Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0144

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 2605/2000, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate elektrooniliste kaalude impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud  /* KOM/2005/0144 lõplik */

	Brüssel 15.4.2005KOM(2005) 144 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2605/2000, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate elektrooniliste kaalude impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIAugustis 2004 teatas komisjon määrusega (EÜ) nr 1408/2004 uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamisest vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2605/2000, millega kehtestatakse teatavate muuhulgas Hiina Rahvavabariigist pärit elektrooniliste kaalude (REWS) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Kõnealuse määrusega tunnistati kehtetuks tollimaks kahe läbivaatamise algatamist nõudnud Hiina sidusettevõtte – Shanghai Excell M&E Enterprise Co, Ltd ja Shanghai Adeptech Precision Co, Ltd (edaspidi „taotleja“) – impordi suhtes ning nähti ette kõnealuse impordi registreerimine.Uurimise tulemustest lähtuvalt ei täida taotleja turumajandusliku kohtlemise tingimusi ning teda tuleb kohelda individuaalselt ja kehtestada talle individuaalne tollimaksumäär 52,6%.Seega tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et avaldada see Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 3. mail 2005.EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2605/2000, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate elektrooniliste kaalude impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksudEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artikli 11 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. KEHTIVAD MEETMEDPraegu kehtivad meetmed seoses teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit elektrooniliste kaalude importimisega ühendusse seisnevad lõplikes dumpinguvastastes tollimaksudes, mis kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2605/2000.[2] Sama määrusega kehtestati dumpinguvastased tollimaksud ka Taiwanist ja Korea Vabariigist pärit elektrooniliste kaalude impordi suhtes.B. KÄESOLEV UURIMINE1. Läbivaatamise taotlusPärast HRVst pärit elektrooniliste kaalude suhtes lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist sai komisjon kahelt Hiina sidusettevõttelt (Shanghai Excell M&E Enterprise Co, Ltd ja Shanghai Adeptech Precision Co, Ltd – edaspidi „taotleja“) taotluse algatada uut eksportijat käsitlev läbivaatamine seoses määrusega (EÜ) nr 2605/2000 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Nimetatud taotleja väitis, et ta ei ole seotud ühegi HRV eksportiva tootjaga, kelle puhul elektrooniliste kaalude suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. Lisaks sellele väitis ta, et ta ei ole eksportinud elektroonilisi kaalusid ühendusse algse uurimisperioodi jooksul (s.t ajavahemikus 1. septembrist 1998 kuni 31. augustini 1999), kuid alustas elektrooniliste kaalude eksportimist ühendusse pärast seda.2. Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamineKomisjon vaatas läbi taotleja poolt esitatud tõendid ja pidas neid piisavaks, et põhjendada läbivaatamise algatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast kommenteerimisvõimaluse andmist ühenduse asjaomasele tööstusele algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 1408/2004[3] määruse (EÜ) nr 2605/2000 läbivaatamise taotleja suhtes ning alustas uurimise.Vastavalt komisjoni määrusele, millega algatati läbivaatamine, tühistati 30,7% suurune dumpinguvastane tollimaks, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2605/2000 taotleja poolt toodetud elektrooniliste kaalude impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks.3. Vaatlusalune toodeKäesoleva läbivaatamise alla kuuluv toode on sama, mille uurimise alusel kehtestati HRVst pärit elektroonilistele kaalude impordi suhtes kehtivad meetmed – s.t jaemüügi alal kasutatav elektrooniline kaal maksimummassile kuni 30 kg, millel on kaalu, ühikuhinna ja makstava hinna digitaalne näidik (koos nimetatud andmete trükkimiseks vajaliku vahendiga või ilma selleta), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 8423 81 50 (TARICi kood 8423 81 50 10) all ning mis on pärit HRVst.4. Huvitatud isikudKomisjon teatas taotlejale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.Komisjon saatis taotlejale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid ja küsimustiku ja sai vastused ettenähtud aja jooksul. Komisjon püüdis leida ja kontrollida kõiki andmeid, sealhulgas turumajandusliku kohtlemise taotlust, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja teostas taotleja ruumide kontrolli.5. UurimisperioodDumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (“uurimisperiood”).C. UURIMISE TULEMUSED1. Uue eksportija kõlblikkusUurimine kinnitas, et taotleja ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul ja et ta oli alustanud vaatlusaluse toote ühendusse eksportimist pärast nimetatud ajavahemikku.Lisaks sellele suutis taotleja tõestada, et ta ei ole seotud ühegi HRV eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse HRVst pärit elektrooniliste kaalude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid.Sellest tulenevalt leidis kinnitust, et taotlejat tuleb vaadelda uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4.2. Turumajanduslik kohtlemineVastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st tingimustele, kus samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Kõnealused tingimused on esitatud kokkuvõtlikult järgmisena:majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega („IAS“) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;puuduvad varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle võetud moonutused;pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus;kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.Taotleja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Ühenduses on tavaks kontrollida, kas sidusettevõtete grupp tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seepärast paluti Shanghai Adeptech Precision Co, Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co, Ltd täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid. Mõlemad ettevõtted tagastasid turumajanduse kohtlemise taotluse vormid etteantud tähtaja jooksul.Komisjon püüdis leida kogu vajalikku teavet ja kontrollida eespool nimetatud taotluse vormides esitatud teavet asjaomaste ettevõtete ruumides.Tõdeti, et taotleja suhtes ei tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, kuna mõlemad kõnealused Hiina sidusettevõtted ei täida algmääruse artikli 7 lõike 2 punktis c sätestatud kahte esimest tingimust.Esimest tingimust vaadeldes täheldati, et ühe kõnealuse Hiina tootja asutamisleping lubab oma riikliku kontrolliga partneril, kes ei halda ettevõtte vara ja kes on ilmselt ainult ruumide üürileandja, nõuda kompensatsiooni, kui ettevõte ei saavuta tootmise, müügi ja kasumi eesmärke. Lisaks oli vaja kohalike pädevate asutuste heakskiitu, et tunnistada hooned põhivaraks ja alustada maakasutusõiguse amortiseerimisega. Peale selle ei olnud üks Hiina tootjatest kunagi maksnud maakasutusõiguse maksu ja oli saanud kasu kolmandate isikute antud maksuvabade pangatagatiste pealt. Eespool nimetatud asjaoludel ja pidades silmas fakti, et ettevõte ei suutnud tõestada, et majandustegevust käsitlevad otsused tehakse vastavalt turusituatsioonile turuväärtust arvestades ja riigi märkimisväärse sekkumiseta, leiti, et kõnealune tingimus ei ole täidetud.Teist tingimust vaadeldes leiti, et taotleja rikub teatud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IAS). IAS 1: taotleja rikkus kolme raamatupidamise põhialust – tekkepõhisuse printsiipi, konservatiivsusprintsiipi ja sisu ülimuslikkuse printsiipi. Taotleja ei vasta ka IAS 2 (Varud) nõuetele – hooneid ei olnud IAS 16 kohaselt arvele võetud ega amortiseerituks tunnistatud ja maakasutusõiguse maksu ei amortiseeritud IAS 38 kohaselt. Kõigele lisaks rikuti ka IAS 21 valuutakursside muutuste mõjudest ja IAS 36 varade väärtuse languse kohta. Asjaolu, et auditiaruanded ei kajasta enamust IAS rikkumisi, näitab, et auditit ei viidud läbi IAS nõuetele vastavalt.Tuleb ka rõhutada, et ühe Hiina sidustootja 2001. rahandusaastat käsitlevas auditiaruandes juba märgiti inventariga seostuvaid probleeme, samas kui 2002. ja 2003. rahandusaasta auditiaruanded märkisid, et ettevõte ei ole rakendanud asjaomaseid tegevuspõhimõtteid varade väärtuse languse sätete suhtes. Eespool nimetatud probleemid olid niisiis korduvad ja neid tõstatati auditeerimisel tagajärjetult