               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.5.2016
            COM(2016) 282 final
            2016/0147(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga loodud ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses Gruusia taotlusega ühineda kõnealuse konventsiooniga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis
                  1
                (edaspidi „konventsioon“) kehtestatakse sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel.

               Konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et kolmandad isikud võivad konventsiooni osaliseks saada, kui kandidaatriigil või -territooriumil on vähemalt ühe konventsiooniosalisega sõlmitud kehtiv, sooduspäritolureegleid hõlmav vabakaubandusleping. Konventsiooni artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et konventsiooni mõistes tähendab kolmas isik mis tahes naaberriiki või -territooriumi, mis ei kuulu konventsiooniosaliste hulka.

               Gruusia esitas 23. septembril 2015 konventsiooni hoiulevõtjale (Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat) kirjaliku taotluse konventsiooniosaliseks saamiseks.

               Gruusia ametiasutused kinnitavad, et Gruusia on sõlminud vabakaubanduslepingu kahe konventsiooniosalisega, nimelt ELi ja Türgiga. Seega täidab Gruusia konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimust, mis võimaldab saada konventsiooniosaliseks.

               Kooskõlas konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktiga b tuleks seega konventsiooni ühiskomiteele esitada taotlus, et võetaks vastu otsus, millega kutsutakse Gruusiat konventsiooniga ühinema. Ühiskomitees võetava ELi seisukoha kehtestab nõukogu.

               Komisjoni sõnul ei ole Gruusia ühinemiseks vaja võtta üleminekumeetmeid vastavalt konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktile c.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Nõukogu otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               •Vahendi valik

               Kavandatav vahend: nõukogu otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Konventsiooniosalisi ja liikmesriike teavitati taotlusest konventsiooni ühiskomitee kohtumisel 25. novembril 2015.

               •
                     Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

               •
                     Mõju hindamine

               Mõju hindamine ei olnud vajalik, kuna kolmanda isiku ühinemine konventsiooniga toimub vaid tingimusel, et kolmandal isikul on kehtiv vabakaubandusleping vähemalt ühe konventsiooniosalisega.

               2016/0147 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga loodud ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses Gruusia taotlusega ühineda kõnealuse konventsiooniga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlik konventsioon
                  2
                (edaspidi „konventsioon“) jõustus 1. detsembril 2012.

               (2)Konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et kolmandad isikud võivad konventsiooni osaliseks saada, kui kandidaatriigil või -territooriumil on vähemalt ühe konventsiooniosalisega sõlmitud kehtiv, sooduspäritolureegleid hõlmav vabakaubandusleping.

               (3)Gruusia esitas 23. septembril 2015 konventsiooni hoiulevõtjale kirjaliku taotluse konventsiooniosaliseks saamiseks.

               (4)Gruusia on sõlminud kehtiva vabakaubanduslepingu kahe konventsiooniosalisega, nimelt Türgi ja EL-iga, ning ta täidab konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimust, mis võimaldab saada konventsiooniosaliseks.

               (5)Kooskõlas konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktiga b võtab ühiskomitee vastu otsuse kolmandale isikule konventsiooniga ühinemise kutse esitamise kohta.

               (6)Liidu seisukoht ühiskomitees on nõustuda otsusega, mis lubab Gruusial konventsiooniga ühineda,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu seisukoht Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni ühiskomitees seoses Gruusia taotlusega ühineda kõnealuse konventsiooniga põhineb ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Liidu esindajad ühiskomitees võivad otsustada teha nimetatud otsuse eelnõus väiksemaid muudatusi ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Ühiskomitee otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

                     (2)
                  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.5.2016
            COM(2016) 282 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel Euroopa - Vahemere piikonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga loodud ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses Gruusia taotlusega ühineda kõnealuse konventsiooniga

               MANUS

               Eelnõu:
               Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite PIIRKONDLIKU KONVENTSIOONI ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr

               kuupäev

               seoses Gruusia taotlusega ühineda Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga

               Ühiskomitee,

               võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikku konventsiooni,
                  1
                (edaspidi „konventsioon”),

               ning arvestades järgmist:

               (1)Konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et kolmandad isikud võivad konventsiooni osaliseks saada, kui kandidaatriigil või -territooriumil on vähemalt ühe konventsiooniosalisega sõlmitud kehtiv, sooduspäritolureegleid hõlmav vabakaubandusleping.

