               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.8.2020
            COM(2020) 357 final
            2020/0164(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga, seoses kõnealuse lepingu XIII lisa („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“) ajakohastamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu otsust, millega määratakse kindlaks liidu seisukohad, mis võetakse kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees seoses ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu tolli ja kaubanduse soodustamist käsitleva 5. peatüki XIII lisa („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“) ajakohastamisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping

               Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on edendada Gruusia ja Euroopa Liidu (edaspidi „lepinguosalised“) järkjärgulist majanduslikku lõimumist ja poliitilise assotsieerumise süvendamist. Leping jõustus 1. juulil 2016.

               2.2.Assotsieerimiskomitee

               Assotsieerimiskomitee on lepinguga asutatud organ, millel on lepingu artikli 408 lõike 3 kohaselt õigus võtta vastu otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel ja valdkondades, milles assotsieerimisnõukogu on talle volitused delegeerinud. Kõnealused otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad ning nad võtavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid.

               Vastavalt lepingu artikli 408 lõikele 4 tuleb assotsieerimiskomitee kaubanduskoosseis kokku kõigi kõnealuse lepingu IV jaotisest tulenevate kaubandusküsimuste ja kaubandusküsimustega seotud küsimuste lahendamiseks. Assotsieerimiskomitee ja selle allkomiteede kodukorra (edaspidi „kodukord“) artikli 1 lõikes 4 on täpsustatud, et assotsieerimiskomitee kaubanduskoosseis koosneb Euroopa Komisjoni ja Gruusia kõrgetest ametnikest, kes vastutavad kaubanduse ja kaubandusega seotud küsimuste eest. Euroopa Komisjoni või Gruusia esindaja, kes vastutab kaubanduse ja kaubandusküsimuste eest, täidab ELi-Gruusia assotsieerimisnõukogu otsuse 1/2014
                  1
                II lisa artikli 1 lõike 4 kohaselt kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee esimehe ülesandeid. Kohtumistel osaleb ka Euroopa välisteenistuse esindaja.

               Lepingu artikli 408 lõike 3 ning töökorra artikli 11 lõike 1 kohaselt võtab assotsieerimiskomitee oma otsused vastu lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ning pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist. Kõigile otsustele ja soovitustele kirjutab alla assotsieerimiskomitee esimees ja assotsieerimiskomitee sekretärid kinnitavad need.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.Assotsieerimiskomitee kavandatud õigusaktid

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepanekuga kehtestatakse liidu seisukoht, mis võetakse lepinguga asutatud assotsieerimiskomitees seoses otsuse vastuvõtmisega, mis puudutab tolli ja kaubanduse soodustamist käsitleva 5. peatüki XIII lisa („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“) ajakohastamist.

               Akt, mille kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu artikli 408 lõikega 3.

               XIII lisa ajakohastamine on vajalik selleks, et võtta arvesse liidu õigustiku arengut tolli valdkonnas pärast lepingu üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimist 2013. aasta novembris. Ettepanek on kooskõlas lepinguosaliste kohustustega, mis on sätestatud lepingu artiklites 406 ja 418.

               Käesolev ettepanek on kooskõlas liidu muude välispoliitika eesmärkidega, eelkõige Gruusiaga seotud Euroopa naabruspoliitika ja arengukoostööpoliitikaga, ning aitab kaasa nende rakendamisele.

               Kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevatele lepingu sätetele tehti 2008. aastal eelhindamine. 2012. aastal koostas komisjoni kaubanduse peadirektoraat mõjuhinnangu kaubanduse jätkusuutlikkuse kohta,
                  2
                mida võeti arvesse põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitlevatel läbirääkimistel. Kõnealune uuring Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise 2008. aasta aprillis sõlmitud vabakaubanduslepingu majandusliku teostatavuse ja üldise majandusliku mõju kohta kinnitas, et kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevate sätete rakendamine ei avaldaks negatiivset mõju liidule, selle õigustikule ega poliitikale, kuid avaldaks positiivset mõju Gruusia majandusarengule. Ettepanek ei mõjuta negatiivselt liidu majandus-, sotsiaal- ega keskkonnapoliitikat.

               Selles etapis ei kohaldata lepingu suhtes õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmist tulenevat korda, leping ei too liidu VKEdele kaasa kulusid ega tekita küsimusi digitaalse keskkonna seisukohast.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõike 9 kohaselt võetakse vastu otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Assotsieerimiskomitee on lepinguga, s.t ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga sätestatud organ. Lepingu artikli 408 lõike 4 kohaselt tuleb assotsieerimiskomitee kaubanduse erikoosseis kokku kõigi kõnealuse lepingu IV jaotisest tulenevate kaubandusküsimuste ja kaubandusküsimustega seotud küsimuste lahendamiseks.

               Lepingu artikli 406 lõike 3 kohaselt on assotsieerimisnõukogul õigus ajakohastada ja muuta käesoleva lepingu lisasid. Lepingu artikli 408 lõike 2 kohaselt võib assotsieerimisnõukogu delegeerida assotsieerimiskomiteele kõiki oma volitusi, sealhulgas siduvate otsuste vastuvõtmise õigust. Assotsieerimisnõukogu volitas 17. novembri 2014. aasta otsusega nr 3/2014 kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteed ajakohastama või muutma teatavaid kaubandusega seotud lisasid.

               Aktid, mille assotsiatsioonikomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Vastavalt lepingu artikli 408 lõikele 3 muutuvad kavandatud õigusaktid rahvusvahelise õiguse raames lepinguosaliste jaoks siduvaks. Kavandatud akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega tuleb ELi–Gruusia assotsieerimiskomitee kaubanduskoosseisus võetavad liidu seisukohad tuleb kehtestada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9.

               Ettepanekus esitatud otsuse menetlusõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2. Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, mis on nõutav tulenevalt peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on soodustada lepinguosaliste vahelist kaubandust, ajakohastades lepingu IV jaotise, mis käsitleb kaubandust ja kaubandusküsimusi, 5. peatüki (toll ja kaubanduse soodustamine) XIII lisa („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“). Seega kuulub kavandatav õigusakt ELi toimimise lepingu artiklis 207 osutatud ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee otsusega muudetakse lepingut, on asjakohane avaldada see otsus pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0164 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga, seoses kõnealuse lepingu XIII lisa („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“) ajakohastamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse 2014/494/EL alusel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. juulil 2016.

               (2)Lepingu artikli 406 lõike 3 kohaselt on assotsieerimisnõukogul õigus ajakohastada ja muuta lepingu lisasid.

               (3)Lepingu artikli 408 lõike 2 kohaselt võib assotsieerimisnõukogu delegeerida assotsieerimiskomiteele kõiki oma volitusi, sealhulgas siduvate otsuste vastuvõtmise õigust.

               (4)Tulenevalt assotsieerimisnõukogu 17. novembri 2014. aasta otsuse nr 3/2014 artiklist 1 delegeeris assotsieerimisnõukogu kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele õiguse ajakohastada või muuta muu hulgas IV jaotise (kaubandus ja kaubandusküsimused) 5. peatükiga (toll ja kaubanduse soodustamine) seonduvaid lepingu lisasid niivõrd, kui 5. peatükk ei sisalda erisätteid kõnealuste lisade ajakohastamise või muutmise kohta.

               (5)Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee võtab oma järgmisel kohtumisel vastu otsuse lepingu tolli ja kaubanduse soodustamist käsitleva 5. peatüki XIII lisa („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“) ajakohastamise kohta.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees võetav seisukoht, kuna kavandatav otsus on liidule siduv.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kaubanduskoosseisus kokkutulnud ELi-Gruusia assotsieerimiskomitee kohtumisel, kus ajakohastatakse tolli ja kaubanduse soodustamist käsitlevat XIII lisa („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“), liidu nimel võetav seisukoht põhineb otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee otsused avaldatakse pärast nende vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 321, 5.12.2015, lk 60–69.

                     (2)

                        https://ec.europa.eu/trade/policy/policy-making/analysis/policy-evaluation/sustainability-impact-assessments/

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.8.2020
            COM(2020) 357 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga, seoses kõnealuse lepingu XIII lisa („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“) ajakohastamisega

               LISA

               Kaubanduskoosseisus kokkutulnud ELi-Gruusia assotsieerimiskomitee otsus nr 1/2020,

               xx.xx.2020,

               ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu 5. peatüki XII lisa („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“) muutmise kohta

               KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKUTULNUD ASSOTSIEERIMISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut, eriti selle artiklit 84 ja artikli 465 lõiget 3,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping (edaspidi „leping“) kirjutati alla 27. juunil 2014 ja see jõustus 2016. aasta juulis.