aastast aastasse. See on teine tegur, mis näitab selgelt, et taotleja raamatupidamine ei ole usaldusväärne.Taotlejale ja ühenduse tööstusele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega teatati taotlejale, et turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada. Ühenduse tööstus ei esitanud kommentaare. Taotleja väitel puudus riigi sekkumine, kulud peegeldasid turuväärtusi ja eespool nimetatud IAS ei ole käesoleva juhtumi puhul kohaldatav.Lisaks väitis üks asjaomastest Hiina tootjatest, et ettevõtte tõhususega seotud kompensatsiooninõue on ka turumajanduse tingimustes ühisettevõtte lepingus tavaline. Teine tootja pidas normaalseks seda, et ettevõte ei maksa üüri projekti käivitamisjärgus. Lõpuks järeldas komisjon, et hoonete amortisatsioon ja maakasutusõiguste amortiseerimine ei ole ettevõtte eripärad ja Hiina pädevad asutused ei ole sellest tulenevalt kasumit saanud.Kõnealused väited tuli tagasi lükata. Esiteks, kuigi üksnes ühisettevõtte olemasolu, nagu kõnealuses uurimises, ei tõesta riigi sekkumist, sisaldab asutamisleping mehhanisme, mis võimaldavad riigil sekkuda. Eelkõige asjaolu, et Hiina osapoole (s.t kohalikel pädevatel asutustel) õigus nõuda kompensatsiooni ei piirdu juhtumiga, kui üüri ei maksta. Hiina osapoolel on seega ulatuslikumad õigused kui lihtsalt üürileandjal. Teiseks, riigile tuli maksta üüri esimeste tegevusaastate eest. Kõik erandid üüri maksmise suhtes oleksid pidanud lepingus kajastuma. Lõpuks kinnitab asjaolu, et taotleja möönis, et ettevõtted ise ei otsusta hoonete amortisatsiooni ja maakasutusõiguse amortiseerimist, järeldust selle kohta, et riik võib märgatavalt sekkuda taotleja majandustegevust käsitlevate otsuste tegemisse.Taotleja põhiargument teise tingimusega seoses oli, et HRV raamatupidajad ei ole IAS kasutusele võtnud. Taotleja lisas, et standardeid ei järgitud, kuid kinnitas, et komisjoni mainitud IAS ei kehtinud käesoleval uurimisperioodil. Leiti siiski, et kõik lõigus 17 nimetatud IAS sätted olid uurimisperioodi ajal jõus.Oma kommentaarides lõplikke järelduste avaldamise järel väitis taotleja, et otsust kahele Hiina sidustootjale turumajanduslike kohtlemise tingimuste mittekohaldamise kohta ei tehtud kolme kuu jooksul uurimise algatamisest, nagu näeb ette algmääruse artikli 2 lõike 7 punkt c. Taotleja väite kohaselt mõjutas see komisjoni otsust jätta kontrollimata mõnede sidusettevõtete ja tootja poolt esitatud teave võrdlusriigi osas, mis mõjutas uurimise tulemust negatiivselt.Mis puutub kolmekuulise tähtaja argumenti, siis nimetatud ajalimiit ei too kaasa õiguslikke tagajärgi. Samuti tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid olid puudulikult täidetud ning tarvilik oli mitmete põhimõtteliste selgituste ning lisateabe saamine, mistõttu uurimises tekkis viivitusi. Kahele kõnealusele Hiina eksportivale sidustootjale anti nende enda soovil tähtaegade pikendust, et esitada asjaomaseid selgitusi ja lisateavet. Kuna nad ei saanud kontrollrühma vastu võtta 2004. aasta oktoobri algul, toimusid kontrollkäigud nimetatud kuu teisel poolel, mistõttu turumajandusliku kohtlemise otsuse tegemine taas edasi lükkus. Seepärast tehti järeldus, et turumajandusliku kohtlemise kindlaksmääramine on kehtiv ka selle vastuvõtmise kolmekuulise tähtaja ületamise korral.Komisjon kontrollis asjassepuutuvat vajalikku teavet kohapeal taotleja ruumide kontrollimise käigus ja arvestas kogu kõnealuste sidusettevõtete poolt esitatud teavet uue eksporthinna arvutamisel. Seega ei oma asjaolu, et kontrollkäike kõnealuste sidusettevõtete ruumides ei tehtud, taotleja suhtes kahjustavat mõju. Mis puudutab tootjat võrdlusriigis, siis võrdlusriigi tootja suhtes tehtud järeldused on sätestatud põhjendustes 29 kuni 41.Arvestades eespool olevaid järeldusi järeldati, et taotleja ei täitnud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi ja seepärast ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.3. Individuaalne kohtlemineTaotleja nõudis ka individuaalset kohtlemist juhul, kui turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata. Esitatud teabe põhjal leiti, et kaks kõnealust Hiina sidusettevõtet täidavad kõiki algmääruse artiklis 9 lõikes 5 ette nähtud individuaalse kohtlemise nõudeid.Seega järeldati, et taotleja suhtes tuleb rakendada individuaalset kohtlemist.4. DumpingNormaalväärtusa) VõrdlusriikVastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb mitteturumajanduslike riikide puhul ning ulatuses, mil turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada, siirderiikide puhul normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.Käesoleva läbivaatamise algatamise määruses viitas komisjon kavatsusele kasutada sobiva võrdlusriigina Indoneesiat, eesmärgiga määrata normaalväärtus HRV jaoks ning kutsus huvitatud isikuid üles seda kommenteerima. Indoneesia oli juba võrdlusriik esialgse uurimise ajal.Huvitatud isikud ei esitanud kõnealuse valiku osas vastuväiteid. Indoneesia tootja, kes tegi koostööd esialgse uurimise ajal, tegi koostööd ka käesoleva uurimise ajal ning täitis komisjoni küsimustiku.Tuleb märkida, et enne kui langetati otsus kõige sobivama võrdlusriigi suhtes, saadeti küsimustikud ka Korea Vabariiki, Taiwani ja Jaapanisse, kuid nimetatud tootjad ei teinud koostööd.Pidades silmas eespool öeldut ja eriti asjaolu, et Indoneesiat kasutati võrdlusriigina ka esialgse uurimise ajal, ning puuduvad märgid, et Indoneesia sobivus võrdlusriigiks oleks muutunud, tehti järeldus Indoneesia sobivuse kohta võrdlusriigiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.Taotleja käsitles esialgse uurimise ja käesoleva uurimise metoodika vahelise diskrimineeriva muutusena asjaolu, et Indoneesia tootja ruumides ei teostatud kontrollkäike käesoleva uurimise jooksul, ehkki asjaomane käik tehti esialgse uurimise jooksul. Lisaks pidas taotleja diskrimineerivaks kontrollimata teabe kasutamist normaalväärtuse arvutamisel mitteturumajanduslike riikide eksportivate tootjate puhul, ehkki turumajanduslike riikide uut eksportijat käsitleva läbivaatamise ajal eksportiva tootja suhtes nii ei toimita. Taotleja väitis mittekonfidentsiaalses toimikus esitatud teabele toetudes, et Indoneesia tootja vastused on ilmselt ebaadekvaatsed ja nende põhjal saaks arvutada arvestusliku normaalväärtuse vaid esialgselt.Vastavalt algmääruse artiklile 16 ei ole kontrollkäigud kohustuslikud. Seega ei saa pidada diskrimineerivaks kontrollkäikude ärajätmist. Asjaolu, et kõnealuse läbivaatamise käigus ei teostatud Indoneesia tootja ruumides kontrollkäiku, ei tähenda, et esitatud teavet ei analüüsitud põhjalikult. Indoneesia tootja esitatud teave vastas esialgse uurimise käigus esitatud teabele, mida kontrolliti kohapeal ja küsimustike vastustes esitatud dokumentaalse tõendusmaterjali põhjal. Sellest teabest piisas arvestusliku normaalväärtuse üksikasjalikuks arvutamiseks nagu alljärgnevalt kirjeldatakse. Asjaolu, et taotleja ei leidnud mittekonfidentsiaalsest toimikust kõiki Indoneesia tootja esitatud teabe konfidentsiaalseid seiku, ei muuda nimetatud teavet ebaadekvaatseks normaalväärtuse arvutamisel. Lõpuks, taotleja ei väitnud, et mittekonfidentsiaalne toimik ei sisalda piisavalt üksikasjalikke kokkuvõtteid, mille põhjal saaks esitatud konfidentsiaalset teavet mõista.Eelnevat silmas pidades lükatakse tagasi taotleja kommentaarid kontrollkäigu ja ebaadekvaatse teabe kohta.b) Normaalväärtuse kindlaksmääramineVastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus kahele asjaomasele Hiina eksportivale tootjale võrdlusriigi tootjatelt saabunud teabe põhjal. Kuigi asjaomase tootja toodang ja eksportmüük olid märkimisväärsed, peeti nende müüki sõltumatutele klientidele Indoneesia turul koguseliselt ebapiisavaks. Seega tuleb määrata normaalväärtus toote tüüpide arvestusliku väärtusaluse põhjal, mida saab võrrelda taotleja asjaomaste ühendusse eksporditavate toodetega s.t Indoneesias toodetud elektrooniliste kaalude tootmiskulude põhjal, lisades mõistliku müügisumma, üldised ning halduskulud ja kasumi.