               (2)Gruusia esitas 23. septembril 2015 konventsiooni hoiulevõtjale kirjaliku taotluse konventsiooniosaliseks saamiseks.

               (3)Gruusial on kehtiv vabakaubandusleping kahe konventsiooniosalisega ja ta täidab konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimust, mis võimaldab saada konventsiooniosaliseks.

               (4)Kooskõlas konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktiga b võtab ühiskomitee vastu otsuse kolmandale isikule konventsiooniga ühinemise kutse esitamise kohta,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Gruusiat kutsutakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga ühinema.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                  Ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                     (1)
                  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.


				|

		52011PC0339

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/008 AT/AT&S, Austria) /* KOM/2011/0339 lõplik */

			   	SELETUSKIRI
Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset
finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006.
aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1]
punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi
ka „fond”) kasutada igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro
võrra suurem finantsraamistiku asjakohastes rubriikides ettenähtust.
Fondist abi saamise tingimused on sätestatud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2].
11. märtsil 2010 esitas Austria taotluse EGF/2010/008
AT/AT&S fondist abi saamiseks AT&Sis Austrias toimunud koondamiste
tõttu.
Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas
komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses
määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud.
TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS
 Põhiandmed ||
 EGFi viitenumber: || EGF/2010/008
 Liikmesriik: || Austria
 Artikkel 2 || c) - erakorralised asjaolud
 Põhiettevõte || AT&S (Austria Technologie & Systemtechnik Aktiengesellschaft)
 Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 0
 Vaatlusperiood: || 1.9.2009 – 31.12.2009
 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg: || 15.9.2009
 Taotluse esitamise kuupäev: || 11.3.2010
 Koondamised vaatlusperioodil: || 167
 Koondamised enne ja pärast vaatlusperioodi: || 0
 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 167
 Abi vajavate koondatud töötajate arv: || 74
 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 1 806 658
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 72 000
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 3,8
 Eelarve kokku (eurodes) || 1 878 658
 Fondi toetus eurodes (65 %) || 1 221 128
1.
Taotlus esitati komisjonile 11. märtsil 2010 ning
sellele lisati täiendavat teavet viimati 22. veebruaril 2011.
2.
Taotlus vastab fondi kasutamise tingimustele, mis
on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2
punktis c, ning see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5
sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.
Koondamiste seos globaliseerumisest
tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse
finants- ja majanduskriisiga
3.
Austria väidab koondamiste ning ülemaailmse
finants- ja majanduskriisi vahelise seose kohta, et trükkplaatide[4] tootmine on Euroopas juba mõnda aega
järginud sama suunda kui Euroopa mobiiltelefonide tootmise sektor, st et
masstootmine viiakse üle madalapalgalistesse riikidesse, peamiselt Aasiasse ja
eriti Hiinasse. Suur osa mobiiltelefone ja nende seadmeid toodetakse Aasias ning
peaaegu kolmveerand maailma trükkplaatide toodangust valmistatakse seal (vahetu
läheduse tegur). Austria selgitab, et kuna komisjon on eelnevalt heaks kiitnud
mitmed taotlused EGFist abi saamiseks mobiiltelefonide sektoris, siis on ta
sellega juba tunnistanud, et selline tootmisvõimsuse üleviimine kujutab endast
struktuurilist muutust maailmakaubanduses.
4.
Tsiteerides Saksamaal asuva trükkplaaditööstuse
liidu (Verband der Leiterplattenindustrie VdL) 2009. aasta mai
