				|

		52011PC0809

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 /* COM/2011/0809 konč. - 2011/0401 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Raamprogrammi „Horisont 2020” kohta esitatud
ettepanekute kogum, mis on koostatud täielikult kooskõlas komisjoni teatisega
„Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[1], toetab täielikult Euroopa
2020. aasta strateegiat, milles märgitakse, et teadusuuringud ja
innovatsioon on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks väga
tähtsad. Kogumis on ettepanekud alljärgneva kohta:
(1)
raamprogramm „Horisont 2020” (Euroopa Liidu
toimimise leping);
(2)
ühised osalemise ja levitamise eeskirjad (ELi
toimimise leping);
(3)
raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise
eriprogramm (ELi toimimise leping) ning
(4)
Euratomi asutamislepingule vastavad raamprogrammi
„Horisont 2020” osad.
Nende seadusandlike ettepanekute üldised
poliitilised üksikasjad ja taust on esitatud samal ajal vastu võetud komisjoni
teatises, milles käsitletakse mitut tähtsat valdkonnaülest küsimust, näiteks
lihtsustamist ja seda, kuidas innovatsiooni käsitlemine on muutunud
jõulisemaks.
Raamprogramm „Horisont 2020” aitab otseselt
kaasa Euroopa 2020. aasta strateegias ja selle juhtalgatustes kindlaks
määratud peamiste ühiskonnaprobleemide lahendamisele. Samuti
aitab see kaasa Euroopa tööstuse tipptasemele viimisele. Lisaks parandab see
teaduse tipptaset, mis on jätkusuutlikkuse ning Euroopa pikaajalise õitsengu ja
heaolu jaoks hädavajalik. Nende eesmärkide saavutamiseks sisaldavad ettepanekud
teadusuuringute ja innovatsioonitsüklisse lõimitud igakülgset toetust. Seetõttu
koondab ja tugevdab raamprogramm „Horisont 2020” tegevusi, mida praegu
rahastatakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja
innovatsiooni raamprogrammi innovatsiooniosade ning Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi kaudu. Ettepanekute eesmärk on seega ka märkimisväärne
lihtsustamine osalejate jaoks.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA PEETUD
KONSULTATSIOONIDE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE
Kõnealuse nelja ettepaneku koostamisel võeti
täiel määral arvesse rohelise raamatuga „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise
raamistiku arendamine” (KOM(2011) 48) seotud konsulteerimise käigus saadud
vastuseid. Arvamust avaldasid Euroopa Ülemkogu, liikmesriigid ning palju
erinevaid tööstusvaldkonna, akadeemilise maailma ja kodanikuühiskonna
sidusrühmi.
Lisaks tuginevad ettepanekud kahele
põhjalikule mõjuhinnangule, milles kasutati ära sidusrühmadega konsulteerimisel
saadud tulemusi, organisatsioonisiseseid ja ‑väliseid hinnanguid ning
rahvusvaheliste ekspertide abi. Hindamise tulemusena
leiti, et raamprogramm „Horisont 2020” muudaks sihid selgemaks, suudaks tagada
piisavad jõupingutused programmi ja projektide tasandil ning selle mõju
poliitikaeesmärkide saavutamisele ja seetõttu ka majandusele, konkurentsile ja
ühiskonnale oleks kõige suurem; ühtlasi aitaks see kaasa lihtsustamisele,
vähendades näiteks osalejate halduskoormust, täiustades kohaldatavaid eeskirju
ja menetlusi, tagades rahastamisvahendite vahelise sidususe ning viidates uuele
tasakaalule riskide ja usalduse vahel.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1         Õiguslik alus
Ettepanekus on teadusuuringud ja innovatsioon
poliitikaeesmärkide saavutamiseks sujuvalt ühendatud.
Raamprogrammi „Horisont 2020” aluseks on ELi
toimimise lepingu jaotised „Tööstus” ja „Teadusuuringud ja tehnoloogia
arendamine ning kosmos” (artiklid 173 ja 182). Sellega
seotud osalemise ja levitamise eeskirjade aluseks on samad ELi toimimise
lepingu jaotised (artiklid 173, 183 ja 188). Jaotise „Tööstus” aluseks
võtmine on mõlemal juhul seotud peamiselt Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudiga (EIT), mida rahastatakse raamprogrammi „Horisont 2020”
kaudu. EIT eriprogrammi tasandil ei figureeri.
Tuletame meelde, et uuendustegevus on
sõnaselgelt lisatud erinevatesse raamprogrammidesse, mille aluseks on Euroopa
Liidu toimimise lepingu teadusuuringute jaotis, ja käesolevas raamprogrammis on
samuti mitu innovatsiooniga seotud tegevust. Seetõttu on
raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi aluseks ELi toimimise
lepingu jaotis „Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos”
(artikkel 182), sest just nimetatud jaotis hõlmab selles ette nähtud
tegevusi.
Raamprogrammi „Horisont 2020” oma osa andva
Euratomi teadusuuringute ja koolituse programmi ettepaneku aluseks on Euratomi
asutamislepingu artikkel 7.
3.2         Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse
põhimõtted
Ettepanekud on koostatud eesmärgiga viia liidu
lisaväärtus ja mõju maksimumini, keskendus nendele eesmärkidele ja tegevustele,
mida liikmesriigid üksinda tegutsedes saavutada ja tulemuslikult läbi viia ei
suuda. Liidu tasandi sekkumisega saab tugevdada üldist
teadusuuringute ja innovatsiooni raamistikku ning kooskõlastada liikmesriikide
teadusuuringuid, vältides nii kattumist ning tagades tähtsaimates valdkondades
kriitilise massi olemasolu ja optimaalse rahastamise avaliku sektori
vahenditest. Liidu tasandil sekkumine võimaldab kogu Euroopat hõlmavat
konkurentsi parimate ettepanekute valimisel, mistõttu paraneb erinevate
valdkondade tipptase ning tipptaseme teadusuuringud ja innovatsioon tehakse
nähtavaks. Samuti on liidu tasand kõige parem riikidevahelise liikuvuse
toetamiseks, mistõttu paraneb teadlaste koolitus ja karjäärikujundus. Liidu
tasandi programmis suudetakse paremini tegeleda väga riskantse ja pikaajalise
teadus- ja arendustegevusega, jaotades nii riski, laiendades ulatust ja
suurendades mastaabisäästu, mis muidu ei oleks võimalik. Liidu tasandil
sekkumisega saab suurendada avaliku ja erasektori lisainvesteeringuid
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, panustada Euroopa teadusruumi, kus
teadmised, teadlased ja tehnoloogia ringlevad vabalt, ning kiirendada uuenduste
äriotstarbelist kasutamist ja levitamist ühtsel turul. Samuti on liidu tasandi
programme vaja selleks, et toetada poliitikaloomet ja erinevate
poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamist. Täielik tõendusmaterjal on
kaasasolevates mõjuhinnangutes.
4.           MÕJU EELARVELE
Kõikide ettepanekute eelarve on esitatud
jooksevhindades. Käesolevale ettepanekule lisatud
finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning inim- ja haldusressursside
vajadus. Komisjon võib kulude ja tulude analüüsi alusel kasutada raamprogrammi
„Horisont 2020” rakendamiseks rakendusameteid, nagu on sätestatud nõukogu
määruses (EÜ) 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste
põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud
ülesanded.
2011/0401 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
XXX,
millega kehtestatakse teadusuuringute ja
innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3 ja artikli 182
lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
pärast õigusakti eelnõu saatmist riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[2],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3],
tegutsedes kooskõlas seadusandliku
tavamenetlusega
ning arvestades järgmist:
(1)
Liit tahab tugevdada oma teaduslikku ja
tehnoloogilist baasi, luues selleks Euroopa teadusruumi, kus teadlased,
teaduslikud teadmised ja tehnoloogia ringlevad vabalt, ning ärgitada liitu
saama konkurentsivõimelisemaks, kaasa arvatud tööstusvaldkonnas. Nende eesmärkide saavutamiseks peab liit kasutama teadusuuringuid,
tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust, edendama rahvusvahelist koostööd,
tulemusi levitama ja optimeerima ning ärgitama koolitust ja liikuvust.
(2)
Samuti on liidul eesmärk tagada liidu tööstuse
konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. Selleks on
vaja edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise
poliitika tööstusliku potentsiaali ärakasutamist.
(3)
Liit tahab ellu viia Euroopa 2020. aasta
strateegia,[4]
milles on sätestatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärgid,
tõstes esile teadusuuringute ja innovatsiooni kui sotsiaalse ja majandusliku
õitsengu ning keskkonnasäästu peamiste mõjurite rolli ning võttes eesmärgi
suurendada teadus- ja arendustegevuse rahastamist 2020. aastaks 3 %ni
sisemajanduse koguproduktist (SKP), töötades ühtlasi välja innovatsiooni
intensiivsust kajastava näitaja. Sellega seoses on
juhtalgatusega „Innovatiivne liit” sätestatud strateegiline ja lõimitud
teadusuuringute ja innovatsioonikäsitlus, mis hõlmab raamistikku ja eesmärke,
millest tuleks liidus teadusuuringute ja innovatsiooni tulevases rahastamises
lähtuda. Teadusuuringud ja innovatsioon on tähtsad tegurid ka teistes Euroopa
2020. aasta strateegia juhtalgatustes, eelkõige juhtalgatustes
„Ressursitõhus Euroopa”, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” ja
„Euroopa digitaalne tegevuskava”. Peale selle on Euroopa 2020. aasta
strateegia teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud eesmärkide saavutamiseks
tähtis roll ühtekuuluvuspoliitikal, mis suurendab võimekust ja aitab jõuda
tipptasemeni.
(4)
Euroopa Ülemkogu toetas oma 4. veebruari 2011. aasta
kohtumisel liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühist
strateegilist raamistikku, et tõhustada teadusuuringute ja innovatsiooni
rahastamist nii riiklikul kui ka liidu tasandil, ning kutsus liitu üles kaotama
kiiresti talentide ja investeeringute ligimeelitamise takistused, et Euroopa
teadusruum oleks 2014. aastaks terviklik ning tekiks tõeline teadmiste,
teadusuuringute ja innovatsiooni ühtne turg.
(5)
Euroopa Parlament nõudis oma 11. novembri
2010. aasta resolutsioonis[5]
liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise radikaalset lihtsustamist,
rõhutas 12. mai 2011. aasta[6]
resolutsioonis juhtalgatuse „Innovatiivne liit” tähtsust Euroopa muutmisel
kriisijärgses maailmas, juhtis 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis[7] tähelepanu seitsmenda raamprogrammi
vahehindamise tulemusena selgunud olulistele õppetundidele ning toetas
27. septembri 2011. aasta resolutsioonis[8] teadusuuringute ja
innovatsiooni rahastamise ühist strateegilist raamistikku.
(6)
Euroopa Liidu Nõukogu nõudis 26. novembril
2010, et ELi tulevastes rahastamisprogrammides tuleks rohkem keskenduda Euroopa
2020. aasta strateegia eesmärkidele, ühiskonnaprobleemidele ja
võtmetehnoloogiale, hõlbustada koostööd ja tööstuspõhiseid teadusuuringuid,
täiustada rahastamisvahendeid, lihtsustada oluliselt kättesaadavust, lühendada
aega, mis kulub turustatava tooteni jõudmiseks, ja soodustada veelgi
tipptasemel teaduse tegemist.
(7)
Sidusa strateegilise käsitluse tähtsust rõhutasid
oma arvamustes ka Euroopa teadusruumi komitee 3. juunil 2011,[9] Regioonide Komitee
30. juunil 2011[10]
ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. juulil 2011[11].
(8)
Liidu eelarve läbivaatamise teatises, mille
komisjon võttis vastu 19. oktoobril 2010, on sõnastatud peamised
põhimõtted, millest liidu tulevase eelarve puhul tuleks lähtuda: keskendumine vahenditele, mis annavad tõendatult liidu lisaväärtust,
tulemuspõhisem tegevus ning muude avaliku ja erasektori rahastamisallikate
parem ärakasutamine. Samuti tehti selles ettepanek koondada kõik liidu
teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise vahendid ühise strateegilise
raamistiku alla.
(9)
Komisjoni rohelises raamatus „Probleemid ja
võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni
rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine”[12] toodi välja põhiküsimused,
kuidas neid kõrgeid eesmärke saavutada, ja alustati laiaulatuslikku
konsulteerimist, mille käigus selgus, et sidusrühmad ja liidu institutsioonid
on rohelises raamatus esitatud mõtetega üldiselt nõus.
(10)
Teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia
aluseks olev eelarve”[13]
tegi komisjon ettepaneku kasutada ühist strateegilist teadusuuringute ja
innovatsiooni raamistikku, et tegeleda valdkondadega, mis kuuluvad aastatel
2007–2013 teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja
innovatsiooni raamprogrammi innovatsiooniosa ning Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi alla, ning täita Euroopa 2020. aasta strateegia
eesmärk suurendada teadus- ja arendustegevusele tehtavaid kulutusi
2020. aastaks 3 %ni SKPst. Selles teatises lisas
komisjon liidu rahastamiskavadesse ka kliimamuutuse põhiteemad ja kohustus
suunama vähemalt 20 % liidu eelarvest kliimaga seotud projektidele.
Kliimameetmed ja ressursitõhusus on vastastikku toetavad eesmärgid
jätkusuutliku arengu saavutamiseks. Nende mõlemaga seotud erieesmärke tuleks
täiendada muude programmi „Horisont 2020” eri eesmärkide kaudu. Sellest
tulenevalt eeldatakse, et vähemalt 60 % programmi „Horisont 2020”
kogueelarvest peaks olema seotud jätkusuutliku arenguga. Samuti eeldatakse, et
kliimaga seotud kulutused, sealhulgas vastastikku kooskõlas olevad meetmed
ressursitõhususe suurendamiseks, peaksid eelarvet ületama 35 %. Komisjon
peaks andma teavet kliimamuutustega seoses seatud eesmärkide saavutamiseks
kasutatud toetuse ulatuse ja sellekohaste tulemuste kohta. Programmi „Horisont
2020” kohaseid kliimakulutusi tuleks jälgida kooskõlas kõnealuses teatises
esitatud metoodikaga.
(11)
Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni
raamprogrammis „Horisont 2020” (edaspidi „programm „Horisont 2020””)
keskendutakse kolmele prioriteedile: tipptasemel teaduse
tegemine, et tõsta liidu teadusvaldkonna tipptaset maailmas, tööstusvaldkonna
tipptaseme soodustamine, et toetada ettevõtlust, sealhulgas väikeseid ja
keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) ja innovatsiooni, ning
ühiskonnaprobleemide lahendamine, et tegeleda otseselt Euroopa 2020. aasta
strateegias nimetatud probleemidega, toetades kõiki tegevusi teel
teadusuuringutest turuni. Programm „Horisont 2020” peaks toetama
innovatsiooniahela kõiki etappe, eelkõige turule lähimaid tegevusi, kaasates
uuenduslikke rahastamisvahendeid, samuti mittetehnoloogilist ja sotsiaalset
innovatsiooni, ning sellega püütakse rahuldada liidu paljude erinevate
poliitikavaldkondade vajadusi teadusuuringute järele, keskendudes toetatud
tegevuste tulemusena tekkinud teadmiste võimalikult laialdasele kasutamisele ja
levitamisele kuni nende äriotstarbelise kasutamiseni. Programmi „Horisont 2020”
prioriteete tuleks toetada ka Euratomi asutamislepingu kohase tuumauuringute ja
koolituse programmi kaudu.
(12)
Teadusuuringute Ühiskeskus peaks pakkuma
kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge liidu poliitika jaoks ning
reageerima ühtlasi paindlikult uutele poliitikanõudmistele.
(13)
Teadusuuringute, hariduse ja innovatsiooni
teadmiste kolmnurgas peaksid Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi alla
kuuluvad teadmis- ja innovaatikakogukonnad aitama jõuliselt kaasa programmi
„Horisont 2020” eesmärkide saavutamisele (sh ühiskonnaprobleemide lahendamine),
ühendades teadusuuringud, hariduse ja innovatsiooni.
Selleks et tagada vastastikune täiendavus kogu programm „Horisont 2020”
ulatuses ning vahendite piisav kasutamine, tuleks Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi rahalist toetust anda kahe eraldisena, millest teine
vaadatakse läbi.
(14)
            Programm „Horisont 2020” peaks aitama
kaasa Euroopa innovatsioonipartnerluste eesmärkide saavutamisele kooskõlas
juhtalgatusega „Innovatiivne liit”, koondades kõik teaduse ja innovatsiooni
kogu toimeahela asjaomased osalejad, et vahendeid ja algatusi tõhustada,
lihtsustada ja paremini koordineerida.
(15)
Üks programm „Horisont 2020” tähtsaid eesmärke on
lihtsustamine, mis peaks täiel määral kajastuma selle ülesehituses,
eeskirjades, finantshalduses ja rakendamises. Programmiga
„Horisont 2020” tuleks püüda saavutada ülikoolide, uurimiskeskuste, tööstuse ja
eriti VKEde suur osalus ning tuleks olla avatum uutele osalejatele, sest see
ühendab ühes ühises strateegilises raamistikus kogu teadusuuringute ja
innovatsiooni toetuse (sh tõhusad lihtsustatud toetusviisid) ning selle
osalemiseeskirjade põhimõtteid kohaldatakse kõikidele programmi meetmetele. Lihtsamad
rahastamiseeskirjad peaksid vähendama osalemisega seotud halduskulusid ja
finantsvigu.
(16)
ELi toimimise lepingu artikli 182 lõike 1
kohaselt määratakse programmis „Horisont 2020” maksimaalne üldmaht ja
üksikasjalikud eeskirjad liidu finantsosaluseks programmis „Horisont 2020” ning
vastavad osad, mis on nähtud ette iga tegevuse puhul.
(17)
Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kogu
programmi „Horisont 2020” kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on
eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks
juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni [kuupäev]
institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse
finantsjuhtimise kohta) punkti [] tähenduses.
(18)
On vaja tagada programm „Horisont 2020” ja selle
eelkäijate korrektne lõpetamine, eelkõige seoses nende mitmeaastase halduskorra
(nt tehnilise ja haldusabi rahastamise) jätkumisega.
(19)
Programmi „Horisont 2020” rakendamisega võivad
kaasneda ainult teatavate liikmesriikide osalusega lisaprogrammid, liidu
osalemine mitme liikmesriigi läbiviidavates programmides, ühisettevõtete
loomine või muud ELi toimimise lepingu artiklites 184, 185 ja 187
sätestatud kokkulepped.
(20)
Selleks et tihendada teaduse ja ühiskonna vahelisi
suhteid ning suurendada avalikkuse usaldust teaduse vastu, tuleks programmis
„Horisont 2020” soodustada kodanike ja kodanikuühiskonna teadlikku osalust
teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud küsimustega tegelemises, edendades
selleks teadusharidust, muutes teaduslikud teadmised paremini kättesaadavaks,
töötades välja vastutustundlikud teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavad,
millega reageeritakse kodanike ja kodanikuühiskonna mureküsimustele ja
ootustele, ning soodustades nende osalust programmi „Horisont 2020” tegevustes.
(21)
Programmi „Horisont 2020” rakendamisel tuleb
reageerida teaduse, tehnoloogia, tööstuse, poliitika ja ühiskonna muutuvatele
võimalustele ja vajadustele. Selleks tuleb tegevuskavad
koostada tihedas koostöös kõikide valdkondade sidusrühmadega ja need peavad olema
piisavalt paindlikud, et oleks võimalik arvestada muutustega. Kogu programmi
„Horisont 2020” rakendamise ajal tuleb küsida nõu väljastpoolt ning kasutada
asjaomaseid struktuure nagu Euroopa tehnoloogiaplatvormid, ühise kavandamise
algatused ja Euroopa innovatsioonipartnerlused.
(22)
Programm „Horisont 2020” peaks parandama
teadlaseameti ligitõmbavust liidus. Piisavat tähelepanu
tuleb pöörata Euroopa teadlaste hartale ja teadlaste töölevõtmise juhendile[14] ning teistele asjaomastele
raamistikele, mis on sätestatud seoses Euroopa teadusruumiga, arvestades
sealjuures siiski, et need on vabatahtlikud.
(23)
Programmis „Horisont 2020” välja töötatud tegevuste
eesmärk peaks olema meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, tegeledes konkreetselt soolise
ebavõrdsuse põhjustega, kasutades täielikult ära nii nais- kui ka meessoost
teadlaste potentsiaali ning lõimides soolised aspektid projektide sisusse, et
parandada teadusuuringute kvaliteeti ja ergutada innovatsiooni. Samuti tuleb tegevustes püüelda Euroopa Liidu lepingu
artiklites 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artiklis 8 sätestatud
naiste ja meeste vahelise võrdsuse põhimõtete järgimise poole.
(24)
Programmist „Horisont 2020” toetust saavas teadus-
ja innovatsioonitegevuses tuleb kinni pidada elementaarsetest eetilistest
põhimõtetest. Arvesse tuleb võtta teaduse ja uute
tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma arvamusi. Teadusuuringutes tuleks
arvestada ka ELi toimimise lepingu artikliga 13 ning vähendada loomade
kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, lõppeesmärgiga loomade kasutamine
täielikult asendada. Kõik toimingud tuleb läbi viia nii, et oleks tagatud
inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse, nagu on sätestatud ELi toimimise
lepingu artiklis 168.
(25)
Euroopa Komisjon ei kutsu sõnaselgelt üles kasutama
inimese embrüonaalseid tüvirakke. Nii täiskasvanud inimese
kui ka embrüonaalsete tüvirakkude kasutamise või kasutamata jätmise üle
otsustavad teadlased soovitud eesmärkidele tuginedes ja sellele kohaldatakse
karmi eetilisuse hindamist. Inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamist
hõlmavaid projekte, mida liikmesriigid heaks ei kiida, ei rahastata. Tegevust,
mis on keelatud kõikides liikmesriikides, ei rahastata. Tegevust ei rahastata
liikmesriikides, kus need on keelatud.
(26)
Maksimaalse mõju saavutamiseks tuleb programmis
„Horisont 2020” välja arendada koostoime liidu teiste programmidega näiteks
hariduse, kosmose, keskkonna, konkurentsivõime, VKEde, sisejulgeoleku, kultuuri
ja meedia valdkonnas ning ühtekuuluvuspoliitika fondidega ja maaelu arengu
poliitikaga, mis saavad aruka spetsialiseerumise strateegiate raames parandada
riikide ja piirkondade teadusuuringute ja innovatsioonivõimet.