Üldiste ja halduskuludena kasutati Indoneesia tootjate ja ka ühe kaasatud sidustootja kulusid siseturu müügi osas.Kasumimarginaali arvutamisel oli vaja kasutada esialgse uurimise teavet, kuna puudus Indoneesia tootja piisav müügikogus sõltumatutele klientidele siseturul. Otsustati kasutada kasumimarginaali, mida kasutati esialgse uurimise ajal arvestusliku normaalväärtuse määramisel Taiwani elektrooniliste kaalude impordi osas. Kõnealust marginaali peeti sobivaks, sest puudus muu teave sarnaste Indoneesia toodete müügi kasumlikkuse osas. Tuleb samuti märkida, et Taiwani eksportivate tootjate müüdud elektroonilised kaalud Taiwani siseturul olid kõik madalama klassi elektroonilised kaalud nagu võrdlusriigi tootja poolt toodetud elektroonilised kaaludki.Taotleja väitis, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 tuleb normaalväärtuse määramisel rakendada sama metoodikat kui esialgse uurimise ajal, s.t müügihindu. Taotleja väitis ka, et ei ole mingit märki, et asjaomase ettevõtte üldised ja halduskulud oleksid kajastunud esialgses uurimises, kuna esialgses määruses puuduvad sellekohased märked. See võib näidata, et esialgses uurimises kasutatavat metoodikat muudeti taotleja kahjuks. Lisaks väitis ta, et ei ole tavaks valida esialgse uurimisperioodi kasumlikkuse määramiseks muud turgu kui võrdlusriigi turg.Arvestades neid väiteid ja nagu on öeldud punktis 37, kasutati siseturu müügist saadava kasumi arvestuslikku normaalväärtust Taiwanis läbiviidud esialgse uurimise ajal, sest siseturu müük Indoneesia turul oli uurimisperioodi jooksul normaalväärtuse arvestamiseks müügihindade põhjal ebapiisav. Nii ei olnud esialgse uurimise ajal, kui arvestati müügihinda, mitte arvestuslikku väärtust. Sel põhjusel ei sisalda esialgne määrus üksikasju üldiste ja halduskulude kohta. Lisaks tuleb märkida, et kui oleks kasutatud mõnede elektrooniliste kaalude hindu Indoneesia turul, oleks saadud normaalväärtus olnud kõrgem. Sama oleks juhtunud ka siis, kui arvestusliku normaalväärtusena oleks kasutatud mõnda Indoneesia sisemüügist saadavat kasumimarginaali. Seega on ebakorrektne väita, et metoodikat muudeti taotleja kahjuks.EkspordihindKaks asjaomast Hiina eksportivat tootjat müüsid kõnealuseid elektroonilisi kaale Samoas ja Taiwanis registreeritud sidusettevõtete (turustajate) kaudu. Ekspordihind määrati esimese ühenduses asuva sõltumatu ostja tasutud või tasumisele kuuluva edasimüügihinna alusel.VõrdlusNormaalväärtuse võrdlemine eksporthinnaga toimus nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle alusel tehti vajaduse korral füüsiliste omaduste, transpordikulude, käitlemiskulude ja vahendustasude kohandusi.Näiteks tehti üks kohandus normaalväärtusest kõikide printerseadete väärtuse väljajätmisega. Lisaks, kuna mõnel mudelil, mida müüsid kaks kõnealust Hiina eksportivat sidustootjat müügiga tegeleva sidusettevõtte kaudu ühendusse, oli kontrollpoolus, kohandati normaalväärtust kontrollpooluse väärtuse arvesse võtmiseks.Kui kõnealustel Hiina eksportiva tootmise sidusettevõtetel olid sarnased ülesanded vahendustegevuse alal töötavate ametnikega, tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i kohandus vahendusteenuse eksporthinna arvessevõtmiseks. Kõnealuse vahendustasu määr arvutati otseste tõendite põhjal, mis viitasid sellistele ülesannetele. Niisiis võeti vahendusteenuse arvutamisel arvesse turustamisega tegelevate sidusettevõtete üldiseid ja halduskulusid kahe asjaomase Hiina tootja toodetud vaatlusaluse toote müümisel.Taotleja väitel on võrdlusriigis müüdud mudelil kõrgemad spetsifikaadid ja see mõjutas märgatavalt hinna võrreldatavust.Kuna taotleja ei toonud ühtegi näidet väidetava kõrgema spetsifikaadi kohta ega väidetava mõju kohta hinna võrreldavusele, ei saa kõnealust väidet arvestada.Taotleja väitis, et teatavat teavet, mis esitati pärast küsimustikele vastuste saamist, oleks tulnud kasutada transpordi ja käitluskulude ekspordihinna kohandamise arvutamisel.Seda väidet arvestati ja ekspordihinda tõsteti.Taotleja väitis, et normaalväärtust tuleks kohandada müügijärgsete-, garantii- ja krediitkulude osas. Ta väitis ka, et Indoneesia tootja sidusettevõtted ja Indoneesia turustaja vahel allkirjastatud lepingust tulenevad kulud tuleks normaalväärtusest maha arvata.Kõnealused väited lükati tagasi, sest taotleja nimetatud kulud ei kuulunud ei tootmiskulude ega ka üldiste ja halduskulude hulka, mida kasutati arvestusliku normaalväärtuse määramisel. Seega ei ole põhjust neid kulusid normaalväärtusest maha arvata.Taotleja väitel ei luba algmääruse artikli 2 lõike 10 punkt i asjaomaste sidusettevõtete eksporthinnast maha arvata vahendusteenust, sest tegelikku vahendustasu ei makstud. Igal juhul, kui eksporthinnas oleks tehtud selliseid kohandusi, oleks tulnud teha sarnaseid kohandusi ka normaalväärtuses, kuna Indoneesia tootja sidusettevõte täitis samu ülesandeid kui taotleja sidusettevõtted. Lisaks väitis taotleja Taiwani kaudu toimuva müügi suhtes, et kohanduse arvutamisel võeti arvesse tootmise ja juhtimisega seotud kulusid. Jagamine oleks pidanud põhinema Taiwani ettevõttes elektrooniliste kaalude turustamise ja müügi alal töötavate inimeste arvul, mitte kogu turustamise ja müügi alal töötavate inimeste arvul.Artikli 2 lõike 10 punktis i ei nõuta, et tegelikult oleks makstud vahendustasu hinnalisana, eriti kui turustaja on seotud eksportiva tootjaga ja turustaja ülesanne sarnaneb vahendusteenuse alal töötavate ametnike omaga. Kohandus tuleks teha, kui osapooled ei tegutse volitaja-vahendaja suhte alusel, vaid saavutavad samasuguse majandustulemuse ostja ja müüjana tegutsedes. Taotleja sidusettevõtted maksustasid kogu eksportmüügi sõltumatute klientidele ja määrasid kindlaks müügihinna, kui viimased neile tellimuse esitasid. See ei olnud nii Indoneesia tootja sidusettevõtte puhul, kelle üldiseid ja halduskulusid kasutati normaalväärtuse arvutamisel. Indoneesia turul toimus müük teise sidusettevõtte kaudu ning nagu on juba selgitatud käesoleva dokumendi 51 lõigus ja ei kasutatud normaalväärtuse arvutamisel kõnealuse ettevõtte üldisi ja halduskulusid. Seetõttu ei olnud sobiv teha kõnealust normaalväärtuse kohandust ja taotleja väidet ei saanud arvesse võtta.Mis puudutab vahendustasude arvestamise kohandust, tuleb rõhutada, et taotleja, kuigi temalt spetsiaalselt nõuti, ei esitanud piisavalt üksikasju, mis oleks lubanud tema üldised ja halduskulud teistmoodi jaotada. Arvestades seda lükatakse taotleja nõue kohanduse osas vahendusteenuse arvutamisel tagasi.DumpingumarginaalVastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust liikide kaupa vastavate vaatlusaluse toote kaalutud keskmiste ekspordihindadega.Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Vastavalt ühenduses kehtivale tavale arvutati üks dumpingumarginaal kahele asjaomasele Hiina tootjale. Kõnealune dumpingumarginaal väljendatuna protsentides vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist on kõnealuste sidusettevõtetele, Shanghai Adeptech Precision Co, Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co, Ltd, 52,6%.D. LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINEUurimistulemustest lähtuvalt järeldati, et taotleja suhtes tuleb kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks saadud dumpingumarginaali alusel. Kõnealune marginaal on väiksem kui üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase, mis määrati HRV suhtes esialgse uurimise käigus.Sellest tulenevalt on elektrooniliste kaalude impordi suhtes kohaldatav muudetud dumpinguvastane tollimaks Shanghai Adeptech Precision Co, Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co, Ltd suhtes 52,6%.E. TAGASIULATUVA JÕUGA DUMPINGUVASTASED TOLLIMAKSUDEespool nimetatud uurimistulemustest lähtudes kehtestatakse taotleja suhtes tagasiulatuva jõuga dumpinguvastane tollimaks vaatlusaluse toote eest, mis kuulub registreerimisele vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1408/2004 artiklile 3.F. AVALIKUSTAMINEKõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti taotleja suhtes kohaldada elektrooniliste kaalude impordi suhtes muudetud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ja nõuda kõnealune tollimaks sisse tagasiulatuvalt registreerimisele kuulunud impordi suhtes. Kommentaarid vaadati läbi ja võeti võimalust mööda arvesse.Käesolev läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, millal määrusega (EÜ) nr 2605/2000 kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2605/2000 artikli 1 lõikes 2 olev tabel asendatakse järgmisega:Riik | Ettevõte | Tollimaksumäär | TARIC lisakood |Hiina Rahvavaba-riik | Shanghai Adeptech Precision Co, Ltd No. 3217 Hong Mei Road, Shanghai 201103, People’s Republic of China | 52,6% | A561 |Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd No. 1688 Huateng Road, Huaxin Town, Qingpu District, Shanghai, People’s Republic of China | 52,6% | A561 |Kehtestatud tollimaksuga maksustatakse tagasiulatuvalt ka vaatlusaluse toote import, mis on registreeritud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1408/2004 artiklile 3.Tolliametitele antakse korraldus peatada vaatlusaluse Hiina Rahvavabariigist pärit ja ettevõtetes Shanghai Adeptech Precision Co, Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co, Ltd toodetud toote registreerimine.Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

[2] EÜT L 301, 30.11.2000, lk 42.