               (2)Lepingu preambulis tunnistatakse lepinguosaliste soovi jätkata Gruusia reformi- ja ühtlustamisprotsessi, toetades Gruusia järkjärgulist majanduslikku integratsiooni ja poliitilist assotsieerimist, ning saavutada majanduslik integratsioon õigusnormide ulatusliku ühtlustamise teel.

               (3)Kooskõlas lepingu artikliga 75 kohustus Gruusia ühtlustama oma õigusaktid ELi tollialaste õigusaktidega, nagu on sätestatud lepingu XIII lisas.

               (4)Võttes arvesse, et XIII lisas („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“) loetletud ELi õigusakte on pärast lepingu üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimist oluliselt muudetud, tuleks seda arengut kajastada lepingu XIII lisas,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Lepingu XIII lisa („Tollialaste õigusaktide ühtlustamine“) asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari keeles ja gruusia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               (Koht ja kuupäev) …,

                        Kaubanduskoosseisus kokkutulnud

                        assotsieerimiskomitee nimel

                        esimees

                        sekretärid

               LISA

               5. PEATÜKI XIII LISA

               Tollialaste õigusaktide ühtlustamine

               Tolliseadustik

               Nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik

               Ajakava: Gruusia ühtlustab oma õigusaktid eespool nimetatud määrusega (välja arvatud artiklid 1, 4, artikli 27 lõige 1, artiklid 53, 81 ja 82, artikli 87 lõige 4, artikli 89 lõike 2 punkt a, artiklid 155–157, artikli 211 lõike 4 punkt b, artikkel 227, artikli 233 lõike 1 punkt c ja artiklid 284–288) nelja aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

               Lepinguosalised vaatavad liidu tolliseadustiku artikliga 210 (eriprotseduurid) ühtlustamise uuesti läbi enne eespool sätestatud ühtlustamise tähtaja möödumist.

               Ühtlustamine artikliga 247 toimub parimal võimalikul viisil.

               Ühistransiit ja ühtne haldusdokument (SAD)

               20. mai 1987. aasta kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsioon

               20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsioon

               Ajakava: Gruusia ühtlustab oma õigusaktid eespool nimetatud konventsioonidega, kaasa arvatud võimaliku ühinemise kaudu nimetatud konventsioonidega, nelja aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

               Tollimaksuvabastused

               Nõukogu 16. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1186/2009, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem

               Ajakava: Gruusia ühtlustab oma õigusaktid eespool nimetatud määruse I ja II jaotisega nelja aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

               Intellektuaalomandi õiguste kaitse

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis

               Ajakava: Gruusia ühtlustab oma õigusaktid eespool nimetatud määruse sätetega (välja arvatud artikkel 26) kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Kohustus ühtlustada õigusaktid määrusega (EL) nr 608/2013 ei kohusta Gruusiat võtma meetmeid, kui Gruusia intellektuaalomandialased materiaalõiguslikud õigus- ja haldusnormid ei taga teatava intellektuaalomandi õiguste kaitset.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.8.2020
            COM(2020) 361 final
            2020/0166(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni halduskomitees seoses konventsiooni muutmise ettepanekuga

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (edaspidi „TIR-konventsioon“)
                  1
                halduskomitees võetav seisukoht seoses mitmete TIR-konventsiooni muudatuste kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta

               14. novembril 1975 vastu võetud tollikonventsiooniga TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (edaspidi „TIR-konventsioon“) püütakse hõlbustada kaupade rahvusvahelist vedu lähtetolliasutusest sihttolliasutusse, läbi nii paljude riike, kui vaja. Leping jõustus 1978. aastal. Alates 2019. aasta novembrist on konventsioonil 76 osalist, nende hulgas 75 riiki ja Euroopa Liit. Euroopa Liit on TIR-konventsiooni
                  2
                osaline alates 20. juunist 1983 ja kõik liikmesriigid on samuti TIR-konventsiooni osalised.

               2.2.Halduskomitee

               Halduskomitee tegutseb TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni raames. Halduskomitee ülesanne on kaaluda ja võtta vastu TIR-konventsiooni muudatusi. Ettepanekud pannakse hääletusele ning igal osalisriigil, kes on halduskomitee istungil esindatud, on üks hääl. Liidul on ainupädevus TIR-konventsiooniga reguleeritud tollivaldkonnas. Liidul kui tolli- ja majandusliidul ei ole siiski konventsiooni artikli 52 lõike 3 kohaselt täiendavat hääleõigust lisaks oma liikmesriikide hääleõigustele. Kõik liikmesriigid on hääleõiguslikud TIR-konventsiooni osalised.

               TIR-konventsiooni muudatused võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate osaliste kahekolmandikulise häälteenamusega. Otsuse tegemiseks peab kohal olema vähemalt üks kolmandik osalisriikidest.

               2.3.Halduskomitee kavandatav akt

               Oma 73. koosolekul 2020. aasta oktoobris peaks halduskomitee tegema otsuse TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni muutmise ettepanekute vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on:

               teha pädevatele asutustele kohustuslikuks kasutada paberkandjal loa tüüpvormi asemel elektroonilist rahvusvahelist TIR-andmebaasi (ITDB), et edastada TIR-juhatusele teavet TIR-märkmiku kasutamise loa andmise või selle kehtetuks tunnistamise kohta;

               muuta kohustuslikuks TIR-veoetappide korraldamiseks heakskiidetud tolliasutuste nimekirja avaldamine ITDBs;

               lubada konventsiooniosalistel anda kooskõlas siseriiklike õigusaktidega nõuetekohaselt volitatud isikutele konventsiooni sätete kohaldamiseks ulatuslikumaid soodustusi;

               täpsustada TIR-konventsiooni teksti ettenähtud teekonna kasutamise kohta tolliliidus ja ajakohastada maksimaalset garantii summat alkoholi/tubaka TIR-märkmiku puhul.

               Vastavalt TIR-konventsiooni artiklitele 59 ja 60 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               Artiklis 59 käsitletakse TIR-konventsiooni põhiosas tehtavaid muudatusi ja selles on sätestatud järgmine: „Kõik muudatusettepanekud, välja arvatud artiklis 60 ettenähtud ettepanekud, millest on teatatud vastavalt eelmisele lõikele, jõustuvad kõikide konventsiooniosaliste suhtes kolm kuud pärast muudatusettepanekust teatamisele järgnenud 12-kuulise tähtaja lõppu, kui selle aja jooksul ei ole ükski konventsiooniosaline riik edastanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes vastuväiteid. Kui muudatusettepaneku suhtes on edastatud vastuväide vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, siis ei loeta muudatusettepanekut vastuvõetuks ja sellel ei ole õiguslikku jõudu.“

               Artiklis 60 käsitletakse TIR-konventsiooni lisades tehtavaid muudatusi ja selles on sätestatud järgmine: „Mis tahes vastavalt artikli 59 lõigetele 1 ja 2 läbivaadatud lisade 1–10 muudatusettepanek jõustub kuupäeval, mille määrab halduskomitee selle vastuvõtmise kuupäeval, kui kõnealuse halduskomitee poolt samal päeval määratud varasemaks kuupäevaks ei ole üks viiendik või viis konventsiooniosalist riiki, sõltuvalt sellest, kumb arv on väiksem, esitanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes oma vastuväidet. Halduskomitee määrab käesolevas lõikes osutatud kuupäevad kohal olnud ja hääletanud liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kõnealuse muudatuste paketiga edendatakse TIR-konventsiooni ajakohastamist, mis on juba tugevalt seotud tulevase rahvusvahelise e-TIR-süsteemi õigusraamistiku ajaloolise vastuvõtmisega halduskomitee 72. istungil 2020. aasta veebruaris. Samuti täpsustatakse selles TIR-konventsiooni teksti tehnilisi aspekte.

               Esiteks lihtsustavad TIR-konventsiooni osalised TIR-märkmiku tulevase digiteerimise tingimusi ja suurendavad TIR-andmete usaldusväärsust, kehtestades ITDB-rakenduse kohustusliku kasutamise TIR-märkmike volitatud valdajate andmete edastamiseks TIR-juhatusele ning luues usaldusväärse rahvusvahelise veebipõhise andmebaasi TIR-süsteemi kasutavatest tolliasutustest.

               Selle eesmärgi saavutamiseks muudetakse artiklit 38, sellega seotud selgitavaid märkusi ja 9. lisa, et kohustada garantiiühinguid edastama TIR-juhatusele viivitamata kõik TIR-protseduuri kasutamiseks volitatud isikute andmed. Lisaks täpsustatakse artikli 45 uues selgitavas märkuses, et TIR-veoetapi korraldamiseks heakskiidetud lähtetolliasutuste, vahetolliasutuste ja sihttolliasutuste loetelu tuleb avaldada elektroonilises rakenduses (ITDB), mille üle teostab järelevalvet TIR-juhatus.