(27)
VKEd on Euroopas märkimisväärne innovatsiooni ja
majanduskasvu allikas. Seetõttu vajab programm „Horisont
2020” VKEde jõulist osalemist, mida on kirjeldatud komisjoni 6. mai
2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ[15].
See peaks aitama kaasa Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act”[16] eesmärkide saavutamisele.
(28)
Liidu rahastamise võimalikult suure mõjukuse saavutamiseks
tuleb programmiga „Horisont 2020” tekitada suurem koostoime teadusuuringuid ja
innovatsiooni toetavate riiklike ja piirkondlike programmide vahel, see võib
esineda ka avaliku sektori sisese partnerluse vormis.
(29)
Samuti tuleks mõju suurendada programmi „Horisont
2020” ja erasektori vahendite ühendamisega avaliku ja erasektori partnerluse
vormis sellistes tähtsates valdkondades, kus teadusuuringute ja innovatsiooniga
saaks kaasa aidata Euroopa laiemate konkurentsieesmärkide saavutamisele ja ühiskonnaprobleemide
lahendamisele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
18. detsembri 2006. aasta otsuse 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa
Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse
seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)[17])
alusel käivitatud ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis toimuv avaliku ja
erasektori partnerlus võib jätkuda sihtotstarbelisemate struktuuride abil.
(30)
Programmiga „Horisont 2020” tuleks edendada ühist
huvi pakkuvat ja mõlemale poolele kasutoovat koostööd kolmandate riikidega. Tuleks tegeleda rahvusvahelise koostööga teaduse, tehnoloogia ja
innovatsiooni valdkonnas, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia
eesmärgid – tugevdada konkurentsivõimet, aidata kaasa ühiskonnaprobleemide
lahendamisele ja toetada liidu välispoliitikat –, sealhulgas luues koostoimet
välisprogrammidega ja aidates liidul täita rahvusvahelisi kohustusi, nagu
aastatuhande arengueesmärkide saavutamine.
(31)
Selleks et säilitada võrdsed võimalused kõikidele
siseturul aktiivselt tegutsevatele ettevõtjatele, tuleks programmi „Horisont
2020” ettenähtud rahastamise kavandamisel lähtuda riigiabieeskirjadest, tagada
riiklike kulutuste tõhusus ja vältida turumoonutusi, nt erasektori rahaliste
vahendite massilist väljatõrjumist, mittetulemuslike turustruktuuride loomist
või ebatõhusate äriühingute säilitamist.
(32)
Euroopa Ülemkogu tunnistas 4. veebruaril 2011
vajadust uute kontrolli- ja riskijuhtimismeetodite järele liidu teadusuuringute
rahastamises, nõudes uut tasakaalu usalduse ja kontrollimise ning riskide
võtmise ja riskide vältimise vahel. Euroopa Parlament
nõudis oma 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis teadusuuringute
raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta pragmaatilist nihet haldus- ja
finantskorra lihtsustamise suunas ning märkis, et Euroopa teadusuuringute rahastamise
juhtimine peaks põhinema rohkem usaldusel ja olema osalejate suhtes riskialtim.
Teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) vahehindamise aruande
kokkuvõttes on kirjas, et on vaja põhjalikumat lihtsustamist ning riski ja
usalduse vaheline tasakaal tuleb uuesti jalule seada.
(33)
Liidu finantshuve tuleb kaitsta proportsionaalsete
meetmete abil kogu kulutsükli vältel ning see peab muu hulgas hõlmama
eeskirjade eiramise juhtumite ennetamist, avastamist ja uurimist, kaotsi
läinud, valesti makstud või valesti kasutatud summade tagasinõudmist ja
vajaduse korral ka sanktsioone. Muudetud
kontrollistrateegia, milles on põhitähelepanu nihkunud vigade arvu miinimumini
viimiselt riskipõhisele kontrollile ja pettuste avastamisele, peaks vähendama
osalejate kontrollikoormat.
(34)
Tuleb tagada programmi „Horisont 2020”
usaldusväärne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus ja kasutajasõbralik
rakendamine, tagades samas õiguskindluse ja programmi avatuse kõigile
osalejatele. Vaja on hoolt kanda selle eest, et järgitakse
määrust (EL) nr XXXX/2012 [uus finantsmäärus] ning lihtsustamise ja
parema reguleerimise nõudeid.
(35)
Tulemuslik edenemise juhtimine (sh hindamine ja
järelevalve) nõuab selliste konkreetsete tulemuslikkuse näitajate
väljatöötamist, mis on ajas jälgitavad, nii realistlikud kui ka sekkumise
loogikat kajastavad ning asjaomase eesmärkide ja tegevuste hierarhia jaoks
sobivad. Tuleb luua sobivad programmi „Horisont 2020”
rakendamise ja järelevalve ning Euroopa teadusruumi edenemise, saavutuste ja
toimimise järelevalve kooskõlastamise süsteemid.
(36)
Kuna programmi „Horisont 2020” eesmärke ei ole
võimalik piisaval määral saavutada sellega, kui liikmesriigid tugevdavad üldist
teadusuuringute ja innovatsiooni raamistikku ning kooskõlastavad oma tegevust
liidu tasandil, siis on see paremini võimalik liidu tasandil, kui liit võtab
meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud
subsidiaarsuspõhimõttega, et vältida kattumist ning tagada tähtsaimates
valdkondades kriitilise massi olemasolu ja avalikust sektorist saadud vahendite
optimaalne kasutamine. Kõnealuses artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe programm „Horisont 2020”
nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(37)
Õiguskindluse ja selguse huvides tuleb otsus
nr 1982/2006/EÜ kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
KEHTESTAMINE
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses kehtestatakse
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks
2014–2020 (edaspidi „programm „Horisont 2020””) ning raamistik, mille alusel
liit toetab teadus- ja innovatsioonitegevust ning mis soodustab innovatsiooni,
teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali
paremat ärakasutamist.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(a)
„teadus- ja innovatsioonitegevus” – kogu tegevus,
mis hõlmab teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, tutvustamistegevust ja
innovatsiooni, sh koostöö edendamine kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega, tulemuste levitamine ja optimeerimine ning liidu teadlaste
koolituse ja liikuvuse soodustamine;
(b)
„otsesed meetmed” – Teadusuuringute Ühiskeskuse
kaudu toimuv komisjoni teadus- ja innovatsioonitegevus;
(c)
„kaudsed meetmed” – osalejate teadus- ja
innovatsioonitegevus, mida liit rahaliselt toetab;
(d)
„avaliku ja erasektori partnerlus” – partnerlus,
mille puhul erasektoris tegutsevad partnerid, ühendus ja vajaduse korral muud
partnerid kohustuvad ühiselt toetama teadus- ja innovatsiooniprogrammi või -tegevuse
arendamist ja rakendamist;
(e)
„avaliku sektori sisene partnerlus” – partnerlus,
mille puhul avaliku sektori asutused või piirkonna, riigi või rahvusvahelisel
tasandil avalikke teenuseid osutavad asutused kohustuvad koos liiduga ühiselt
toetama teadus- ja innovatsiooniprogrammi või ‑tegevuse arendamist ja
rakendamist.
Artikkel 3
Programmi „Horisont 2020” kehtestamine
Käesolevaga kehtestatakse programm
„Horisont 2020” ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini
2020.
Artikkel 4
Liidu lisaväärtus
Programmil „Horisont 2020” on tähtis roll
Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
strateegia elluviimisel, pakkudes liidu teaduuuringute ja innovatsiooni
rahastamiseks ühist strateegilist raamistikku ning toimides nii
erainvesteeringute suurendamise vahendina, luues uusi töövõimalusi ning tagades
Euroopa pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime.
Artikkel 5
Üldeesmärk, prioriteedid ja erieesmärgid
1.           Programm „Horisont 2020”
aitab ehitada kogu liidus üles teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse,
leides teadus-, arendus- ja uuendustegevuse jaoks piisavat lisaraha. Nii toetab
see Euroopa 2020. aasta strateegia ja liidu teiste poliitikate elluviimist
ning Euroopa teadusruumi saavutamist ja toimimist. Asjaomased tulemuslikkuse näitajad
on esitatud I lisa sissejuhatuses.
2.           Üldeesmärki püütakse
saavutada kolme üksteist võimendava prioriteedi kaudu, mis on suunatud
alljärgnevale:
(a)
tipptasemel teadus;
(b)
juhtpositsioon tööstuses;
(c)
ühiskonnaprobleemid.
Kõigi kolme prioriteedi erieesmärgid on esitatud
I lisa osades I–III ning välja on toodud ka peamised tegevussuunad.
3            Teadusuuringute Ühiskeskus
aitab lõigetes 1 ja 2 nimetatud üldeesmärgi ja prioriteetide saavutamisele
kaasa liidu poliitikavaldkondadega seotud teaduslik-tehnilise toe pakkumisega. Kõnealused
peamised tegevussuunad on sätestatud I lisa IV osas.
4.           Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrusega (EL) nr 294/2008[18]
loodud Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) aitab kaasa
lõigetes 1 ja 2 nimetatud üldeesmärgi ja prioriteetide saavutamisele
erieesmärgiga lõimida teadusuuringute, innovatsiooni ja hariduse teadmiste
kolmnurk. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi asjaomased
tulemuslikkuse näitajad on sätestatud I lisa sissejuhatuses ning selle
erieesmärgi peamised tegevussuunad ja tegevused on sätestatud I lisa
V osas.
5.           Lõikes 2 nimetatud
prioriteetide ja tegevussuundade raames võib arvesse võtta uusi ettenägematuid
vajadusi, mis tekivad programmi „Horisont 2020” rakendamise ajal. See võib
hõlmata reageerimist uutele võimalustele, kriisidele, ohtudele, liidu poliitika
väljatöötamisega seotud vajadustele ja katsemeetmetele, mis on ette nähtud
toetuse andmiseks tulevastes programmides.
Artikkel 6
Eelarve
1.           Programmi „Horisont 2020”
rakendamiseks ette nähtud rahastamispakett on 87740 miljonit eurot,
millest kuni 86198 miljonit eurot eraldatakse Euroopa Liidu toimimise
lepingu XIX jaotise alla kuuluvate tegevuste jaoks.
2.           ELi toimimise lepingu
XIX jaotise alla kuuluvate tegevuste jaoks ette nähtud summa jaotatakse
artikli 5 lõikes 2 nimetatud prioriteetide vahel järgmiselt
(miljonites eurodes):
(a)
tipptasemel teadus: 27818 miljonit eurot;
(b)
juhtpositsioon tööstuses: 20280 miljonit
eurot;
(c)
ühiskonnaprobleemid: 35888 miljonit eurot.
Liit eraldab programmist „Horisont 2020” Teadusuuringute
Ühiskeskuse otsestele meetmetele väljaspool tuumaenergiavaldkonda kuni 2212
miljonit eurot.
Eelarve soovituslik jaotus prioriteetide alla
kuuluvate erieesmärkide vahel ja Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmetele
väljaspool tuumaenergiavaldkonda eraldatav maksimaalne summa on kindlaks
määratud II lisas.
3.           Programmi „Horisont 2020”
eraldatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile kuni 3194
miljonit eurot, nagu on sätestatud II lisas. Esimene eraldis suuruses 1542
miljonit eurot on ette nähtud Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
Euroopa Liidu toimimise lepingu XVII jaotise alla kuuluvate tegevuste jaoks.
Teine eraldis suuruses kuni 1652 miljonit eurot vaadatakse artikli 26 lõike 1
kohaselt läbi. Kõnealune lisasumma saadakse II lisa kohaselt pro rata
põhimõttel summast, mis on ette nähtud lõike 2 punktis b sätestatud
prioriteedile „Juhtpositsioon tööstuses” erieesmärgile „Juhtpositsioon
progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” ning summast, mis on
ette nähtud lõike 2 punktis c sätestatud prioriteedile „Ühiskonnaprobleemid”.
Kõnealune rahaline toetus kahes mitmeaastases
eraldises hõlmab järgmist:
(a)
esimese eraldisega praeguste teadmis- ja
innovaatikakogukondade käimasolevad projektid ja algkapital kolme uue teadmis-
ja innovaatikakogukonna teise vooru algatuste käivitamiseks;
(b)
teise eraldisega teadmis- ja innovaatikakogukondade
käivitatud projektide praegune seis ja algkapital kolme uue teadmis- ja
innovaatikakogukonna kolmanda vooru algatuste käivitamiseks.
Teine eraldis tehakse pärast artikli 26 lõikes 1
sätestatud läbivaatamist, võttes arvesse eelkõige:
(a)
 teadmis- ja innovaatikakogukondade kolmanda vooru
algatuste kokkulepitud ajastust;
(b)
olemasolevate teadmis- ja innovaatikakogukondade
kavandatud finantsvajadusi vastavalt nende konkreetsele arengule;
(c)
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
ning selle teadmis- ja innovaatikakogukondade panust programmi „Horisont 2020”
eesmärkide saavutamisele.
4.           Programmi „Horisont 2020”
rahastamispakett võib hõlmata kulutusi, mis on seotud programmi „Horisont 2020”
haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajaliku ettevalmistamise,
järelevalve, kontrolli, auditeerimise ja hindamisega (eelkõige uuringud,
ekspertide koosolekud, kui need on seotud programmi „Horisont 2020”
eesmärkidega, infotöötluse ja teabevahetusega tegelevate IT-võrkudega seotud
kulutused, ning kõik muud tehnilise ja haldusabiga seotud kulud, mis komisjonil
programmi „Horisont 2020” haldamisel tekivad).
Vajaduse korral võib tehnilise ja haldusabi kulude
katmiseks ette nähtud assigneeringud lisada eelarvesse ka pärast
2020. aastat, et oleks võimalik hallata 31. detsembriks 2020 lõpule
viimata meetmeid.
5.           Ettenägematutele olukordadele
või muutustele ja vajadustele reageerimiseks ning võttes arvesse käesoleva
artikli lõiget 3, võib komisjon pärast programmi „Horisont 2020” käesoleva
määruse artikli 26 lõike 1 punktis a nimetatud vahehindamist
vaadata iga-aastase eelarvemenetluse käigus läbi lõikes 2 nimetatud
prioriteetidele määratud summad ja II lisas esitatud soovitusliku jaotuse
iga prioriteedi alla kuuluvate erieesmärkide jaoks ning paigutada
assigneeringud prioriteetide ja erieesmärkide vahel ümber kuni 10 %
ulatuses igale prioriteedile tehtud algsest kogueraldisest ning kuni 10 %
ulatuses igale erieesmärgile tehtud algsest soovituslikust jaotusest. See ei
puuduta Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete jaoks eraldatud summat, mis on
sätestatud lõikes 2, ega Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile
eraldatud summat, mis on sätestatud lõikes 3.
Artikkel 7
Kolmandate riikide osalemine
1.           Programmis „Horisont 2020”
võivad osaleda:
(a)
ühinevad riigid, kandidaatriigid ja võimalikud
kandidaatriigid kooskõlas üldpõhimõtete ja üldtingimustega, mis on ette nähtud
nende riikide osalemiseks vastavate raamlepingute ja assotsiatsiooninõukogude
otsuste või sarnaste kokkulepetega kehtestatud liidu programmides;
(b)
valitud kolmandad riigid, kes vastavad kõigile
järgmistele kriteeriumidele:
i)        hea võimekus
teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas;
ii)       varasem edukas
osalemine liidu teadus- ja innovatsiooniprogrammides;
iii)      tihedad
majanduslikud ja geograafilised sidemed liiduga;
iv)      Euroopa
Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmesus või riik või territoorium on
loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/2012 (millega
kehtestatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument)[19] lisas.
2.           Konkreetsed tingimused
assotsieerunud riikide osalemiseks programmis „Horisont 2020” (k.a nende
rahaline toetus, mille aluseks on nende sisemajanduse koguprodukt)
määratletakse liidu ja assotsieerunud riikide vahel sõlmitavates
rahvusvahelistes lepingutes.
II JAOTIS
RAKENDAMINE
I PEATÜKK
RAKENDAMINE, HALDUS JA TOETUSE LIIGID
Artikkel 8
Rakendamine eriprogrammi abil ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
rahastamine
Programm „Horisont 2020” viiakse ellu
konsolideeritud eriprogrammi abil ning Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi rahastamisega.
Eriprogrammiga nähakse ette üks eelarveosa
igale artikli 5 lõikes 2 nimetatud kolmest prioriteedist ja üks
eelarveosa Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmetele väljaspool
tuumaenergiavaldkonda.
Artikkel 9
Haldus
1.           Programmi „Horisont 2020”
rakendab komisjon kooskõlas määrusega (EL) nr XXXX/2012
[uus finantsmäärus].
2.           Lisaks võib komisjon usaldada
osa programmi „Horisont 2020” rakendamisest määruse (EL) nr XXXX/2012 [uus
finantsmäärus] artikli [55 lõike 1 punktis b] osutatud
rahastamisasutustele.
Artikkel 10
Liidu toetuse vormid
1.           Programmiga „Horisont 2020”
toetatakse kaudseid kulusid ühe või mitme rahastamisvormist, mis on sätestatud
määruses (EL) nr XX/2012 [uus finantsmäärus], täpsemalt toetustest,
auhindadest, hangetest ja rahastamisvahenditest.
2.           Lisaks võib programmi
„Horisont 2020” raames toetada ka Teadusuuringute Ühiskeskuse otseseid meetmeid.
3.           Kui Teadusuuringute
Ühiskeskuse otsesed meetmed annavad oma panuse ELi toimimise lepingu artiklite
185 ja 187 alusel loodud algatustesse, ei loeta seda kõnealustele algatustele
eraldatud rahalise toetuse osaks.
Artikkel 11
Osalemise ja tulemuste levitamise eeskirjad
Määruses (EL) nr XX/2012 [osalemise ja
tulemuste levitamise eeskirjad] sätestatud osalemise ja tulemuste levitamise
eeskirju kohaldatakse kaudsetele meetmetele.
II PEATÜKK
PROGRAMMITÖÖ
I JAGU
ÜLDPÕHIMÕTTED
Artikkel 12
Välisnõuanded ja ühiskonna kaasamine
1.           Programmi „Horisont 2020”
rakendamisel arvestatakse nõuannete ja muu panusega, mida pakuvad komisjoni
loodud sõltumatute tippekspertide nõuanderühmad, rahvusvaheliste teaduse- ja
tehnoloogialepingute alusel loodud dialoogistruktuurid, tulevikku suunatud
tegevus, sihtotstarbelised konsulteerimised üldsusega ning sellised
läbipaistvad interaktiivsed protsessid, mis tagavad, et rahastatakse
vastutustundlikke teadusuuringuid ja innovatsiooni.
2.           Samuti arvestatakse täiel
määral Euroopa tehnoloogiaplatvormide, ühise kavandamise algatuste ja Euroopa
innovatsioonipartnerluste raames loodud teadusuuringute ja innovatsiooni
tegevuskavade asjaomaste punktidega.
Artikkel 13
Valdkonnaülesed meetmed
1.           Seostega tegeletakse
programmis „Horisont 2020” nii prioriteetide üleselt kui ka prioriteetide
siseselt. Eritähelepanu pööratakse sellega seoses progressi võimaldava
tehnoloogia ja tööstusliku tehnoloogia arendamisele ja kasutamisele, avastamise
ja turul rakendamise seostamisele, valdkonnaülestele teadusuuringutele ja
innovatsioonile, sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteadustele, Euroopa
teadusruumi loomisele ja toimimisele, koostööle kolmandate riikidega,
teadusuuringute ja innovatsiooni vastutustundlikkusele (k.a soolised aspektid),
teadlaseameti ligitõmbavuse suurendamisele ning teadlaste piiriülese ja
sektoritevahelise liikuvuse lihtsustamisele.
2.           Kui toetatakse kaudset
meedet, mis on väga tähtis mitme artikli 5 lõikes 2 sätestatud
prioriteedi jaoks või mitme nende prioriteetide alla kuuluva erieesmärgi
saavutamiseks, võib meetmele eraldatav summa koosneda asjaomastele
prioriteetidele või erieesmärkidele ette nähtud summadest.
Artikkel 14
Teaduse, tehnoloogia, innovatsiooni, turgude ja ühiskonna pidev areng
Programmi „Horisont 2020” rakendatakse nii, et
toetatavad prioriteedid ja meetmed on kooskõlas muutuvate vajadustega ning
nende väljatöötamisel arvestatakse teaduse, tehnoloogia, innovatsiooni, turgude
ja ühiskonna pideva arenguga, kusjuures innovatsioon hõlmab ettevõtlusalaseid,
organisatsioonilisi ja sotsiaalseid aspekte.
Artikkel 15
Sooline võrdõiguslikkus
Programmis „Horisont 2020” tagatakse soolise
võrdõiguslikkuse ja sooliste aspektide tulemuslik edendamine teadus- ja
innovatsioonitegevuses.
Artikkel 16
Eetilised põhimõtted
1.           Programmi „Horisont 2020”
alla kuuluvas teadus- ja innovatsioonitegevuses tuleb järgida eetilisi
põhimõtteid ning asjaomaseid riiklikke, liidu ja rahvusvahelisi õigusakte,
sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning Euroopa inimõiguste ja
põhivabaduste kaitse konventsiooni ja selle lisaprotokolle.
Eritähelepanu pööratakse proportsionaalsuse
põhimõttele, õigusele eraelu puutumatusele, õigusele isikuandmete kaitsele,
õigusele kehalisele ja vaimsele puutumatusele, õigusele mitte olla
diskrimineeritud ja vajadusele tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.
2.           Programmi „Horisont 2020”
alla kuuluv teadus- ja innovatsioonitegevus on suunatud üksnes tulemuste
tsiviilrakendustele.
3.           Ei rahastata järgmisi
teadusuuringute valdkondi:
(a)
inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud,
mille eesmärk on paljundamine;
(b)
inimese genotüübi muutmisele suunatud
teadusuuringud, mis võivad sellised muutused päritavaks muuta;
(c)
teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote
loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas
keharakkude tuuma siirdamise abil.
4.           Teadustöö sisust ja
asjaomaste liikmesriikide õigusraamistikust olenevalt võib rahastada nii
täiskasvanud inimese kui ka embrüonaalsete tüvirakkude alaseid teadusuuringuid.
Tegevust, mis on keelatud kõikides liikmesriikides, ei rahastata. Tegevust ei
rahastata liikmesriikides, kus need on keelatud.
5.           Lõikes 3 nimetatud
uurimisvaldkonnad võib artikli 26 lõikes 1 sätestatud vahehindamise
raames teaduse arengu valguses läbi vaadata.
