. aprillil
             2005 New Yorgis1.
   1
           Ministrite poolt 1034. koosolekul vastuvõetud lisa muudatus (11. september 2008, punkt 10.1), mis
           jõustus 13. septembril 2009 vastavalt konventsiooni artiklile 28.
ET                                                      14                                                   ET


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0092(01)

Ettepanek nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2008/0092 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.2.2008KOM(2008) 92 lõplik2008/0040 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Pärast Euroopa Kohtu otsuseid nn avatud õhuruumi („Open Skies”) kohta volitas nõukogu 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse tasandil sõlmitava lepinguga[1] (nn horisontaalsed volitused). Selliste lepingute eesmärk on anda kõikidele ELi lennuettevõtjatele mittediskrimineeriv juurdepääs ühenduse ja kolmandate riikide vahelistele liinidele ning viia liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed lennunduslepingud vastavusse ühenduse õigusega. |120 | Üldine taust Rahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete lepingutega. Liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted on vastuolus ühenduse õigusaktidega. Need võimaldavad kolmandal riigil keelduda lubade või tegevuslubade andmisest liikmesriigi määratud lennuettevõtjale, kes ei kuulu olulisel määral kõnealuse liikmesriigi või selle kodanike omandusse ega tõhusa kontrolli alla, samuti sellised load või tegevusload tühistada või peatada. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ühenduse lennuettevõtjaid, kes on asutatud liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad teiste liikmesriikide kodanike omandusse ning on nende kontrolli all. See on vastuolus asutamislepingu artikliga 43, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine. On veel muid valdkondi, nagu lennukikütuse maksustamine või kolmandate riikide lennuettevõtjate kehtestatud tariifid ühendusesisestel liinidel või lennuettevõtjate vahelised kohustuslikud ärilised kokkulepped, mille puhul tuleks tagada nende vastavus ühenduse õigusele, muutes või täiendades liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute kehtivaid sätteid. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Lepingu sätetega asendatakse või täiendatakse liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vahelise viieteistkümne kahepoolse lennunduslepingu kehtivaid sätteid. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Lepingu ülesanne on täita ühenduse lennundusalase välispoliitika põhieesmärk, viies olemasolevad kahepoolsed lennunduslepingud kooskõlla ühenduse õigusega. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Liikmesriikide ja asjaomase sektoriga peeti nõu kogu läbirääkimiste aja jooksul. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Liikmesriikide ja asjaomase sektori märkusi on arvesse võetud. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Nn horisontaalsete volituste lisas sätestatud menetluste ja suuniste kohaselt on komisjon pidanud Kasahstani Vabariigiga läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, millega asendatakse liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ühenduse määramissättega, võimaldades kõikidel ühenduse lennuettevõtjatel asutamisõigust kasutada. Lepingu artiklites 4 ja 5 käsitletakse kahte liiki klausleid ühenduse pädevusse kuuluvates valdkondades. Artiklis 4 käsitletakse lennukikütuse maksustamise küsimust, mis on ühtlustatud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik), eriti selle artikli 14 lõikega 2. Artikliga 5 („Hinnakujundus”) lahendatakse vastuolud olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute ning piletihindu ja lastitariife käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2409/92 vahel, millega keelatakse kolmandate riikide lennuettevõtjatel lennuteenuste hindu määrav tegevus ühenduse piires toimuvate vedude osas. Artikliga 6 viiakse kahepoolsete lepingute selgelt konkurentsivastased sätted (lennuettevõtjate vahelised kohustuslikud ärilised kokkulepped) vastavusse ELi konkurentsiõigusega. |310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikli 80 lõige 2 ja artikli 300 lõige 2. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek põhineb täielikult nõukogu antud nn horisontaalsetel volitustel, millega võetakse arvesse ühenduse õigusega ja kahepoolsete lennunduslepingutega hõlmatud küsimusi. |Proportsionaalsuse põhimõte Käesoleva lepinguga muudetakse või täiendatakse kahepoolsete lennunduslepingute sätteid üksnes selles ulatuses, mis on vajalik ühenduse õiguse järgimise tagamiseks. |Õigusakti valik |342 | Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vaheline leping on kõige tõhusam vahend liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste kõikide olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute kooskõlla viimiseks ühenduse õigusaktidega. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |510 | Lihtsustamine |511 | Ettepanekuga lihtsustatakse õigusakte. |512 | Liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute asjakohased sätted asendatakse või neid täiendatakse ühendusega sõlmitava ühe ühtse lepingu sätetega. |570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus Kooskõlas rahvusvaheliste lepingute allakirjutamist ja sõlmimist käsitleva tavamenetlusega palutakse nõukogul kiita heaks otsused Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise ning lepingu sõlmimise kohta ning nimetada isikud, kes on volitatud lepingule ühenduse nimel alla kirjutama. |1.  EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Kasahstani Vabariigiga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Komisjoni läbiräägitud leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada tingimusel, et see on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus määrata isik või isikud, kellel on õigus kirjutada ühenduse nimel alla Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule, tingimusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.2. Kuni jõustumiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus esitada kõnealuse lepingu artikli 9 lõikega 2 ettenähtud teade.3. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2008/0040 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Kasahstani Vabariigiga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Kooskõlas nõukogu [kuupäev] otsusega …/…/EÜ[5] kirjutati kõnealune leping ühenduse nimel alla [kuupäev], tingimusel et leping on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.(4) Kõnealune leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 11. Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping kiidetakse ühenduse nimel heaks.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku või isikud, kellel on õigus esitada lepingu artikli 9 lõikega 1 ettenähtud teade.