               Liit juba kasutab ITDBd ja toetab selle kohustuslikku kasutamist kõigi konventsiooniosaliste poolt, sest see aitab kooskõlas liidu tollipoliitikaga saavutada TIR-protseduuri ulatuslikuma arvutistamise üldist eesmärki, hõlbustades veelgi enam reaalajas toimuvat elektroonilist andmevahetust konventsiooniosaliste, ühingute ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel.

               Teiseks, lisades 6. lisasse uue selgitava märkuse artikli 49 kohta, saavad konventsiooniosalised vabatahtlikult kehtestada konventsiooni sätete kohaldamiseks suuremaid soodustusi.

               Need soodustused antakse üksnes juhul, kui need hõlmavad TIR-protseduuri nõuetekohast läbiviimist tagavate tehnoloogiate rakendamist, selgeid juhiseid volitatud isikutele selliste eriülesannete täitmiseks, mis TIR-konventsiooni kohaselt on tavaliselt usaldatud tollile, ning arvestuse pidamise süsteemi kasutamist, mis võimaldab tollil teostada tollikontrolli ja protseduuri järelevalvet.

               Liit toetab konventsiooniosaliste uut võimalust pakkuda TIR-märkmiku valdajatele suuremaid soodustusi, et säilitada ettevõtjate huvi.

               Artikli 20 muudatusi ja artikli 8 selgitavat märkust võib pidada tehnilisteks, kuna need selgitavad vastavalt ettenähtud marsruudi kasutamist tolliliidus ja ajakohastavad maksimaalset summat tubaka/alkoholi TIR-märkmiku kohta, mida võib garantiiühingult nõuda.

               Konsultatsioonid kavandatavate muudatuste üle toimusid liikmesriikidega TIRi tolliekspertide grupis (Genfi kooskõlastamine). ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) veondusalaste tolliküsimuste töörühma istungjärkude ajal toimusid täiendavad konsultatsioonid.

               Sisemine kooskõlastamine ja TIRi tolliekspertide rühma raames liikmesriikidega peetud ühised arutelud näitasid selgelt suurt toetust muudatusettepanekutele. Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimiseks saadeti talle 23. märtsil 2020 kiri, millele ta hoolimata meeldetuletusest ei olnud 11. juuniks 2020 vastanud.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Halduskomitee on lepinguga, st TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooniga ettenähtud organ.

               Akt, mille halduskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni artiklitega 59 ja 60.

               Kavandatud akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna halduskomitee aktiga muudetakse TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni ja selle lisasid, on asjakohane see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0166 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni halduskomitees seoses konventsiooni muutmise ettepanekuga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsioon (edaspidi „TIR-konventsioon“) sõlmiti 14. novembril 1975. aastal ja kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78
                  4
                ning see jõustus ühenduses 20. juunil 1983
                  5
               .

               (2)TIR-konventsiooni konsolideeritud versioon avaldati nõukogu otsuse 2009/477/EÜ lisana, mille kohaselt komisjon avaldab TIR-konventsiooni edasised muudatused Euroopa Liidu Teatajas, märkides ära nende jõustumise kuupäeva.

               (3)TIR-konventsiooni artiklite 59 ja 60 kohaselt võib TIR-konventsiooni halduskomitee (edaspidi „halduskomitee“) võtta vastu TIR-konventsiooni ja selle lisade muudatused kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.

               (4)Halduskomitee kavatseb 15. oktoobril 2020 toimuval 73. istungil vastu võtta mitu TIR-konventsiooni ja selle lisade muudatust.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel halduskomitees võetav seisukoht, kuna muudatused on liidu jaoks siduvad.

               (6)TIR-režiimi ajakohastamise kiirendamiseks on vaja kehtestada kohustuslik elektrooniline andmete edastamine pädevate asutuste poolt TIR-juhatusele TIR-märkmiku valdajate lubade ja nende tühistamiste kohta ning luua TIR-vedusid aktsepteerivate tolliasutuste usaldusväärne rahvusvaheline veebipõhine andmebaas, muutes TIR-konventsiooni artiklit 38 ja 9. lisa ning lisades TIR-konventsiooni artiklile 45 uue selgitava märkuse.

               (7)Selleks et suurendada TIR-konventsiooni atraktiivsust nii ettevõtjate kui ka tolliasutuste jaoks, on vaja anda konventsiooniosalistele võimalus võimaldada nõuetekohaselt volitatud isikutele suuremaid soodustusi TIR-konventsiooni sätete kohaldamisel, lisades TIR-konventsiooni artiklile 49 uue selgitava märkuse.

               (8)TIR-konventsiooni sätete selgitamiseks on vaja täpsustada ettenähtud marsruudi kasutamist tolliliitudes, muutes TIR-konventsiooni artiklit 20, ning suurendada soovituslikku maksimumsummat, mida võib nõuda garantiiühingutelt alkoholi ja tubakat käsitlevate TIR-märkmike puhul, muutes TIR-konventsiooni artikli 8 selgitavat märkust.

               (9)Liidu nimel halduskomitees võetav seisukoht peaks seepärast põhinema käesolevale otsusele lisatud kavandatavatel muudatusettepanekutel. See ei piira võimalust, et muudatusettepanekutes tehakse väheolulisi muudatusi, milles liidu esindajad võivad TIR-konventsiooni halduskomitees kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               (10)Liidu seisukoha peaks esitama komisjon. Liidu liikmesriigid peaksid väljendama liidu seisukohta TIR-konventsiooni halduskomitees toimuval ametlikul hääletusel, tegutsedes ühiselt liidu huvides,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsiooni) halduskomitee 73. või järgnevatel istungitel võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud kavandatavatel muudatusettepanekutel.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukoha esitab komisjon. Liidu liikmesriigid väljendavad liidu seisukohta TIR-konventsiooni halduskomitees toimuval ametlikul hääletusel, tegutsedes ühiselt liidu huvides.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele ja komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        TIR – Transports Internationaux Routiers ehk rahvusvaheline maanteetransport.

                     (2)

                        Nõukogu 25. juuli 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 2112/78, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) (EÜT L 252, lk 1).

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Nõukogu 25. juuli 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 2112/78, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) (EÜT L 252, 14.9.1978, lk 1).

                     (5)

                        EÜT L 31, 2.2.1983, lk 13.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.8.2020
            COM(2020) 361 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni halduskomitees seoses konventsiooni muutmise ettepanekuga

               LISA

               TIR-KONVENTSIOONI MUUDATUSED

               Rahvusvahelise TIR-andmebaasi (ITDB) kohustuslikku kasutamist käsitlevad muudatused

               1. Artikli 38 lõike 2 esimene rida

               Väljend „ühe nädala jooksul“ asendatakse väljendiga „viivitamata“.

               2. 6. lisa, selgitav märkus artikli 38 kohta, punkti 2 kolmas rida

               Väljend „[Õiguslikku nõuet, ...,] loetakse täidetuks“ asendatakse väljendiga „[Õiguslik nõue, ...,] on täidetud“.

               3. 6. lisa, selgitav märkus lisa 9 kohta, II osa, punkt 4

               Tekst „Õiguslik nõue esitada andmeid vastavalt lõikele 4 loetakse täidetuks, kui TIR-sekretariaadi poolt TIR-juhatuse järelevalve all sel eesmärgil välja töötatud elektroonilisi rakendusi on nõuetekohaselt kasutatud.“ asendatakse tekstiga „Andmed, mis on nimetatud punktis 4, tuleb esitada, kasutades nõuetekohaselt TIR-sekretariaadi poolt TIR-juhatuse järelevalve all sel eesmärgil välja töötatud elektroonilisi rakendusi.“.

               4. 9. lisa, II osa, punkti 4 esimene rida

               Väljend „ühe nädala jooksul“ asendatakse väljendiga „viivitamata“.

               5. 9. lisa, II osa, punkt 4

               Tekst „Vastavalt lisatud loa andmise tüüpvormile edastavad pädevad asutused TIR-juhatusele ühe nädala jooksul alates TIR-märkmiku kasutamise loa andmise või selle kehtetuks tunnistamise kuupäevast andmed iga isiku kohta.“ asendatakse järgmisega:

               „Pädevad asutused edastavad TIR-juhatusele ühe nädala jooksul alates TIR-märkmiku kasutamise loa andmise või selle kehtetuks tunnistamise kuupäevast andmed iga isiku kohta, sealhulgas:

               a) individuaalne ja kordumatu identifitseerimisnumber (ID), mille annab isikule garantiiühing (koostöös rahvusvahelise organisatsiooniga, millesse see ühing kuulub) ühtlustatud formaadis, mille määrab kindlaks halduskomitee;

               b) isiku(te) või ettevõtte nimi/nimed ja aadress(id) (äriühingu puhul ka vastutavate juhtide nimed);

               c) kontaktisik koos täielike kontaktandmetega ning

               d) äriregistri number või rahvusvaheliste vedude loa number või muu (kui on).“

               6. 9. lisa, II osa, punkt 5

               Olemasolev tekst asendatakse järgmisega: „Ühingud edastavad kõik volitatud isikute andmete muudatused kohe, kui nad nendest teada saavad, pädevatele asutustele ja TIR-juhatusele.“

               7. 9. lisa, II osa, loa tüüpvorm (MAF)

               9. lisa II osast jäetakse välja loa tüüpvorm (MAF) ja sellele lisatud tekst.