Artikkel 17
Vastastikune täiendavus liidu teiste programmidega
Programmi „Horisont 2020” rakendatakse nii, et
see täiendab liidu muid rahastamisprogramme, sealhulgas struktuurifonde.
II JAGU
KONKREETSED TEGEVUSVALDKONNAD
Artikkel 18
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad
1.           Erilist tähelepanu pööratakse
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) piisavale osalusele
programmis „Horisont 2020” ja innovatsiooni mõjule neile. Hindamise ja
järelevalve käigus hinnatakse VKEde osalust nii kvantitatiivselt kui ka
kvalitatiivselt.
2.           Erimeetmeid võetakse seoses
I lisa II osa punktis 1 nimetatud erieesmärgiga „Juhtpositsioon
progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” ning I lisa
III osa punktides 1–6 nimetatud prioriteedi „Ühiskonnaprobleemid”
erieesmärkidega. Need erimeetmed võetakse sellise sihtotstarbelise VKEde
rahastamise vahendi näol, mis on suunatud igat liiki
innovatsioonipotentsiaaliga VKEdele, mida rakendatakse sidusalt ja mis on
kohandatud VKEde vajadustele vastavaks, nagu on sätestatud I lisa
II osa punkti 3.3 alapunktis a nimetatud erieesmärgis
„Innovatsioon VKEdes”.
3.           Lõigetes 1 ja 2
sätestatud lõimitud meetodi abil peaks VKEdele minema 15 % erieesmärgi
„Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” ning
prioriteedi „Ühiskonnaprobleemid” jaoks ette nähtud summadest.
Artikkel 19
Avaliku ja erasektori partnerlus
1.           Programmi „Horisont 2020”
võib rakendada avaliku ja erasektori partnerluse kaudu, kus kõik partnerid
võtavad endale kohustuse toetada selliste teadus- ja innovatsioonitegevuste
väljatöötamist ja elluviimist, mis on liidu konkurentsivõime ja tööstuse
valdkonna juhtpositsiooni seisukohalt strateegiliselt tähtsad või mis
lahendavad konkreetseid ühiskondlikke probleeme.
2.           Liidu osalus sellises
koostöös võib toimuda ühel järgmistest viisidest:
(a)
liidu rahalised maksed ELi toimimise lepingu
artiklis 187 nimetatud ühisettevõtetele, kes on asutatud seitsmenda
raamprogrammi alusel, kui muudetakse nende alusakte; ning ELi toimimise lepingu
artikli 187 alusel loodud uutele avaliku ja erasektori partnerlustele ning
muudele määruse (EL) nr XX/2012 [uus finantsmäärus] artikli [55
lõike 1 punkti b alapunktides v või vii] osutatud
rahastamisasutustele. Sellist koostööd kasutatakse ainult siis, kui soovitud
eesmärgid ja olemasolevad ressursid seda õigustavad;
(b)
lõikes 1 osutatud partnerite vaheline leping,
milles on määratletud koostööeesmärgid, partnerite võetud kohustused, peamised
tulemuslikkuse näitajad ning soovitavad väljundid, samuti on seal märgitud
teadus- ja innovatsioonitegevus, mida on vaja programmist „Horisont 2020”
toetada.
3.           Avaliku ja erasektori
partnerlused valitakse välja avalikult ja läbipaistvalt järgmiste kriteeriumide
alusel:
(a)
liidu tasandil tegutsemise lisaväärtus;
(b)
mõju ulatus tööstusalasele konkurentsivõimele,
jätkusuutlikule majanduskasvule ja sotsiaal-majanduslikele probleemidele;
(c)
kõikide partnerite pikaajaline pühendumus, mille
aluseks on ühine tulevikuettekujutus ja selgelt määratletud eesmärgid;
(d)
asjaomaste ressursside maht ning võimalus leida
lisainvesteeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni;
(e)
iga partneri roll on selgelt määratletud ja valitud
perioodi peamistes tulemuslikkuse näitajates on kokku lepitud.
Artikkel 20
Avaliku sektori sisene partnerlus
1.           Programm „Horisont 2020”
aitab kaasa avaliku sektori sisese partnerluse tugevdamisele seal, kus
piirkondliku, riikliku või rahvusvahelise tasandi meetmeid viiakse liidus
ühiselt ellu.
Eritähelepanu pööratakse liikmesriikide
vahelistele ühise kavandamise algatustele.
2.           Avaliku sektori sisest
partnerlust võib toetada nii artikli 5 lõikes 2 nimetatud
prioriteetide siseselt kui ka üleselt, eelkõige alljärgneva kaudu:
(a)
rahastamisvahend ERA-NET, milles kasutatakse
toetusi avaliku sektori sisese partnerluse toetamiseks selle ettevalmistamisel,
võrgutöö struktuuride loomisel, ühismeetmete väljatöötamisel, elluviimisel ja
kooskõlastamisel ning üksikute ühiste projektikonkursside ja riigiüleste
meetmete rahalisel täiendamisel;
(b)
liidu osalus mitme liikmesriigi poolt kooskõlas ELi
toimimise lepingu artikliga 185 rakendatavates programmides.
Punktiga a seotud lisarahastamine sõltub
sellest, kas osalejad on teinud varem ühiste projektikonkursside ja meetmete
jaoks märkimisväärseid rahalisi eraldisi või mitte. Rahastamisvahendi
ERA-NET eesmärk võib olla ühtlustada ühiste projektikonkursside ja meetmete
rakendamise korda. Samuti võib seda kasutada ELi toimimise lepingu
artikli 185 kohase algatuse ettevalmistamiseks.
Punktiga b seoses tehakse selliseid algatusi
ainult siis, kui on vaja sihtotstarbelist rakendusstruktuuri ning osalevad
riigid on võtnud suuri rahalisi kohustusi lõimituse saavutamiseks teaduslikul,
juhtimise ja rahalisel tasandil. Peale selle võetakse
punktis b nimetatud algatuste ettepanekute väljavalimisel arvesse kõiki
järgmisi kriteeriume:
(a)
soovitud eesmärk ning selle seosed programmi
„Horisont 2020” eesmärkidega ja liidu laiemate poliitikaeesmärkidega on selgelt
määratletud;
(b)
osalevad riigid on võtnud endale selged rahalised
kohustused, kusjuures varem on võetud kohustus ühendada riiklikud ja/või
piirkondlikud investeeringud riikidevahelisi teadusuuringuid ja innovatsiooni
silmas pidades;
(c)
liidu tasandil tegutsemise lisaväärtus;
(d)
asjaomaste programmide ulatuse ja arvu piisav
suurus ning nende tegevuste sarnasus ja asjaomaste teadusuuringute osakaal,
mida neis ette võetakse;
(e)
ELi toimimise lepingu artiklis 185 sätestatu
on eesmärkide saavutamiseks kõige sobivam.
Artikkel 21
Rahvusvaheline koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega
1.           Kolmandates riikides asutatud
isikud ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad osaleda programmi „Horisont
2020” kaudsetes meetmetes määruses (EL) XX/XX [osalemiseeskirjad] sätestatud
tingimustel. Rahvusvahelist koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega edendatakse nii programmi „Horisont 2020” siseselt kui ka
väliselt, et saavutada eelkõige järgmised eesmärgid:
(a)
liidu teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud
tipptaseme ja ligitõmbavuse ning majandusliku ja tööstusliku konkurentsivõime
suurendamine;
(b)
üleilmsete ühiskonnaprobleemide lahendamine;
(c)
liidu välis- ja arengupoliitika eesmärkide
saavutamisele kaasaaitamine välis- ja arenguprogramme täiendades.
2.           Sihtotstarbelised meetmed,
mille eesmärk on edendada koostööd konkreetsete kolmandate riikide või nende
rühmadega, viiakse ellu ühishuvist ja mõlemapoolsest kasust lähtudes,
arvestades nende riikide teaduslikku ja tehnoloogilist võimekust ja
turuvõimalusi ning meetmete oodatavat mõju.
Julgustada tuleks samasugust kolmandate riikide
programmide avatust. Võimalikult suure mõju tagamiseks
edendatakse kooskõlastamist ja koostoimet assotsieerunud riikide ja
liikmesriikide algatuste vahel.
Koostöö eesmärkide seadmisel arvestatakse liidu
poliitika muutusi ja koostöövõimalusi kolmandate riikidega, samuti võimalike
puudusi kolmandate riikide intellektuaalomandi kaitse süsteemides.
3.           Peale selle rakendatakse
programmi „Horisont 2020” I lisa III osa punkti 6.3.2
alapunktis d sätestatud erieesmärgi „Kaasav, innovatiivne ja turvaline
ühiskond” all horisontaalseid ja valdkonnaüleseid meetmeid, millega edendatakse
rahvusvahelise koostöö strateegilist arendamist.
Artikkel 22
Teabevahetus ja tulemuste levitamine
Euroopa Komisjon võtab programmi „Horisont
2020” käsitlevad teavitus- ja teabevahetusmeetmed, sealhulgas
teabevahetusmeetmed seoses rahalist toetust saanud projektide ja selle tulemustega.
Kõnealustele teabevahetusmeetmele programmi „Horisont 2020” alusel eraldatud
vahendid peaksid aitama kaasa ka Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide
tutvustamisele niivõrd, kuivõrd need on seotud käesoleva määruse üldeesmärgiga.
Teabe ja tulemuste levitamine on kõikide
programmi „Horisont 2020” alusel toetust saavate meetmete ühine ülesanne.
Lisaks toetatakse järgmisi erimeetmeid:
(a)
algatused, mis suurendavad teadlikkust ja
soodustavad programmist „Horisont 2020” rahastamise saamise võimalusi, eelkõige
alaesindatud piirkondade või osalejate jaoks;
(b)
sihtotstarbeline abi projektidele ja
konsortsiumidele, et nad saaksid omandada teabe ja tulemuste optimaalseks
levitamiseks vajalikud oskused;
(c)
meetmed, mis ühendavad mitme eri projekti (sh
teiste rahastamisallikatega projektide) tulemused, et koostada
kasutajasõbralikke andmebaase ja aruandeid, milles on kokkuvõte peamistest
leidudest;
(d)
teabe levitamine poliitikakujundajatele (sh
standardimisasutustele), et suurendada poliitikaga seotud tulemuste kasutamist
asjakohaste rahvusvaheliste, liidu, riiklike ja piirkondlike asutuste poolt;
(e)
algatused, mis soodustavad arutelu avalikkusega
teaduse, tehnika ja innovatsiooniga seotud teemadel ning sotsiaalmeedia ja
muude uuenduslike meetodite ja tehnoloogia kasutamist.
III PEATÜKK
KONTROLL
Artikkel 23
Kontroll ja audit
1.           Käesoleva määruse
rakendamiseks loodud kontrollisüsteem peab pakkuma mõistlikku kindlust selles,
et projektide tulemuslikkuse ja tõhususega seotud riskide juhtimine on piisav
ning nende raames tehtud tehingud on õiguspärased ja korrakohased, arvestades
seejuures programmide mitmeaastalisust ja asjaomaste maksete laadi.
2.           Kontrollisüsteem tagab
usalduse ja kontrollimise sobiva tasakaalu, võttes seejuures arvesse kontrolli
haldus- ja muid kulusid kõikidel tasanditel ning seda, et programmi „Horisont
2020” eesmärgid on võimalik saavutada ning sellesse saab kaasata kõige paremad
teadlased ja kõige uuenduslikumad ettevõtted.
3.           Kontrollisüsteemi osana
põhineb programmi „Horisont 2020” kuuluvatele kaudsetele meetmetele tehtavate
kulutuste auditeerimise strateegia kogu kõnealusep rogrammi raames tehtud
kulutuste esindusliku valimi finantsauditil. Sellisele esinduslikule valimile
lisatakse kulutustega seotud riskide hindamisel põhineva valimi.
Programmi „Horisont 2020” kaudsete meetmete
kulutuste auditid toimuvad sidusalt kooskõlas kokkuhoiu, tõhususe ja
tulemuslikkuse põhimõtetega, et auditeerimiskoormus oleks osalejate jaoks
võimalikult väike.
Artikkel 24
Liidu finantshuvide kaitse
1.           Komisjon võtab sobivad meetmed,
millega tagatakse, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete
rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse eest ennetavate meetmetega, tõhusa kontrollimisega ning
juhul, kui avastatakse eeskirjade eiramise juhtumeid, valesti väljamakstud
summade tagasinõudmisega ning vajaduse korral mõjusate, proportsionaalsete ja
hoiatavate karistustega.
2.           Komisjonil või selle
esindajatel ja Euroopa Kontrollikojal on volitused auditeerida kõiki
toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja teisi programmist „Horisont 2020”
liidult raha saanud kolmandaid isikuid nii dokumentide põhjal kui ka
kohapealsete kontrollide alusel.
Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võib
komisjon auditeid korraldada kuni nelja aasta jooksul pärast lõppmakse
tegemist.
3.           Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud
ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu
määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[20]
sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu,
toetuse andmise otsuse või ELi eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb
pettust, korruptsiooni või mis tahes muud ELi finantshuve kahjustavat
ebaseaduslikku tegevust.
4.           Ilma et see piiraks lõigete
1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega, toetuse määramise
otsustega ja käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega
komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt auditeerimise ja
kohapealse kontrolli õigus.
IV PEATÜKK
JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
Artikkel 25
Järelevalve
1.           Komisjon teostab programmi
„Horisont 2020” rakendamise, selle eriprogrammi elluviimise ning Euroopa
Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tegevuse üle iga-aastast järelevalvet. See
hõlmab ka teavet valdkonnaüleste teemade kohta nagu jätkusuutlikkus ja
kliimamuutus, sealhulgas teave kliimaga seotud kulutuste summa kohta.
2.           Komisjon koostab järelevalve
tulemuste kohta aruande ja levitab tulemusi.
Artikkel 26
Hindamine
1.           Hindamised viiakse läbi
piisavalt varakult, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisel.
(a)
Hiljemalt 2017. aasta lõpus korraldab komisjon
sõltumatute ekspertide abiga Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
tegevuse hindamise. Rahalise toetuse teine eraldis Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudile vastavalt artikli 6 lõikele 3 tehakse pärast kõnealust
hindamist. Läbivaatamise käigus hinnatakse Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi tegevuse edusamme järgneva alusel:
i)        artikli 6 lõikes 3
sätestatud rahalise toetuse esimesest eraldisest kasutatud summa, tehes vahet
teadmis- ja innovaatikakogukondade esimese vooru algatusteks kasutatud
toetussumma ja teise vooru algkapitali vahel, ning Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi suutlikkus tõmmata ligi teadmis- ja
innovaatikakogukondade partnerite ja erasektori rahalisi vahendeid, nagu on
sätestatud määruses XX/2012 [läbivaadatud EIT määrus];
ii)       teadmis- ja
innovaatikakogukondade kolmanda vooru algatuste kokkulepitud ajastus ning
olemasolevad programmi kohased finantsvajadused vastavalt nende konkreetsele
arengule; ning
iii)      Euroopa
Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ning selle teadmis- ja
innovaatikakogukondade toetus programmi „Horisont 2020” prioriteedile
„Ühiskonnaprobleemid” ning erieesmärgile „Juhtpositsioon progressi võimaldava
ja tööstusliku tehnoloogia vallas”.
(b)
Võttes arvesse seitsmenda raamprogrammi
2015. aasta lõpuks lõpetatava järelhindamise tulemusi ning Euroopa
Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tegevuse hindamist, korraldab komisjon
hiljemalt 2017. aasta lõpus sõltumatute ekspertide abiga programmi
„Horisont 2020”, selle eriprogrammi, sealhulgas Euroopa Teadusnõukogu ning
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tegevuse vahehindamise, milles
käsitletakse saavutatut (tulemuste ja mõju tasandil), meetmete jätkuvat
asjakohasust, ressursside tulemuslikkust ja kasutamist, edasise lihtsustamise
võimalusi ja Euroopa lisaväärtust. Hindamisel arvestatakse
ka rahastamise saamise võimalusi kõikides piirkondades asuvate osalejate, VKEde
ja sugude võrdse esindatuse edendamise jaoks. Lisaks vaadeldakse hindamisel
meetmete panust liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
prioriteetide seisukohalt ning eelnenud meetmete pikaajalise mõju seisukohalt.
(c)
Komisjon korraldab hiljemalt 2023. aasta lõpus
sõltumatute ekspertide abiga programmi „Horisont 2020”, selle eriprogrammi ning
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tegevuse järelhindamise. See hõlmab meetmete põhjenduste, elluviimise ja tulemuste ning
pikaajalise mõju ja jätkusuutlikkuse hindamist, et selle alusel otsustada, kas
võimalikku järgmist meedet jätkata, muuta või selle elluviimine peatada.
2.           Käesoleva määruse I lisa
sissejuhatuses üldeesmärkide ning Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi jaoks sätestatud peamised tulemuslikkuse näitajad ja
eriprogrammis erieesmärkide jaoks sätestatud peamised tulemuslikkuse näitajad
(sh vastavad algtasemed) on miinimum, mille alusel hinnata, mil määral on
programmi „Horisont 2020” eesmärgid saavutatud.
3.           Liikmesriigid annavad
komisjonile asjaomaste meetmete järelevalve ja hindamise jaoks vajalikku
teavet.
4.           Komisjon edastab programmi
„Horisont 2020” hindamise tulemused koos tähelepanekutega Euroopa Parlamendile,
nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.
III JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 27
Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted
1.           Otsus nr 1982/2006/EÜ
tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks.
2.           Otsuse nr 1982/2006/EÜ alusel algatatud
meetmeid ja nendega seotud finantskohustusi reguleeritakse endiselt selle
otsusega kuni nende lõpuleviimiseni.
3.           Artiklis 6 nimetatud
rahalised eraldised võivad hõlmata ka tehnilisele ja haldusabile tehtud
kulutusi, mis on vajalikud üleminekuks otsuse nr 1982/2006/EÜ alusel vastu
võetud meetmetelt käesolevas rogrammis võetavatele meetmetele.
Artikkel 28
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
President                                                        eesistuja
I LISA
Erieesmärkide ja tegevuste põhisuunad
Raamprogrammi „Horisont 2020” üldeesmärk on
luua kogu liidus teadmiste- ja innovatsioonipõhine majandus, soodustades
ühtlasi säästvat arengut. Raamprogramm toetab Euroopa
2020. aasta strateegia ja liidu teiste poliitikate elluviimist ning
Euroopa teadusruumi saavutamist ja toimimist.
Tulemuslikkuse näitajad, mida kasutatakse
üldeesmärgi poole liikumise hindamiseks, on:
–
Euroopa 2020. aasta strateegia teadus- ja
arendustegevuse eesmärk (3 % SKPst);
–
Euroopa 2020. aasta strateegia innovatsiooni
põhinäitaja.
Üldeesmärki püütakse saavutada kolme
eraldiseisva, kuid üksteist võimendava prioriteedi kaudu, millest igal on oma
erieesmärgid. Neid rakendatakse lõimitult, et soodustada
erieesmärkide vahelist koostoimet, vältida kattumist ja suurendada ühismõju.
Teadusuuringute Ühiskeskus aitab „Horisont
2020” raamprogrammi üldeesmärgi ja prioriteetide saavutamisele kaasa
erieesmärgiga pakkuda liidu poliitika jaoks kliendikeskset teaduslik-tehnilist
tuge.
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
(EIT) aitab „Horisont 2020” raamprogrammi üldeesmärgi ja prioriteetide
saavutamisele kaasa erieesmärgiga lõimida teadusuuringute, innovatsiooni ja
hariduse teadmiste kolmnurk. EIT tulemuslikkuse
hindamiseks kasutatavad näitajad on:
–
teadmis- ja innovaatikakogukondadesse kaasatud
organisatsioonid (ülikoolid, ettevõtted ja teadusasutused);
–
uuenduslike toodete ja protsesside väljatöötamiseni
viinud koostöö teadmiste kolmnurgas.
Käesolevas lisas on sätestatud artikli 5
lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud tegevuste ja erieesmärkide põhisuunad.
I osa. Prioriteet „Tipptasemel teadus”
Selle osa eesmärk
on parandada ja laiendada liidu teadusbaasi ning ühendada Euroopa teadusruum,
et liidu teadusuuringute ja innovatsiooni süsteem oleks maailma tasandil
konkurentsivõimelisem. See koosneb neljast erieesmärgist.
(a)
Euroopa Teadusnõukogu (ERC) pakub kogu liitu hõlmava konkurentsi alusel ligimeelitavat ja
paindlikku rahastamist, mis võimaldab andekatel ja loova mõtlemisega teadlastel
uurida oma meeskonnaga kõige paljulubavamaid teemasid teaduse eesliinil.
(b)
Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate eesmärgi saavutamiseks toetatakse ühiseid teadusuuringuid, et
suurendada Euroopa võimet teha tipptasemel ja pöördelisi uuendusi. Selleks soodustatakse eri teadusharude vahelist koostööd täiesti uutel
ja riskantsetel teemadel ning kiirendatakse teaduse ja tehnoloogia kõige
paljulubavamate, kujunemisjärgus olevate valdkondade arengut, samuti vastavate
teaduskogukondade korrapärast kujundamist liidu tasandil.
(c)
Marie Curie nimelised meetmed pakuvad suurepärast ja uuenduslikku teaduskoolitust ning köitvaid
teadmiste vahetamise ja karjäärivõimalusi teadlaste piiriülese ja
valdkondadevahelise liikuvuse kaudu, et valmistada neid võimalikult hästi ette
praeguste ja tulevaste ühiskonnaprobleemide lahendamiseks.
(d)
Teadustaristu
täiustamise eesmärgil arendatakse Euroopa 2020. aasta ja edaspidist
teadustaristut, edendatakse selle innovatsioonipotentsiaali ja inimkapitali
ning toetatakse täiendatavalt liidu asjaomase poliitika ja rahvusvahelise
koostööga.
Kõigi nende puhul on kinnitust leidnud suur liidu lisaväärtus. Ühiselt moodustavad need jõulise ja tasakaalus kogumi tegevusi, mis
aitavad koos riikliku ja piirkondliku tasandi tegevustega täita Euroopa suurt
vajadust tipptasemel teaduse ja tehnoloogia järele. Ühte programmi koondamine
võimaldab muuta need sidusamaks, ratsionaalsemaks, lihtsamaks ja
sihtotstarbelisemaks, säilitades ühtlasi nende järjepidevuse, mis on tähtis
tõhususe saavutamiseks.