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelineteatavaid lennundusküsimusi käsitlevLEPINGEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt jaKasahstani Vabariik,teiselt poolt,(edaspidi „lepinguosalised”),MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse [mitme] liikmesriigi ja Kasahstani Vabariigi vahel on sõlmitud ühenduse õigusega vastuolus olevaid sätteid sisaldavaid kahepoolseid lennunduslepinguid,MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes küsimustes, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennuühenduse lepingutes,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriigis asuvatel ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega nähakse nende kolmandate riikide kodanikele ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, tuleb viia sellega vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õigusega kooskõlas olevaid Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute sätteid, ei pea muutma ega asendama,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse eesmärk nende läbirääkimiste pidamisel ei ole Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelise lennuliikluse kogumahu suurendamine, Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate ja Kasahstani Vabariigi lennuettevõtjate vahelise tasakaalu mõjutamine ega olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusi käsitlevatesse sätetesse muudatuste tegemine,MÄRKIDES, et I lisas loetletud kahepoolsed lennunduslepingud põhinevad üldisel põhimõttel, et lepinguosaliste määratud lennuettevõtjatel on õiglased ja võrdsed võimalused osutada kokkulepitud teenuseid kindlaksmääratud liinidel, ning käesoleva lepingu eesmärk ei ole kõnealust põhimõtet mõjutada,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel ei tohi lennuettevõtjad sõlmida lepinguid, mis võivad mõjutada Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi tõkestamine, piiramine või moonutamine,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätted, millega: i) nõutakse või soodustatakse ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel; või ii) tugevdatakse sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju; või iii) delegeeritakse lennuettevõtjatele või muudele eraettevõtjatele vastutus seoses selliste meetmete võtmisega, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, võivad muuta ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad ebatõhusaks,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:ARTIKKEL 1Üldsätted1. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab mõiste „liikmesriigid” Euroopa Ühenduse liikmesriike.2. Viiteid I lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.3. Viiteid I lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena selle liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.4. Käesoleva lepinguga ei looda täiendavaid liiklusõigusi lisaks neile, mis on sätestatud kahepoolsetes lepingutes. Liiklusõiguste andmine jätkub kahepoolsete lepingute kohaselt.ARTIKKEL 2Liikmesriigipoolne määramine1. Käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 sätted asendavad vastavalt II lisa punktides a ja b loetletud artiklite sätteid, mis on seotud asjaomase liikmesriigi lennuettevõtja määramisega, Kasahstani Vabariigi antavate tegevuslubade ja lubadega ning lennuettevõtja tegevuslubade või lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.2. Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Kasahstani Vabariik lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega asjakohased tegevus- ja muud load, eeldusel et:i. lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud; ningiii. lennuettevõtja on otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või III lisas loetletud muude riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all.3. Kasahstani Vabariik võib liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, neid tühistada, peatada või piirata, kui:i. lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; võiiii. lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste III lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis või nende tõhusa kontrolli all;iv. lennuettevõtjal on juba lennuluba Kasahstani Vabariigi ja Euroopa Liidu mis tahes teise liikmesriigi vahel sõlmitud kahepoolse lepingu alusel; ningv. Kasahstan tõendab, et liiklusõiguste kasutamine liinil, mis hõlmab punkti kõnealuses teises Euroopa Liidu liikmesriigis, tähendaks punktis iv osutatud teise lepinguga kehtestatud liiklusõiguspiirangutest kõrvalehoidmist.Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Kasahstani Vabariik ühenduse lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.ARTIKKEL 3Ohutus1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis c loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse samuti Kasahstani Vabariigi õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Kasahstani Vabariigi vahelise lepingu ohutust käsitlevatest sätetest, selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.ARTIKKEL 4Lennukikütuse maksustamine1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Olenemata muudest vastupidistest sätetest, ei takista II lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast mittediskrimineerivaid makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Kasahstani Vabariigi määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust kõnealuse liikmesriigi teatava punkti ja selle liikmesriigi või mõne muu liikmesriigi territooriumil asuva muu punkti vahel.ARTIKKEL 5Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis e loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Tariifide suhtes, mida Kasahstani Vabariigi määratud lennuettevõtja(d) võtab(võtavad) I lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab II lisa punktis e loetletud ja täielikult Euroopa Ühenduse piires toimuvat vedu käsitlevat punkti, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.ARTIKKEL 6Vastavus konkurentsieeskirjadele1. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei lubata I lisas loetletud lepingutes sätestatuga i) soodustada ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi; ii) tugevdada sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju; või iii) delegeerida eraettevõtjatele vastutus selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi.2. I lisas loetletud lepingute sätteid, mis on vastuolus käesoleva artikli lõikega 1, ei kohaldata.ARTIKKEL 7Lepingu lisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.ARTIKKEL 8Läbivaatamine või muutmineLepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.ARTIKKEL 9Jõustumine ja ajutine kohaldamine1. Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.2. Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.3. Lepingud ja muud liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vahelised kokkulepped, mis ei ole käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks jõustunud ning mida ei kohaldata ajutiselt, on loetletud I lisa punktis b. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide selliste lepingute ja kokkulepete suhtes nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest alates.ARTIKKEL 10Lõpetamine1. Juhul kui I lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik käesoleva lepingu sätted, mis on seotud asjaomase I lisas loetletud lepinguga.2. Juhul kui kõik I lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud käesolevale lepingule alla kirjutanud.Koostatud [….(koht)] [… … …(kuupäev)] kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari, kasahhi ning vene keeles.