               Muudatused TIR-veoetappide korraldamiseks heakskiidetud tolliasutuste nimekirja kohustusliku avaldamise kohta ITDBs

               1. 6. lisa, uus selgitav märkus 0.45

               TIR-konventsiooni artiklile 45 lisatakse uus selgitav märkus 0.45-1, mis on sõnastatud järgmiselt:

               „0.45-1 Õiguslik säte, mis käsitleb TIR-veoetappide korraldamiseks heakskiidetud lähtetolliasutuste, vahetolliasutuste ja sihttolliasutuste nimekirja avaldamist, loetakse samuti täidetuks siis, kui on nõuetekohaselt kasutatud TIR-sekretariaadi poolt TIR-juhatuse järelevalve all selleks välja töötatud elektroonilisi rakendusi.“

               2. 6. lisa, selgitav märkus 0.45

               Olemasolev selgitav märkus 0.45 nummerdatakse ümber ja selle uus number on 0.45-2.

               Muudatus, mis käsitleb suuremaid soodustusi, mida konventsiooniosalised võivad veoettevõtjatele anda

               Artiklile 49 lisatakse uus selgitav märkus, mis on sõnastatud järgmiselt:

               „0.49
                     Konventsiooniosalised võivad kooskõlas siseriiklike õigusaktidega anda nõuetekohaselt volitatud isikutele konventsiooni sätete kohaldamisel suuremaid soodustusi. Tingimused, mille pädevad asutused selliste soodustuste andmisel ette näevad, peaksid hõlmama vähemalt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamist, et tagada TIR-protseduuri nõuetekohane läbiviimine, vabastust TIR-märkmikuga hõlmatud kauba, maanteesõiduki, autorongi või konteineri esitamisest lähte- või sihttolliasutuses, samuti juhiseid nõuetekohaselt volitatud isikutele TIR-konventsiooni kohaselt tollile usaldatud eriülesannete täitmiseks, nagu eelkõige TIR-märkmiku täitmine ja tembeldamine ning tollitõkendite paigaldamine või nende kontrollimine. Nõuetekohaselt volitatud isikud, kellele on antud suuremad soodustused, peaksid kehtestama arvestuse pidamise süsteemi, mis võimaldab tolliasutustel teostada tõhusat tollikontrolli, jälgida protseduuri ja teha pistelisi kontrolle. Suuremaid soodustusi tuleks võimaldada nii, et see ei piiraks TIR-märkmiku valdajate vastutust, nagu on sätestatud konventsiooni artikli 11 lõikes 2.

               Muud muudatused

               1. Artikli 20 rida 1

               Olemasolev tekst asendatakse järgmisega: „Pädev tolliasutus võib määrata konventsiooniosalise või mitme tolli- või majandusliidu moodustava konventsiooniosalise territooriumil toimuvale veole...“

               2. 6. lisa, selgitav märkus artikli 8 kohta, punkti 3 esimese lõigu lõpp

               Summa „200 000 USA dollarit“ asendatakse summaga „400 000 eurot“.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.8.2020
            COM(2020) 362 final
            2020/0167(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni IV lisa muutmise ettepanekute Euroopa Liidu nimel esitamist konventsiooniosaliste konverentsi 15. istungi jaoks ning Euroopa Liidu seisukohta seoses teiste konventsiooniosaliste ettepanekutega IV lisa ja muude lisade muutmise kohta

               SELETUSKIRI

               1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE

               Käesolev ettepanek on seotud nõukogu otsusega, milles käsitletakse ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni IV lisa muutmise ettepanekute Euroopa Liidu nimel esitamist konventsiooniosaliste konverentsi 15. istungi (CoP-15) jaoks. Kava kohaselt toimub konventsiooniosaliste konverents 19.–30. juulil 2021. Käesolev ettepanek hõlmab ka liidu läbirääkimisseisukohta asjakohaste lisade võimalikes muudatustes, mille ettepanekud on teinud teised osalised.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.Ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon

               Ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (edaspidi „konventsioon“) võeti vastu 22. märtsil 1989 ja see jõustus 1992. aastal. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on konventsiooni osalised
                  1
               . Praegu on konventsioonil 187 osalist.

               Konventsiooni nõudeid kohaldatakse konventsiooni artiklis 1 kindlaks määratud ja VIII lisas loetletud ohtlike jäätmete suhtes ja muude, II lisas loetletud jäätmete (kodumajapidamistest kogutud jäätmed, olmejäätmete põletamisel tekkivad jäägid ja alates 1. jaanuarist 2021 ka teatavat liiki plastijäätmed) suhtes. Konventsiooni IX lisas on loetletud ka need jäätmeliigid, mille suhtes konventsiooni nõudeid ei kohaldata, kui need jäätmed ei sisalda I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvaid aineid määral, mis põhjustab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemist. Ohtlikud elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmed on loetletud VIII lisas (kanne A1180) ja ohutud IX lisas (kanne B1110). II lisas ei ole kannet elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta.

               Konventsiooni IV lisas on loetletud ja täpsustatud jäätmekäitlustoimingud, mida käsitatakse kõrvaldamisena konventsiooni artikli 2 punkti 4 tähenduses. Konventsioonis hõlmab mõiste „kõrvaldamine“ nii lõpliku kõrvaldamise toiminguid, nagu prügilasse ladestamine ja põletamine (loetletud IV lisa A osas), kui ka taaskasutamistoiminguid, nagu ringlussevõtt ja muud taaskasutamistoimingud (loetletud IV lisa B osas).

               IV lisasse kandmise tähtsus seisneb selles, et üksnes „aineid või esemeid, mida siseriiklike õigusaktide kohaselt kõrvaldatakse, kavatsetakse kõrvaldada või tuleb kõrvaldada“, käsitatakse jäätmetena konventsiooni artikli 2 lõike 1 tähenduses ning kõrvaldamine tähendab „konventsiooni IV lisas loetletud toiminguid“. Järelikult kohaldatakse konventsiooni nõudeid üksnes IV lisas loetletud kõrvaldamistoimingute suhtes. See lisa peaks seega hõlmama kõiki võimalikke jäätmekäitlustoiminguid, mida tehakse või võidakse teha, olenemata sellest, kas neid tehakse kooskõlas siseriikliku või rahvusvahelise õigusega või kas neid peetakse keskkonnahoidlikuks. Vastesel juhul võib tekkida konventsiooni nõuetest möödahiilimise võimalusi.

               Konventsiooni põhinõuded on järgmised:

               ·keeld eksportida VIII lisas ohtlikena loetletud jäätmeid OECD liikmesriikidest riikidesse, kes ei kuulu OECDsse,
                  2
                ning

               ·ekspordi, impordi ja transiidi kontrolli süsteem (edaspidi „PIC-protseduur“) selliste jäätmete jaoks, mis nõuavad erilist tähelepanu vastavalt II lisale või on ohtlikud vastavalt VIII lisale, kuid mille suhtes ei kehti eelnimetatud ekspordikeeld. PIC-protseduur tähendab seda, et impordi- ja transiidiriikide pädevatele asutustele tuleb jäätmete ekspordist ette teatada. Teate edastab eksportiv riik, kes võib aga ka nõuda, et jäätmete tekitaja või eksportija esitaks selle ise asjaomase riigi pädeva asutuse kaudu. Teade esitatakse kirjalikult ning see sisaldab konventsiooni V A lisas nimetatud kinnitusi ja teavet. Jäätmete eksport võib toimuda ainult siis, kui kõik asjaomased riigid on andnud oma kirjaliku nõusoleku (konventsiooni artikkel 6).

               2.2.Konventsiooniosaliste konverents

               Baseli konventsiooni osaliste konverents on konventsiooni peamine otsustusorgan. Konverentsil on volitused muuta konventsiooni lisasid ja selle istung toimub iga kahe aasta tagant.

               Konventsiooniosaliste konverentsi 12. istungil (CoP-12) algatati otsusega BC-12/1 konventsiooni I, III ja IV lisa ning IX lisa seonduvate aspektide läbivaatamine
                  3
               .