Tegevused on sisuliselt tulevikku suunatud, parandavad oskusi pikemas
perspektiivis, keskenduvad teaduse, tehnoloogia, teadlaste ja uuenduste
järgmisele põlvkonnale ning toetavad liidu, assotsieerunud riikide ja kogu
maailma arenevaid talente. Tegevuste teaduslikkust,
peamiselt alt üles suunatust ja uurijate määratavat rahastamiskorda arvestades
on Euroopa teaduskogukonnal suur roll programmi raames uuritavate teadusuundade
määramisel.
II osa. Prioriteet „Juhtpositsioon tööstuses”
Selle osa eesmärk on kiirendada niisuguse
tehnoloogia ja innovatsiooni arengut, mis panevad aluse tuleviku ettevõtetele
ja aitavad Euroopa uuenduslikel VKEdel saada maailma tippettevõteteks. See koosneb kolmest erieesmärgist.
(a)
Juhtpositsiooni saavutamiseks progressi
võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas antakse
sihtotstarbelist toetust IKT, nanotehnoloogia, arenenud materjalitehnoloogia,
biotehnoloogia, arenenud tootmis- ja töötlemistehnoloogia ning kosmosetehnoloogiaga
seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevuse jaoks. Rõhuasetus
on erinevate tehnoloogiate seostel ja üksteisele lähenemisel.
(b)
Riskikapitali kättesaadavuse tagamiseks püütakse üle saada teadus- ja arendustegevuse,
innovaatiliste ettevõtete ja erinevatel arenguetappidel olevate projektide
jaoks vajalike laenude ja aktsiakapitali laiendamise võimaluste nappusest. Ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi
omakapitaliinstrumendiga koos toetab see liidu tasandi riskikapitali loomist.
(c)
Innovatsioon saavutamiseks VKEdes ergutatakse igasugust innovatsiooni VKEdes, keskendudes neile, kellel
on potentsiaali kasvada ning muutuda ühtsel turul ja kaugemalgi
rahvusvaheliseks ettevõtteks.
Tegevustes järgitakse ettevõtlusele suunatud
tegevuskava. Erieesmärkide „Riskikapitali kättesaadavus”
ja „Innovatsioon VKEdes” eelarvetel pole eelmääratletud prioriteete ja need
sõltuvad nõudlusest ehk järgivad n-ö alt üles põhimõtet. Neid täiendavad
rahastamisvahendid ja VKEdele mõeldud rahastamisvahend, mida kasutatakse
poliitika põhimõtete alusel seoses prioriteediga „Ühiskonnaprobleemid” ja
erieesmärgiga „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia
vallas”.
Programmis „Horisont 2020” käsitletakse VKEde
osalust lõimitult, mille tulemusena peaks ühiskonnaprobleemide prioriteedi alla
kuuluvate kõikide erieesmärkide ja erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi
võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” jaoks ette nähtud eelarvest kokku
VKEdele minema ligikaudu 15 %.
Erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi
võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” saavutamiseks keskendutakse
tehnoloogiale, et arendada progressi võimaldavaid tehnoloogiaid, mida saab
kasutada mitmes valdkonnas, tööstuses ja teeninduses. Sellise
tehnoloogia kasutamist ühiskonnaprobleemide lahendamiseks toetatakse ka
prioriteedi „Ühiskonnaprobleemid” raames.
III osa. PRIORITEET „Ühiskonnaprobleemid”
See osa on otsene vastus Euroopa
2020. aasta strateegias määratletud poliitikaprioriteetidele ja
ühiskonnaprobleemidele ning sellega püütakse ergutada liidu poliitikaeesmärkide
saavutamiseks vajaliku teadusuuringute ja innovatsiooni kriitilise massi
saavutamist. Rahastamine suunatakse järgmistele
erieesmärkidele:
(a)
tervishoid, demograafiline muutus ja heaolu;
(b)
toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere-
ja merendusuuringud ning biomajandus;
(c)
turvaline, puhas ja tõhus energia;
(d)
arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud
transport;
(e)
kliimameetmed, ressursitõhusus ja toorained;
(f)
kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond.
Kõikide tegevuste puhul tegutsetakse
probleemipõhiselt, keskendudes poliitikaprioriteetidele, määratlemata täpseid
tehnoloogiaid või lahendusi, mida tuleks välja töötada. Rõhuasetus
on eri valdkondade, tehnoloogiate ja teadusharudega seotud ressursside ja
teadmiste kriitilise massi koondamisel probleemide lahendamiseks. Tegevused
hõlmavad kogu tsüklit teadusuuringutest turuni, keskendudes uue asjana
innovatsiooniga seotud tegevustele (nt katsetamine, tutvustamine,
katsestendid), riigihangete toetamisele, tootekujundusele, lõppkasutajast
sõltuvale innovatsioonile, sotsiaalsele innovatsioonile ja uuenduste
kasutuselevõtule turul.
Sotsiaal- ja humanitaarteadused on kõikide
nende probleemide lahendamise lahutamatu osa. Lisaks
toetatakse nende teadusharude arengut ka seoses erieesmärgiga „Kaasav,
innovatiivne ja turvaline ühiskond”. Samuti keskendutakse toetamisel
rahvusvahelise, liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi poliitika kujundamise
jaoks tugeva tõendusmaterjalide pagasi loomisele. Paljude probleemide
üleilmsust arvestades on iga probleemi lahendamise lahutamatu osa strateegiline
koostöö kolmandate riikidega. Peale selle antakse valdkonnaülest toetust
rahvusvahelise koostöö jaoks seoses erieesmärgiga „Kaasav, innovatiivne ja
turvaline ühiskond”.
Erieesmärgi „Kaasav, innovatiivne ja turvaline
ühiskond” alla kuulub ka teadusuuringute ja innovatsiooni vahelise lõhe
kaotamine erimeetmetega, mille abil püütakse anda tõuge tipptaseme
saavutamiseks liidu vähem arenenud piirkondades.
Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus on
raamprogrammi „Horisont 2020” lahutamatu osa, selleks et pakkuda liidu
poliitikavaldkondade jaoks kindlat, tõenditepõhist toetust. Seda juhivad klientide vajadused ja täiendab tulevikku suunatud
tegevus.
EIT-l on suur roll tipptasemel teaduse,
hariduse ja innovatsiooni koondamisel teadmiste kolmnurka.
EIT teeb seda peamiselt teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu. Lisaks tagab
EIT kogemuste jagamise ka väljapoole teadmis- ja innovaatikakogukondi,
kasutades selleks sihipäraseid tulemuste levitamise ja teadmiste jagamise meetmeid,
ja edendab nii innovatsioonimudelite kiiremat kasutussevõttu kogu liidus.
I OSA
TIPPTASEMEL TEADUS
1.           Euroopa Teadusnõukogu (ERC)
1.1         Erieesmärk
Erieesmärk on parandada Euroopa
teadusuuringute taset, elavdada neid ja muuta need loomingulisemaks.
Euroopa on otsustanud kujundada välja uue
majanduse, mille aluseks on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Selline muutumine nõuab enamat kui praeguse tehnoloogia mõningast
täiustamist. Selleks on vaja palju suuremat teaduspõhise innovatsiooni võimekust,
mida toidavad uued pöördelised teadmised, mis võimaldavad Euroopal saavutada
juhtrolli tulevikus tootlikkuse kasvu, konkurentsivõime, rikkuse ja sotsiaalse
progressi peamiste mõjuritena toimivate tehnoloogilise paradigma muutuste
tekitajana. Sellised paradigmamuutused on varem tavaliselt tekkinud avaliku
sektori teadusbaasi põhjal ja alles seejärel pannud aluse täiesti uutele
tööstus- ja majandusharudele.
Maailmatasemel innovatsioon on tipptasemel
teadusega tihedalt seotud. Euroopa, mis oli kunagi vaieldamatu
liider, on tipptasemel teaduses teistest maha jäänud ja olnud sõjajärgses
tehnoloogiaarengus Ameerika Ühendriikide järel teisejärguline. Kuigi liit on
endiselt maailma kõige suurem teaduspublikatsioonide avaldaja, tuleb kõige
mõjukamaid publikatsioone (1 % kõige rohkem tsiteeritud publikatsioone)
Ameerika Ühendriikidest kaks korda rohkem kui liidust. Ka rahvusvahelistes
ülikoolide pingeridades on eesotsas Ameerika Ühendriikide ülikoolid. Lisaks
tegutseb 70 % Nobeli auhinna laureaatidest Ameerika Ühendriikides.
Probleemi üks osa
on see, et kuigi Euroopa ja Ameerika Ühendriigid investeerivad oma avaliku
sektori teadusbaasi sarnaseid summasid, on liidul peaaegu kolm korda rohkem
avaliku sektori teadlasi, mistõttu on rahastamine teadlase kohta märkimisväärselt
väiksem. Peale selle ollakse Ameerika Ühendriikides
tippteadlastele vahendite eraldamisel palju valivam. See seletab, miks liidu avaliku sektori teadlaste
tootlikkus on keskmiselt väiksem ja nende tegevuse mõju ühtekokku väiksem kui
nende USA kolleegidel, keda on vähem.
Veel üks suur osa
probleemist on see, et paljudes Euroopa riikides ei paku avalik sektor
tippteadlastele piisavalt ligimeelitavaid tingimusi. Võib
kuluda aastaid, enne kui andekad noorteadlased suudavad iseseisvateks
teadlasteks saada. Uusi ideid ja energiat toovate uute teadlaste põlvkonna
tekkimise sellise edasilükkamisega läheb väga palju Euroopa
teaduspotentsiaalist raisku, kui suurepärased teadlased lähevad oma karjääri
alguses mujalt edu otsima.
Lisaks muudavad
need tegurid üheskoos Euroopa maailmakonkurentsis andeka teadlase jaoks
küllaltki ebahuvitavaks. USA võime pakkuda teadlase kohta
rohkem vahendeid ja paremaid karjäärivõimalusi selgitabki, miks maailma parimad
teadlased, kaasa arvatud kümned tuhanded liidu teadlased, sinna lähevad.
1.2         Põhjendused ja liidu lisaväärtus
ERC loodi selleks, et valida kogu Euroopat
hõlmava konkurentsi alusel välja Euroopa parimad teadlased (nii mehed kui ka
naised) ja anda neile vahendid, millega maailma tasemel paremini konkureerida. ERC tegutseb autonoomselt: kõige mainekamatest ja asjatundlikumatest
teadlastest ja inseneridest koosnev sõltumatu teadusnõukogu kehtestab üldise
teadusstrateegia ning tal on täielikud volitused otsustada selle üle, millist
liiki teadusuuringuid rahastatakse. Need tähtsad omadused tagavad ERC
teadusprogrammi tulemuslikkuse, tegevuse kvaliteedi, vastastikuse hindamise ja
usaldusväärsuse teadlaste seas.
Tegutsedes
konkurentsitingimustes kogu Euroopas suudab ERC kasutada suuremat hulka
andekaid inimesi ja ideid, kui oleks võimalik mis tahes riikliku kava alusel. Omavahel võistlevad parimad teadlased ja parimad ideed. Taotlejad
teavad, et peavad olema tipptasemel, kui soovivad saada võrdsetel tingimustel
paindlikku rahastamist, mis ei sõltu kohalikest kitsaskohtadest ega riikliku
rahastamise võimaluste olemasolust.
Seetõttu
oodatakse, et ERC rahastatavatel eesliiniuuringutel on oluline mõju, sest need
laiendavad teadmiste piire ning sillutavad teed uutele ja sageli ootamatutele
teaduslik-tehnilistele tulemustele ja uutele uurimisvaldkondadele, mis loovad
lõpuks innovatsiooni ja ettevõtluse leidlikkust tagant tõukavaid ning
ühiskonnaprobleeme lahendada aitavaid uusi pöördelisi ideid. Uuenduslike ideedega tippteadlaste koondamine on innovatsiooniahela
iga lüli alus.
ERC-l on ka suur
struktuuriline mõju, sest see on jõuline stiimul Euroopa teadusuuringute
süsteemi kui terviku kvaliteedi parandamiseks, ning lisaks rahastab ERC
otseselt teadlasi ja projekte. ERC rahastatavad projektid
ja teadlased seavad selge ja inspireeriva sihi Euroopa eesliiniuuringute jaoks,
suurendavad nende silmatorkavust ja muudavad need maailma parimatele
teadlastele ligimeelitavamaks. ERC stipendiaatide võõrustamise prestiižikus ja
sellega kaasnev tippasutuse maine tihendavad Euroopa ülikoolide ja teiste teadusasutuste
vahelist konkurentsi tippteadlaste jaoks kõige ahvatlevamate tingimuste
pakkumisel. Riiklike süsteemide ja teadusasutuste võime meelitada kohale ERC
stipendiaate ja neile tööd pakkuda on võrdlusalus, mis võimaldab hinnata
tugevaid ja nõrku külgi ning muuta selle alusel oma poliitikat ja tavasid. Seega
on ERC-poolne rahastamine täiendus liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi
jätkuvatele jõupingutustele Euroopa teadusuuringute süsteemi reformida, selle
võimekust ja köitvust suurendada ning selle kogupotentsiaal valla päästa.
1.3         Peamised tegevussuunad
ERC põhitegevus on pakkuda toetusena
pikaajalist ligimeelitavat rahastamist tippteadlastele ja nende meeskondadele
pöördeliste ja paljulubavate, kuid riskantsete teadusuuringutega tegelemiseks.
ERC järgib
rahastamisel järgmisi väljakujunenud põhimõtteid. ERC
stipendiumide andmise ainus kriteerium on teaduse tipptase. ERC tegutseb
kindlaksmääratud prioriteetideta, nn alt üles põhimõttel. ERC stipendiume
saavad taotleda mis tahes riigist pärit igas vanuses teadlaste meeskonnad, kes
töötavad Euroopas. Lisaks püüab ERC ergutada Euroopas tervet konkurentsi.
ERC seab üheks
eriprioriteediks suurepäraste alustavate teadlaste abistamise iseseisvaks
saamisel, andes neile piisavat toetust ülitähtsas etapis, mil nad panevad kokku
oma uurimismeeskonda või ‑programmi.
Samuti toetab ERC
vajaduse korral teadusmaailma uusi, kujunemisjärgus tööviise, mis võivad anda
murrangulisi tulemusi, ning soodustab rahastatavate teadusuuringute
kaubandusliku ja sotsiaalse innovatsiooni potentsiaali uurimist.
Seetõttu püüab ERC
2020. aastaks näidata, et ERC konkurssidel osalevad parimad teadlased,
ERC-lt saadud rahastamine on otseselt viinud tippkvaliteediga
teaduspublikatsioonideni ning uuenduslike tehnoloogiate ja ideede kaubandusliku
rakendamiseni ja mujal kasutamiseni ning ERC on aidanud märkimisväärselt kaasa
Euroopa muutmisele maailma tippteadlaste jaoks ligimeelitavaks keskkonnaks. Eelkõige võtab ERC endale sihiks parandada oluliselt liidu
publikatsioonide osakaalu maailma 1 % kõige rohkem tsiteeritud
publikatsioonide seas. Lisaks püütakse tunduvalt suurendada väljastpoolt
Euroopat pärit stipendiaatide arvu ning täiustada tippteadlaste toetamise
riiklikke poliitikaid ja institutsionaalseid tavasid.
ERC sõltumatu teadusnõukogu jälgib pidevalt
ERC tegevust ja kaalub, kuidas saavutada kõige paremini selle eesmärgid
stipendiumikavade abil, mis rõhutavad selgust, stabiilsust ja lihtsust nii
taotlejate jaoks kui ka kavade elluviimises ja juhtimises, ning kuidas kõige
paremini reageerida tekkinud vajadustele. Sõltumatu
teadusnõukogu püüab hoida ja täiustada ERC maailmatasemel vastastikuse
hindamise süsteemi, mille aluseks on ettepanekute läbipaistev, õiglane ja
erapooletu käsitlemine, et võimaldada teha kindlaks murranguline teaduse tipptase
ja anne teadlase soost, rahvusest ja vanusest sõltumatult. ERC jätkab oma
strateegiliste uuringute läbiviimist, et valmistada ette ja toetada oma
tegevust, säilitada tihedaid suhteid teadlastega ja teiste sidusrühmadega, ning
püüab oma tegevusega täiendada teiste tasandite teadusuuringuid.
2.           Tulevased ja kujunemisjärgus
tehnoloogiad
2.1.        Erieesmärk
Erieesmärk on soodustada pöördeliselt uue
tehnoloogia tekkimist teaduslikel alustel põhinevate uute ja väga riskantsete
ideede uurimise teel. Paindliku toetuse andmisega
sihipärasele valdkondadevahelisele koostööle erineva mahuga teadusuuringutes
ning uuenduslike uurimistavade kasutuselevõtuga püütakse leida ja kasutada
võimalusi, mis annavad kodanikele, majandusele ja ühiskonnale pikaajalist kasu.
Erieesmärgi „Tulevased ja kujunemisjärgus
tehnoloogiad” saavutamiseks edendatakse teadaolevast, tunnustatust või
laialdaselt kasutusel olevast kaugemale minevaid teadusuuringuid ning
soodustatakse uudset visionäärlikku mõtlemist, mis avab paljulubavaid teid, mille
kaudu võib jõuda võimsate uute tehnoloogiateni ja mis võivad kujundada välja
juhtiva tehnoloogilise või intellektuaalse paradigma mitmeks kümnendiks. Erieesmärgi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad” saavutamiseks
soodustatakse väikesemahulisi teadusuuringuid kõikides valdkondades, sealhulgas
kujunemisjärgus teemadel ning seoses suurte teaduslik-tehnoloogiliste
probleemidega, milleks on vaja ühinemist ja koostööd Euroopa ja muu maailma
programmide vahel. Selline tegutsemine juhindub tipptasemest ja hõlmab ka
tehnoloogia tuleviku kujundamise konkurentsieelsete ideede uurimist,
võimaldades ühiskonnal kasu saada valdkondadevaheliste teadusuuringutega seotud
koostööst, mida on vaja teha Euroopa tasandil, et ühendada teadusest ajendatud
teadusuuringud ja ühiskonnaprobleemidest või tööstuslikust konkurentsist
ajendatud teadusuuringud.
2.2.        Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Muutusi algatava mõjuga pöördelised läbimurded
toimuvad üha enam teaduse ja tehnoloogia erinevate distsipliinide (nt teave ja
kommunikatsioon, bioloogia, keemia, maa süsteeme käsitlevad teadusharud,
materjaliteadus, neuro- ja kognitiivteadused, sotsiaalteadus ja
majandusteadus), kunstide ja humanitaarteaduste vahelise tiheda koostöö
tulemusena. See ei nõua mitte ainult teaduse ja tehnoloogia
tipptaset, vaid ka uut suhtumist ja uusi suhteid teadusuuringute valdkonna
erinevate osaliste vahel.
Mõnd ideed saab arendada väikesemahuliselt,
aga mõni võib olla nii mitmetahuline, et selleks on vaja ulatuslikku
ühistegutsemist väga pika aja jooksul. Maailma suured
majandusriigid on seda mõistnud, mistõttu tiheneb konkurents selle nimel, et
tuvastada ja ära kasutada teaduse eesliinil tekkivaid tehnoloogilisi võimalusi,
mis võivad innovatsioonile märkimisväärselt kaasa aidata ja ühiskonnale
kasulikud olla. Tulemuslikkuse nimel peavad need tegevused kiiresti
suuremahuliseks kujunema, ühendades ühiste eesmärkide täitmiseks Euroopa,
riikliku ja piirkondliku tasandi programmid, et saavutada kriitiline mass,
soodustada koostoimet ja tekitada optimaalne võimendav mõju.
Programm „Tulevased ja kujunemisjärgus
tehnoloogiad” on suunatud igasugusele teaduspõhisele innovatsioonile: alates õrnade kujunemisjärgus ideede varasest väikesemahulisest
uurimisest alt üles põhimõttel kuni uute teadlaste ja innovaatikakogukondade
loomiseni kujunemisjärgus pöördelistes uurimisvaldkondades ning suurte ühiste
teadusuuringute algatamiseni kõrgete visionäärlike sihtide saavutamiseks
koostatud tegevuskava alusel. Neil kolmel tegevustasandil on kõigil oma
väärtus, aga nad samuti täiendavad üksteist ja on koostoimelised. Näiteks võib
väikesemahulise uurimise käigus avastada selle, mida on vaja niisuguste uute
teemade väljatöötamiseks, mis võivad viia tegevuskavade alusel elluviidavate
laialdaste meetmeteni. Need hõlmavad arvukalt erinevaid teadlasi (sh
noorteadlased ja teadusuuringumahukad VKEd) ja sidusrühmi (kodanikuühiskond,
poliitikaloojad, tööstus ja avaliku sektori teadlased), kes on koondunud
väljakujunevate, küpsevate ja mitmekesistuvate teadusuuringute tegevuskavade
ümber.
2.3.        Peamised tegevussuunad
Programm „Tulevased ja kujunemisjärgus
tehnoloogiad” peaks olema visionäärlik, muutusi loov ja ebakonventsionaalne. Selle tegevustel on erinev loogika ning selle rahastamine, kogukonnad
ja teemad on täiesti vabad või erineval määral struktureeritud.
Sobivas mastaabis tegevused annavad erinevale
tegutsemisloogikale konkreetsema kuju, tehes kindlaks kodanike, majanduse ja
ühiskonna jaoks pikaajalist kasu toovad võimalused ning neid kasutades.
(a)
Uudsete ideede soodustamisega (algatus „FET Open”) toetatakse programmi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad”
raames algjärgus teaduslikke ja tehnoloogilisi uuringuid, millega pannakse alus
pöördelisele uuele tehnoloogiale ning mis seavad kahtluse alla praegused
paradigmad ja tungivad tundmatutesse valdkondadesse. Alt
üles põhimõtet järgiv valikuprotsess on avatud kõigile uurimisideedele ja
tekitab mitmekesise sihtprojektide portfelli. Määrava tähtsusega on
paljulubavate uute valdkondade, muutuste ja suundumuste varane avastamine ning
uute võimekate teadlaste ja novaatorite ligimeelitamine.
(b)
Kujunemisjärgus teemade ja kogukondade
toetamisega (algatus „FET Proactive”) käsitletakse
programmi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad” raames mitut paljulubavat
uurimisteemat, millel on potentsiaali tekitada piisaval hulgal omavahel seotud
projekte, mis üheskoos uurivad erinevaid teemasid mitme nurga alt ja täiendavad
Euroopa teadmiste pagasit.