[3] ELT L 256, 3.8.2004, lk 8.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0651

Ettepanek Nõukogu määrus millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine  /* KOM/2009/0651 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 30.11.2009KOM(2009)651 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamineETTEPANEKU TAUSTEttepaneku põhjused ja eesmärgidÜhepoolseid ühenduse tariifikvoote on vaja selliste toodete puhul, mida ei toodeta ühenduses piisavalt, et rahuldada ühenduse töötleva tööstuse vajadusi jooksval kvoodi kehtivusajal. Vastuseks mitmete liikmesriikide taotlustele kaalus komisjon koos asjaomaste valitsuste ekspertidega, kas avada teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed tariifikvoodid.Üldine taustNõukogu võttis 20. detsembril 1996. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse ühepoolsed tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, et ühenduse nõudlust kõnealuste toodete järele saaks täita kõige soodsamatel tingimustel. Kõnealusesse määrusesse tehtud arvukaid muudatusi ning komisjoni läbipaistvuspoliitikat silmas pidades tuleks määrus asendada käesoleva ettepanekuga.Seetõttu tuleks vajalikele kogustele avada ühenduse tariifikvoodid ühise tollitariifistiku ühepoolse tollimaksu nullmääraga või vähendatud tollimaksumääraga, häirimata seejuures kõnealuste toodete turgusid. Tollitariifistiku majandusküsimuste töörühma koosolekul peetud arutelud näitasid, et liikmesriigid on nõus avama kvoodid määruse ettepanekuga hõlmatud toodetele, häirimata seejuures kõnealuste toodete turgusid.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidMäärus (EÜ) nr 2505/96 (EÜT L 345, 31.12.1996, lk 1), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 563/2009 (ELT L 168, 30.6.2009, lk 1).Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on kooskõlas põllumajandus-, kaubandus-, ettevõtlus-, arengu- ja välispoliitikaga. Eelkõige ei mõjuta käesolev ettepanek ELiga sooduskaubanduslepingud (nt üldine soodustuste süsteem, AKV süsteem, Lääne-Balkani kandidaatriigid või potentsiaalsed kandidaatriigid) sõlminud riike.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINEKonsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKonsulteeriti tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmaga, kes esindab kõigi liikmesriikide tootmisharusid.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKõik loetletud kvoodid on töörühmas saavutatud kokkuleppe tulemus.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineAsjaomased teadus- ja erialavaldkonnadEksperdid, kes esindavad liikmesriike tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmas.Kasutatud metoodikaAvalik arutelu.Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudIga liikmesriigi määratud eksperdid.Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõteMärkimisväärseid pöördumatute tagajärgedega riske ei ole nimetatud.Tollitariifistiku majandusküsimuste töörühma kokkulepe.Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendidEttepaneku avaldamine.Mõju hindamineEi kohaldata.Ettepanek ei kajastu komisjoni 2010. aasta õigusloome- ja töökavas.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKavandatud meetmete kokkuvõteRakendatakse nõukogu määrust, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine.Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 26.Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Meetmed on kooskõlas põhimõtetega, mille eesmärk on lihtsustada menetlusi väliskaubandusega tegelevate ettevõtjate jaoks, ning komisjoni 1998. aasta teatisega ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohaldamise kohta (vt EÜT C 128, 25.4.1998, lk 2).Vahendi valikKavandatav vahend: määrusMuud vahendid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 26 kiidab nõukogu ühepoolsete tariifikvootide kohaldamise komisjoni ettepaneku põhjal heaks kvalifitseeritud häälteenamusega.MÕJU EELARVELESaamata jäävad tollimaksud kogusummas 37 163 112 eurot.LISATEAVEEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:1.  Teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete tootmine ühenduses on ühenduse töötleva tööstuse vajaduste rahuldamiseks ebapiisav. Seepärast sõltub ühenduse varustamine seda liiki toodetega olulisel määral impordist, mis lähtub kolmandatest riikidest. Ühenduse pakilisimad vajadused kõnealuste toodete järele tuleks rahuldada viivitamata kõige soodsamatel tingimustel. Seepärast tuleks vajalikus ulatuses avada ühenduse tollimaksu soodusmääraga tariifikvoodid, võttes arvesse vajadust mitte häirida selliste toodete turge ega raskendada vastava tootmise alustamist või arendamist ühenduses.2.  Kõigile ühenduse importijatele on vaja tagada kõnealuste kvootide võrdne ja pidev kasutusvõimalus ning tagada kvootide jaoks ettenähtud maksumäärade katkematu kohaldamine kogu asjaomaste toodete impordi suhtes kõikidesse liikmesriikidesse kuni nimetatud kvootide ammendamiseni.3.  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[1] nähakse ette tariifikvootide haldamise süsteem, mis tagab võrdse ja pideva juurdepääsu kvootidele ning kvootide jaoks ette nähtud maksumäärade katkematu kohaldamise ja järgib vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonide aktsepteerimist kuupäevade järjekorras. Seepärast peaksid käesoleva määrusega avatud tariifikvoote haldama komisjon ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile.4.  Kvootide mahud on enamasti väljendatud tonnides. Teatavate toodete puhul, mille jaoks on avatud ühepoolne tariifikvoot, on kvoodi maht väljendatud muudes mõõtühikutes. Juhul kui kõnealuste toodete suhtes ei ole nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta)[2] I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris täpsustatud täiendavat mõõtühikut, võib jääda selgusetuks, millist mõõtühikut kasutatakse. Selguse huvides ja kvootide paremaks haldamiseks on vaja sätestada, et kõnealuste ühepoolsete tariifikvootide kasutamiseks tuleb kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni lahtrisse 41 „Täiendavad mõõtühikud” sisestada imporditud toodete täpne kogus, kasutades nende toodete käesoleva määruse lisas sätestatud kvoodi mahu mõõtühikut.5.  Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine,[3] on mitu korda muudetud. Seetõttu tuleks see läbipaistvuse huvides tervikuna asendada.6.  CNi ja TARICi koodide muudatustest tulenevate käesoleva määruse muudatuste tegemiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlus[4].7.  Kuna tariifikvoodid peavad jõustuma 1. jaanuaril 2010, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Lisas loetletud toodete ühepoolsed ühenduse tariifikvoodid avatakse sellisteks ajavahemikeks, selliste tollimaksumääradega ning sellistes mahtudes nagu lisas näidatud, samal ajal kui ühise tollitariifistiku ühepoolsed maksumäärad peatatakse.Artikkel 2Artiklis 1 osutatud tariifikvoote haldab komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.Artikkel 3Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamisel, mis hõlmab käesolevas määruses nimetatud toodet, mille kvoodimaht on väljendatud muu mõõtühiku abil kui toote mass tonnides või kilogrammides või toote väärtus, kui toote suhtes ei ole nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris sätestatud täiendavat mõõtühikut, tuleb kõnealuse deklaratsiooni lahtrisse 41 „Täiendavad mõõtühikud” märkida imporditavate toodete täpne kogus, kasutades käesoleva määruse lisas asjakohaste toodete kvoodimahu suhtes kehtestatud mõõtühikut.Artikkel 4CNi ja TARICi koodide muudatustest tingitud muudatused ja tehnilised kohandused võetakse vastu artikli 5 lõikes 2 sätestatud korras.Artikkel 51. Komisjoni abistab määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 248a kohaselt asutatud tolliseadustiku komitee.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.Artikkel 6Määrus (EÜ) nr 2505/96 tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 7Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAJrk-nr | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tollimaksumäär (%) |09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Valmistoitude tootmiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha (1) (2) | 1.1.-31.12. | 700 tonni | 0 % |09.2913 | ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 | 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 | Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel (1) | 1.1-31.12. | 6 000 tonni | 0 % |09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkeenide segu, mis sisaldab vähemalt 80 massi % 1-alkeene, mille ahelas on 20 ja 22 süsinikuaatomit | 1.1.