turuanalüüsi, osutab Austria sellele, et Euroopa trükkplaatide tootmismaht
langes 2008. aastal 10,8 % võrreldes eelneva aastaga, samas kui langus oli
vähem märgatav Kagu-Aasias, sealhulgas Hiinas (‑5,4 %) ning
ülemaailmselt (-4,8 %). Euroopa trükkplaaditootjate arv langes 333-lt 2007.
aastal 307-ni 2008. aastal.
5.
AT&S on üks juhtivaid trükkplaaditootjaid ning
üks Euroopa suurimaid tootjaid, kellel on mitu tootmispaika Austrias (Leoben
Steiermargis, Fehring Steiermargis, Klagenfurt Kärntenis) ning Hiinas (Shanghai
ettevõte 2002. aastast), Indias (Nanjangudi ettevõte 1999. aastast alates) ja
Koreas (Ansani ettevõte 2006. aastast alates).
Pärast nõudluse langust trükkplaatide järele (-40 %
2008/2009 ettevõtlusaastal võrreldes eelneva aastaga) otsustas AT&S 2008.
aasta novembris viia kogu trükkplaatide masstootmise Leobenist üle Shanghaisse,
mille tagajärjeks oli Steiermargi ettevõtte väiksemaks muutumine ning
koondamiste jada rohkem kui aasta vältel. Austriasse jäi vaid väikese ja
keskmise suurusega partiide tootmine Euroopa turu jaoks, millega varustatakse
peamiselt ELi autotööstust ja tööstussektoreid.
Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus
artikli 2 punktis c esitatud kriteeriumidele
6.
Austria esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 2 punktis c esitatud sekkumiskriteeriumi alusel. Selle sättega
võimaldatakse teha taotleja suhtes erandit artikli 2 punktides a ja b
sätestatud nõuetest väikeste tööturgude või eriolukorra puhul, kus koondamistel
on tööhõivele ja kohalikule majandusele tõsised tagajärjed. Sellisel juhul peab
taotleja täpsustama, millistele peamistele toetuskõlblikkuse nõuetele taotlus
ei vasta ja millisest nõudest ta seega erandit taotleb.
Austria ametiasutused täpsustasid, et taotletakse
erandit artikli 2 punktist a, kus tavapärane toetuskõlblikkuse alammäär on 500
koondamist nelja kuu jooksul.
7.
Taotluses on märgitud 167 koondamist AT&S
Leobeni ettevõttes nelja kuu jooksul 1. septembrist 2009 kuni 31. detsembrini 2009.
Koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise
lõigu teise taande kohaselt.
Taotluses märgitud pikem koondamiste jada Leobeni
ettevõttes on järgmine: 2008. a. detsembri keskel koondati 298 töötajat,
neljakuulise vaatlusperioodi jooksul 2009. a. septembrist detsembrini koondati 167
töötajat ning 2008. a. novembrist kuni 2009. a. augustini koondati 138 ajutist
töötajat enne nende lepingute lõppemist. Kokku koondati 603 inimest 13 ½ kuu
jooksul. Juba varem, 2006. aastal kaotati veel 200 töökohta AT&S
Fohndorfi ettevõtte sulgemise tõttu, mis asus 50km kaugusel Leobenist. AT&S
teavitas Austria ametiasutusi kollektiivse koondamise plaanidest mitmel korral
vastavalt Austria varases hoiatussüsteemis (Frühwarnsystem) (Arbeitsmarktförderungsgesetz/AMFG paragrahv 45a) sätestatud konkreetsetele
tähtaegadele. Austria
õigusaktides kohaldatavate teavitamiseeskirjade tõttu ei olnud võimalik
koostada kombineeritud EGF taotlust, mis hõlmaks kõiki koondatud töötajaid.
8.
Austria ametiasutuste sõnul on Leobeni olukord väga
tõsine. Piirkonna töötuse tase oli 2009. aasta augustiks kasvanud 51,6 %
võrreldes eelneva aastaga ja saada on vähe töökohti (töötuna oli registreeritud
1746 inimest ja vabu töökohti oli 180). Austria väidab, et AT&Sis toimunud
koondamised avaldavad märkimisväärset mõju Leobeni piirkonnale ning seda
ümbritsevale NUTS III piirkonnale Ida Ülem-Steiermark, kuna sealsel
tööturul ei ole piisavalt töövõimalusi töötajatele, kellest paljud on ettevõtte
poolt koolitatud madalama kvalifikatsiooniga töötajad. Selles NUTS III
piirkonnas on probleemiks ka keskmisest kõrgem rahvastiku vähenemine ja vananemine.
Lisaks viitab taotleja asjaolule, et pikaajaline töötus Steiermargis
(NUTS II piirkond) on üldiselt kõrgem kui riigi keskmine, ning et
Steiermargi piirkondlik SKP on riigi keskmisest madalam.
9.
Steiermarki on mõjutanud ka teised massilised
koondamised, mille kohta on komisjonile esitatud EGFist toetuse saamise
taotlused: autotööstusega seotud 744 koondamist üheksakuulise ajavahemiku
jooksul (EGF/2009/009, heaks kiidetud eelarvepädevate institutsioonide poolt 2009.