               Konventsiooniosaliste konverentsi 13. istungil (CoP-13) otsustati moodustada eelnimetatud lisade läbivaatamiseks eksperdirühm, kuhu kuulub 50 liiget, kes on nimetatud osaliste hulgast ÜRO viie piirkondliku rühma tasakaalustatud geograafilise esindatuse alusel. ELi ja selle liikmesriike esindavad eksperdirühmas komisjon, Eesti, Saksamaa, Madalmaad ja Poola. Kirjalikke ja suulisi seisukohti on koordineeritud rahvusvaheliste keskkonnaküsimustega tegelevas nõukogu töörühmas. Konventsiooniosaliste konverentsi 13. istungil lepiti kokku, et eksperdirühm peaks seadma tähtsamale kohale IV lisa ja IX lisa seonduvate aspektidega seotud töö. Aastatel 2017–2019 esitasid EL ja selle liikmesriigid konventsiooni sekretariaadile ja eksperdirühmale esialgsed IV lisa muutmise ettepanekud.

               Konventsiooniosaliste konverentsi 14. istungil (CoP-14) laiendati otsusega BC-14/16 eksperdirühma volitusi, et rühm vaataks läbi ka kaks olemasolevat kannet elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta, st IX lisa kanne B1110 ja VIII lisa vastav kanne A1180, ning uuriks I, III ja IV lisa läbivaatamise mõju konventsiooni teistele lisadele ja konventsiooniosaliste konverentsi asjakohastele otsustele. Konventsiooniosaliste konverentsi 14. istungi otsusega BC-14/16 paluti eksperdirühmal jätkata tööd, pidades silmas, et IV, VIII (kanne A1180) ja IX (kanne B1110) lisa muutmise ettepanekute üle peetakse läbirääkimisi ning need võetakse võib-olla vastu konventsiooniosaliste konverentsi 15. istungil (CoP-15).

               Eksperdirühm on esitanud mitu soovitust ja varianti, mida osalised saavad kaaluda, kui nad tahavad esitada konventsiooniosaliste konverentsi 15. istungil ettepanekuid. Baseli konventsiooni sekretariaadi määratud tähtaeg konventsiooni lisade muutmise ettepanekute esitamiseks saab läbi 4. detsembril 2020, võttes arvesse konventsiooniosaliste konverentsi edasilükkamist 2021. aasta maist juulini.

               Ettepanekutega soovitakse muuta ja selgitada konventsiooni IV lisas loetletud kõrvaldamistoimingute kirjeldusi. Kui ettepanekud vastu võetakse, suureneb õigusselgus ning on seega hõlpsam kontrollida jäätmesaadetisi ja vältida ebaseaduslikke saadetisi. Ettepanekud toetavad ka keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust üleilmsel tasandil ja üleminekut üleilmsele ringmajandusele.

               EL ja selle liikmesriigid esitasid aastatel 2017–2019 konventsiooni sekretariaadile ja eksperdirühmale esialgsed ettepanekud IV lisas loetletud kõrvaldamistoimingute kohta. Neid ettepanekuid on arutatud teiste eksperdirühma kuuluvate konventsiooniosalistega. Samuti on rühmas arutatud soovitusi elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete liigitamise kohta VIII ja IX lisas.

               Kui konventsiooniosaliste 15. konverentsil lepitakse muudatustes kokku, tuleb need rakendada ELi jäätmete raamdirektiiviga 2008/98/EÜ
                  4
                (konventsiooni IV lisale vastavate jäätmekäitlustoimingute loetelu) ning ELi jäätmesaadetiste määrusega (EÜ) nr 1013/2006
                  5
                (konventsiooni VIII ja IX lisale vastavad konkreetsed kanded elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta).

               2.3.Kavandatav akt

               Nõukogu otsuse ettepanekus tehakse järgmised ettepanekud.

               Muuta konventsiooni IV lisa seoses üldise sissejuhatusega, pealkirjadega ja sissejuhatava tekstiga, et eristada ja selgitada mõisteid „lõplik kõrvaldamine“ ja „taaskasutamine“ ning selgitada, et hõlmatud on kõik jäätmekäitlustoimingud.

               Ajakohastada ja selgitada IV lisas loetletud jäätmekäitlustoimingute kirjeldusi ning tagada, et konventsiooni nõuetega on hõlmatud kõik toimingud, sh vahetoimingud.

               Käesolev nõukogu otsuse ettepanek hõlmab põhimõtteliselt ja eeldusel, et tegevust koordineeritakse kohapeal, ka liidu läbirääkimisseisukohta juhul, kui teised osalised teevad muid asjakohaste lisade muutmise ettepanekuid. Need ettepanekud võivad olla seotud IV lisas esitatud jäätmekäitlustoimingute loeteluga ning VIII ja IX lisa kannetega selliste elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta, mille võiks lisada ka konventsiooni II lisasse.

               Konventsiooni lisade muudatused tuleb rakendada direktiivi 2008/98/EÜ ja määruse (EL) nr 1013/2006 muutmisega. Direktiiv 2008/98/EÜ sisaldab konventsiooni IV lisale vastavate jäätmekäitlustoimingute loetelu ning määrus (EÜ) nr 1013/2006 konventsiooni VIII ja IX lisale vastavaid konkreetseid kandeid elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta.

               See, mis muutub ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks seoses ekspordiga EList, sõltub sellest, mis laadi muudatused kokku lepitakse (eelkõige milliseid lisasid lõpuks muudetakse), jäätmete liigist ja sihtriikidest.

               Konventsiooni IV lisa muudatused ei mõjuta otseselt eksporti ega muude jäätmesaadetiste vedu, vaid nendega selgitatakse jäätmete vedamisele järgnevate jäätmekäitlustoimingute kirjeldust. See teeb ametiasutustel jäätmesaadetiste kontrollimise hõlpsamaks ja aitab neil rakendada konventsiooni nõudeid, et hoida ära ebaseaduslikke saadetisi. Samuti toetab see keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust üleilmsel tasandil ja üleminekut üleilmsele ringmajandusele.

               Kui konventsiooni II või VIII lisasse lisatakse elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kategooriaid ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 V lisa muudetakse vastavalt, keelatakse määruse (EL) nr 1013/2006 artikli 36 alusel asjaomaste jäätmete eksport EList OECD-välistesse riikidesse. Selliste jäätmete OECD-sisese ekspordi korral tuleb siis põhimõtteliselt järgida PIC-protseduuri. Nende konventsiooni muudatuste ülevõtmine määrusesse (EÜ) nr 1013/2006 tooks kaasa ka selle, et nende tulemusena Baseli konventsiooni II või VIII lisasse kantud jäätmete ELi-siseste saadetiste suhtes tuleks hakata rakendama teatamismenetlust vastavalt määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktile i.

               Konventsiooni lisade muutmise kord on esitatud konventsiooni artiklites 17 ja 18. Konventsiooniosaline peab esitama muudatusettepaneku ja sekretariaat peab selle teistele konventsioonosalistele edastama vähemalt kuus kuud enne konventsiooniosaliste konverentsi istungit. Kõik sellised muudatused tuleb vastu võtta konventsiooniosaliste konverentsi istungil. Kavandatav akt muutub konventsiooniosalistele siduvaks vastavalt konventsiooni artikli 18 lõike 2 punktile c, milles on öeldud: „kõigi konventsiooniosaliste või kõnealuse protokolli poolte suhtes, kes ei ole esitanud teadet vastavalt punktile b, jõustub lisa kuue kuu möödumisel päevast, mil depositaar teate välja saatis“.

               3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               Liit peaks esitama konventsiooni IV lisa kohta järgmised ettepanekud:

               ·muuta IV lisa, et lisada üldine sissejuhatus, milles eristatakse selgelt mõisteid „lõplik kõrvaldamine“ ja „taaskasutamine“, ning selgitada, et hõlmatud on kõik jäätmekäitlustoimingud, mida tehakse või võidakse teha, olenemata nende õiguslikust seisundist või sellest, kas neid peetakse keskkonnahoidlikuks, ning et hõlmatud on ka toimingud, mis tehakse enne muude toimingute tegemist (nn vahetoimingud);

               ·muuta IV lisa, et lisada pealkirjad ja sissejuhatavad tekstid, milles selgitatakse, mida mõeldakse taaskasutamist mittevõimaldavate toimingute (IV A lisa) ja taaskasutamistoimingute (IV B lisa) all, ning

               ·muuta IV lisa seoses olemasolevate toimingutega ja sellesse lisasse uute toimingute lisamisega, muu hulgas selleks, et ajakohastada ja selgitada toimingute kirjeldusi, võttes arvesse teaduse, tehnika ja muud arengut pärast konventsiooni vastuvõtmist 1989. aastal, ning et tagada kõikehõlmavate sätete lisamisega, et ka kõik konkreetselt nimetamata toimingud on hõlmatud konventsiooni nõuetega.

               Eespool nimetatud ettepanekutega soovitakse

               ·tagada, et konventsiooni asjakohased kontrollimehhanismid on täielikult kohaldatavad ning aitavad seega ettepanekute vastuvõtmise korral parandada jäätmesaadetiste kontrolli ja hõlbustada ebaseaduslike saadetiste vältimist,

               ·suurendada õigusselgust ning jäätmekäitustoimingute ühesugust mõistmist ja tõlgendamist konventsiooniosaliste hulgas ning

               ·toetada keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust üleilmsel tasandil ja üleminekut üleilmsele ringmajandusele.