-31.12. | 10 000 tonni | 0 % |09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanaadiumoksiidid ja -hüdroksiidid, mis on mõeldud ainult sulamite valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 13 000 tonni | 0 % |09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid | 1.1.-31.12. | 12 000 tonni | 0 % |09.2611 | ex 2826 19 90 | 10 | Kaltsiumfluoriid, mille alumiiniumi, magneesiumi ja naatriumi kogusisaldus on 0,25 mg/kg või vähem, pulbrina | 1.1.-31.12. | 55 tonni | 0 % |09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Bromoklorometaan | 1.1.-31.12. | 600 tonni | 0 % |09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-diklorobenseen | 1.1.-31.12. | 2 600 tonni | 0 % |09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-kloroetanool alamrubriiki 4002 99 90 kuuluvate vedelate tioplastide tootmiseks (1) | 1.1.-31.12. | 15 000 tonni | 0 % |09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-kresool puhtusastmega vähemalt 98,5 % massist | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Fenüülglütsidüüleeter | 1.1.-31.12. | 2 500 tonni | 0 % |09.2624 | 2912 42 00 | Etüülvanilliin (3-etoksü-4-hüdroksübensaldehüüd) | 1.1.-31.12. | 600 tonni | 0 % |09.2972 | 2915 24 00 | Etaananhüdriid | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetüülsebatsaat | 1.1.-31.12. | 1 300 tonni | 0 % |09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekaandihape, puhtusega vähemalt 98,5 % | 1.1.-31.12. | 4 600 tonni | 0 % |09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Atsetüülsalitsüülhape | 1.1.-31.12. | 120 tonni | 0 % |09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Bensofenoon-3,3',4,4'-tetrakarboksüüldianhüdriid | 1.1.-31.12. | 1 000 tonni | 0 % |09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Heksametüleendiamiin | 1.1.-31.12. | 35 000 tonni | 0 % |09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenüleendiamiin | 1.1.-31.12. | 1 800 tonni | 0 % |09.2977 | 2926 10 00 | Akrüülnitriil | 1.1.-31.12. | 30 000 tonni | 0 % |09.2002 | ex 2928 00 90 | 30 | Fenüülhüdrasiin | 1.1.-31.12. | 1 000 tonni | 0 % |09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Tsüstiin | 1.1.-31.12. | 600 tonni | 0 % |09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bis(3-trietoksüsilüülpropüül)tetrasulfiid | 1.1.-31.12. | 9 000 tonni | 0 % |09.2810 | 2932 11 00 | Tetrahüdrofuraan | 1.1-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamoon (ISO) | 1.1.-31.12. | 300 tonni | 0 % |09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Heksaan-6-oliid | 1.1.-31.12. | 4 000 tonni | 0 % |09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleiinhape | 1.1.-31.12. | 110 tonni | 0 % |09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-ksüloos | 1.1.-31.12. | 400 tonni | 0 % |09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Naatriumlignosulfonaat | 1.1.- 31.12. | 40 000 tonni | 0 % |09.2889 | 3805 10 90 | Sulfaattärpentin | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Värskelt ekstraheeritud õlivaikudest saadud kampol ja vaikhapped | 1.1.- 31.12. | 280 000 tonni | 0 % |09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Titaandioksiidist ja volframtrioksiidist koosnev katalüsaator | 1.1.-31.12. | 1 600 tonni | 0 % |09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Puidust loodusliku vaigu ekstraheerimisel saadud jääkainete alifaatsetes lahustites lahustumatu tahke ekstrakt, millel on järgmised omadused: — vaikhappe sisaldus kuni 30 massi % — happearv kuni 110 ja — sulamistemperatuur 100° C või rohkem | 1.1.-31.12. | 1 600 tonni | 0 % |09.2914 | ex 3824 90 97 | 26 | Vesilahus, mis sisaldab vähemalt 40 massi % kuiva betaiiniekstrakti ja 5–30 massi % orgaanilisi või anorgaanilisi sooli | 1.1.-31.12. | 5 000 tonni | 0 % |09.2986 | ex 3824 90 97 | 76 | Tertsiaaramiinide segu, mis sisaldab: — vähemalt 60 % massist dodetsüüldimetüülamiini, — vähemalt 20 % massist dimetüül(tetradetsüül)amiini, — vähemalt 0,5 % massist heksadetsüüldimetüülamiini, mida kasutatakse amiinoksiidide tootmiseks (1) | 1.1.-31.12. | 14 315 tonni | 0 % |09.2907 | ex 3824 90 97 | 86 | Pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab — steroole vähemalt 75 % massist ja — stanoole kuni 25 % massist ning mida kasutatakse stanool- ja steroolestrite tootmisel (1) | 1.1.-31.12. | 2 500 tonni | 0 % |09.2140 | ex 3824 90 97 | 98 | Tertsiaarsete amiinide segu, mis sisaldab: — 2,0–4,0 % massist N,N-dimetüül-1-oktaanamiini — vähemalt 94 % massist N,N-dimetüül-1-dekaanamiini — kuni 2 % massist N,N-dimetüül-1-dodekaanamiini | 1.1.-31.12. | 4 500 tonni | 0 % |09.2992 | ex 3902 30 00 | 93 | Propüleeni ja butüleeni kopolümeer, mis sisaldab massist 60–68 % propüleeni ja 32–40 % butüleeni, sulatise viskoossusega kuni 3 000 mPa temperatuuril 190°C, määratuna ASTM D 3236 meetodit kasutades, kasutamiseks liimina alamrubriigi 4818 40 toodete valmistamisel (1) | 1.1.-31.12. | 1 000 tonni | 0 % |09.2947 | ex 3904 69 90 | 95 | Polü(vinülideenfluoriid)pulber metalli katmiseks kasutatavate värvide või lakkide tootmiseks (1) | 1.1.-31.12. | 1 300 tonni | 0 % |09.2604 | ex 3905 30 00 | 10 | Polü(vinüülalkohol), osaliselt atsetaalitud 5-(4-asido-2-sulfobensülideen)-3-(formüülpropüül)-rodaniiniga, naatriumsool | 1.1.-31.12. | 100 tonni | 0 % |09.2616 | ex 3910 00 00 | 30 | Polüdimetüülsiloksaan, mille polümerisatsiooniaste on 2800 monomeeri (± 100) | 1.1.-31.12. | 1 300 tonni | 0 % |09.2816 | ex 3912 11 00 | 20 | Tselluloosatsetaadi helbed tselluloosatsetaat-filamentköisiku valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 37 000 tonni | 0 % |09.2807 | ex 3913 90 00 | 86 | Mittesteriilne naatriumhüaluronaat | 1.1.-31.12. | 110 000 g | 0 % |09.2813 | ex 3920 91 00 | 94 | Kolmekihiline polüvinüülbutüraal-koekstrusioonkile gradueeritud värvilise ribaga, sisaldab plastifikaatorina 29–31 massiprotsenti 2,2’-etüleendioksüdietüülbis(2-etüülheksanaati) | 1.1.-31.12. | 2 000 000 m² | 0 % |09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Tulekindlad tellised järgmiste omadustega: — servapikkus üle 300 mm, — TiO2 sisaldus mitte üle 1 massiprotsendi, — Al2O3 sisaldus mitte üle 0,4 massiprotsendi, — ruumala muutus 1 700° C juures vähem kui 9 % | 1.1.-31.12. | 75 tonni | 0 % |09.2815 | ex 6909 19 00 | 70 | Katalüsaatorite või filtrite kandjad, valmistatud poorsest keraamilisest materjalist, peamiselt alumiinium- ja titaanoksiididest, kogumahuga kuni 65 liitrit, millel on ristlõike 1 cm² kohta vähemalt üks läbiv kanal (ühest või mõlemast otsast avatud) | 1.1. - 31.12. | 380 000 ühikut | 0 % |09.2628 | ex 7019 52 00 | 10 | Plastiga kaetud klaaskiust klaasriie, kaaluga 120 g/m²(± 10 g/m²), mida tavaliselt kasutatakse kokkurullitavate ja raamitud putukavõrkude tootmiseks | 1.1.-31.12. | 350 000 m² | 0 % |09.2799 | ex 7202 49 90 | 10 | Ferrokroom, mille süsinikusisaldus on massist 1,5 % või rohkem, kuid mitte rohkem kui 4 % ja mille kroomisisaldus ei ületa 70 % massist | 1.1.-31.12. | 50 000 tonni | 0 % |09.2629 | ex 7616 99 90 | 85 | Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 240 000 ühikut | 0 % |09.2763 | ex 8501 40 80 | 30 | Ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega rohkem kui 750 W ja sisendvõimsusega rohkem kui 1 600 W, kuid mitte üle 2 700 W, välisläbimõõduga rohkem kui 120 mm (± 0,2 mm), kuid mitte üle 135 mm (± 0,2 mm), nimipöörlemiskiirusega rohkem kui 30 000 pöörat minutis, kuid mitte üle 50 000 pööret minutis, varustatud õhuventilaatoriga, kasutatakse tolmuimejate tootmisel (1) | 1.1.- 31.12. | 2 000 000 ühikut | 0 % |09.2633 | ex 8504 40 81 | 30 | Elektriadapter võimsusega kuni 1 kVA, mida kasutatakse epilatsiooniseadmete valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 4 500 000 ühikut | 0 % |09.2620 | ex 8526 91 20 | 20 | Asukohamääramissüsteemiga GPS-süsteemi koost | 1.1.-31.12. | 3 000 000 ühikut | 0 % |09.2003 | ex 8543 70 90 | 63 | Pingejuhitav sagedusgeneraator, mis koosneb aktiivsete ja passiivsete elementidega varustatud trükkmoodulist, mille mõõtmed ei ületa 30 X 30 mm | 1.1.-31.12. | 1 400 000 ühikut | 0 % |09.2631 | ex 9001 90 00 | 80 | Klaasist läätsed, prismad ja liimitud elemendid, kokku monteerimata, CN-koodide 9005, 9013 ja 9015 alla kuuluvate kaupade tootmiseks (1) | 1.1.