aastal, ELT L 347, 24.12.2009) ning metallitootmisega seotud 476 koondamist
üheksakuulise ajavahemiku jooksul (taotlus EGF/2010/007, mille kohta on
koostamisel komisjoni ettepanek).
10.
Komisjoni talitused arvavad, et kõnealused 167
koondamist koos samal põhjusel enne neljakuulist vaatlusperioodi tehtud
koondamistega avaldavad tõsist mõju kohalikule ja NUTS III taseme
tööhõivele ja majandusele ning et arvestades Austria massilistest koondamistest
teavitamise erilisi eeskirju, on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti c
kohased erandliku olukorra tingimused täidetud.
Selgitus koondamiste ettenägematuse
kohta
11.
Austria väidab, et sellise ulatusega koondamisi ei
olnud võimalik ette näha, hoolimata sellest, et trükkplaatide masstootmise
nihkumine Aasiasse oli olnud trendiks juba mõned aastad. AT&S oli
kavatsenud jätta trükkplaatide eriliste kõrgtehnoloogiliste osade tootmise
Austriasse, kuid see plaan ei teostunud, kuna rahanduslik ja majanduslik
olukord halvenes 2008. ja 2009. aastal, sealhulgas suurenes surve
ostuhindadele, USA dollar nõrgenes euro suhtes ning Euroopa ettevõtetes toimus
palgatõus.
Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed
ning abi vajavate töötajate kirjeldus
12.
Taotluses osutatakse ühes ettevõttes AT&S
(Austria Technologie & Systemtechnik Aktiengesellschaft) toimunud 167
koondamisele neljakuulise vaatlusperioodi jooksul. 74 neist töötajaist (44,3 %)
vajavad abi fondist AT&S-Unternehmensstiftung, mis on ettevõtte-tüüpi
tööhõivefond, nagu see on määratletud riiklikus direktiivis AMF/18-2010[5]. Ülejäänud töötajatest, kes fondiga ei
liitunud, leidis osa uue töö, kuid teised ei olnud huvitatud fondiga
liitumisest.
13.
Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt:
 Kategooria || Koondatute arv || Protsent
 Mehed || 43 || 58,1
 Naised || 31 || 41,9
 ELi kodanikud || 72 || 97,3
 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 2 || 2,7
 15–24aastased || 2 || 2,7
 25–54aastased || 65 || 87,8
 55–64aastased || 7 || 9,5
 üle 64aastased || 0 || 0,0
14.
Eespool kirjeldatud kategooriates ei ole ühtegi
töötajat pikaajalise terviseprobleemi või puudega.
15.
Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine:
 Kategooria || Koondatute arv || Protsent
 Tehnikud ja tehnilised töötajad || 22 || 29,7
 Kontoriametnikud || 3 || 4,1
 Masinaoperaatorid ja koostajad || 49 || 66,2
16.
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7
on Austria kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige
sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja
naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisest hoidumise põhimõtteid.
Asjaomase territooriumi ning selle
asutuste ja huvirühmade kirjeldus
17.
Koondamistega on seotud NUTS II tasandi
piirkond Steiermargi liidumaa (Steiermark, AT22), üks Austria üheksast
liidumaast ning NUTS III tasandi piirkond Ida Ülem-Austria (Östliche
Obersteiermark, AT223), täpsemalt Leobeni piirkond, mille keskuseks on Leobeni
linn. Steiermark on peamiselt tööstuspiirkond[6]
ning selle majandus sõltub olulisel määral vähestest suurtest elektroonika- ja
metallitööstuse ettevõtetest nagu AT&S ja Voestalpine kontsern.
18.
Peamised sidusrühmad on Steiermargi piirkondlik
valitsus (Amt der Steiermärkischen Landesregierung),
Steiermargi ja Leobeni piirkonna riiklikud tööhõiveteenistused (Landes-
und Bezirksgeschäftsstellen des Arbeitsmarktservice/AMS), Steiermargi
majanduskoda (Wirtschaftskammer Steiermark),
metalli-tekstiili-toiduainetetööstuse ametiühing (Gewerkschaft
Metall-Textil-Nahrung) Austria ametiühingute liidu (Österreichische
Gewerkschaftsbund /ÖGB) katuse all ning Regionalmanagement
Obersteiermark Ost GmbH, mis on üks Austria piirkondliku arengu büroodest, kes
edendavad kestliku piirkondliku poliitika arengut.
Koondamiste oodatav mõju kohalikule,
piirkondlikule või riigi tööhõivele
19.
AT&S oli kuni 2008. aasta detsembrini piirkonna
suurim tööandja. Austria väidab, et kõnealused 167 koondamist nelja kuu jooksul
koos enne vaatlusperioodi tehtud koondamistega (loetletud punktis 7) on viinud
kohaliku ja piirkondliku tööturu väga raskesse olukorda.