(c)
Suurte valdkondadevaheliste
teaduslik-tehnoloogiliste probleemidega tegelemisega (algatus „FET Flagships”) toetatakse programmi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad”
raames kaugeleulatuvate eesmärkidega suuri teadusuuringuid, mille eesmärk on
teaduslik läbimurre. Nende tegevuste jaoks on kasulik
Euroopa ja riikide tegevuskavade kooskõlastamine. Teaduse edusammud peaksid
olema tugev ja lai alus tulevasele tehnoloogilisele innovatsioonile ja
uuenduste rakendamisele erinevates majandusharudes ning uudsetele, ühiskonna
jaoks kasulikele ideedele.
Avatuse ning teemade, kogukondade ja
rahastamise struktureerimise erinevad tasemed määratakse kindlaks iga tegevuse
jaoks eraldi, et need oleksid soovitud eesmärkide saavutamiseks kõige
optimaalsemad.
3.           Marie Curie nimelised meetmed
3.1.        Erieesmärk
Erieesmärk on Euroopa intellektuaalse
kapitali optimaalse arengu ja aktiivse kasutamise tagamine, et luua uusi oskusi
ja innovatsiooni ning niimoodi realiseerida kõikide sektorite ja piirkondade
kogu potentsiaal.
Hea väljaõppega aktiivsed loomingulised
teadlased on väga tähtsad tipptasemel teaduse ja tipptootlikkusega teaduspõhise
innovatsiooni jaoks.
Kuigi Euroopal on teadusuuringute ja
innovatsiooni jaoks olemas suur ja mitmekesine oskuslik töötajaskond, on vaja
seda vastavalt tööturu kiiresti muutuvatele vajadustele pidevalt täiendada,
täiustada ja kohandada. Praegusel ajal töötab sellest
töötajaskonnast ettevõtluses ainult 46 %, mida on palju vähem kui Euroopa
peamistel konkurentidel – näiteks Hiinas on see näitaja 69 %, Jaapanis
73 % ja Ameerika Ühendriikides 80 %. Peale selle jõuab
demograafiliste tegurite tõttu ebaproportsionaalselt palju teadlasi
lähiaastatel pensioniikka. Koos Euroopa majanduse teadusuuringutepõhisuse
suurenemisest tingitud vajadusega paljude uute kvaliteetsete töökohtade järele
teadusuuringute valdkonnas on see tulevastel aastatel üks peamisi Euroopa haridus-,
teadus- ja innovatsioonisüsteemi ees seisvaid probleeme.
Vajalikud reformid peavad algama teadlaste
karjääri esimestes etappides – nende doktoriõppes või samaväärses kraadiõppes. Euroopa peab välja töötama tipptasemel uuenduslikud koolituskavad, mis
sobiks suurest konkurentsist teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning
nende valdkondadevahelisusest tingitud vajadustega. Selleks et teadlastel
kujuneksid välja innovatsioonioskused, mida tuleviku töökohtadel vaja läheb, on
vaja ettevõtete, kaasa arvatud VKEde ja teiste sotsiaal-majanduslike
tegutsejate jõulist osalust. Samuti on vaja suurendada teadlaste liikuvust,
sest praegu on see liiga tagasihoidlik – 2008. aastal sai teises
liikmesriigis koolitust ainult 7 % Euroopa doktorantidest, kuid 2030. aastaks
soovitakse see näitaja viia 20 %ni.
Reform peab jätkuma teadlase karjääri igas
etapis. Vaja on suurendada teadlaste liikuvust kõikidel
tasanditel (sh karjääri keskel) ning seda mitte ainult riikide vahel, vaid ka
avaliku ja erasektori vahel. See on õppimiseks ja uute oskuste omandamiseks
jõuline stiimul. Samuti on see määrav tegur akadeemiliste ringkondade,
uurimiskeskuste ja tööstuse vahelises riikideüleses koostöös. Inimtegur on
jätkusuutliku koostöö selgroog, aga koostöö tekitab sellise innovaatilise ja
loova Euroopa, mis suudab tulla toime ühiskonnaprobleemidega, ning on riiklike
poliitikate killustatuse vähendamiseks määrava tähtsusega. Koostöö ja teadmiste
jagamine individuaalse liikuvuse kaudu karjääri kõikidel etappidel ning
tipposkustega teadlaste ja novaatorite vahetamise kaudu on väga vajalikud
selleks, et Euroopa naaseks jätkusuutliku majanduskasvu teele ning lahendaks
ühiskonnaprobleemid.
Kui Euroopa tahab oma konkurentidele
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas võrdne vastane olla, peab ta
meelitama teadlaseks rohkem noori naisi ja mehi ning pakkuma neile väga
ahvatlevaid võimalusi ja töökeskkonda teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks. Kõige andekamad inimesed nii Euroopast kui ka mujalt peavad nägema
Euroopat parima töökohana. Sooline võrdõiguslikkus, kvaliteetsed ja kindlad
tööhõive- ja töötingimused ning tunnustus on ülitähtsad aspektid, mis peavad
olema järjekindlalt tagatud kogu Euroopas.
3.2.        Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Seda probleemi ei saa lahendada ainult
liidupoolse rahastamise ega ainult liikmesriikide jõul. Kuigi
liikmesriigid on läbi viinud reforme, et parandada kolmanda taseme haridust
andvaid asutusi ja ajakohastada koolitussüsteeme, on edusammud Euroopas siiski
ebaühtlased ja riikide vahel on suuri erinevusi. Üldine teaduslik-tehniline
koostöö on Euroopa avaliku ja erasektori vahel üldiselt nõrk. Samuti on nõrgal
tasemel sooline võrdõiguslikkus ning jõupingutused tudengite ja teadlaste
kohalemeelitamiseks väljastpoolt Euroopa teadusruumi. Praegu on liidu doktorantide
seas kolmandate riikide kodanikke umbes 20 %, ent Ameerika Ühendriikides
on see näitaja umbes 35 %. Selle muutuse kiirendamiseks on vaja
strateegilist riikideülest tegutsemist liidu tasandil. Hädavajalike
struktuurireformide ärgitamiseks on liidupoolne rahastamine määrava tähtsusega.
Euroopa Marie Curie nimelised meetmed on olnud
silmatorkavalt edukad nii riikidevahelise kui ka sektoritevahelise liikuvuse
edendamisel ning Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi
alusel suurepäraste tööhõive- ja töötingimustega teaduskarjääri pakkumisel
Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. Liikmesriikidel ei
ole pakkuda midagi, mille ulatus, maht, rahastamine, rahvusvahelisus ning
teadmiste loomine ja edastamine oleks võrdväärne. Meetmed on suurendanud teiste
riikide teadlaste huviobjektiks olevate asutuste ressursse ning aidanud sel
viisil kaasa tippkeskuste levikule liidus. Need on olnud oma silmatorkava
struktureeriva mõjuga eeskujuks, levitades riiklikul tasandil oma parimaid
tavasid. Marie Curie nimeliste meetmete alt üles põhimõte on võimaldanud
enamikul neist asutustest ka koolitada ühiskonnaprobleeme lahendada suutavate
teadlaste uue põlvkonna ja parandada nende oskusi.
Marie Curie nimeliste meetmete edasiarendamine
oleks märkimisväärne panus Euroopa teadusruumi arengusse. Kogu
Euroopat hõlmava konkurentsi põhise rahastamisega ärgitavad Marie Curie
nimelised meetmed uute, loominguliste ja innovaatiliste koolitusviiside teket,
nagu tööstusdoktorantuur, milles osalevad hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni
valdkonna tegutsejad, kes konkureerivad üleilmsel tasandil tipptasemel maine
eest. Kui liit rahastab nende meetmete kaudu parimaid teadusuuringute ja
koolitusprogramme, milles järgitakse ELi innovatiivset doktoriõpet käsitlevaid
põhimõtteid, edendatakse ka nende laiemat levikut ja kasutuselevõttu, mis viib
struktureerituma doktoriõppeni.
Marie Curie stipendiume antakse ka kogenud
teadlastele ja inseneridele ajutise liikuvuse võimaldamiseks avaliku sektori
asutustest erasektorisse ja vastupidi, julgustades ja toetades ülikoole,
uurimiskeskusi ja ettevõtteid sel viisil omavahel Euroopa ja rahvusvahelisel
tasandil koostööd tegema. Väljakujunenud läbipaistva ja
õiglase hindamissüsteemi abil leitakse Marie Curie nimeliste meetmete jaoks
rahvusvahelises konkurentsis teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna
tipptalendid, mis parandab mainet ja motiveerib nii teadlasi oma karjääri
Euroopas edendama.
Ühiskonnaprobleemid, mida tipposkustega
teadlased ja novaatorid lahendada püüavad, ei ole ainult Euroopa probleem. Need on tohutult keerulised suured rahvusvahelised probleemid. Selleks
peavad riigi-, sektori- ja valdkonnaüleselt koostööd tegema Euroopa ja maailma
parimad teadlased. Selles on suur roll Marie Curie nimelistel meetmetel,
millega toetatakse töötajate vahetust, mis soodustab koosmõtlemist avatud
innovatsiooni jaoks nii tähtsa rahvusvahelise ja sektoritevahelise teadmiste
vahetuse teel.
Marie Curie nimeliste meetmete
kaasrahastamismehhanismi laiendamine on Euroopa talendipagasi suurendamiseks
määrava tähtsusega. Liidu meetmete arvuline ja
struktuuriline mõju kasvab, sest suureneb piirkondlik, riiklik, rahvusvaheline
ja erarahastamine uute programmide loomiseks ja olemasolevate avamiseks
rahvusvahelisele ja sektoritevahelisele koolitusele, liikuvusele ja
karjäärikujundusele. Sellise mehhanismiga luuakse tugevamad sidemed riikliku ja
liidu tasandi teadusuuringute ja haridusvaldkonna jõupingutuste vahel.
Kõik selle probleemiga seotud tegevused
aitavad luua Euroopas täiesti uue mõtteviisi, mis on loovuse ja innovatsiooni
jaoks määrava tähtsusega. Marie Curie rahastamismeetmed
suurendavad Euroopas vahendite koondamist ning parandavad teadlaste
koolitamise, liikuvuse ja karjäärikujunduse kooskõlastamist ja juhtimist. Need
aitavad saavutada juhtalgatustes „Innovatiivne liit” ja „Noorte liikuvus” ning
uute oskuste ja töökohtade tegevuskavas kirjeldatud poliitikaeesmärke, samuti
on need väga tähtsad Euroopa teadusruumi loomisel.
3.3.        Peamised tegevussuunad
(a)
Uute oskuste kujundamine teadlastel tipptasemel
põhikoolituse andmisega
Eesmärk on koolitada välja uus põlvkond
loovaid ja uuenduslikke teadlasi, kes suudavad muuta teadmised ja ideed liidule
majanduslikult ja sotsiaalselt kasulikeks toodeteks ja teenusteks.
Põhitegevuseks on tipptasemel innovaatiline
kraadiõpe algajatele teadlastele valdkondadevaheliste projektide või
doktoriõppe programmide kaudu, kus osalevad erinevate riikide ülikoolid,
uurimisasutused, ettevõtted, VKEd ja teised sotsiaal-majanduslikud rühmad. Sellega paranevad nii avaliku kui ka erasektori noorte kraadiõppe
teadlaste karjääriväljavaated.
(b)
Tipptaseme saavutmiseks sobivate tingimuste loomine
piiri- ja sektoriülese liikuvuse abil
Eesmärk on suurendada kogenud teadlaste
loomingulist ja innovatsioonipotentsiaali kõikidel karjääritasanditel, luues võimalusi
piiri- ja sektoriüleseks liikuvuseks.
Põhitegevuseks on ärgitada kogenud teadlasi
liikuvuse abil laiendama või süvendama oma oskusi, luues neile ahvatlevaid
karjäärivõimalusi ülikoolides, uurimisasutustes, ettevõtetes, VKEdes ning
teistes Euroopa ja muu maailma sotsiaal-majanduslikes rühmades. Samuti toetatakse võimalusi teaduskarjääri pärast pausi jätkata.
(c)
Innovatsiooni ergutamine vastastikuse teadmiste
vahetusega
Eesmärk on tihendada teadlaste ja novaatorite
vahetuse abil rahvusvahelist piiri- ja sektoriülest koostööd teadusuuringute ja
innovatsiooni valdkonnas, et suudaksime üleilmsete probleemidega paremini toime
tulla.
Põhitegevuseks on toetada teadlaste ja
novaatorite lühiajalist vahetamist partnerluse raames ülikoolide,
uurimisasutuste, ettevõtete, VKEde ning teiste Euroopa ja muu maailma
sotsiaal-majanduslike rühmade vahel. See hõlmab ka
kolmandate riikidega tehtava koostöö soodustamist.
(d)
Struktuurilise mõju suurendamine tegevuste
kaasrahastamisega
Eesmärk on suurendada lisavahendite abil Marie
Curie nimeliste meetmete arvulist ja struktuurilist mõju ning soodustada
teadlaste koolituse, liikuvuse ja karjäärikujunduse tipptaseme saavutamist
riiklikul tasandil.
Põhitegevuseks on ärgitada
kaasrahastamismehhanismi abil piirkondlikke, riiklikke ja rahvusvahelisi
organisatsioone looma uusi programme ja avama olemasolevaid rahvusvahelisele ja
sektoritevahelisele koolitusele, liikuvusele ja karjäärikujundusele. See parandab Euroopas teaduskoolituse kvaliteeti karjääri kõikidel
etappidel (k.a doktoriõppes), soodustab teadlaste ja teaduslike teadmiste vaba
liikumist Euroopas, edendab ahvatlevate teaduskarjäärivõimaluste tekkimist,
sest pakutakse avatud töölevõtutingimusi ja ahvatlevaid töötingimusi, ning
toetab ülikoolide, uurimisasutuste ja ettevõtete vahelist koostööd
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, samuti koostööd kolmandate riikide
ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
(e)
Eritoetus ja poliitilised meetmed
Eesmärkideks on jälgida edenemist, tuvastada
Marie Curie nimeliste meetmete puudujäägid ja suurendada meetmete mõju. Selleks luuakse näitajad ning analüüsitakse teadlaste liikuvuse,
oskuste ja karjääriga seotud andmeid, püüdes saavutada koostoimet ja tihedat
kooskõlastamist teadlastele, nende tööandjatele ja rahastajatele suunatud
poliitiliste toetusmeetmetega, mida rakendatakse erieesmärgi „Kaasav,
innovatiivne ja turvaline ühiskond” raames. Samuti on tegevuse eemärgiks
teadlikkuse parandamine teadlaskarjääri tähtsusest ja köitvusest ning Marie
Curie nimeliste meetmetega toetust saanud teadusuuringute ja innovatsiooni
tulemuste levitamine.
4.           Teadustaristu
4.1         Erieesmärk
Erieesmärk
on anda Euroopale tipptasemel teadustaristu, mida saavad kasutada kõik Euroopa
ja muu maailma teadlased, ning kasutada täiel määral ära selle potentsiaal
teaduse ja innovatsiooni edendamiseks.
Teadustaristu on
Euroopa konkurentsivõime jaoks kõikides teadusvaldkondades määrava tähtsusega
ja teaduspõhise innovatsiooni jaoks hädavajalik. Paljudes
valdkondades on teadusuuringud võimatud, kui ei saa kasutada superarvuteid, kui
materjalitehnoloogias ei saa kasutada radiatsiooniallikaid, nanotehnoloogias
puhtaid ruume, genoomikas ja sotsiaalteadustes andmebaase, geoteadustes
observatooriume, andmeedastuseks lairibavõrke jne. Teadustaristu on vajalik
selleks, et teha teadusuuringuid, mida on vaja suurte ühiskonna ees seisvate
probleemide – energiaküsimused, kliimamuutused, biomajandus, elukestev tervis
ja heaolu – lahendamiseks. See ergutab piiri- ja valdkonnaülest koostööd ning
loob Euroopas ühtlase avatud ruumi veebipõhiseks uurimistööks. Teadustaristu
edendab inimeste ja ideede liikuvust, koondab Euroopa ja kogu maailma parimaid
teadlasi ning täiustab teadusharidust. See tekitab Euroopa teadus- ja
innovatsioonikogukondades tipptaset ning võib ühiskonna jaoks olla suurepärane
teaduse esitleja.
Euroopa peab
rajama piisava stabiilse baasi teadustaristu loomise, säilitamise ja toimimise
tagamiseks, kui tahab, et Euroopa teadusuuringud säilitaksid oma tipptaseme. Selleks on vaja märkimisväärset tõhusat koostööd liidu, riiklike ja
piirkondlike rahastajate vahel, milleks püütakse tihedate sidemete poole
ühtekuuluvuspoliitikaga, et tagada koostoime ja sidus tegutsemine.
Selle erieesmärgi
saavutamiseks tegeletakse juhtalgatuse „Innovatiivne liit” põhiülesandega: juhtalgatuse tekstis on esile tõstetud tipptasemel teadustaristu
määravat rolli murranguliste teadusuuringute ja innovatsiooni võimalikuks
muutmisel. Algatuses on rõhutatud vajadust koondada teadustaristu loomiseks ja
toimimise tagamiseks kogu Euroopa ja mõnel juhul ka kogu maailma ressursid. Samamoodi
rõhutatakse juhtalgatuses „Euroopa digitaalne tegevuskava” vajadust tugevdada
Euroopa e-taristut ja innovatsiooniklastrite väljaarendamise tähtsust Euroopa
innovaatilise konkurentsieelise loomiseks.
4.2.        Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Tipptasemel
teadustaristu muutub üha keerulisemaks ja kallimaks ning nõuab sageli erinevate
seadmete, teenuste ja andmeallikate ühendamist ning laialdast riikidevahelist
koostööd. Ühelgi riigil ei ole nii palju vahendeid, et
rahastada kogu vajalikku teadustaristut. Euroopa tasandi lähenemisviis
teadustaristule on viimastel aastatel Euroopa teadustöö taristu
strateegiafoorumi (ESFRI) taristutegevuskava[21]
elluviimisel, riikide teadustaristu lõimimisel ja avamisel ning Euroopa
digitaalse teadusruumi aluseks oleva e-taristu arendamisel osutunud väga
edukaks. Euroopat katvad teadustaristuvõrgud tugevdavad inimkapitali, pakkudes
uue põlvkonna teadlastele ja inseneridele tipptasemel koolitust ning edendades
valdkondadevahelist koostööd.
Teadustaristu
edasiarendamine ja laiem kasutamine liidu tasandil on märkimisväärne panus
Euroopa teadusruumi arengusse. Kuigi teadustaristu
arendamises ja rahastamises on endiselt kõige tähtsam roll liikmesriikidel, on
liit oluline taristutoetaja liidu tasandil, soodustades uute taristuüksuste
teket, avades riikide ja Euroopa taristu laiemaks kasutuseks ning kandes hoolt
piirkondliku, riikliku, ELi ja rahvusvahelise poliitika sidususe ja
tulemuslikkuse eest. Vaja ei ole mitte ainult vältida topelttööd ning
kooskõlastada ja ratsionaliseerida taristu kasutamist, vaid ka ressursid
ühendada, et liit saaks endale maailma tasandi teadustaristu ja suudaks seda
töös hoida.
Teadustaristu (sh
e-taristu) ehitamise, kasutamise ja haldamise Euroopa tasandi käsitlusviisi
tulemusena tekkinud tõhusus suurendab oluliselt Euroopa teadus- ja
innovatsioonipotentsiaali.
4.3.        Peamised tegevussuunad
Tegevuse eesmärk
on arendada Euroopa 2020. aasta ja edaspidist teadustaristut, edendada
selle innovatsioonipotentsiaali ja inimkapitali ning tugevdada liidu
teadustaristupoliitikat.
(a)
Euroopa 2020. aasta ja edaspidise
teadustaristu arendamine
Eesmärkideks on tagada ESFRI ja teiste
tipptasemel teadustaristuüksuste rakendamine ja tegevus, sealhulgas
piirkondlike partnerüksuste arendamine, riikide teadustaristute lõimimine ja
juurdepääs nendele ning e-taristu väljaarendamine, kasutuselevõtt ja
tööshoidmine.
(b)
Teadustaristu ja selle inimkapitali
innovatsioonipotentsiaali arendamine
Eesmärkideks on ärgitada teadustaristut
toimima tehnoloogia varase kasutuselevõtjana, edendada teadus- ja
arenduskoostööd tööstusega, soodustada teadustaristu tööstusotstarbelist
kasutamist ning ergutada innovatsiooniklastrite loomist. Selle
tegevusega toetatakse ka teadustaristut haldava ja töös hoidva personali
koolitust ja/või vahetusi.
(c)
Euroopa teadustaristupoliitika ja rahvusvahelise
koostöö tugevdamine
Eesmärgiks on toetada asjaomaste
poliitikakujundajate ja rahastamisasutuste koostööd, otsustamise abivahendite
väljaselgitamist ja jälgimist ning rahvusvahelist koostööd.
Teine ja kolmas tegevus
toimuvad nende enda meetme raames ja kui asjakohane, siis ka esimese tegevuse
raames.
II OSA
JUHTPOSITSIOON TÖÖSTUSES
1.           Juhtpositsioon progressi võimaldava ja
tööstusliku tehnoloogia vallas
Erieesmärk on saavutada progressi
võimaldava tehnoloogia, kosmoseuuringute ja innovatsiooni vallas maailma
tasandil juhtpositsioon ja seda säilitada, sest need valdkonnad on aluseks
paljude erinevate olemasolevate ja kujunemisjärgus tööstus- ja majandusharude
konkurentsivõimele.
Üleilmne ettevõtluskeskkond muutub kiiresti
ning Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid saavutada arukas,
jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv on Euroopa tööstuse jaoks nii probleem kui
ka võimalus. Euroopa peab innovatsiooni kiirendama,
kasutades loodud teadmisi olemasolevate toodete, teenuste ja turgude
täiustamiseks ja uute loomiseks. Innovatsiooni tuleb ära kasutada kõige laiemas
mõttes – see peab hõlmama enamat kui tehnoloogia, see peab hõlmama
ettevõtlusalaseid, organisatsioonilisi ja sotsiaalseid aspekte.
Selleks et jääda maailma konkurentsis tugeva
tehnoloogilise baasi ja tööstuslike võimetega esirinda, on vaja info- ja
kommunikatsioonitehnoloogias (IKT), nanotehnoloogias, kõrgtehnoloogiliste
materjalide valdkonnas, biotehnoloogias, kõrgtehnoloogilises tootmises ja
töötlemises ning kosmosetehnoloogias rohkem strateegilisi investeeringuid
teadus-, arendus- ja tutvustamistegevusse.