               Kui teised konventsiooniosalised teevad asjakohaste lisade muutmiseks ettepanekuid, mis võivad aidata saavutada liidu ettepaneku omadega samu eesmärke, võib liit neid ettepanekuid põhimõtteliselt toetada. Need ettepanekud võivad puudutada IV lisas esitatud toimingute loetelu ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitlevaid kandeid VIII lisas (A1180) ja IX lisas (B1110), samuti uute kannete tegemist elektri- ja elektroonikaseadmete kohta II lisasse (erilist tähelepanu nõudvad jäätmekategooriad). Ettepanekutega elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete liigitamiseks II ja VIII lisasse võidakse tagada, et saavutatakse eelnimetatud eesmärgid seoses ühe keskkonda ja tervist kõige rohkem ohustava jäätmevooga, mis võib samas ka kõige rohkem ringmajandusele kaasa aidata.

               Konventsiooni rakendatakse liidus jäätmete direktiiviga 2008/98/EÜ, mille I ja II lisas on esitatud Baseli konventsiooni IV lisale vastavate jäätmekäitlustoimingute loetelud, ning määrusega (EÜ) nr 1013/2006, millega reguleeritakse eksporti liidust ja importi liitu ning liikmesriikidevahelisi jäätmesaadetisi (artikkel 1). Nimetatud direktiivi ja määrust kohaldatakse ka Euroopa Majanduspiirkonnas (edaspidi „EMP“).

               Kui konventsiooni II ja VIII lisa muudatused võetakse vastu, tuleb need üle võtta liidu õigusse, täpsemalt direktiivi 2008/98/EÜ ja määrusesse (EÜ) nr 1013/2006. Määruse (EÜ) nr 1013/2006 muutmine võib tähendada uute kontrollimeetmete rakendamist uute II lisasse kantud jäätmekategooriate ELi- ja EMP-siseste saadetiste suhtes ning selliste jäätmete OECD-välistesse riikidesse eksportimise keeldu. Kuigi selline olukord oleks eespool nimetatud põhjustel soovitav EList toimuva ekspordi puhul, võib sellel olla soovimatu ja probleemne mõju ringlussevõtuks mõeldud jäätmete ELi- ja EMP-sisestele saadetistele, sest nende suhtes tuleks rakendada uut teatamismenetlust. Nende saadetiste puhul tuleb juba järgida liidu jäätmealastes õigusaktides sätestatud keskkonnakaitsenõudeid ning uute haldusmenetluste kehtestamine võib muuta ringlussevõtu ELis keerukamaks ja kulukamaks ning tuua samas keskkonna seisukohast vaid piiratud kasu.

               Et säilitada liidus ja EMPs praegune olukord, st mitte rakendada konventsiooni kontrollisüsteemi, tuleks konventsiooni artikli 11 kohaselt teatada konventsiooni sekretariaadile asjaomastest sätetest ja astuda OECD otsuse kohaselt vajalikud sammud. Konventsiooni artikkel 11 võimaldab konventsiooniosalistel sõlmida kahepoolseid, mitmepoolseid ning piirkondlikke lepinguid ja kokkuleppeid jäätmete riikidevahelise veo kohta, tingimusel et need lepingud või kokkulepped on kooskõlas konventsioonis sätestatud keskkonnahoidliku jäätmekäitluse nõuetega. Nende lepingute või kokkulepete sätted peavad olema konventsiooni omadega sama keskkonnahoidlikud, kusjuures neis tuleb arvesse võtta eelkõige arenguriikide huve. Artikli 11 kohased teated on esitatud näiteks OECD otsuse kohta.

               Sellest tulenevalt nähakse käesoleva nõukogu otsuse ettepanekuga ette, et liit teatab vastavalt konventsiooni artiklile 11 sätetest, mida kohaldatakse uute jäätmekategooriate liidu- ja EMP-siseste saadetiste suhtes, niivõrd kui need sätted erinevad kavandatavast aktist, ning täpsustab, et liidu sätted põhinevad konventsiooniga kooskõlas oleval keskkonnahoidlikul jäätmekäitlussüsteemil. Olukorrast tuleb teavitada ka OECD sekretariaati, sest konventsiooni lisade muudatused ja OECD otsus on omavahel seotud.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Baseli konventsiooni osaliste konverents on Baseli konventsiooniga ettenähtud organ.

               Akt, mille lepinguosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas konventsiooni artikliga 18. See akt mõjutab ELi õigusaktide, nimelt direktiivi 2008/98/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaldamisala ja sisu. Nimetatud direktiivi ja määrusega rakendatakse Baseli konventsiooni. Selleks on neis muu hulgas sätestatud jäätmekäitlustoimingute loetelu ning jäätmete liidust eksportimise, liitu importimise ja liikmesriikidevahelise veo kord. Seda direktiivi ja määrust kohaldatakse ka EMPs. Pärast konventsiooni lisade muutmist tuleb need muudatused eelnimetatud direktiivi ja määrusega rakendada, v.a ELi siseseid jäätmesaadetisi käsitlevad sätted.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seepärast on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2020/0167 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni IV lisa muutmise ettepanekute Euroopa Liidu nimel esitamist konventsiooniosaliste konverentsi 15. istungi jaoks ning Euroopa Liidu seisukohta seoses teiste konventsiooniosaliste ettepanekutega IV lisa ja muude lisade muutmise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (edaspidi „konventsioon“) jõustus 1992. aastal ja see sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega 93/98/EMÜ
                  6
               .

               (2)Konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1013/2006
                  7
               . Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid,
                  8
                sisaldab konventsiooni IV lisas sisalduvate jäätmekäitlustoimingute loetelu.

               (3)Konventsiooni artikli 15 lõike 5 punktis b on öeldud, et konventsiooniosaliste konverents kaalub ja võtab vajaduse korral vastu konventsiooni ja selle lisade muudatusi. Konventsiooni muudatused võetakse vastu konventsiooniosaliste konverentsi istungil.

               (4)Liidu või muu konventsiooniosalise poolt konventsiooni artiklite 17 ja 18 alusel tehtud ettepaneku põhjal võib konventsiooniosaliste konverents 2021. aasta juulis toimuval 15. istungil kaaluda konventsiooni II, IV, VIII ja IX lisa muudatusi.

               (5)Liit peaks esitama ettepanekud konventsiooni IV lisa muutmiseks, et lisada üldine sissejuhatus, milles eristatakse selgelt mõisteid „lõplik kõrvaldamine“ ja „taaskasutamine“, ning selgitada, et hõlmatud on kõik jäätmekäitlustoimingud, mida tehakse või võidakse teha, olenemata nende õiguslikust seisundist või sellest, kas neid peetakse keskkonnahoidlikuks, ning et hõlmatud on ka toimingud, mis tehakse enne muude toimingute tegemist (nn vahetoimingud); et lisada pealkirjad ja sissejuhatavad tekstid, milles selgitatakse, mida mõeldakse lõpliku kõrvaldamise toimingute (IV A lisa) ja taaskasutamistoimingute (IV B lisa) all, ning et ajakohastada ja selgitada toimingute kirjeldusi, võttes arvesse teaduse, tehnika ja muud arengut pärast konventsiooni vastuvõtmist 1989. aastal, ning et tagada kõikehõlmavate sätete lisamisega, et ka kõik konkreetselt nimetamata toimingud on hõlmatud konventsiooni nõuetega.

               (6)IV lisas loetletud jäätmekäitlustoimingute kirjeldused on üldised ja neid oleks vaja selgemaks muuta. Seepärast peaks liit toetama seda, et konventsiooniosaliste konverents töötab välja selgitavad märkused või suunised nende toimingute selgemaks muutmiseks. Need selgitavad märkused või suunised peaksid sisaldama selgitusi ja näiteid hõlmatud toimingute kohta ning neid ei tuleks lisada konventsiooni teksti.

               (7)Eespool kirjeldatud ettepanekutega soovitakse tagada, et konventsiooni asjakohased kontrollimehhanismid on täielikult kohaldatavad ning aitavad seega ettepanekute vastuvõtmise korral parandada jäätmesaadetiste kontrolli; hõlbustada ebaseaduslike saadetiste vältimist; suurendada õigusselgust ning kindlustada konventsiooniosaliste hulgas jäätmekäitustoimingute ühesugune mõistmine ja tõlgendamine ning toetada keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust üleilmsel tasandil ja üleminekut üleilmsele ringmajandusele.