Statistik Austria ja Leobeni riikliku
tööhõiveteenistuse andmetele viidates väidab Austria, et AT&Sis toimunud
koondamised avaldavad märkimisväärset mõju Leobeni piirkonnale ning seda
ümbritsevale NUTS III piirkonnale, kuna sealsel tööturul ei ole piisavalt
töövõimalusi koondatud töötajatele, kellest paljud on madalama
kvalifikatsiooniga töötajad, keda ettevõte koolitas konkreetse töö jaoks.
Leobeni töötuse tase oli 2009. a. augustiks kasvanud 51,6 % võrreldes
eelneva aastaga (töötuna oli registreeritud 1746 inimest ja vabu töökohti oli 180).
Selline tööpuuduse kasv on järsem kui Steiermargis (+33,7 %) ja riigi
tasandil (+30 %). Selles NUTS III piirkonnas on probleemiks ka
keskmisest kõrgem rahvastiku vähenemine ja vananemine. Lisaks viitab taotleja
asjaolule, et pikaajaline töötus Steiermargis (NUTS II piirkond) on
üldiselt kõrgem kui riigi keskmine, ning et Steiermargi piirkondlik SKP on
riigi keskmisest madalam (2006. a. andmed)[7].
Rahastatav individuaalsete teenuste
kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle
täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega
20.
Kavandatud on järgmised meetmed, mis kõik kokku
moodustavad individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on
aidata 74 abi vajaval töötajal naasta tööturule. Meetmete eest hoolitseb
AT&S-Unternehmensstiftung, ettevõtte-tüüpi tööhõivefond, mis rajati
aastatel 2009. aasta jaanuaris äriühingu sotsiaalse kava osana pärast
läbirääkimisi sotsiaalpartneritega 2008. aasta lõpus. Individuaalsete meetmete
eest vastutab Team 4 Projektmanagement GmbH.
21.
Fondiga liitunud 74 abisaava töötaja suhtes
võetavaid meetmeid kontrollib fondinõukogu, kuhu kuuluvad Steiermargi riiklik
tööturuteenistus (AMS, Arbeitsmarktservice), tööandjate ja töötajate esindajad
ning Steiermargi liidumaa. Viimane tagab ka koordineerimise piirkonna muude
tööturupoliitika meetmetega. Hinnatakse iga EGFi kaasrahastatud meetme
tähendust tööturu jaoks ning tagatakse meetmete vastavus fondi eeskirjadele
(Stiftungsordnung) ja muudele kohaldatavatele eeskirjadele. Jälgitakse iga
üksiku töötaja arengut, et tagada programmi alguses kokkulepitud plaanide
täideviimine. Kooskõlas töötuskindlustuse seaduse
(Arbeitslosenversicherungsgesetz) paragrahviga 18 peavad töötajad osalema
programmis täistööajaga.
–
Teave tööhõivefondi ja sellega liitumise kohta: üldine teave kõigile koondatud töötajatele ning võimalus esitada
avaldus tööhõivefondiga liitumiseks. Eelarve on koostatud 74 inimese kohta.
–
Ametialane suunitlus (kolm moodulit): eelarve on koostatud 73 inimese kohta. Tavaline kestus on kuus
nädalat, mida on erandjuhtudel võimalik pikendada kaheteistkümne nädalani. See
koosneb kolmest moodulist: kohustuslik kaardistamine/profileerimine, sobiva
töökoha leidmine koos võimaluse korral otsese suunamisega vabadele töökohtadele
ning ülejäänutele realistliku kutsealase arengukava koostamine. Viimase mooduli
puhul koostatakse leping, millele kirjutavad alla töötaja, tööhõivefond ning
piirkondlik tööhõiveteenistus, ning sellest lepingust saab osaleja jaoks fondi
tegevuses osalemise põhikava.
–
Aktiivne tööotsimine:
See meede on eelkõige suunatud osalejatele, kes pärast kutsealast
suunitlust ei soovi omandada kõrgemat kvalifikatsiooni. See on ette nähtud 18
töötajale. Aktiivne tööotsimine toimub tihedas koostöös kohaliku
tööhõiveteenistusega ning see kestab tavaliselt 14 nädalat, mida saab
erandjuhtudel pikendada 22 nädalani näiteks üle 50aastaste osalejate või
piiratud töövõimega isikute puhul. Samuti saavad seda meedet kasutada töötajad,
kes on lõpetanud koolitusmeetme.
–
Individuaalne koolitus:
See meede on kavandatud 73 töötajale ja sellega kaetakse igasugune koolitus,
mille Steiermargi riiklik tööhõiveteenistus oma meetmete kataloogis heaks on
kiitnud. Kataloogis mitteolevaid koolitusi saab tööhõiveteenistuses
individuaalses korras heaks kiita, kui need koolitused on kooskõlas töötaja
lepingukohase kutsealase arengukavaga. Pakutavate koolituste näited on
järgmised: pikemad kursused, mille tulemusel omandatakse kõrgem kvalifikatsioon