Progressi võimaldava tehnoloogia
tundmaõppimine ja kasutuselevõtt Euroopa tööstuses on määrav tegur Euroopa
tootlikkuse ja innovatsioonivõime suurendamisel ning tagab, et Euroopal on
arenenud, jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline majandus, selle kõrgtehnoloogiat
kasutavad sektorid on maailmas esikohal ja ühiskondlikele probleemidele
suudetakse leida tulemuslikke lahendusi. Sellise tegevuse
kõikehõlmavus kannustab täiendavate leiutiste ja kasutusviiside kaudu edasist
arengut, mis tagab, et kõnealusesse tehnoloogiasse tehtud investeeringute
tasuvus on suurem kui teistes valdkondades.
Need tegevused aitavad saavutada Euroopa
2020. aasta strateegia juhtalgatuste „Innovatiivne liit”, „Ressursitõhus
Euroopa”, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” ja „Euroopa digitaalne
tegevuskava” ning liidu kosmosepoliitika eesmärke.
Vastastikune
täiendavus programmis „Horisont 2020” teiste tegevustega
Erieesmärgi
„Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas”
saavutamisele suunatud tegevuse aluseks on peamiselt teadusuuringute ja
innovatsiooni tegevuskavad, mille on koos teadlastega välja töötanud tööstus ja
ettevõtted ning milles keskendutakse jõuliselt erasektori investeeringute
suurendamisele.
Progressi
võimaldava tehnoloogia kaasamist ühiskonnaprobleemide lahendamisse toetatakse
koos asjaomaste probleemide lahendamise toetamisega. Sellise
progressi võimaldava tehnoloogia kasutamist, mis ei kuulu prioriteedi
„Ühiskonnaprobleemid” alla, kuid on Euroopa tööstuse konkurentsivõime
parandamiseks tähtis, toetatakse erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi
võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” raames.
Ühine tegutsemisviis
Ühine
tegutsemisviis hõlmab nii tegevuskavapõhist tegevust kui ka avatumaid valdkondi
uuenduslike projektide ja murranguliste lahenduste edendamiseks. Rõhuasetus on teadus- ja arendustegevusel, suuremahulistel
katseprojektidel ja tutvustamistegevusel, katsestendidel ja eluslaboritel,
prototüüpide loomisel ja katsesarja toodete valideerimisel. Tegevuste eesmärk
on suurendada tööstuslikku konkurentsivõimet, ergutades tööstust ja eelkõige
VKEsid tegema rohkem investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni.
Progressi võimaldava tehnoloogia ühtne käsitlus
Erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku
tehnoloogia vallas” põhikomponent on progressi võimaldav tehnoloogia, mis
hõlmab mikro- ja nanoelektroonikat, fotoonikat, nanotehnoloogiat,
biotehnoloogiat, kõrgtehnoloogilisi materjale ja uusi tootmissüsteeme[22]. See
valdkonnaülene teadmiste- ja kapitalimahukas tehnoloogia on oluline mitmes
sektoris, mis panevad aluse Euroopa tööstuse märkimisväärsele
konkurentsieelisele. Ühtne tegutsemisviis, millega edendatakse progressi
võimaldava tehnoloogia kombineerimist, lähendamist ja vastastikust täiustamist
erinevates innovatsioonitsüklites ja väärtusahelates, võib anda paljulubavaid
uurimistulemusi ning avada tee uutele tööstustehnoloogiatele, toodetele,
teenustele ja uudsetele kasutusviisidele (nt kosmosevaldkonnas, transpordis,
keskkonnas, tervishoius jm). Seetõttu kasutatakse paindlikult ära progressi
võimaldava tehnoloogia ja lihtsalt progressi võimaldava tehnoloogia omavaheline
koostoime kui tähtis innovatsiooniallikas. See täiendab progressi võimaldava
tehnoloogiaga seotud teadusuuringuteks ja innovatsiooniks saadavat toetust,
mida liikmesriigid või piirkondlikud ametiasutused võivad anda
ühtekuuluvuspoliitika fondidest aruka spetsialiseerumise strateegiate alusel.
Kogu progressi
võimaldava ja tööstustehnoloogia (sh progressi võimaldava tehnoloogia) jaoks on
väga tähtis erineva tehnoloogia koostoime soodustamine, samuti selle erineva
kasutamise soodustamine prioriteedi „Ühiskonnaprobleemid” raames. Tegevuskavade koostamisel ja prioriteetide määratlemisel ning nende
elluviimisel arvestatakse sellega täielikult. Selleks peavad erinevate
seisukohtadega sidusrühmad osalema täiel määral prioriteetide seadmises ja
elluviimises. Teatavatel juhtudel on vaja ka meetmeid, mida rahastatakse
ühiselt progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia ning asjaomaste
ühiskonnaprobleemidega seoses. See hõlmab ühist rahastamist avaliku ja
erasektori partnerlustele, milles püütakse luua tehnoloogiat ja kasutada seda
ühiskonnaprobleemide lahendamiseks.
IKT-l on tähtis
roll, sest see hõlmab mõnd progressi võimaldavat tehnoloogiat ja pakub
ülitähtsate majanduslike ja sotsiaalsete protsesside ning uute era- ja avaliku
sektori toodete ja teenuste jaoks olulist põhitaristut, tehnoloogiat ja
süsteeme. Euroopa tööstus peab olema IKT tehnoloogilise
arengu eesliinil, kus paljud tehnoloogiad lähevad uude murrangulisse etappi,
mis loob uusi võimalusi.
Kosmosetööstus
kasvab kiiresti ja annab teavet, mis on tähtis paljudele tänapäevase ühiskonna
eluvaldkondadele, rahuldab ühiskonna põhivajadusi, leiab vastuseid üldistele
teadusküsimustele ja kinnitab liidu positsiooni rahvusvahelise tipptegijana. Kogu tegevus kosmoses põhineb kosmoseuuringutel, aga need on praegu
killustunud vaid osa liikmesriikide elluviidavate programmide vahel. Selleks et
säilitada konkurentsieelis, kaitsta liidu kosmosetaristut (nt Galileo) ja
säilitada liidu roll kosmosevaldkonnas ka tulevikus, on vaja liidu tasandil
kooskõlastamist ja investeeringuid kosmoseuuringutesse (vt ELi toimimise
lepingu artikkel 189). Peale selle on kosmosevaldkonnast saadud teabel
põhinevad uuenduslikud kasutusviisid ja teenused tähtis majanduskasvu ja
töökohtade allikas.
Partnerlus ja lisaväärtus
Euroopa suudab
partnerluse, klastrite, võrgustike, standardimise ning sarnaste uurimis- ja
arendusvajadustega teadus- ja tehnoloogiaharude ja ‑sektorite vahelise
koostöö edendamisega saavutada kriitilise massi, mis viib läbimurrete, uue
tehnoloogia ja uuenduslike lahendusteni.
Teadusuuringute ja
innovatsiooni tegevuskavade väljatöötamine ja elluviimine avaliku ja erasektori
partnerluste kaudu, tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vaheliste tulemuslike
seoste loomine, lisainvesteeringute leidmine, rahastamise kättesaadavus,
standardimine ning kommertskasutusele eelnevate hangete ja uuenduslike toodete
ja teenuste hangete toetamine on kõik konkurentsivõime suurendamise jaoks
hädavajalikud.
Sellega seoses on
vaja ka tihedaid sidemeid EITga, et tekitada rohkem üliandekaid ettevõtjaid ja
kiirendada innovatsiooni, tuues kokku erinevatest riikidest, valdkondadest ja
organisatsioonidest pärit inimesed.
Samuti võib liidu tasandil koostöö soodustada
kauplemisvõimaluste tekkimist Euroopa või rahvusvaheliste standardite
väljatöötamise kaudu uute kujunemisjärgus toodete, teenuste ja tehnoloogia jaoks. Edendatakse standardimist, koostalitlust, ohutust ja
regulatsioonieelseid tegevusi toetavaid tegevusi.
1.1.        Info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)
1.1.1.     IKTga seotud erieesmärk
Kooskõlas Euroopa digitaalse tegevuskavaga[23] on IKT valdkonna teadusuuringute ja innovatsiooni erieesmärk pakkuda
Euroopale IKT arengust tulenevaid võimalusi, mille ärakasutamine toob kasu nii
kodanikele, ettevõtetele kui ka teadlastele.
Euroopal kui maailma suurimal
majandussüsteemil ja maailma IKT-turu suurimal osalisel (praegune käive üle
2600 miljardi euro) võib olla õigustatud soov, et meie ettevõtted,
valitsused, teadus- ja arenduskeskused ning ülikoolid oleks IKT arendamises
esirinnas, tekitaks uusi ettevõtteid ja investeeriks rohkem IKTga seotud
innovatsiooni.
Aastaks 2020 peaks Euroopa IKT-sektor tootma
vähemalt samapalju, kui on selle osakaal maailma IKT-turust; praegu on see näitaja umbes üks kolmandik. Samuti peaks
Euroopas tekkima IKT valdkonnas innovaatilisi ettevõtteid, et kahe viimase
kümnendi jooksul asutatud ettevõtete investeeringud moodustaksid kolmandiku
kõigist IKT teadus- ja arendustegevusse tehtavatest kulutustest, mis ulatuvad
praegu enama kui 35 miljardi euroni aastas. Selleks peavad avaliku sektori
investeeringud IKT teadus- ja arendustegevusse märkimisväärselt suurenema, nii
et erasektori kulutused suureneksid järgmise kümne aasta jooksul kaks korda
ning Euroopas oleks märgatavalt rohkem maailmatasemel IKT-tippkeskusi.
IKT üha keerulisema, mitut valdkonda hõlmava
tehnoloogia ja äriahelate tundmaõppimiseks on vaja liidu tasandi partnerlust,
riskide jagamist ja kriitilist massi. Liidu tasandil
tegutsemisega aidatakse tööstusel tegeleda ühtse turu vaatenurgaga
ja saavutada mastaabisäästu. Ühiste avatud tehnoloogiaplatvormide ümber
toimuv koostöö mõjub ka väljapoole ja see mõju võimendub, mistõttu paljudel
sidusrühmadel on võimalik arengust kasu saada ja uuendusi kasutada. Liidu
tasandil ühinemine ja partnerlus võimaldab ka saavutada üksmeele, loob
silmatorkava kontaktpunkti välispartnerite jaoks ning viib liidu ja maailma
tasandi standardite ja koostalitluslike lahenduste väljatöötamiseni.
1.1.2.     Põhjendused ja liidu lisaväärtus
IKT on innovatsiooni ja konkurentsivõime alus
paljudel erinevatel eraõiguslikel ja avalik-õiguslikel turgudel ja erinevates
sektorites ning võimaldab teaduslikku progressi kõikides valdkondades. Järgmise kümne aasta jooksul on digitaaltehnoloogia ning
IKT-komponentide, ‑taristu ja ‑teenuste muundav mõju kõikides
eluvaldkondades üha enam nähtav. Piiramatud andmetöötlus-, side- ja andmesalvestusressursid
on tulevikus kättesaadavad igale inimesele maakeral. Sensorid, masinad ja
infopõhised täiustatud tooted toodavad tohutus koguses teavet ja andmeid,
muutes kaugtegutsemise tavaliseks, võimaldades kogu maailmas kasutada
äriprotsesse ja keskkonnahoidlikke tootmisobjekte ning tuues endaga kaasa palju
erinevaid teenuseid ja kasutusviise. Paljud üliolulised äri- ja avalikud
teenused ning kõik teaduse, õppimise, ettevõtluse ja avaliku sektori tähtsamad
teadmisi tekitavad protsessid toimuvad IKT kaudu. IKT on tähtis taristu
tootmis- ja ettevõtlusprotsesside, side ja tehingute jaoks. Samuti on IKT
hädavajalik tähtsaimate ühiskonnaprobleemide lahendamiseks ning ühiskondlike
protsesside jaoks, nagu seda on näiteks kogukonna moodustamine ja tarbijate
käitumine, ning avalikuks halduseks, näiteks suhtlusmeedia abil.
Liidu toetus IKT valdkonna teadusuuringutele
ja innovatsioonile on oluline järgmise põlvkonna tehnoloogia ja kasutusviiside
ettevalmistamisel, sest see moodustab suure osa Euroopa kogukulutustest
keskmise ja suure riskiga teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud koostööle. Avaliku sektori investeeringud IKT valdkonna teadusuuringutesse ja
innovatsiooni liidu tasandil on olnud tähtsad kriitilise massi koondajad ja
jäävad selleks ka edaspidi; selle tulemusena toimuvad läbimurded ning hakatakse
rohkem ja paremini kasutama uuenduslikke lahendusi, tooteid ja teenuseid. Neil
on jätkuvalt keskne roll avatud platvormide ja kogu liidus kasutatava
tehnoloogia väljatöötamisel, uuenduste katsetamisel reaalsetes tingimustes üle
kogu Euroopa ning ressursside optimeerimisel liidu konkurentsivõime
suurendamiseks ja üldiste ühiskonnaprobleemide lahendamiseks. Liidu toetus IKT
valdkonna teadusuuringutele ja innovatsioonile võimaldab ka
kõrgtehnoloogilistel VKEdel kasvada ja saada kasu kogu liitu hõlmava turu
suurusest. See tihendab liidu teadlaste ja inseneride koostööd ja tõstab nende
tipptaset, tugevdab koostoimet riikide eelarvetega ja eelarvete vahel ning on
väljastpoolt Euroopat pärinevate partneritega tehtava koostöö kese.
Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni
raamprogrammi IKT-tegevuste järjestikune hindamine on näidanud, et liidu
tasandi sihtotstarbelised investeeringud IKT valdkonna teadusuuringutesse ja
innovatsiooni on olnud määrava tähtsusega juhtpositsiooni saavutamisel
sellistes tööstusvaldkondades nagu mobiilside ja ohutuse seisukohast olulised
IKT-süsteemid ning selliste probleemide lahendamisel nagu energiatõhusus ja
demograafiline muutus. Liidu investeeringud IKT
teadustaristusse on andnud Euroopa teadlastele maailma parimad
teadusvõrgustikud ja andmetöötlusressursid.
1.1.3.     Peamised tegevussuunad
Mitme tegevussuuna raames tegeletakse
IKT-alase tööstusliku ja tehnoloogilise juhtpositsiooni küsimustega ning need
hõlmavad tavapäraseid IKT valdkonna teadusuuringute ja innovatsiooni
tegevuskavu, millest mõned tähtsamad on alljärgnevad:
(a)
uus komponentide ja süsteemide põlvkond: arenenud ja arukate integreeritud komponentide ja süsteemide
projekteerimine;
(b)
järgmise põlvkonna andmetöötlus: arenenud andmetöötlussüsteemid ja -tehnoloogia;
(c)
tuleviku internet:
taristu, tehnoloogia ja teenused;
(d)
sisutehnoloogia ja teabehaldus: digitaalse infosisu ja loovusega seotud IKT;
(e)
arenenud liidesed ja robotid: robootika ja arukad ruumid;
(f)
mikro- ja nanoelektroonika ning fotoonika: mikro- ja nanoelektroonika ning fotoonikaga seotud progressi
võimaldavad tehnoloogiad.
Need kuus peamist tegevussuunda peaksid katma
kõik vajadused. Vajadused aga hõlmavad tööstuslikku
juhtpositsiooni tähtsaimaid ühiskondlikke probleeme leevendavate tavapäraste
IKT-l põhinevate lahenduste, toodete ja teenuste vallas ning IKT valdkonna
kasutusele suunatud teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavu, mida
toetatakse koos asjaomase ühiskonnaprobleemi lahendamise toetamisega.
Need kuus tegevussuunda hõlmavad ka IKTga
seotud teadustaristut, nagu eluslaborid suuremahulisteks katseteks, ning
taristu progressi võimaldava tehnoloogia jaoks ning selle integreerimiseks
arenenud toodetesse ja uuenduslikesse arukatesse süsteemidesse (sh seadmed,
abivahendid, tugiteenused, puhtad ruumid ja prototüübi loomise võimalused).
1.2.        Nanotehnoloogia
1.2.1.     Nanotehnoloogia erieesmärk
Nanotehnoloogia valdkonna teadusuuringute ja
innovatsiooni erieesmärk on tagada liidu juhtpositsioon sellel üleilmsel
kiirekasvulisel turul, ergutades investeerimist nanotehnoloogiasse ja selle
kasutuselevõttu erinevate valdkondade suure lisaväärtusega
konkurentsivõimelistes toodetes ja teenustes.
Aastaks 2020 on
nanotehnoloogia peavoolu tehnoloogia ehk sujuvalt lõimitud enamikku
tehnoloogialiikidest ja kasutusvaldkondadest, selle eesmärk on tarbijakasu,
elukvaliteedi parandamine ja säästev areng ning sellel on suur tööstuslik
potentsiaal, et leida tootlikkuse ja ressursitõhususe suurendamiseks lahendusi,
mida varem olemas ei olnud.
Samuti peab Euroopa olema
maailmas eeskujuks nanotehnoloogia ohutus ja vastutustundlikus kasutamises ja
haldamises, mis on ühiskonnale ja tööstusele väga kasulik.
Nanotehnoloogiat sisaldavad
tooted on maailmaturu osa, mille eiramist Euroopa endale lubada ei või. Tähtsaima osana nanotehnoloogiat sisaldavate toodete turu väärtus on
2015. aastaks hinnanguliselt 700 miljardit eurot ja
2020. aastaks 2 triljonit eurot ning see annab vastavalt 2–6 miljonit
töökohta. Euroopa nanotehnoloogia ettevõtted peaks sellest kahekohalise
protsendi võrra kasvavast turust kasu lõikama ja suutma 2020. aastaks
endale haarata nii suure turuosa, kui suur on Euroopa osa üleilmses
teadusuuringute rahastamises (s.o veerandi).
1.2.2.     Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Nanotehnoloogia hõlmab mitmesugust
kujunemisjärgus tehnoloogiat, mille potentsiaal on kinnitust leidnud ja mille
mõju näiteks materjalidele, IKT-le, bioteadustele, tervishoiule ja
tarbekaupadele on pöördeline, kui teadusuuringute tulemusena on loodud
murrangulised tooted ja tootmisprotsessid.
Nanotehnoloogial on väga tähtis roll Euroopa
2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias
esile tõstetud probleemide lahendamisel. Sellise progressi
võimaldava tehnoloogia edukas kasutuselevõtt suurendab liidu tööstuse konkurentsivõimet,
pakkudes uuenduslikke ja täiustatud tooteid või tõhusamaid protsesse ja
lahendusi tulevikuprobleemidele.
Nanotehnoloogia rahastamine
on maailmas kasvanud 6,5 miljardilt eurot 2004. aastal
12,5 miljardi euroni 2008. aastal (st kahekordistunud), kusjuures
liidu osakaal on selles kogusummas umbes veerand. Liidul
on nanoteaduste ja -tehnoloogia teadusuuringutes tunnustatud juhtpositsioon ja
prognooside kohaselt on 2015. aastaks liidus selle valdkonna ettevõtteid
umbes 4000.
Nüüd peab Euroopa oma positsiooni
maailmaturul kindlustama ja parandama, edendades laialdast koostööd paljudes
erinevates väärtusahelates ja väärtusahelate vahel, samuti erinevate
tööstusharude vahel, et suurendada sellise tehnoloogia protsesside mastaape ja
luua seeläbi elujõulised kommertstooted. Riskihindamise ja
-juhtimise ning vastutustundliku valitsemise küsimused määravad ära
nanotehnoloogia tulevase mõju ühiskonnale ja majandusele.
Seetõttu keskendutakse tegevuses nanotehnoloogia
ulatuslikule ja vastutustundlikule kasutamisele majanduses, et kasu ühiskonnale
ja tööstusele oleks suur. Võimaluste (sh uute ettevõtete
ja uute töökohtade) loomiseks peaks teadusuuringud andma vajalikud abivahendid
standardimise ja õigusnormide õige rakendamise jaoks.
1.2.3.     Peamised tegevussuunad
(a)
Järgmise põlvkonna nanomaterjalide, -seadmete ja -süsteemide
väljatöötamine
Eesmärk on luua täiesti uued tooted, mis
võimaldavad säästlikke lahendusi paljudes erinevates sektorites.
(b)
Nanotehnoloogia ohutu arendamise ja kasutamise
tagamine
Eesmärk on edendada teaduslikke teadmisi
nanotehnoloogia ja -süsteemide võimaliku mõju kohta tervisele ja keskkonnale
ning pakkuda abivahendeid riski hindamiseks ja juhtimiseks kogu nende
olelustsükli jooksul.
(c)
Nanotehnoloogia ühiskondliku tahu väljakujundamine
Keskendutakse sellele, kuidas suunata
nanotehnoloogia ühiskonnale kasu tooma.
(d)
Nanomaterjalide, -komponentide ja -süsteemide tõhus
väljatöötamine ja tootmine
Keskendutakse uutele tegevustele, uute ja
olemasolevate protsesside nutikale ühendamisele, mastaapide suurendamisele, et
saavutada masstootmist, ja mitmeotstarbelistele seadmetele, mis võimaldab
teadmiste edukat ülekannet tööstuslikku innovatsiooni.
(e)
Suutlikkust suurendavate meetodite,
mõõtmismeetodite ja seadmete väljatöötamine
Keskendutakse aluseks olevale tehnoloogiale,
mis toetab arengut ning keeruliste nanomaterjalide ja -süsteemide
turuletoomist.
1.3.        Kõrgtehnoloogilised
materjalid
1.3.1.     Kõrgtehnoloogiliste
materjalidega seotud erieesmärk
Kõrgtehnoloogiliste materjalidega seotud
teaduuringute ja innovatsiooni erieesmärk on töötada välja uue funktsionaalsuse
ja täiustatud omadustega materjalid, et luua konkurentsivõimelisemaid tooteid,
mis vähendavad keskkonnamõju ja ressursside tarbimist.
Materjalid on tööstusliku innovatsiooni tuum
ja peamised progressivõimaldajad. Kõrgtehnoloogilised
materjalid, mis hõlmavad rohkem teadmisi ning millel on uus funktsionaalsus ja
täiustatud omadused, on hädavajalikud tööstuse konkurentsivõime parandamiseks
ja säästva arengu saavutamiseks mitmesugustes kasutusvaldkondades ja sektorites.
1.3.2.     Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Uusi kõrgtehnoloogilisi materjale on vaja
paremini toimivate ja säästvamate toodete ja protsesside väljatöötamisel. Sellised materjalid on osa meie tööstuse ja ühiskonna ees seisvate
probleemide lahendusest, sest neil on täiustatud omadused, väiksem ressursi- ja
energiavajadus ning need on olelustsükli lõpus keskkonnahoidlikumad.