-31.12. | 5 000 000 ühikut | 0 % |(1) | Tollimaksust vabastamine või tollimaksu vähendamine toimub ühenduse asjaomaste sätete tingimuste kohaselt, et võimaldada tollil kontrollida kõnealuste kaupade kasutust (vt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artikleid 291–300). |(2) | Meede ei ole lubatud, kui töötlejateks on jaemüügi- või toitlustusettevõtted |FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu määrus, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine2. EELARVEREAD:Peatükk ja artikkel: peatükk 1 2, artikkel 1 2 0Aastaks 2010 eelarvestatud summa: 14 079 700 000 € (EEP 2010)3. FINANTSMÕJUx( Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, küll aga on sellel järgmine mõju tuludele:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Eelarverida | Tulud[5] | 12-kuuline periood, alates pp/kk/aaaa | [Aasta 2010] |Artikkel 1 2 0 | Mõju omavahenditele | 01/01/2010 | -37,2 |4. PETTUSEVASTASED MEETMEDTariifikvootide haldamist reguleerivad sätted sisaldavad ka vajalikke meetmeid pettuse ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning kaitseks nende vastu.LISAToote kirjeldus | Kvoodi maht (ühikut/tonni/grammi) | Eeldatav hind (eurot ühiku/tonni/grammi/m2 kohta) | Tolli-maksumäär (%) (ühised tollitariifid 2010) | Kvoodi tollimaks (%) | Eeldatav tulude vähenemine (eurodes) |09.2849 Seened | 700 t | 751 €/t | 14,4 | 0 | 75 700 |09.2913 Tubakas | 6 000 t | 594 €/t | 11,2 | 0 | 399 168 |09.2841 Segu | 10 000 t | 600 €/t | 2,2 | 0 | 132 000 |09.2703 Vanaadium | 13 000 t | 2708 €/t | 5,5 | 0 | 1 936 220 |09.2806 Volfram | 12 000 t | 16 875 €/t | 4,6 | 0 | 9 315 000 |09.2611 Kaltsium | 55 t | 33 850 €/t | 5,3 | 0 | 98 673 |09.2837 Metaan | 600 t | 2557 €/t | 5,5 | 0 | 84 381 |09.2933 Benseen | 2 600 t | 3 062 €/t | 5,5 | 0 | 437 866 |09.2950 Etanool | 15 000 t | 733 €/t | 5,5 | 0 | 604 725 |09.2851 Kresool | 20 000 t | 896 €/t | 2,1 | 0 | 376 320 |09.2767 Eeter | 2 500 t | 4 500 €/t | 5,5 | 0 | 618 750 |09.2624 Vanilliin | 600 t | 16 129 €/t | 5,5 | 0 | 532 257 |09.2972 Anhüdriid | 20 000 t | 800 €/t | 5,5 | 0 | 880 000 |09.2769 Sebatsaat | 1 300 t | 2 600 €/t | 6 | 0 | 202 800 |09.2634 Dodekaandihape | 4 600 t | 3 696 €/t | 6,3 | 0 | 1 071 101 |09.2808 o-atsetüülsalitsüülhape | 120 t | 2 700 €/t | 6,5 | 0 | 21 060 |09.2975 Bensofenoon | 1 000 t | 11 134 €/t | 6,5 | 0 | 723 710 |09.2632 Diamiin | 35 000 t | 1304 €/t | 6,5 | 0 | 2 966 600 |09.2602 Diamiin | 1 800 t | 3 500 €/t | 6,5 | 0 | 409 500 |09.2977 Akrüülnitriil | 30 000 t | 900 €/t | 6,5 | 0 | 1 755 000 |09.2002 Hüdrasiin | 1 000 t | 3875 €/t | 6,5 | 0 | 251 875 |09.2917 Tsüstiin | 600 t | 14 142 €/t | 6,5 | 0 | 551.538 |09.2603 Sulfiid | 9 000 t | 400 €/t | 6,5 | 0 | 234 000 |09.2810 Furaan | 20 000 t | 1538 €/t | 6,5 | 0 | 1 999 400 |09.2955 Flurtamoon | 300 t | 20 833 €/t | 6,5 | 0 | 406 244 |09.2812 Oliid | 4 000 t | 2040 €/t | 6,5 | 0 | 530 400 |09.2615 Ribonukleiinhape | 110 t | 150 000 €/t | 6,5 | 0 | 1 072 500 |09.2945 Ksüloos | 400 t | 2 100 €/t | 6,5 | 0 | 54 600 |09.2908 Sulfonaat | 40 000 t | 43 €/t | 5 | 0 | 86 000 |09.2889 Tärpentiin | 20 000 t | 677 €/t | 3,2 | 0 | 433 280 |09.2935 Kampol | 280 000 t | 33 €/t | 5 | 0 | 462 000 |09.2814 Katalüsaator | 1 600 t | 4 500 €/t | 6,5 | 0 | 468 000 |09.2829 Ekstrakt | 1 600 t | 4 600 €/t | 6,5 | 0 | 478 400 |09.2914 Lahus | 5 000 t | 350 €/t | 6,5 | 0 | 113 750 |09.2986 Amiinid | 14 315 t | 1470 €/t | 6,5 | 0 | 1 367 798 |09.2907 Steroolid | 2 500 t | 13 500 €/t | 6,5 | 0 | 2 193 750 |09.2140 Amiinid | 4 500 t | 2222 €/t | 6,5 | 0 | 649 935 |09.2992 Kopolümeer | 1 000 t | 2075 €/t | 6,5 | 0 | 134 875 |09.2947 Fluoriid | 1 300 t | 9 000 €/t | 6,5 | 0 | 760 500 |09.2604 Alkohol | 100 t | 16 666 €/t | 6,5 | 0 | 108 329 |09.2616 Siloksaan | 1 300 t | 3253 €/t | 6,5 | 0 | 274 879 |09.2816 Helbed | 37 000 t | 933 €/t | 6,5 | 0 | 2 243 865 |09.2807 Hüaluronaat | 110 000 g | 173 081 €/kg | 6,5 | 0 | 1 237 529 |09.2813 Kile | 2 000 000 m² | 6 €/m² | 6,1 | 0 | 732 000 |09.2818 Tellised | 75 t | 18 000 €/t | 2 | 0 | 27 000 |09.2815 Kandjad | 380 000 ühikut | 100 €/ühik | 5 | 0 | 1 900 000 |09.2628 Klaasriie | 350 000 m² | 1 €/m² | 7 | 0 | 24 500 |09.2799 Ferrokroom | 50 000 t | 1 611 €/t | 7 | 0 | 5 638 500 |09.2629 Käepidemed | 240 000 ühikut | 2,32 €/ühik | 6 | 0 | 33 408 |09.2763 Mootorid | 2 000 000 ühikut | 4,80 €/ühik | 2,7 | 0 | 259 200 |09.2633 Adapterid | 4 500 000 ühikut | 1,02 €/ühik | 3,3 | 0 | 151 470 |09.2620 GPS | 3 000 000 tühikut | 10,36 €/ühik | 3,7 | 0 | 1 149 960 |09.2003 Generaatorid | 1 400 000 ühikut | 10 €/ühik | 3,7 | 0 | 518 000 |09.2631 Läätsed | 5 000 000 ühikut | 2,50 €/ühik | 2,9 | 0 | 362 500 |Tulude koguvähenemine kvoodi üheaastase kehtivusaja jooksul:(49 550 816 eurot – 12 387 704 eurot) = 37 163 112 eurot (neto).[1] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.[2] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.[3] EÜT L 345, 31.12.1996, lk 1.[4] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[5] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


Tähtis õiguslik teade

|

52010PC0053

Ettepanek: Nõukogu määrus (EL) nr …/…., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames  /* KOM/2010/0053 lõplik - NLE 2010/0035 */

		ETBrüssel 15.2.2010KOM(2010)53 lõplik2010/0035 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/….,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raamesSELETUSKIRIELi eelarve järelevalvesüsteemi alused on sätestatud aluslepingutes ja neid on üksikasjalikumalt täpsustatud ELi õigusaktides, eelkõige eelarvestatistika kvaliteedinõuetega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamiseks. Eelarvestatistika andmekvaliteet sõltub eelkõige sellest, kui korrektselt kohaldavad liikmesriigid selliseid asjaomaseid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud õigusakte nagu nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 (ESA 95) [1] ja nõukogu määrust (EÜ) nr 479/2009, [2] millega luuakse statistiline standardite, määratluste ja raamatupidamisarvestust reguleerivate sätete viitesüsteem. Komisjonile on tehtud ülesandeks kontrollida esitatud fiskaalandmete kvaliteeti. Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikega 1 on ette nähtud, et komisjon (Eurostat) hindab korrapäraselt nii liikmesriikide esitatud tegelike andmete kui ka nende aluseks olnud ESA 95 alusel kogutud valitsemissektori arvepidamise andmete kvaliteeti. Tegelike andmete kvaliteedi all mõeldakse seda, et need statistilised andmed on arvepidamiseeskirjade kohased, täielikud, usaldusväärsed, ajakohased ning järjepidevad. Lisaks on määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikes 2 sätestatud, et liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) nii kiiresti kui võimalik statistilise teabe, mida on taotletud andmete kvaliteedi hindamise eesmärgil, ilma et see piiraks statistilist konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid.Võttes arvesse 2004. aasta „Kreeka juhtumit” ja seejärel nõukogu esitatud nõuet tugevdada esitatud fiskaalandmete kvaliteedi kontrolli, tegi komisjon 2005. aastal ettepaneku muuta kehtivaid õigusnorme, st nõukogu määrust (EÜ) nr 3605/93, millega reguleeritakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud andmete kvaliteeti. Komisjoni 2005. aasta ettepaneku [3] paranduste otstarve oli suurendada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud statistika läbipaistvust ning tugevdada sel eesmärgil Eurostati volitusi andmete kvaliteediga seoses. Komisjoni konkreetne ettepanek oli hakata korraldama põhjalikke kontrollimisi. Koos liikmesriikide suhtes kehtiva üldnõudega võimaldada andmete kvaliteedi hindamiseks komisjonile (Eurostatile) juurdepääs vajalikule teabele oli ettepaneku eesmärk tugevdada Eurostati pädevust andmekvaliteediga seoses. Komisjonile nõukogu määrusega (EÜ) nr 2103/2005 [4] antud lisavolitused olid siiski piiratumad, kui algselt taotletud. Eelkõige puudub liikmesriikidel üldine kohustus võimaldada komisjonile (Eurostatile) juurdepääsu kogu teabele, mida küsitakse andmekvaliteedi hindamise eesmärgil, ning metodoloogilised külastused (õigusakti vastuvõtmisest saadik tehtud vaid ühes liikmesriigis) peavad piirduma vaid statistikavaldkonnaga.Olukorra hiljutine areng ning eelkõige 2009. aasta oktoobris Kreeka valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta edastatud statistika [5] on need piirangud ilmsiks toonud ja need päevakajalisemaks teinud ning näidanud, et praegune fiskaalstatistika süsteem ei leevenda vajalikul määral ohtu, et komisjonile edastatakse näiteks vigaseid või ebatäpseid andmeid.Kui selle puuduse vastu ei võeta meetmeid hakkab selline eeskirjade täitmata jätmine üksikute liikmesriikide puhul edaspidigi kahjustama juhtimissüsteemi usaldusväärsust selles osalejate silmis nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Seepärast on praeguses etapis asjakohane ja poliitikaga kooskõlas teha ettepanek teatavate muudatuste tegemiseks fiskaalstatistika haldusraamistikus. Muudetud määruse eesmärk on võimaldada komisjonil ja liikmesriikidel teha valitsemissektori finantsstatistika kvaliteedi ja usaldusväärsuse parandamise nimel tulemuslikumat koostööd, mis põhineb kahel lähenemisviisil: esiteks sagedamad ja ulatuslikumad korrapärased