(Fachhochschule, ülikool, kolledž), klassikaline oskuste täiendamine töötajate
eelnevatel kutsealadel (nt meistrikoolitus) ning samuti põhikoolitust, et
valmistada ette karjäärimuutuseks näiteks tervisevaldkonnas. Osa koolitusest ja
kutseõppest ei vaja EGFi kaasrahastamist, kuna Austria haridussüsteemis antakse
seda tasuta. Juhul, kui kokkulepitud koolitusprogramm kestab kauem kui EGFi
rakendusperiood, hoolitsevad täiendava rahastamise eest[8]ühiselt AT&S, riiklik tööhõiveteenistus
ning Steiermargi liidumaa.
–
Õppe- ja tööotsimistoetused[9]: Seda toetust
makstakse kõigile 74 töötajale ainult tööhõivefondi kvalifikatsioonimeetmes ja
aktiivse tööturule naasmise meetmes osalemise ajal. Esimese kuu jooksul
makstakse igale töötajale 350 eurot kuus ning sealt edasi 70 eurot kuus. See
toetus koos päevarahadega ei tohi olla suurem kui töötaja töötushüvitise
arvutamise alus. Töötushüvitiste maksmine peatatakse õppetoetuste maksmise
ajaks.
–
Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal[10]: Seda toetust
makstakse kõigile 74 töötajale ainult tööhõivefondi kvalifikatsioonimeetmes ja
aktiivse tööturule naasmise meetmes osalemise ajal. See võimaldab igal
koondatud töötajal tõsiselt täisajaga meetmes osaleda. Kulu ühe töötaja kohta
kuus on 950 eurot. See toetus koos õppe- ja tööotsimistoetusega ei tohi olla
suurem kui töötaja töötushüvitise arvutamise alus. Töötushüvitiste maksmine
peatatakse päevarahade maksmise ajaks.
22.
Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on
taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3,
koosnevad kuludest ettevalmistustegevusele, teavitamisele ja reklaamile ning
AT&S haldamisele ja kontrollitegevustele. Kõik meetmes osalevad partnerid
on kohustatud teavitama fondilt saadavast toetusest. Fondi halduskulud
arvutatakse proportsionaalselt tegelikult osalenud inimeste arvu järgi ning
need ei või ületada 271 eurot inimese kohta.
23.
Individuaalsed teenused, mida Austria ametiasutused
kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Austria ametiasutuste hinnangu
kohaselt on teenuste kogumaksumus 1 806 658 eurot ja fondi toetuse
rakendamisega seotud kulud moodustavad 72 000 eurot (3,8 %
kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 1 221 128 eurot (65 %
kogukuludest).
 Meetmed || Toetust saavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust saava töötaja kohta (eurodes] || Kulu kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes)
 Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik)
 Teave tööhõivefondi ja sellega liitumise kohta || 74 || 300 || 22 200
 Ametialane suunitlus – kolm moodulit (Berufsorientierung – 3 Module) || 73 || 1 000 || 73 000
 Kestev konsultatsioon ja aktiivne tööotsimine (laufende Beratung und aktive Jobsuche) || 18 || 1 000 || 18 000
 Individuaalne koolitus (Individuelle Qualifizierung) || 73 || 3 718 || 271 414
 Õppe- ja tööotsimistoetus (Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung) || 74 || 1 327,16 || 98 210
 Päevarahad koolituse ja tööotsimise ajal (Schulungsarbeitslosengeld) || 74 || 17 889,65 || 1 323 834
 Individuaalsed teenused kokku ||   || 1 806 658
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik)
 Ettevalmistav tegevus ||   || 10 000
 AT&S tööhõivefondi (vallandatutele uue töö otsimise fond) haldamine) ||   || 20 000
 Teave ja avalikustamine ||   || 10 000
 Kontrollitegevused ||   || 32 000
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku ||   || 72 000
 Hinnangulised kogukulud ||   || 1 878 658
 Fondi toetus (65 % kogukuludest) ||   || 1 221 128
24.
Austria kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed
täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning et kahekordne
rahastamine on välistatud. ESFi rakenduskavad Austrias eesmärgi 2 raames
keskenduvad pikaajalisele töötusele, samas kui EGFi eesmärk on aidata töötajaid
kohe pärast koondamist. Seetõttu need kaks fondi ei kattu.
Kuupäev(ad), millal alustati või
kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele
töötajatele
25.
Austria alustas asjaomastele töötajatele
individuaalsete teenuste osutamist 15. septembril 2009, s. o kuupäev,