               (8)Peale selle peaks liit põhimõtteliselt toetama teiste konventsiooniosaliste hilisemaid muudatusettepanekuid, mis puudutavad IV lisas esitatud jäätmekäitlustoimingute loetelu, elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitlevaid praegusi kandeid VIII lisas (A1180) ja IX lisas (B1110) ning selliste jäätmete kohta uute kannete tegemist II lisasse (erilist tähelepanu nõudvad jäätmekategooriad), tingimusel et need ettepanekud võivad aidata saavutada liidu ettepaneku omadega samu eesmärke.

               (9)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, sest kavandatav akt (konventsiooni lisade muutmine) on liidu jaoks siduv ning mõjutab liidu õiguse, nimelt direktiivi 2008/98/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaldamisala ja sisu.

               (10)On asjakohane säilitada liidus ja EMPs veetavate elektri- ja elektroonikaseadmete tavajäätmete saadetistega seotud praegune olukord ning seetõttu mitte kasutada kontrollisüsteemi, mis tuleneb selliste saadetiste võimalikust lisamisest konventsiooni II lisasse. Selleks peaks liit, tagamaks, et konventsiooni II lisa muudatuste vastuvõtmise tagajärjel ei kehtestataks liidus ja EMPs veetavate tavajäätmete saadetiste suhtes lisakontrolli, kasutama vajaduse korral OECD otsuses sätestatud menetlusi
                  9
                ja konventsiooni artiklis 11 sätestatud korda, mille kohaselt võivad konventsiooniosalised omavahel või nendega, kes konventsioonis ei osale, sõlmida kahe- ja mitmepoolseid või piirkondlikke lepinguid ja kokkuleppeid ohtlike ja muude jäätmete riikidevahelise veo kohta
                  10
               ,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungil taotleb liit järgmisi eesmärke:

               (a)tagada, et konventsiooni asjakohased kontrollimehhanismid on täielikult kohaldatavad, et parandada jäätmesaadetiste kontrolli ja hõlbustada ebaseaduslike jäätmesaadetiste vältimist;

               (b)suurendada õigusselgust ning IV lisaga hõlmatud kõrvaldamistoimingute ühesugust mõistmist ja tõlgendamist konventsiooniosaliste hulgas;

               (c)toetada keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust üleilmsel tasandil ja üleminekut üleilmsele ringmajandusele.

               2.Pidades silmas Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungit ja selleks, et saavutada lõikes 1 loetletud eesmärgid, esitab liit järgmised ettepanekud:

               (a)muuta IV lisa, et lisada üldine sissejuhatus, milles eristatakse selgelt mõisteid „lõplik kõrvaldamine“ ja „taaskasutamine“, ning selgitada, et hõlmatud on kõik jäätmekäitlustoimingud, mida tehakse või võidakse teha, olenemata nende õiguslikust seisundist või sellest, kas neid peetakse keskkonnahoidlikuks, ning et hõlmatud on ka toimingud, mis tehakse enne muude toimingute tegemist (nn vahetoimingud);

               (b)muuta IV lisa, et lisada pealkirjad ja sissejuhatavad tekstid, milles selgitatakse, mida mõeldakse lõpliku kõrvaldamise toimingute (IV A lisa) ja taaskasutamistoimingute (IV B lisa) all, ning

               (c)ajakohastada ja selgitada IV lisas loetletud toimingute kirjeldusi, võttes arvesse teaduse, tehnika ja muud arengut pärast konventsiooni vastuvõtmist 1989. aastal, ning tagada kõikehõlmavate sätete lisamisega IV lisasse, et ka kõik konkreetselt nimetamata toimingud on hõlmatud konventsiooni nõuetega.

               3.Käesolevale otsusele on lisatud punktidele a–c vastav üksikasjalik ettepanek. Komisjon edastab liidu nimel selle ettepaneku konventsiooni sekretariaadile.

               4.Liit toetab seda, et konventsiooniosaliste konverents töötab välja selgitavad märkused või suunised IV lisas loetletud kõrvaldamistoimingute sisu selgitamiseks. Neid selgitavaid märkusi või suuniseid ei tuleks lisada konventsiooni teksti.

               Artikkel 2

               Liit võib toetada teiste konventsiooniosaliste muudatusettepanekuid järgmise kohta:

               1.IV lisas esitatud jäätmekäitlustoimingute loetelu;

               2.elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitlevad praegused kanded VIII lisas (A1180) ja IX lisas (B1110) ning

               3.uute kannete tegemine elektri- ja elektroonikaseadmete kohta II lisasse (erilist tähelepanu nõudvad jäätmekategooriad),

               tingimusel et need aitavad saavutada liidu eesmärke, mis on loetletud artikli 1 lõikes 1.

               Artikkel 3

               Olenevalt olukorra arengust konventsiooniosaliste konverentsi 15. istungil võivad liidu esindajad liikmesriikidega kohapeal koordinatsioonikohtumistel konsulteerides kokku leppida artiklites 1 ja 2 osutatud seisukoha täpsustamises ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 4

               Kui Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungil muudetakse konventsiooni asjakohaseid lisasid, võtab liit vajaduse korral OECD otsuse ja konventsiooni artikli 11
                  11
                alusel nõutavad meetmed, tagamaks, et see ei mõjuta liidus ja EMPs veetavate tavajäätmete saadetiste suhtes praegu tehtavat kontrolli.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu otsus 93/98/EMÜ ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva, 22. märtsil 1989 vastu võetud konventsiooni (Baseli konventsiooni) ühenduse nimel sõlmimise kohta (EÜT L 39, 16.2.1993, lk 1).

                     (2)

                        Konventsiooni artikliga 4A, mis jõustus 2019. aasta detsembris, on keelatud konventsiooniga hõlmatud ohtlike jäätmete igasugune piiriülene vedu kõigi VII lisas loetletud osaliste (konventsiooniosalised ja teised riigid, kes on OECD liikmed, EL, Liechtenstein) territooriumilt VII lisas loetlemata riikidesse.

                     (3)

                        Täpsemat teavet saab Baseli konventsiooni veebisaidilt, vt
                  http://www.basel.int/Implementation/LegalMatters/LegalClarity/ReviewofAnnexes/AnnexesI,III,IVandrelatedaspectsofAnnexes/tabid/6269/Default.aspx
                  .

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid (muudetud) (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (muudetud) (ELT L 190, 12.7.2006, lk 1).

                     (6)

                        Nõukogu 1. veebruari 1993. aasta otsus 93/98/EMÜ ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva konventsiooni (Baseli konventsiooni) ühenduse nimel sõlmimise kohta (EÜT L 39, 16.2.1993, lk 1).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (muudetud) (ELT L 190, 12.7.2006, lk 1).

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid (muudetud) (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

                     (9)

                        Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) nõukogu otsus C(2001)107/FINAL taaskasutatavate jäätmete üle piiri toimetamise kontrolli käsitleva otsuse C(92)39/FINAL läbivaatamise kohta (edaspidi „OECD otsus“).

                     (10)

                        Väärib märkimist, et liit on Baseli konventsiooni artikli 11 kohase korra rakendamisel edasijõudnud etapis, mistõttu ei pruugi olla vaja seda käesolevas nõukogu otsuses mainida.

                     (11)

                        Vt allmärkus 10.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.8.2020
            COM(2020) 362 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni IV lisa muutmise ettepanekute Euroopa Liidu nimel esitamist konventsiooniosaliste konverentsi 15. istungi jaoks ning Euroopa Liidu seisukohta seoses teiste konventsiooniosaliste ettepanekutega IV lisa ja muude lisade muutmise kohta

               LISA

               ELi ettepanek Baseli konventsiooni IV lisa muutmiseks (IV lisa uue teksti ettepanek):

               IV lisa
                  1

               Kõrvaldamistoimingud

               Kõrvaldamistoiminguid on kaht liiki: taaskasutamistoimingud ja taaskasutamist mittevõimaldavad toimingud. A osa sisaldab taaskasutamist mittevõimaldavaid toiminguid ja B osa taaskasutamistoiminguid.

               See lisa hõlmab kõrvaldamistoiminguid, sealhulgas vahetoimingud.

               Lisa hõlmab kõiki kõrvaldamistoiminguid olenemata nende õiguslikust seisundist ja seega ka olenemata sellest, kas neid peetakse keskkonnahoidlikuks.

               A.
                     Taaskasutamist mittevõimaldavad toimingud

               Taaskasutamist mittevõimaldav toiming on toiming, mis ei ole taaskasutamistoiming, isegi kui toimingu teisene tagajärg on ainete või energia taasväärtustamine.