statistilised külastused ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ning teiseks võib Eurostat korraldada metodoloogilisi lisakülastusi, kui riskipõhise hindamisega tehakse kindlaks konkreetsed märkimisväärsed probleemid.Praeguste puuduste kõrvaldamiseks peab komisjon vajalikuks teha andmete kontrollimise mehhanismide tugevdamise eesmärgil ettepaneku olemasolevate eeskirjade täiendamiseks. Metodoloogilisi külastusi tehakse siiski üksnes juhtudel, kui andmete kvaliteedi osas on tehtud kindlaks märkimisväärsed ohud või võimalikud probleemid, nagu seda olemasoleva õigusliku raamistiku kohaselt ka praegu tehakse.Kuna Eurostatil peab statistikaametina olema võimalik kontrollida esitatud arve, on praegust raamistikku vaja mitmes suhtes täiendada. Eelkõige on vaja tunnustada Eurostati õigust vahetult kontrollida avaliku sektori raamatupidamisaruandeid, kui on kindel kahtlus riikliku statistikaameti esitatud andmete usaldusväärsuse osas, ning samas peavad riiklikud ametiasutused olema kohustatud kõik olulised teabeallikad alal hoidma ja kättesaadavaks tegema. Lisaks peavad liikmesriigid tagama avaliku sektori raamatupidamisaruannetega seotud eksperdiabi, samuti metodoloogiliste külastuste ettevalmistamise ja teostamise korral.2010/0035 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raamesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõike 14 kolmandat lõiku,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,toimides seadusandliku erimenetluse kohaseltning arvestades järgmist:(1) Eelarve järelevalve usaldusväärsuse seisukohalt on tõepärane eelarvestatistika otsustava tähtsusega. On äärmiselt tähtis, et andmed, mida liikmesriigid esitavad määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) [6] alusel, oleksid kvaliteetsed.(2) Fiskaalstatistika Euroopa Liidu tasandi haldusraamistikku on edasi arendatud ja institutsioonilist raamistikku on viimaste aastate jooksul ajakohastatud eelkõige selleks, et komisjon (Eurostat) saaks paremini valitsemissektori arvepidamist kontrollida.(3) Fiskaalstatistika läbivaadatud haldusraamistik on üldjoontes hästi toiminud ja andnud kokkuvõttes rahuldavad tulemused valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavate oluliste fiskaalandmete esitamise osas. Eelkõige on liikmesriigid valdavalt tõestanud oma usaldusväärse koostöö ja kvaliteetsete fiskaalandmete esitamise võimet.(4) Ent hiljutine areng on selgelt näidanud, et praegune fiskaalstatistika haldusraamistik ei vähenda ikka veel vajalikul määral ohtu, et komisjonile võidakse tahtlikult edastada vigaseid või ebatäpseid andmeid.(5) Sellega seoses peaks komisjonil (Eurostatil) olema lisaõigused kvaliteedihindamiseks vajaliku teabe kättesaamiseks suuremas ulatuses.(6) Kontrollkülastuste tegemisel liikmesriiki, mille statistilisi andmeid kontrollitakse, peaks komisjonil (Eurostatil) olema õigus juurdepääsuks valitsemissektori arvepidamise andmetele kesksel, riiklikul ja kohalikul tasandil ning sotsiaalkindlustuse andmetele, samuti tuleb komisjonile esitada nende aluseks olev üksikasjalik raamatupidamisteave, olulised statistilised vaatlused ja küsimustikud ning muu asjaomane teave, järgides andmekaitset käsitlevaid õigusakte ja andmete konfidentsiaalsust.(7) Peamiselt tuleks kontrollida valitsussektori individuaalsete üksuste ja valitsusväliste riiklike üksuste raamatupidamisaruandeid ning avaliku sektori raamatupidamisaruandeid tuleks hinnata nende statistilise kasutuse osas.(8) Liikmesriigid peaksid tagama, et komisjonile (Eurostatile) tegelike andmete ja nende aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise andmete esitamise eest vastutavad ametnikud täidaksid täielikult statistika põhimõtetega seotud kohustusi.(9) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 479/2009 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 479/2009 muudetakse järgmiselt:(1) Lisatakse artikkel 2a:„Artikkel 2a„Juurdepääs” tähendab võimalust tutvuda iga olulise dokumendiga kohapeal või saada selle koopia, sealhulgas võimaluse korral elektrooniline koopia, ning saada olulist teavet. Nõutud dokumendid ja teave esitatakse viivitamata ning see peab olema olemasolevatest dokumentidest või allikatest kergesti kättesaadav. ”(2) Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Liikmesriigid võimaldavad komisjonile (Eurostatile) võimalikult kiiresti juurdepääsu andmekvaliteedi hindamiseks vajalikule kogu nõutud teabele, sealhulgas sellisele statistilisele teabele nagu rahvamajanduse arvepidamise andmed, inventar, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelid ja teadetega seotud lisaküsimustikud ja selgitused.Küsimustike vormi määrab kindlaks komisjon (Eurostat) pärast konsulteerimist monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteega (edaspidi „monetaarkomitee”).”(3) Artikli 11 lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Metodoloogilised külastused on ette nähtud selleks, et jälgida menetlusi ja kontrollida arvepidamist, mis on tegelike esitatud andmete aluseks, ning selleks, et teha üksikasjalikke järeldusi esitatud andmete kvaliteedi kohta artikli 8 lõikes 1 sätestatu kohaselt.Metodoloogilisi külastusi tehakse üksnes erandjuhul, kui andmete kvaliteediga seoses on selgelt kindlaks tehtud märkimisväärsed ohud või probleemid.”(4) Artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Liikmesriigid annavad komisjoni (Eurostati) nõudel rahvamajanduse arvepidamise alal eksperdiabi, sealhulgas metodoloogiliste külastuste ettevalmistamise ja läbiviimise jaoks. Oma kohustuste täitmisel esitavad kõnealused eksperdid sõltumatu eksperdiarvamuse. Kõnealuste rahvamajanduse arvepidamise ekspertide nimekiri koostatakse ettepanekute põhjal, mille on komisjonile (Eurostatile) saatnud ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta aru andvad riiklikud ametiasutused.Komisjon sätestab eespool nimetatud ekspertide valimisega seotud eeskirjad ja menetlused ning nende töökorra.”(5) Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Metodoloogiliste külastuste raames on komisjonil (Eurostatil) õigus nii keskse, riikliku ja kohaliku tasandi kui ka sotsiaalkindlustuse puhul juurdepääsuks kõikide valitsusüksuste arvepidamisele, lisaks tuleb komisjonile esitada nende aluseks olev üksikasjalik raamatupidamisteave, nagu ülekanded ja bilansid, olulised statistilised vaatlused ja küsimustikud ning muu asjaomane teave, nagu analüütilised dokumendid ja muude avalik-õiguslike asutuste raamatupidamisandmed.Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et hõlbustada metodoloogiliste külastuste tegemist. Neid külastusi võidakse teha eelarvepuudujäägi menetluse aruandlusega seotud riigiasutustes ning kõikides üksustes, mis on otse või kaudselt seotud valitsemissektori arvepidamise ja võlaandmete koostamisega. Liikmesriigid tagavad, et need riigiasutused ja üksused ning vajaduse korral avaliku sektori arvepidamise kontrolli eest operatiivselt vastutavad liikmesriigi ametiasutused annavad komisjoni ametnikele või teistele lõikes 1 osutatud ekspertidele abi, mis on vajalik nende kohustuste täitmiseks, sealhulgas teevad kättesaadavaks dokumendid, millega põhjendatakse tegelikku puudujääki ja võlga käsitlevaid esitatud andmeid ning nende aluseks olevaid valitsemissektori arvepidamise andmeid. Liikmesriikide statistikasüsteemide salastatud dokumendid edastatakse ainult komisjonile (Eurostatile).”(6) Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed tagamaks, et ametnikud, kes vastutavad komisjonile (Eurostatile) tegelike andmete ja nende aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise andmete esitamise eest, on vastutussuutlikud ja toimivad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) artiklis 2 kehtestatud põhimõtetega*. Need meetmed peavad olema tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist meetmetest komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2011 ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.”Artikkel 2JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas._______________________ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSEttepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomane poliitikavaldkond ja sellega seonduvad meetmed:statistika (statistilise teabe koostamine; poliitiline strateegia ja koordineerimine; haldusabi)3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:29.0203 Ühenduse statistikaprogramm 2008–201229.010401 Statistilise teabe poliitika — Halduskorralduskulud3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Määramata3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |29.020101 | Mittekohustuslik | Liigendatud [7] | EI | JAH | EI | Nr 1 |29.010401 | Mittekohustuslik | Liigendamata [8] | EI | JAH | EI | Nr 1 |4. ÜLEVAADE VAHENDITE KOHTA4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kohtamiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgmised aastad | Kokku |Tegevuskulud | | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | | | | | | | |Maksete assigneeritud | | b | | | | | | | |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud | | | | |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | | | | | | | |Maksete assigneeringud | | b+c | | | | | | | |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud | | |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud)* | 8.2.6 | e | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 |* Lähetuskulud4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaAastane vajadus | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgmised aastad |Personal kokku | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusOlukorra hiljutine areng ning eelkõige Kreeka valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta edastatud statistika [9] on näidanud, et praegune fiskaalstatistika süsteem ei leevenda vajalikul määral ohtu, et komisjonile edastatakse näiteks vigaseid või ebatäpseid andmeidKui selle puuduse vastu ei võeta meetmeid, hakkab selline eeskirjade täitmata jätmine üksikute liikmesriikide puhul edaspidigi kahjustama juhtimissüsteemi usaldusväärsust selles osalejate silmis nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Seepärast näib praeguses etapis asjakohane ja poliitikaga kooskõlas teha ettepanek teatavate muudatuste tegemiseks fiskaalstatistika haldusraamistikus.5.2. Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeSelleks, et stabiilsuse ja majanduskasvu pakti korrektselt ellu viidaks, lasub ülemäärast eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevate andmete analüüsimise ja hindamise otsene põhivastutus komisjonil, kes vastutab liikmesriikide ja kandidaatriikide edastatud andmeid aluseks võttes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva statistika esitamise eest. See on tähtis ülesanne, mida komisjon peab täitma, võttes arvesse asjaolu, et huvitatud osapooled on liikmesriigid.Ühenduse suurema osalusega muutuvad ka riiklikud lähenemisviisid ühtlasemaks ja kasutatakse olemasolevaid sünergiaid, kaasates metodoloogilistesse külastustesse teiste liikmesriikide eksperte.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesMaastrichti lepingule ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 lisatud protokolli kohaselt on komisjonil oluline ülesanne esitada sõltumatu seisukoht andmekvaliteedi kohta. Peamine eesmärk on luua eelarvestatistika koostamise riiklike süsteemide kontrollimise vahendid ning minimeerida väära aruandlust eelarvepuudujäägi ja võlga käsitlevate andmete kohta (nagu näitavad Kreeka juhtumid 2004. ja 2009. aastal).Eeldatakse, et selle tulemuseks on parema kvaliteediga andmed, mis põhinevad usaldusväärsemal ja ühtsemal lähenemisviisil. Süsteemi struktuursete puuduste (süsteemi risk) ja ebausaldusväärsete andmete asjakohane kindlakstegemine osutavad edusammudele. Kaks peamist näitajat on andmete reservatsioonide ja muudatuste arv ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevates Eurostati pressiteadetes ning metodoloogiliste külastuste arv.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Tsentraliseeritud haldamine| | || | | | | | | |[10] (29 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 || B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Art 29 01 02 01 kohaselt rahastatav personal [11] (riikide lähetatud eksperdid) | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |Art 29 01 02 02 kohaselt rahastatav personal [12] (lepingulised töötajad) | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |KOKKU | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |Personalikulude vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajaduse korral lisaeraldisega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusTaotletud personalile määratakse uus ülesanne, mis nõukogu määrusega antakse komisjonile ning mis seisneb liikmesriikidesse põhjalike metodoloogiliste külastuste korraldamises, samuti korrapäraste külastuste sagendamises. Metodoloogilisi külastusi tehakse juhtudel, kui on tõendeid väära aruandluse kohta või on selle kahtlus ning kui liikmesriigis toimuvad stabiilsuse ja majanduskasvu pakti ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud olulised sündmused (nt enne euroalaga ühinemist).Peamiselt auditeeritakse valitsussektori individuaalsete üksuste ja valitsusväliste riiklike üksuste raamatupidamisaruandeid ning avaliku sektori raamatupidamisaruandeid kontrollitakse nende statistilise kasutuse osas. Üksikasjalikumalt antakse aru järgmiste küsimuste/menetluste kohta:– andmete tõetruu ülekandmine allikatest rahvamajanduse arvepidamisse ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelitesse;– andmete aluseks oleva üksikasjaliku teabe, sealhulgas ülekannete hindamine;– selle kindlakstegemine, millised andmeallikad on tunnustatud sõltumatu auditeerimisasutus riiklikul tasandil auditeerinud ja millised mitte. See on oluline, kuna hindamisel võidakse keskenduda valdkondadele, mida riiklikul tasandil ei ole veel auditeeritud. Auditeerimata valdkondade puhul on vaja kindlaks teha muud kinnituse aluseks olevad tõendid;– avaliku sektori raamatupidamise standardite vastuvõtmise edendamine – anda valitsemissektori arvepidamise puhul liikmesriikidele taotluse korral abi üleminekul auditeeritud andmete ja tekkepõhise raamatupidamise süsteemile, eelistatavalt rahvusvahelisi standardeid järgides.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)Ametikohad, mida tuleb taotleda järgmises jaotamismenetlusesAmetikohad, mis tuleb peadirektoraadi sees ümber paigutada pärast 2010. aasta juuliks lõpule viidavat sõeluuringut8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)andmed puuduvad8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgmised aastad |Ametnikud ja ajutine personal (29 01 01) | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 |Art 29 01 02 01 ja art 29 01 02 02 kohaselt rahastatavad töötajad (riikide lähetatud eksperdid ja lepingulised töötajad) | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalKeskmise hinnangulise 122 000 eurose kulu korral alalise ametniku kohta aastas on (võrdlussummast välja jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku 732 000 eurot aastas.Arvestus – Art 29 010201 kohaselt rahastatav personalEuroopa Liidu eelarves keskmise hinnangulise 73 000 eurose kulu korral riigi lähetatud eksperdi kohta aastas on (võrdlussummast välja jäävad) art 29 01 02 kohaselt rahastatava personali kulud ja nendega seonduvad kulud kokku 657 000 eurot aastas.Keskmise hinnangulise 64 000 eurose kulu korral lepingulise töötaja kohta aastas on (võrdlussummast välja jäävad) art 29 01 02 kohaselt rahastatava personali kulud ja nendega seonduvad kulud kokku 320 000 eurot aastas.Personalikulude vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajaduse korral lisaeraldisega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5ja järgmised aastad | KOKKU |29 01 02 11 01 – Lähetused | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,55 |29 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,84 |29 01 02 11 03 – Komiteed | | | | | | | |29 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |29 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | |2 Muud halduskulud kokku (29 01 02 11) | | | | | | | |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 |Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajaduse korral lisaeraldisega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.[1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1).[2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 479/2009, 25. mai 2009, Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).[3] KOM (2005) 71.[4] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2103/2005, 12. detsember 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3605/93 seoses statistiliste andmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).[5] Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavat statistikat käsitlev komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta aruanne (KOM(2010)1 (lõplik)).[6] ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.[7] Liigendatud assigneeringud.[8] Liigendamata assigneeringud[9] Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavat statistikat käsitlev komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta aruanne (KOM(2010)1 (lõplik)).[10] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.--------------------------------------------------