millal esimene töötaja liitus tööhõivefondiga. Nimetatud teenused on osa
individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile
esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega
toetuskõlblikkusperioodi algust fondist saadava mis tahes toetuse puhul.
Menetlused tööturu osapooltega
konsulteerimiseks
26.
Dialoog sotsiaalpartneritega asjaomaste töötajate
töökaotuse leevendamise teemal alustati siis, kui AT&S andis Austria
ametiasutustele kooskõlas Austria varase hoiatussüsteemi (Frühwarnsystem) kaudu
teada kavatsetavatest koondamistest. AT&S tööhõivefondi rakenduspõhimõttele
kirjutasid alla Steiermargi majanduskoda ja
metalli-tekstiili-toiduainetetööstuse ametiühing (5.2.2009 ja 23.7.2009).
27.
Austria selgitas, et Austria sotsiaalpartnerite
koostöö on enamasti mitteametlik vabatahtlik tegevus ning see ei ole seadusega
reguleeritud[11].
Ainult siis, kui äriühingud otsustavad osaleda konkreetsetes
sotsiaalpoliitilistes meetmetes, kohaldatakse nende suhtes riikliku
tööturuameti eeskirju. Käesolevas taotluses käsitletud koondamiste aluseks on
töötaja ja töönõukogu vahelised lepingud (Betriebsvereinbarungen), mitte kogu
sektori jaoks läbirääkimiste teel kokku lepitud kollektiivlepingud.
Teave meetmete kohta, mis on
siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud
28.
Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6
sätestatud kriteeriumidega on Austria ametiasutused oma taotluses ja täiendavas
teabes:
·      kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis
on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute
vastutusalas;
·      tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja
neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks;
·      kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust
muudest ELi rahalistest vahenditest.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
29.
Austria on komisjonile teada andnud, et AT&S
annab 47 % riiklikust kaasfinantseeringust, Steiermargi riiklik
tööhõiveteenistus (AMS) 38,5 % ning Steiermargi liidumaa 14,5 %. EGFi
toetuse saamisel käsitatakse abi saavate töötajate rahalisi sissemakseid (2500
eurot töötaja kohta) eelrahastamisena ning tööhõivefond maksab selle neile
tagasi.
30.
Austria kinnitas, et rahalist toetust haldab sama
asutus, mis haldab ESFi vahendeid: haldav asutus ja maksete tegija on töö-,
sotsiaalküsimuste ja tarbijakaitse ministeeriumi (BMASK Bundesministerium für
Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz) osakond VI/INT9. EGFi finantskontrolli
asutus on erinev ESFi omast: BMASK osakond VI/S5a tagab EGFi kontrolli.
AT&S-Unternehmensstiftung/Team 4 Projektmanagement GmbH rakendab
individuaalsete meetmete koordineeritud paketti, mille üle teostab järelevalvet
riiklik tööhõiveteenistus (AMS). BMASKi toetab ka tehnilise abi andja, kes
toimib samuti esimese taseme kontrollina. Kõik peamised korraldused ja
kohustused sätestatakse kirjalikes lepingutes.
Rahastamine
31.
Austria taotluse põhjal on kavas fondist rahastada
kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti 1 221 128 euro
ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering
fondist põhineb Austria esitatud teabel.
32.
Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat
ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada
fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku
rubriigist 1a.
33.
Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 %
fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul,
nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.
34.
Tehes käesoleva ettepaneku fondi
kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud
kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt
institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse osas.
Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi
kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil
kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja
komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku
ametlik kolmepoolne kohtumine.
35.
Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse,