               D*1
                     Ladestamine maapealsesse prügilasse, mis on keskkonnast isoleeritud

               D*2
                     Paigutamine maapealsetesse basseinidesse (nt vedelike või setete paigutamine maapealsetesse kaevanditesse või rikastamisjääkide hoidlatesse või tammidesse)

               D*3
                     Muu kui punktidega D*1 ja D*2 hõlmatud maapealne ladestamine (nt maapealne püsiladustamine)

               D*4
                     Maa-alune püsiladustamine (nt konteinerites jäätmete paigutamine kaevandustesse)

               D*5
                     Muu kui punktiga D*4 hõlmatud maasse ladestamine (nt pumpamine puuraukudesse, looduslikes tühemikes olevatesse soolakuplitesse)

               D*6
                     Kohapealne pinnastöötlus (nt biolagundamine või keemiline töötlus pinnases)

               D*7
                     Heitmine veekogudesse, v.a merre/ookeani

               D*8
                     Heitmine merre/ookeani, sh ladestamine merepõhja

               D*9
                     Paiskamine atmosfääri (nt suru- või veeldatud gaaside ventileerimine)

               D*10
                     Muu kui B osa punktiga R*5 hõlmatud termiline töötlemine (nt põletamine)

               D*11
                     Muud kui punktides D*1–D*10 loetletud lõpliku kõrvaldamise toimingud

               D*12
                     Bioloogiline töötlemine enne A osas loetletud mis tahes toimingut

               D*13
                     Füüsiline/mehaaniline töötlemine (nt aurutamine, kuivatamine), füüsikaline/keemiline töötlemine (nt lahustiga ekstraheerimine), keemiline töötlemine (nt neutraliseerimine, sadestamine) ning immobiliseerimine (nt stabiliseerimine, tahkestamine) enne A osas loetletud mis tahes toimingut

               D*14
                     Muu kui punktiga D*15 hõlmatud mehaaniline töötlemine (nt demonteerimine, sortimine, purustamine, kokkupressimine, granuleerimine, tükeldamine, konditsioneerimine, eraldamine) enne A osas loetletud mis tahes toimingut

               D*15     Jäätmete segamine, sh jäätmesegude koostamine enne A osas loetletud mis tahes toimingut

               D*16     Ümberpakkimine enne A osas loetletud mis tahes toimingut

               D*17
                     Muu kui punktidega D*12–D*16 hõlmatud töötlemine enne A osas loetletud mis tahes toimingut

               D*18
                     Ajutine ladustamine A osas loetletud mis tahes toiminguks

               B.
                     Taaskasutamistoimingud

               Taaskasutamistoiming on toiming, mille peamine tulemus on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et need asendavad teisi materjale, mida muidu oleks kasutatud teatava funktsiooni täitmiseks, või jäätmete ettevalmistamine selle funktsiooni täitmiseks kas tootmises või majanduses laiemalt.

               R*1
                     Korduskasutamiseks ettevalmistamine (nt kontrollimine, puhastamine, parandamine, renoveerimine)

               R*2
                     Orgaaniliste ainete ringlussevõtt

               R*3
                     Metallide ja metalliühendite ringlussevõtt

               R*4
                     Muude anorgaaniliste ainete ringlussevõtt

               R*5
                     Termiline töötlemine põhieesmärgiga toota energiat

               R*6
                     Muu kui punktides R*1–R*5 loetletud taaskasutamine

               R*7
                     Bioloogiline töötlemine enne B osas loetletud mis tahes toimingut

               R*8
                     Füüsiline/mehaaniline töötlemine (nt aurutamine, kuivatamine), füüsikaline/keemiline töötlemine (nt lahustiga ekstraheerimine) ning keemiline töötlemine (nt neutraliseerimine, sadestamine) enne B osas loetletud mis tahes toimingut

               R*9
                     Muu kui punktiga R*10 hõlmatud mehaaniline töötlemine (nt demonteerimine, sortimine, purustamine, kokkupressimine, granuleerimine, tükeldamine, konditsioneerimine, eraldamine) enne B osas loetletud mis tahes toimingut

               R*10     Jäätmete segamine, sh jäätmesegude koostamine enne B osas loetletud mis tahes toimingut

               R*11     Ümberpakkimine enne B osas loetletud mis tahes toimingut

               R*12
                     Muu kui punktidega R*7–R*9 hõlmatud töötlemine enne B osas loetletud mis tahes toimingut

               R*13
                     Ajutine ladustamine B osas loetletud mis tahes toiminguks

                     (1)

                        Selle lisa muudatused jõustuvad [kuupäev – kaks aastat pärast seda, kui konventsiooniosaliste konverents on dokumendi vastu võtnud] ja tärne ei kasutata enam alates [kuupäev – neli aastat pärast seda, kui konventsiooniosaliste konverents on dokumendi vastu võtnud].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 367 final
            2020/0170(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes (Eelarverida 12.02.01 – Finantsteenused)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP ja EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

                  Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. Otsust on vaja, et EMP ja EFTA riigid saaksid osaleda liidu programmides ja meetmetes, mida rahastatakse Euroopa Liidu eelarvest. Käesoleval juhul esitatakse muudatusettepanek selleks, et lubada EMP ja EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvesse lisatud eelarvereaga 12 02 01 („Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine“) seotud liidu meetmetes.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikult kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva nõukogu ettepaneku materiaalõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

                  Menetlusõiguslik alus on EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõige 3, millega nähakse ette, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta kõnealuses lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  EMP ja EFTA riigid osalevad liidu eelarve eelarverea 12 02 01 („Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine“) rahastamisel. Täpne summa määratakse kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Kooskõlas EMP lepingu protokolliga nr 32 laekuvad EMP ja EFTA riikide iga-aastased osamaksed igal aastal 31. augustiks pärast seda, kui Euroopa Komisjon on koostanud ELi rahastamisnõude ja esitanud selle EMP ja EFTA riikidele 15. augustiks.

                  Seetõttu on ühiskomitee otsuse eelnõu jaanuari ja augusti vahelise ajavahemiku katmiseks tagasiulatuvalt kohaldatav alates jaanuarist. Seeläbi tagatakse kogu kalendriaasta vältel EMP lepingus sätestatud koostöö järjepidevus.

                  Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               2020/0170 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes

                  (Eelarverida 12.02.01 – Finantsteenused)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  1
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  2
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31.

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud finantsteenustega.

               (5)Seetõttu tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks jätkuda ka pärast 31. detsembrit 2019.

               (6)Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (2)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 367 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes(Eelarverida 12.02.01 - Finantsteenused)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud finantsteenuste ühtse turu rakendamise ja arendamisega.

               (2)Seepärast tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2020,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 7 lõikes 11 asendatakse sõnad „ja 2019.“ sõnadega „, 2019. ja 2020.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.8.2020
            COM(2020) 368 final
            2020/0171(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes (eelarverida 02.03.01 „Siseturg“ ja eelarverida 02.03.04 „Siseturu haldamise vahendid“)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Siseturu nõutava õiguskindluse ja ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

               Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. Otsust on vaja, et EMP EFTA riigid saaksid osaleda liidu programmides ja meetmetes, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarve eelarveridadelt. Käesoleval juhul esitatakse muudatusettepanek selleks, et EMP EFTA riigid (Norra, Island ja Liechtenstein) saaksid osaleda Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve eelarverealt 02 03 01 (Siseturg) ja 02 03 04 (Siseturu haldamise vahendid) rahastatavates liidu meetmetes.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikult kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga tugevdada püsivalt ja tasakaalustatult lepinguosaliste vahelisi kaubandus- ja majandussidemeid võrdsetes konkurentsitingimustes ja järgida samu eeskirju, et luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  1
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta kõnealuses lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  EMP EFTA riigid osalevad eelarverea 02 03 01 (Siseturg) ja eelarverea 02 03 04 (Siseturu haldamise vahendid) rahastamisel. Täpne summa määratakse kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               5.MUU TEAVE

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Kooskõlas EMP lepingu protokolliga nr 32 laekuvad EMP EFTA riikide iga-aastased osamaksed igal aastal 31. augustiks vastavalt Euroopa Komisjoni koostatavatele ELi rahastamisnõuetele, kes esitab need EMP EFTA riikidele aasta 15. augustiks.

               Seetõttu on ühiskomitee otsuse eelnõu jaanuari ja augusti vahelise ajavahemiku katmiseks tagasiulatuvalt kohaldatav alates jaanuarist. Seeläbi tagatakse kogu kalendriaasta vältel EMP lepingus sätestatud koostöö järjepidevus.

                  Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               2020/0171 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes

                  (eelarverida 02.03.01 „Siseturg“ ja eelarverida 02.03.04 „Siseturu haldamise vahendid“)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  2
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31 (edaspidi „protokoll nr 31“).

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja arendamisega.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuaril 2020.

               (6)Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (3)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,XXX

               EEE/111/2020

            [...](2020) XXX draft
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes(eelarverida 02.03.01 „Siseturg“ ja eelarverida 02.03.04 „Siseturu haldamise vahendid“)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja selle arendamisega ning siseturu haldamise vahenditega.

               (2)Seepärast tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2020,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 7 lõigetes 12 ja 14 asendatakse tekst „ja 2019.“ tekstiga „, 2019. ja 2020.“.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated
                  1*.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                     (1)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.]