Kasutusest juhinduv arendamine tähendab sageli
täiesti uute materjalide loomist nii, et on võimalik tagada kavandatud omadused
kasutamise ajal. Sellised materjalid on tähtis osa
kõrgväärtusliku tootmise tarneahelast. Samuti on need progressi aluseks mitut
teadusharu ühendava tehnoloogia valdkonnas (nt bioteadustes, elektroonikas ja
fotoonikas) ja sisuliselt kõikides turusektorites. Materjalid ise on tähtis
samm toodete väärtuse suurendamisel ja nende omaduste parandamisel. Kõrgtehnoloogiliste
materjalide hinnanguline väärtus ja mõju on suur, sest see sektor kasvab igal
aastal umbes 6 % ja 2015. aastaks ulatub selle turuosa prognooside
kohaselt 100 miljardi euroni.
Materjalide loomisel võetakse arvesse nende
kogu olelustsüklit – olemasolevate materjalide tarnimisest kuni olelustsükli
lõpuni (hällist hällini) – ning kasutatakse uuenduslikke meetodeid, et tarbida
võimalikult vähe nende muundamiseks vajalike ressursse. Arvestatakse
ka materjalide pideva kasutamise, ringlussevõtu ehk teisese kasutamisega
olelustsükli lõpus ning asjaomase ühiskondliku innovatsiooniga.
Progressi
kiirendamiseks soodustatakse sellise valdkondadevahelise ühendatud metoodika
kasutamist, mis hõlmab keemiat, füüsikat, inseneriteadusi, teoreetilist ja
raalmodelleerimist, bioteadusi ja üha loomingulisemat tööstusdisaini.
Soodustatakse igasuguseid uudseid
keskkonnahoidliku innovatsiooni liite ja tööstussümbioosi, et tööstusharud
saaksid oma ärimudeleid mitmekesistada ja laiendada, kasutades oma jäätmeid
uutes toodetes (nt CO2 peenkemikaalide ja alternatiivkütuste
süsinikuosana).
1.3.3.     Peamised tegevussuunad
(a)
Valdkonnaülene ja progressi võimaldav
materjalitehnoloogia
Funktsionaalsete, multifunktsionaalsete ja
struktuursete materjalidega seotud teadusuuringud innovatsiooni jaoks kõikides
tööstusharudes.
(b)
Materjalide arendamine ja muundamine
Teadus- ja arendustegevus, et tagada tõhus ja
säästlik mastaabisuurendus ning võimaldada tulevasi tooteid tööstuslikult
toota.
(c)
Materjalikomponentide haldamine
Teadus- ja arendustegevus uute innovaatiliste
meetodite ja süsteemide loomiseks.
(d)
Materjalid säästva vähese CO2-heitega
tööstuse jaoks
Uute toodete ja kasutusviiside väljatöötamine
ning sellise tarbijakäitumise tugevdamine, mis vähendaks nõudlust energia
järele ja soodustaks vähese CO2-heitega tootmist.
(e)
Materjalid loometööstuse jaoks
Disainimine ja lähedaste tehnoloogiate
väljatöötamine, et luua uusi ettevõtlusvõimalusi, kaasa arvatud ajaloolise või
kultuurilise väärtusega materjalide säilitamine.
(f)
Metroloogia, iseloomustamine, standardimine ja
kvaliteedikontroll
Selliste meetodite edendamine nagu toimimise
iseloomustamine, mittepurustav hindamine ja prognoosiv modelleerimine
materjaliteaduses ja tootekujunduses.
(g)
Materjalikasutuse optimeerimine
Teadus- ja arendustegevus, mille raames
uuritakse materjalikasutuse alternatiive ja innovaatilisi ärimudelimeetodeid.
1.4.        Biotehnoloogia
1.4.1.     Biotehnoloogia erieesmärk
Biotehnoloogiaalaste
teadusuuringute ja innovatsiooni erieesmärk on töötada välja
konkurentsivõimelised, säästvad ja uuenduslikud tööstustooted ja ‑protsessid
ning olla innovatsiooni taganttõukajaks mitmes Euroopa sektoris, nagu
põllumajandus, toiduainetööstus, keemiatööstus ja tervishoid.
Tugev teaduslik,
tehnoloogiline ja innovatsioonibaas biotehnoloogias aitab Euroopa tööstusel
jõuda selle progressi võimaldava tehnoloogia valdkonnas juhtpositsioonile. Seda tugevdab veelgi biotehnoloogia kasutamise üldiste riskide
juhtimise ja ohutuse hindamise aspektide ühendamine.
1.4.2.     Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Elussüsteeme käsitlevate teadmiste laiendamise
abil annab biotehnoloogia palju uusi kasutusviise ning suurendab liidu
tööstusbaasi ja innovatsioonivõimet. Biotehnoloogia
suureneva tähtsuse näited on mitmesugune tööstuslik kasutus, nagu
biokemikaalid, mille turuosa suureneb 2015. aastaks hinnanguliselt
12–20 %ni kemikaalitootmisest. Mitu keskkonnahoidliku keemia 12 reeglist
on biosüsteemide valikulisuse ja tõhususe tõttu suunatud ka biotehnoloogiale. Võimalikku
majanduslikku koormust liidu ettevõtetele saab vähendada, kui kasutada
biotehnoloogia protsesside ja biotoodete CO2-heitkoguse vähendamise
potentsiaali, mis on 2030. aastaks hinnanguliselt 1–2,5 miljardit CO2-ekvivalenttonni
aastas. Euroopa biofarmakoloogia sektoris on juba praegu umbes 20 %
ravimitest ja 50 % uutest ravimitest loodud biotehnoloogia abiga. Samuti
loob biotehnoloogia uusi võimalusi mereressursside tohutu potentsiaali
kasutamiseks, et saada uuenduslikke kasutusviise tööstuses, tervishoius ja
keskkonnavaldkonnas. Kujunev merebiotehnoloogia sektor kasvab prognooside
kohaselt 10 % aastas.
Teised olulised innovatsiooniallikad on
biotehnoloogia ning teiste progressi võimaldavate ja lähedaste tehnoloogiate
(eelkõige nanotehnoloogia ja IKT) kokkupuutekohad, näiteks seire- ja
diagnoosimeetodid.
1.4.3.     Peamised tegevussuunad
(a)
Tipptaseme biotehnoloogia kui tulevase
innovatsiooni taganttõukaja edendamine
Selliste kujunevate tehnoloogiavaldkondade (nt
sünteetiline bioloogia, bioinformaatika ja süsteemibioloogia) arendamine, mis
annavad suurt lootust täiesti uudseteks kasutusviisideks.
(b)
Biotehnoloogiapõhised tööstusprotsessid
Tööstusbiotehnoloogia arendamine, et luua
konkurentsivõimelisi tööstustooteid ja -protsesse (nt kemikaalid, tervis,
kaevandamine, energia, tselluloos ja paber, tekstiil, tärklis ja
toiduainetööstus), ja selle keskkonnaaspektid.
(c)
Innovaatiline ja konkurentsivõimeline
alustehnoloogia
Alustehnoloogia (nt genoomika, metagenoomika,
proteoomika ja molekulaarsete abivahendite) arendamine, et suurendada edumaad
ja konkurentsieelist paljudes majandussektorites.
1.5.        Kõrgtehnoloogiline tootmine
ja töötlemine
1.5.1.     Erieesmärk
Kõrgtehnoloogilise tootmise ja töötlemisega
seotud teadusuuringute ja innovatsiooni erieesmärk on muuta tänapäevased
tööstusliku tootmise viisid teadmismahukamaks, säästvamaks ja
sektoritevaheliseks tootmise ja töötlemise tehnoloogiaks, mille tulemusena
tekib rohkem uuenduslikke tooteid, protsesse ja teenuseid.
1.5.2.     Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Tootmissektor on Euroopa majandusele väga
tähtis, sest andis liidus 2007. aastal umbes 17 % SKPst ja ligikaudu
22 miljonit töökohta. Majanduslike tõkete vähenemise
ja sidetehnoloogia progressi võimaldava mõju tõttu on tootmises tihe konkurents
ning tootmine on liikunud riikidesse, kus üldkulud on kõige väiksemad. Suurte
palkade tõttu tuleb Euroopa suhtumist tootmisse täielikult muuta, et jääda
maailmatasandil konkurentsivõimeliseks, ning programm „Horisont 2020” võib
aidata selle saavutamiseks vajalikke sidusrühmi koondada.
Euroopa peab jätkama liidu tasandi
investeeringuid, et säilitada tööstuslikus tootmises juhtpositsioon ja pädevus
ning minna üle väärtuslikele teadmismahukatele kaupadele, luues tingimused ja
vahendid säästvaks tootmiseks ja tootega seotud teenuste osutamiseks kogu selle
olelustsükli jooksul. Ressursimahuka tootmise ja
töötlemisega tööstus peab liidu tasandil veelgi ressursse ja teadmisi koondama
ning jätkama investeerimist teadus-, arendus ja uuendustegevusse, et liikuda
edasi konkurentsivõimelise vähese CO2-heitega majanduse suunas ja
täita kogu liidus tööstussektori tekitatavate kasvuhoonegaaside vähendamise
kokkulepet aastaks 2050[24].
Euroopa kasvatab liidu jõulise poliitikaga
olemasolevaid tööstusharusid ja soodustab kujunemisjärgus tulevikutööstusharusid. Kõrgtehnoloogiliste tootmissüsteemide sektori
hinnanguline väärtus ja mõju on suured – selle turu suurus on
2015. aastaks hinnanguliselt 150 miljardit eurot ja üldine aastane
kasvumäär umbes 5 %.
Teadmiste ja pädevuse säilitamine on väga
tähtis Euroopa tootmis- ja töötlemisvõime säilitamiseks. Teadus-
ja innovatsioonitegevuses keskendutakse säästvale tootmisele ja töötlemisele,
võttes kasutusele vajalikud tehnilised uuendused ja kliendile suunatuse, et
toota teadmismahukaid tooteid ja teenuseid vähese materjali- ja energiakuluga. Samuti
peab Euroopa viima progressi võimaldava tehnoloogia ja teadmised teistesse
tootmissektoritesse, näiteks ehitusse, mis on väga suur kasvuhoonegaaside
tekitaja, sest ehitustegevusele kulub umbes 40 % Euroopa
energiatarbimisest, mis tekitab 36 % CO2-heitkogusest. Ehitussektor,
mis annab 10 % Euroopa SKPst ja umbes 16 miljonit töökohta
3 miljonis ettevõttes, millest 95 % on VKEd, peab võtma kasutusele
innovaatilised materjalid ja tootmismeetodid, et vähendada oma keskkonnamõju.
1.5.3.     Peamised tegevussuunad
(a)
Tehnoloogia tulevikutehaste jaoks
Säästva tööstuse kasvu edendamine,
soodustades Euroopas strateegilist nihet kulupõhiselt meetodipõhisele
tootmisele, mille aluseks on suure lisaväärtuse loomine.
(b)
Hoonete energiatõhusust võimaldav tehnoloogia
Energiatarbimise ja CO2-heitkoguse
vähendamine säästva ehitustehnoloogia väljatöötamise ja kasutuselevõtuga.
(c)
Säästev ja vähese CO2-heitega
tehnoloogia energiamahukas töötlevas tööstuses
Töötleva tööstuse konkurentsivõime suurendamine,
parandades oluliselt selle ressursi- ja energiatõhusust ja vähendades niisuguse
tööstusliku tegevuse keskkonnamõju kogu väärtusahelas, ning vähese CO2-heitega
tehnoloogia kasutuselevõtu propageerimine.
(d)
Uued säästvad ärimudelid
Kohanemisvõimeliste teadmismahukate
ärimudelite ideede ja metoodika väljatöötamine kohandatud meetoditel.
1.6.        Kosmos
1.6.1.     Kosmosevaldkonna erieesmärk
Kosmosega seotud teadusuuringute ja
innovatsiooni erieesmärk on soodustada konkurentsivõimelist ja uuenduslikku
kosmosetööstust ning jõuda selleni, et teaduskogukond looks ja kasutaks
kosmosetaristut liidu tulevase poliitika ja ühiskonna vajaduste rahuldamiseks.
Euroopa kosmosesektori tugevdamine
kosmosealaste teadusuuringute ja innovatsiooni ergutamisega on oluline selleks,
et hoida ja kaitsta Euroopa võimet kosmosesse minna ja seal tegutseda, et
toetada liidu poliitikat, rahvusvahelisi strateegilisi huve ja
konkurentsivõimet vanade ja tekkivate kosmoseriikide seas.
1.6.2.     Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Kosmos on tähtis, aga sageli nähtamatu mõjur,
mis võimaldab erinevate, tänapäeva ühiskonna jaoks väga tähtsate teenuste ja
toodete tekkimist, näiteks navigatsioon, side, ilmaennustus ja geograafiline
teave. Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi poliitika
kujundamine ja elluviimine sõltub üha enam kosmosest saadud teabest. Üleilmne
kosmosesektor kasvab jõudsalt ja laieneb uutesse piirkondadesse (nt Hiina ja
Lõuna-Ameerika). Euroopa tööstus on praegu suur esmaklassiliste kommerts- ja
teadussatelliitide eksportija. Tihenev üleilmne konkurents hakkab Euroopa
positsiooni selles valdkonnas kõigutama. Seetõttu on Euroopa huvitatud, et tema
tööstus oleks sellel tiheda konkurentsiga turul jätkuvalt edukas. Lisaks on
Euroopa teadussatelliitidelt saadud teave viinud viimastel kümnenditel mõne
väga tähtsa teadusliku läbimurdeni geoteadustes ja astronoomias. Sellise
ainulaadse võimega on Euroopa kosmosesektoril tähtis roll Euroopa
2020. aasta strateegias esile tõstetud probleemide lahendamisel.
Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja innovatsioon
on aluseks kosmosevaldkonna võimekusele, mis on Euroopa ühiskonnale tähtis. Kui Ameerika Ühendriigid kulutavad umbes 25 % oma
kosmosevaldkonna eelarvest teadus- ja arendustegevusele, siis liit ainult alla
10 %. Lisaks on kosmosevaldkonna teadusuuringud liidus killustatud mõne
üksiku liikmesriigi riiklike programmide vahel. Tehnoloogilise ja
konkurentsieelise säilitamiseks on vaja liidu tasandil tegutsemist, et
kooskõlastada kosmosevaldkonna teadusuuringuid, edendada kõikide liikmesriikide
teadlaste osalust ja kaotada kosmosevaldkonna teadusuuringute piiriüleste
ühisprojektide ees olevad tõkked. Seda tuleb teha kooskõlas Euroopa
Kosmoseagentuuriga, mis on edukalt juhtinud tööstussatelliitide arendamist ja
1975. aastal alguse saanud valitsustevahelisi süvakosmosemissioone, milles
osalesid ainult mõned liikmesriigid. Lisaks on Euroopa satelliitide antaval
teabel üha suurem potentsiaal innovaatiliste satelliidipõhiste maapealsete
teenuste edasiarendamiseks. See on tüüpiline VKEde tegevusvaldkond ning seda
tuleks toetada teadusuuringute ja innovatsiooni meetmetega, et kasutada täiel
määral ära selle võimaluse pakutavat kasu, eelkõige kasu, mis tuleneb liidu
suurprojektidesse Galileo ja GMES tehtud suurtest investeeringutest.
On loomulik, et kosmos ületab maised piirid ja
annab ainulaadse maailmatasandi vaatenurga, pannes nii aluse suuremahulistele
projektidele (nt rahvusvaheline kosmosejaam ja kosmose olukorrast ülevaate
saamise programm), mida viiakse ellu rahvusvahelises koostöös. Et rahvusvahelises kosmosetegevuses järgmistel kümnenditel
märkimisväärset rolli mängida, on möödapääsmatud nii Euroopa ühine
kosmosepoliitika kui ka Euroopa tasandi teadusuuringud ja innovatsioon
kosmosevaldkonnas.
Programmi „Horisont 2020” alla kuuluvad
teadusuuringud ja innovatsioon on kooskõlas kosmosepoliitika prioriteetidega,
mida määravad endiselt liidu kosmosenõukogud ja Euroopa Komisjon[25].
1.6.3.     Peamised tegevussuunad
(a)
Euroopa konkurentsivõime ning Euroopa
kosmosevaldkonna sõltumatuse ja innovatsiooni võimaldamine
See tegevussuund hõlmab konkurentsivõimelise
ja ettevõtliku kosmosetööstuse ja tipptasemel kosmoseteadlaste kogukonna
kaitsmist ja arendamist, et säilitada Euroopa sõltumatus ja juhtpositsioon
kosmosetehnoloogia vallas, soodustada kosmosevaldkonna innovatsiooni ning
võimaldada kosmosel põhinevat maapealset innovatsiooni, näiteks kaugseire ja
navigatsiooniandmete kasutamist.
(b)
Kosmosetehnoloogia edusammude võimaldamine
Eesmärk on töötada välja kõrgtehnoloogiline
kosmosetehnoloogia ja tegutsemispõhimõtted, muuta need ideedest reaalsuseks ja
tutvustada neid tegelikus kasutuses (sh navigatsioon ja kaugseire) ning kaitsta
kosmosevara ohtude (nt prügi ja protuberantside) eest. Arenenud
kosmosetehnoloogia väljatöötamiseks ja kasutamiseks on vaja väga oskuslike
inseneride ja teadlaste täiendusõpet ja -koolitust.
(c)
Kosmoseandmete kasutamise võimaldamine
Euroopa satelliitidelt saadavate andmete
märgatavalt suurem kasutamine oleks võimalik siis, kui tehtaks ühiseid
jõupingutusi kosmoseandmete töötlemise, kinnitamise ja standardimise
kooskõlastamiseks ja korraldamiseks. Uuendused andmete
käitlemises ja levitamises muudavad kosmosetaristusse tehtud investeeringud
tulutoovamaks ning aitavad kaasa ühiskonnaprobleemide lahendamisele, eelkõige
kui neid kooskõlastatakse üle maailma, nagu Maa jälgimise süsteemide süsteem,
Euroopa satelliitnavigatsiooni programm Galileo või valitsustevaheline
kliimamuutuste rühm.
(d)
Euroopa teadusuuringute võimaldamine rahvusvahelise
kosmosepartnerluse toetuseks
Kosmoseettevõtted on sisuliselt üleilmsed. Eelkõige kehtib see niisuguse tegevuse kohta nagu kosmose olukorrast
ülevaate saamise programm ning paljud kosmoseteaduse ja -uurimise projektid. Kosmosevaldkonna
tipptehnoloogiat luuakse üha enam rahvusvahelise partnerluse raames. Selles
osalemise tagamine on Euroopa teadlastele ja tööstusele tähtis edutegur.
2.           Riskikapitali kättesaadavus
2.1.        Erieesmärk
Erieesmärk
on aidata parandada turu puudujääke riskikapitali pakkumisel teadusuuringute ja
innovatsiooni jaoks.
Investeerimisolukord teadusuuringute ja innovatsiooni
valdkonnas on kohutav, eelkõige innovaatiliste VKEde ja keskmise
turukapitalisatsiooniga börsiettevõtete jaoks, kellel on suur kasvupotentsiaal. Rahastamise pakkumises on mitu suurt turulünka, sest
poliitikaeesmärkide saavutamiseks vajalikud uuendused on turu jaoks tavaliselt
liiga riskantsed.
Üks vahend laenude jaoks (laenuvahend) ja
teine omakapitali jaoks (omakapitalivahend) aitab sellistest probleemidest jagu
saada, parandades asjaomase teadus- ja innovatsioonitegevuse rahastamist ja
riskiprofiili. See omakorda lihtsustab laenude, garantiide
ja teiste riski rahastamise vormide kättesaadavust ettevõtete ja teiste
toetusesaajate jaoks, edendab varajase kasvuetapi investeeringuid ja uute
riskikapitalifondide loomist, parandab teadmussiiret ja intellektuaalomanditurgu,
meelitab riskikapitaliturule lisavahendeid ning aitab üldiselt kaasa uute
toodete ja teenuste jõudmisele ideest, väljatöötamisest ja tutvustamisest turul
müümiseni.
Üldise tulemusena suureneks erasektori tahe
investeerida teadus- ja innovatsioonitegevusse ning nii aidatakse saavutada üks
Euroopa 2020. aasta strateegia peamisi eesmärke – aastakümne lõpuks
investeeritakse teadus- ja arendustegevusse 3 % liidu SKPst. Rahastamisvahendite kasutamine aitab saavutada ka kõikide nende
sektorite ja poliitikavaldkondade teadus- ja innovatsioonitegevuse eesmärke,
mis on olulised ühiskonnaprobleemide (nt kliimamuutus, energia- ja
ressursitõhusus, üleilmne toiduga kindlustatus, tervishoiuteenused ja vananev
elanikkond) lahendamiseks, konkurentsivõime suurendamiseks, jätkusuutliku ja
kaasava majanduskasvu ning keskkonna- ja teiste avalike hüvede loomise
toetamiseks.
2.2.        Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Liidu tasandi laenuvahendit teadusuuringute
ja innovatsiooni jaoks on vaja selleks, et suurendada laenude ja garantiide
andmise ning teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika eesmärkide saavutamise
tõenäosust. Praegune lõhe riskantsete teadusuuringute ja
innovatsiooni investeeringute jaoks mõeldud laenude ja garantiide nõudluse ja
pakkumise vahel (mille kaotamisega tegeleb praegune riskijagamisrahastu) jääb
turul tõenäoliselt püsima, sest suuremate riskidega laenuandmises
kommertspangad eriti ei osale. Nõudlus riskijagamisrahastu laenude järele on
olnud suur rahastu loomisest saati 2007. aasta keskel: esimeses etapis
(2007–2010) kiideti heaks oodatust enam kui poole rohkem laenutaotlusi
(7,6 miljardi euro ulatuses, ehkki prognoositi 5 miljardi euro
suurust kasutusmäära).
Lisaks ei suuda pangad tavaliselt hinnata
teadmusvarasid (nt intellektuaalomand), mistõttu nad sageli ei taha
teadmispõhistesse ettevõtetesse investeerida. Selle
tagajärjel ei saa paljud asutatud innovaatilised ettevõtted – nii suured kui ka
väikesed – laenu riskantsema teadus- ja innovatsioonitegevuse jaoks.