et kirjendada 2011. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste
assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.
Makseassigneeringute allikad
36.
Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid on vastu
võtnud kaks otsust kogusummaga 777 390 eurot ning võttes arvesse neid nelja
juhtumit, mis praegu eelarvepädevas asutuses arutusel on, ning mille kogusumma
on 38 308 155 eurot, siis jääb EGFi eelarvereale 04.0501 kasutamiseks
8 523 405 euro suurune summa. Seda summat kasutatakse käesoleva
taotluse jaoks vajatava 1 221 128 euro suuruse summa katmiseks.
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi
kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17.
mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja
usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/008
AT/AT&S, Austria)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet
eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[12] eriti selle punkti 28,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri
2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[13]
eriti selle artikli 12 lõiget 3,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[14]
ning arvestades järgmist:
(1)       Globaliseerumisega Kohanemise
Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi
töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste
struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi
pöörduda.
(2)       Fondi rakendusala on
laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust
anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja
majanduskriisi tagajärjel.
(3)       17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit
eurot aastas.
(4)       Austria esitas 11. märtsil 2010
taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses äriühingus AT&S toimunud
koondamistega ja saatis lisateavet kuni 22. veebruarini 2011. Taotlus vastab
rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006
artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 1 221 128 euro
eraldamiseks.
(5)       Seepärast tuleks võtta
kasutusele fondi vahendid, et rahastada Austria taotluses nimetatud meetmeid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest
võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 1 221 128
eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.
Artikkel 2
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu
Teatajas.
Brüssel/Strasbourg,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
[2]               ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.
[3]               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda
lõiguga.
[4]               Trükkplaadid on elektroonilised komponendid, mida
vajatakse mitmetes elektroonikatööstustes, nagu elektroonika- ja
arvutitööstuses (mobiiltelefonid, digitaalsed fotoaparaadid jne),
meditsiinivahendites ja autotööstuses.
[5]               Austria
tööhõivefondid on Austrias aktiivsed tööturu poliitika vahendid, mis parandavad
tööotsija positsiooni tööturul. Fondid põhinevad töötuskindlustuse seadusel
(Arbeitslosenversicherungsgeset (§ 18) ning tööturuteenistuse (AMS) väljaantud
rakendusdirektiividel. Viimane AMSi direktiiv: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf.
[6]               Austria neli tööstuspiirkonda on Steiermark,
Alam-Austria, Ülem-Austria ja Vorarlberg.
[7]               See teave on saadud seoses taotlusega EGF/2010/007 AT
Steiermark-Niederösterreich.
[8]               Töötuskindlustuse seaduse paragrahvi 18 kohaselt on
töötaja fondis osalemine piiratud 156 nädalaga (kolm aastat), mida on
erakorralistel juhtudel (üle 50aastased või pikema koolitusprogrammiga
inimesed) võimalik pikendada 209 nädalani (neli aastat).
[9]               Põhinevad töötuskindlustuse seaduse paragrahvil 18.
[10]             Põhinevad töötuskindlustuse seaduse paragrahvil 18.
[11]             ÖGB veebisait: http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf
[12]             ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
[13]             ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.
[14]             ELT C […], […], lk […].