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: | KASAHSTANI VABARIIGI NIMEL: |I lisaKäesoleva lepingu artiklis 1 viidatud lepingute loetelua) Kasahstani Vabariigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt-  Austria Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Almatõs 26. aprillil 1993; edaspidi II lisas „Kasahstani-Austria” leping;-  Belgia Kuningriigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Brüsselis 27. juunil 2000; edaspidi II lisas „Kasahstani-Belgia leping”;-  Bulgaaria Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Sofias 15. septembril 1999; edaspidi II lisas „Kasahstani-Bulgaaria leping”;-  Taani Kuningriigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Almatõs 26. aprillil 1993; edaspidi II lisas „Kasahstani-Taani” leping;-  Eesti Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud 26. aprillil 2001 Astanas; edaspidi II lisas „Kasahstani-Eesti kokkulepe”;-  Soome Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Almatõs 7. veebruaril 1996; edaspidi II lisas „Kasahstani-Soome” leping;-  Prantsuse Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Pariisis 21. oktoobril 1994; edaspidi II lisas „Kasahstani-Prantsusmaa” leping;-  Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Bonnis 15. märtsil 1996, edaspidi II lisas „Kasahstani-Saksamaa leping”;viimati muudetud Bonnis 6. ja 7. juunil 2000 sõlmitud protokolliga;-  Ungari Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Almatõs 9. märtsil 1995; edaspidi II lisas „Kasahstani-Ungari leping”;-  Madalmaade Kuningriigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Haagis 27. novembril 2002; edaspidi II lisas „Kasahstani-Madalmaade leping”;-  Läti Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Almatõs 19. mail 1998; edaspidi II lisas „Kasahstani-Läti” leping;-  Leedu Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Vilniuses 21. juulil 1993; edaspidi II lisas „Kasahstani-Leedu leping“;-  Poola Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Varssavis 27. jaanuaril 1997; edaspidi II lisas „Kasahstani-Poola” leping;viimati muudetud 1998. aasta 21. detsembri ja 1999. aasta 8. veebruari teadetevahetusega;-  Rootsi Kuningriigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Almatõs 26. aprillil 1993; edaspidi II lisas „Kasahstani-Rootsi” leping;-  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Kasahstani Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Londonis 21. märtsil 1994; edaspidi II lisas „Kasahstani-Ühendkuningriigi leping“;muudetud 1998. aasta 2. veebruari ja 1998. aasta 4. juuni teadetevahetusega;viimati muudetud 29. novembril 2000 Astanas koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;b) lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mis on parafeeritud ja alla kirjutatud Kasahstani ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide poolt ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ei kohaldata ajutiseltII lisaI lisas loetletud lepingute artiklid, millele viidatakse käesoleva lepingu artiklites 2–5a) Liikmesriigipoolne määramine:-  Kasahstani-Bulgaaria lepingu artikli 4 lõige 1;-  Kasahstani-Taani lepingu artikli 3 lõige 4;-  Kasahstani-Eesti lepingu artikli 3 lõige 4;-  Kasahstani-Prantsusmaa lepingu artikli 4 lõige 3;-  Kasahstani-Ungari lepingu artikli 3 lõige 5;-  Kasahstani-Madalmaade lepingu artikli 3 lõige 5;-  Kasahstani-Läti lepingu artikli 4 lõige 5;-  Kasahstani-Leedu lepingu artikli 4 lõige 5;-  Kasahstani-Poola lepingu artikli 3 lõige 5;-  Kasahstani-Rootsi lepingu artikli 3 lõige 4;-  Kasahstani-Ühendkuningriigi lepingu artikli 4 lõige 4;b) tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:-  Kasahstani-Belgia lepingu artikli 5 lõike 1 punkt d;-  Kasahstani-Bulgaaria lepingu artikli 5 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Taani lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Eesti lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Prantsusmaa lepingu artikli 5 lõige 1;-  Kasahstani-Soome lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Ungari lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Madalmaade lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Läti lepingu artikli 5 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Leedu lepingu artikli 5 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Poola lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Rootsi lepingu artikli 4 lõike 1 punkt a;-  Kasahstani-Ühendkuningriigi lepingu artikli 5 lõike 1 punkt a;c) ohutus:-  Kasahstani-Belgia lepingu artikkel 7;-  Kasahstani-Eesti lepingu artikkel 6;-  Kasahstani-Prantsusmaa lepingu artikkel 9;-  Kasahstani-Ungari lepingu artikkel 7;-  Kasahstani-Madalmaade lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Läti lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Leedu lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Poola lepingu artikkel 7;d) lennukikütuse maksustamine:-  Kasahstani-Belgia lepingu artikkel 10;-  Kasahstani-Bulgaaria lepingu artikkel 17;-  Kasahstani-Taani lepingu artikkel 6;-  Kasahstani-Eesti lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Prantsusmaa lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Soome lepingu artikkel 6;-  Kasahstani-Ungari lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Saksamaa lepingu artikkel 6;-  Kasahstani-Madalmaade lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Läti lepingu artikkel 12;-  Kasahstani-Leedu lepingu artikkel 12;-  Kasahstani-Poola lepingu artikkel 8;-  Kasahstani-Rootsi lepingu artikkel 6;-  Kasahstani-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 8;e) Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid:-  Kasahstani-Belgia lepingu artikkel 13;-  Kasahstani-Bulgaaria lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Taani lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Eesti lepingu artikkel 13;-  Kasahstani-Soome lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Prantsusmaa lepingu artikkel 17;-  Kasahstani-Saksamaa lepingu artikkel 10;-  Kasahstani-Ungari lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Madalmaade lepingu artikkel 12;-  Kasahstani-Läti lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Leedu lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Poola lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Rootsi lepingu artikkel 11;-  Kasahstani-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7.III LISAKäesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muud riigida) Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);b) Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);c) Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);d) Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel). [1] Nõukogu 5. juuni 2003. aasta otsus 11323/03 (piiratud kasutusega dokument).[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.3.2017
            COM(2017) 145 final
            2017/0065(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukohtseoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega(Eelarverida 12.02.01 – Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 12 02 01 („Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine“) alla kuuluvates liidu meetmetes.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  1
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta kõnealuses lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.MÕJU EELARVELE

                  EMP EFTA riigid osalevad liidu eelarve eelarverea 12 02 01 („Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine“) rahastamisel. Täpne summa määratakse kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               4.MUU TEAVE

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga võib ELi tegevuses osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Kooskõlas EMP lepingu protokolliga nr 32 laekuvad EMP EFTA riikide iga-aastased osamaksed igal aastal 31. augustiks pärast seda, kui Euroopa Komisjon on koostanud ELi rahastamisnõude ja esitanud selle EMP EFTA riikidele 15. augustiks.

               Seetõttu on ühiskomitee otsuse eelnõu jaanuari ja augusti vahelise ajavahemiku katmiseks tagasiulatuvalt kohaldatav alates jaanuarist. Seeläbi tagatakse kogu kalendriaasta vältel EMP lepingus sätestatud koostöö püsivus.

               Tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle puhul austatakse õiguspärase ootuse põhimõtet.

               2017/0065 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht
                  seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega
                  (Eelarverida 12.02.01 – Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  2
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31 (edaspidi „protokoll nr 31“).

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd selliselt, et hõlmata Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavad liidu meetmed, mis seonduvad finantsteenustega.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuaril 2017.

               (6)Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks tuginema lisatud otsuse eelnõule,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (2)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (3)
                  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.3.2017
            COM(2017) 145 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu otsus,millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega(Eelarverida 12.02.01 – Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine)

               LISA

                  EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2017,
                  [XXX],
                  millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates
                  valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud finantsteenuste ühtse turu rakendamise ja arendamisega.

               (2)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuaril 2017,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 7 lõikes 11 asendatakse tekst „2016. aasta“ tekstiga „2016. ja 2017. aasta“.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated*.

                  1Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

                     (1)
                  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]