Kirjeldatud turulünkade juured on
ebakindluses, teabe vastukäivuses ja nende probleemide lahendamispüüete
kulukuses: hiljuti asutatud ettevõtetel on liiga lühike
minevik, mida võimalikud laenuandjad uurida saavad, isegi väljakujunenud
ettevõtted ei suuda sageli esitada piisavat teavet, ning teadusuuringute ja
innovatsiooni investeeringutega algust tehes ei saa sugugi kindel olla, kas
jõupingutused ka tegelikult eduka uuenduseni viivad.
Lisaks ei ole idee väljatöötamise etapis või
kujunemisjärgus valdkondades tegutsevatel ettevõtetel tavaliselt piisavaid
tagatisi. Heidutab ka see, et isegi kui teadus- ja
innovatsioonitegevuse tulemuseks on äriprotsess või -toode, ei saa kindel olla,
kas selle loonud ettevõte suudab tekkinud kasu ainuisikuliselt endale saada.
Liidu lisaväärtuse mõttes aitab laenuvahend
korvata turu puudujääke, mis ei lase erasektoril teadusuuringutesse ja
innovatsiooni optimaalselt investeerida. Vahendi loomisega
koondatakse liidu eelarvest ja riski jagamise eesmärgil ka rakendusvolitustega
finantseerimisasutustelt kokku piisav hulk vahendeid. See ergutab ettevõtteid
teadusuuringutesse ja innovatsiooni tavalisest rohkem investeerima. Lisaks
aitaks laenuvahend vähendada nii avalik-õiguslikel kui ka eraorganisatsioonidel
kommertskasutusele eelnevate hangete ning innovaatiliste toodete ja teenuste
hankimise riske.
Liidu tasandi omakapitalivahendit on
teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks vaja selleks, et parandada omakapitali
kaudu rahastamise kättesaadavust varajase kasvuetapi ja kasvuetapi
investeeringuteks ning ergutada liidu riskikapitalituru arengut. Tehnoloogiasiirde ja käivitamisetapis satuvad uued ettevõtted n-ö
surmaorgu, kus avaliku sektori teadusuuringutoetused lõpevad ja erarahastamist
ei ole võimalik saada. Avaliku sektori toetus, mille eesmärk on suurendada
erasektorist pärinevat seemne- ja stardikapitali, on selle lünga täitmiseks
liiga killustatud ja katkendlik või ei ole selle haldamine piisavalt pädev. Samuti
on enamik Euroopa riskikapitalifonde uuenduslike ettevõtete jätkuva kasvu
toetamiseks liiga väikesed ning neil puudub spetsialiseerumiseks ja
riigiüleseks tegutsemiseks vajalik kriitiline mass.
Tagajärjed on tõsised. Enne
finantskriisi investeerisid Euroopa riskikapitalifondid VKEdesse umbes
7 miljardit eurot aastas, aga 2009. ja 2010. aasta näitajad jäid
3–4 miljardi euro piiresse. Riskikapitali vähesuse tõttu on
riskikapitalifondidest rahastatud vähem alustavaid ettevõtteid: 2007. aastal
sai riskikapitali umbes 3 000 VKEd, aga 2010. aastal ainult
2 500.
Liidu lisaväärtuse seisukohalt oleks
teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks mõeldud omakapitalivahend täiendus
riiklikele kavadele, mida ei saa kasutada piiriüleste investeeringute
tegemiseks teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Varajase
kasvuetapi tehingud oleks ka tutvustava mõjuga, mis oleks kasulik nii Euroopa
avaliku kui ka erasektori investoritele. Kasvuetapis on ainult Euroopa tasandil
võimalik saavutada piisavat mastaapi ja erainvestorite suurt osalust, mis on
jätkusuutliku riskikapitalituru toimimiseks hädavajalik.
Laenu- ja omakapitalivahend, mida toetavad kaasnevad meetmed, aitavad saavutada programmi
„Horisont 2020” poliitikaeesmärke. Sellepärast kasutatakse
neid Euroopa teadusbaasi tugevdamiseks ja kvaliteedi parandamiseks,
ettevõtlusele suunatud teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks ning ühiskonnaprobleemide
lahendamiseks, keskendudes katsetamisele, tutvustamisele, katsestendidele ja
turul kasutamisele.
Peale selle aitavad need rahastamisvahendid
saavutada teiste programmide ja poliitikavaldkondade (ühine
põllumajanduspoliitika, kliimamuutus (üleminek vähese CO2-heitega
majandusele ja kohanemine kliimamuutusega) ja ühine kalanduspoliitika)
teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärke. Omavaheline
täiendavus riiklike ja piirkondlike rahastamisvahenditega saavutatakse
ühtekuuluvuspoliitika ühtse strateegilise raamistiku abil, milles on
rahastamisvahenditele ette nähtud suurem roll.
Rahastamisvahendite ülesehituses arvestatakse
vajadusega tegeleda konkreetsete turu puudujääkide, omaduste (nt aktiivsuse ja
ettevõtete loomise määr) ja rahastamisvajadustega neis ja teistes valdkondades. Eelarvelisi eraldisi rahastamisvahenditele võib majandustingimuste
muutumise alusel programmis „Horisont 2020” kohandada.
Omakapitalivahend ja võlavahendi VKEde
komponent on osa ELi kahest finantsinstrumendist, mille kaudu pakutakse VKEde
teadusuuringute, innovatsiooni ning kasvu toetamiseks omakapitali ja laene koos
ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi raames ettenähtud omakapitali-
ja võlavahenditega.
2.3.        Peamised tegevussuunad
(a)
Laenuvahend teadusuuringute ja innovatsiooni
rahastamiseks laenude kaudu: liidu laenu- ja
garantiiteenus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks
Eesmärk on parandada laenukapitali (laenud,
garantiid, vastugarantiid ning muu laenu- ja riskikapital) kättesaadavust
avalik-õiguslikele ja eraettevõtjatele ning avaliku ja erasektori
partnerlustele, mis tegelevad teadusuuringute ja innovatsiooniga, milles on
tulemusteni jõudmiseks vaja teha riskantseid investeeringuid. Keskendutakse suure tipptaseme saavutamise potentsiaaliga
teadusuuringute ja innovatsiooni toetamisele.
Lõplikud toetusesaajad on mis tahes suurusega
õigussubjektid, kes võivad raha laenata ja tagasi maksta, eelkõige
innovatsiooni ja kiire kasvu potentsiaaliga VKEd, keskmise
turukapitalisatsiooniga börsiettevõtted ja suurettevõtted, ülikoolid ja
teadusinstituudid, teadus- ja innovatsioonitaristu, avaliku ja erasektori
partnerlus ja eriotstarbelised varakogumid või projektid.
Laenuvahendil on kaks põhiosa:
(1)     nõudlusest sõltuv, mis annab laene
ja garantiisid põhimõttel „kes ees, see mees”, kusjuures VKEdele ja keskmise
turukapitalisatsiooniga börsiettevõtetele antakse eritoetust. See osa reageerib
riskijagamisrahastu laenumahu pidevale suurenemisele, mis sõltub nõudlusest.
VKEde komponendi raames toetatakse tegevust, mille eesmärk on parandada
rahaliste vahendite kättesaadavust VKEdele ja teistele üksustele, kes tegelevad
esmajoones teadus- ja arendustegevuse ja/või innovatsiooniga;
(2)     sihtotstarbeline, mis keskendub
poliitikavaldkondadele ja tähtsatele sektoritele, mis on olulised ühiskonnaprobleemide
lahendamiseks, konkurentsivõime suurendamiseks, jätkusuutliku, vähese CO2-heitega,
kaasava majanduskasvu toetamiseks ning keskkonna- ja teiste avalike hüvede
loomiseks. See osa aitab liidul tegeleda valdkondlike poliitikaeesmärkide teadusuuringute
ja innovatsiooni aspektidega.
(b)
Omakapitalivahend teadusuuringute ja innovatsiooni
rahastamiseks omakapitali kaudu: liidu omakapitalipõhised
rahastamisvahendid teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks
Eesmärk on aidata kaasa Euroopa
riskikapitalituru puudujääkide kaotamisele ning pakkuda omakapitali ja
kvaasikapitali uuenduslike ettevõtete arengu- ja rahastamisvajaduste
rahuldamiseks alates seemnestaadiumist kuni kasvu ja laienemisstaadiumini. Keskendutakse programmi „Horisont 2020” ja sellega seotud
poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamisele.
Lõplikud toetusesaajad võivad olla mis tahes
suurusega ettevõtjad, kes tegelevad uuendustegevusega või alustavad seda,
kusjuures eritähelepanu pööratakse uuenduslikele VKEdele ja keskmise
turukapitalisatsiooniga ettevõtetele.
Omakapitalivahend keskendub varajase
kasvuetapi riskikapitalifondidele, millest antakse riski- ja kvaasikapitali,
sealhulgas mezzanine-kapitali individuaalsetele ettevõtetele. Vahend
võimaldab kasvuetapi ja laienemisinvesteeringuid koostoimes ettevõtete ja VKEde
konkurentsivõime programmi kohaste kasvuetapi omakapitalivahenditega, et tagada
pidev toetus nii ettevõtete käivitamise kui ka arengu etapis
Omakapitalivahend, mis on peamiselt nõudlust
järgiv, kasutab portfellimeetodit, kus riskikapitalifondid ja teised sarnased
vahendajad valivad ettevõtted, millesse investeerida.
Konkreetsete poliitikaeesmärkide saavutamiseks
võib kasutada vahendite sihtotstarbe määramist, võttes aluseks positiivsed
kogemused, mis saadi konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammis, kui
vahendite kasutamisotstarbeks määrati ökoinnovatsioon.
Käivituskomponent,
millest toetatakse seemne- ja varajase kasvu staadiumi, võimaldab teha
omakapitaliinvesteeringuid muu hulgas teadmussiirde organisatsioonidesse,
seemnekapitalifondidesse, piiriülestesse seemnekapitalifondidesse, investorite
võrgu arendatavatesse investeerimisvahenditesse, intellektuaalomandisse,
intellektuaalomandiõiguste vahetamise ja nendega kauplemise platvormidesse ning
varajase kasvuetapi riskikapitalifondidesse.
Kasvukomponent
võimaldab kasvuetapi ja laienemisinvesteeringuid koos ettevõtete ja VKEde
konkurentsivõime programmi kohaste kasvuetapi omakapitalivahendiga, sealhulgas
investeeringud fondifondidesse, kes tegutsevad piiriüleselt ja investeerivad
riskikapitalifondidesse, millest enamiku temaatiline eesmärk toetab Euroopa
2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamist.
3.           Väikeste ja keskmise suurusega
ettevõtjate innovatsioonitegevus
3.1         Erieesmärk
Erieesmärk on
ergutada majanduskasvu innovatsioonimäära suurendamise teel VKEdes, rahuldades
nende erinevaid innovatsioonialaseid vajadusi kogu mis tahes liiki
innovatsiooni tsükli jooksul, luues nii kiiremini kasvavaid rahvusvaheliselt
tegutsevaid VKEsid.
Arvestades VKEde
olulist rolli Euroopa majanduses, on VKEdes toimuvatel teadusuuringutel ja
innovatsioonil määrav tähtsus konkurentsivõime suurendamises, majanduskasvu
kiirendamises ja töökohtade loomises ning seega ka Euroopa 2020. aasta
strateegia ja eelkõige selle juhtalgatuse „Innovatiivne liit” eesmärkide
saavutamises.
Vaatamata oma
tähtsusele majanduses ja tööhõives ning suurele innovatsioonipotentsiaalile, on
VKEdel suurusest tingitud probleeme, mis ei võimalda neil muutuda
innovaatilisemaks ja konkurentsivõimelisemaks. Kuigi
Euroopas on sama palju alustavaid ettevõtteid kui Ameerika Ühendriikides, on
VKEdel Euroopas palju raskem suurteks ettevõteteks saada kui Ameerikas. Üleilmastunud
ettevõtluskeskkond, kus väärtusahelad on omavahel üha rohkem seotud, paneb nad
veelgi keerulisemasse olukorda. VKEd peavad oma innovatsioonivõimet suurendama.
Et kiiresti areneval üleilmsel turul edukalt konkureerida, peavad nad teadmisi
ja äriideid looma, kasutusse võtma ja rahaks tegema kiiremini ja suuremas
mahus. Ülesanne on ärgitada VKEdes rohkem innovatsiooni, suurendades nii nende
konkurentsivõimet ja kasvu.
Kavandatud
meetmete eesmärk on täiendada riiklikku ja piirkondlikku
ettevõtlusinnovatsiooni poliitikat ja vastavaid programme ning soodustada
koostööd VKEde ja teiste innovatsiooniga tegelejate vahel, luua sild
teadusuuringute/arendustegevuse ja eduka turul kasutamise vahel, luua
ettevõtlusinnovatsiooni soosivam keskkond (sh nõudluspoolsed meetmed) ning
soodustada innovatsiooniprotsessi, uue tehnoloogia, turu ja ärimudelite pideva
muutumisega arvestamist.
Koostoime ja
sidusa tegutsemise tagamiseks luuakse tugevad sidemed liidu tööstusvaldkonna
poliitikaga, eelkõige ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi ning
ühtekuuluvuspoliitika fondidega.
3.2.        Põhjendused ja liidu lisaväärtus
VKEd on peamised innovatsiooni edendajad, sest
neil on võime uued ideed kiiresti ja tulemuslikult edukaks äriks muuta. Need on tähtsad teadmiste ülevoolu kanalid, mis toovad teadusuuringute
tulemused turule. Viimased 20 aastat on näidanud, et uuenduslike VKEde
eestvedamisel on uuenenud terved sektorid ja tekkinud uued tööstusharud. Kiiresti
kasvavad ettevõtted on tähtsad kujunemisjärgus tööstusharude arengu jaoks ja
selleks, et kiirendada struktuurilisi muutusi, mida Euroopal on vaja, et luua
teadmispõhine ja vähese CO2-heitega majandus, mis pidevalt kasvab ja
kus on kvaliteetsed töökohad.
VKEsid on kõikides majandusharudes. Euroopa majanduses on nad tähtsamad kui mujal (nt USAs). Innovatsioon
võib toimuda mis tahes liiki VKEs. Neid on vaja teadusuuringutesse ja
innovatsiooni investeerimiseks julgustada ja toetada. Sellisel juhul peaksid
nad suutma kasutada ära siseturu ja Euroopa teadusruumi kogu
innovatsioonipotentsiaali, et luua Euroopas ja mujal uusi ettevõtlusvõimalusi
ning anda oma panus peamistele ühiskonnaprobleemidele lahenduse leidmisse.
Liidu
teadusuuringutes ja innovatsioonis osalemine suurendab VKEde teadus-, arendus-
ja tehnoloogiavõimet, võimet luua, hankida ja kasutada uusi teadmisi, uute
lahenduste äriotstarbelist kasutamist ning toodete, teenuste ja ärimudelitega seotud
innovatsiooni, samuti edendab see ettevõtlust suurematel turgudel ja muudab
VKEde teadmisvõrgustikud rahvusvaheliseks. VKEd, kellel on
hea innovatsioonijuhtimine ning kes seetõttu kasutavad sageli väliseid teadmisi
ja oskusi, on teistest edukamad.
Piiriülene koostöö
on VKEde innovatsioonistrateegia tähtis osa, et saada jagu suurusega seotud
probleemidest, nagu tehnoloogiliste ja teaduslike teadmiste kättesaadavus ja
uutele turgudele pääsemine. See aitab muuta ideed kasumiks
ja kasvuks ning vastutasuks suurendada erainvesteeringuid teadusuuringutesse ja
innovatsiooni.
VKEde edendamisel
on tähtis osa piirkondlikel ja riiklikel teadus- ja innovatsiooniprogrammidel,
mida sageli toetab Euroopa ühtekuuluvuspoliitika. Eelkõige
on tähtis roll ühtekuuluvuspoliitika fondidel, sest need suurendavad VKEde
võimekust ja aitavad jõuda tipptasemeni, et töötada välja suurepärased
projektid, mis võivad konkureerida programmi „Horisont 2020” raames rahastamise
saamiseks. Sellegipoolest on olemas ainult mõned riiklikud ja piirkondlikud
programmid, mis rahastavad VKEde riigiülest teadus- ja innovatsioonitegevust,
uuenduslike lahenduse levitamist ja kasutuselevõttu kogu liidus ning
piiriüleseid innovatsiooni toetavaid teenuseid. Ülesanne on anda VKEdele
temaatiliselt määratlemata toetust rahvusvaheliste projektide elluviimiseks
vastavalt nende innovatsioonistrateegiale. Seetõttu on vaja liidu tasandi
meetmeid, mis täiendaks riikliku ja piirkondliku tasandi tegevust, suurendaks
selle mõju ja avaks teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise süsteemid.
3.3.        Peamised tegevussuunad
(a)
VKEde toetamise tavapäraseks muutmine
VKEsid toetatakse kogu programmi „Horisont
2020” ulatuses. Selleks antakse eraldi VKEde jaoks mõeldud
rahastamisvahendist järkjärgulist sujuvat toetust kogu innovatsioonitsükli
jooksul. VKEde rahastamisvahend on suunatud igat liiki uuenduslikele VKEdele,
kes näitavad üles suurt arenemis-, kasvu- ja rahvusvahelistumissoovi. Toetust
antakse igat liiki innovatsiooni jaoks, sealhulgas teenustega seotud,
mittetehnoloogilise ja sotsiaalse innovatsiooni jaoks. Eesmärk on VKEde
innovatsioonipotentsiaali arendada ja sellest kasu saada, kaotades varajases
kasvuetapis tehtavate suure riskiga teadusuuringute ja innovatsiooni
rahastamise puudujäägid, ergutades uuendusi ja suurendades teadusuuringute
tulemuste kommertskasutust erasektoris.
Ühiskonnaprobleemide ning progressi võimaldava
ja tööstusliku tehnoloogia valdkonna juhtpositsiooniga seotud erieesmärkide
saavutamiseks kasutatakse VKEde rahastamisvahendit ja nende erieesmärkide eelarvetest
eraldatakse selleks teatav summa.
(b)
Toetus teadusuuringumahukatele VKEdele
Eesmärk on edendada teadus- ja
arendustegevusega tegelevate VKEde turule suunatud innovatsiooni. Üks erimeede on suunatud kõrgtehnoloogiasektori
teadusuuringumahukatele VKEdele, kellel on võime projekti tulemused
kommertskasutusse viia.
(c)
VKEde innovatsioonivõime suurendamine
Toetatakse VKEde
jaoks mõeldud meetmete rakendamist soodustavat ja neid täiendavat tegevust kogu
programmi „Horisont 2020” ulatuses, eelkõige VKEde innovatsioonivõime
suurendamise eesmärgil.
(d)
Turust ajendatud innovatsiooni toetamine
Toetatakse turust
ajendatud innovatsiooni, et parandada innovatsioonitingimusi ja kaotada
konkreetsed takistused, mis eelkõige ei võimalda uuenduslikel VKEdel kasvada.
III OSA
ÜHISKONNAPROBLEEMID
1.           Tervishoid, demograafiline muutus ja
heaolu
1.1.        Erieesmärk
Erieesmärk on parandada kõikide inimeste
elukestvat tervist ja heaolu.
Kõikide inimeste elukestev tervis ja heaolu,
kõrgetasemelised ja majanduslikult jätkusuutlikud tervishoiu- ja
hooldussüsteemid ning uued töövõimalused ja majanduskasv – need on eesmärgid,
mida soovitakse saavutada käsitletavatele probleemidele vastamiseks
läbiviidavate teadusuuringute ja innovatsiooni toetamisega, ning need aitavad
suurel määral kaasa Euroopa 2020. aasta eesmärkide täitmisele.
Olukorras, kus kõikides vanuserühmades
muutuvad hooldus- ja ennetusmeetmed aina kallimaks ning eelduste kohaselt
suureneb üle 65aastaste eurooplaste arv 2060. aastaks peaaegu kaks korda,
kasvades 2008. aasta 85 miljonilt ligikaudu 151 miljonini, ning üle
80-aastaste eurooplaste arv suureneb samal ajavahemikul 22 miljonilt 61
miljonini, muutuvad liidu tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesüsteemi kulud üha
suuremaks. Kulude vähendamine või samal tasemel hoidmine
nii, et need ei muutuks jätkusuutmatuks, sõltub osaliselt kõikide inimeste
elukestva tervise ja heaolu tagamisest ning on seepärast seotud tulemusliku
ennetustöö, haiguste ja puuete ravi ja kontrolli all hoidmisega.
Kroonilised haigused nagu
südame-veresoonkonnahaigused, vähktõbi, diabeet, neuroloogilised ja vaimsed
häired, ülekaalulisus ja rasvumine ning mitmed talitluskahjustused on puude,
terviseprobleemide ja enneaegse surma peamised põhjused ning toovad kaasa
märkimisväärse sotsiaalse ja majandusliku kulu.
Liidus põhjustavad
südame-veresoonkonnahaigused aastas enam kui 2 miljonit surmajuhtumit ja
lähevad riikidele maksma üle 192 miljardi euro, vähk põhjustab veerandi
kõikidest surmajuhtumitest ning on 45–64aastaste inimeste surma peamine põhjus. Rohkem kui 27 miljonit inimest liidus põeb diabeeti ja ajutegevuse
häiretega (muu hulgas vaimset tervist kahjustavate häiretega) seotud kogukulu
hinnatakse 800 miljardile eurole. Mitme kõnealuse haiguse juures on oluline osa
keskkonnast, elustiilist ja sotsiaalmajanduslikest tingimustest tulenevatel
teguritel – nendega seostatakse kuni kolmandikku üleilmsest haiguskoormusest.
Nakkushaigused (nt HIV/AIDS, tuberkuloos ja
malaaria) on globaalne probleem, mis põhjustab kogu maailmas 41 % haiguste
tõttu kaotatud 1,5 miljardist eluaastast, kusjuures Euroopa osakaal on
8 %. Valmis tuleb olla ka esilekerkivateks
epideemiateks ja suureneva ravimiresistentsuse ohuks.
Samal ajal muutuvad ravimite ja vaktsiinide
väljatöötamise protsessid kulukamaks ja vähem tulemuslikuks. Tegeleda on vaja püsivate erinevuste probleemiga tervishoiuvaldkonnas
ning kõikidele eurooplastele tuleb võimaldada juurdepääs tõhusale ja
nõuetekohasele tervishoiusüsteemile.
1.2.        Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Riigipiirid haigusi ja puudeid ei mõjuta. Asjakohane Euroopa tasandi reageerimine teadusuuringute ja
innovatsiooni valdkonnas võib aidata ja peaks aitama oluliselt kaasa kõnealuste
probleemide lahendamisele, tuua kaasa parema tervise ja heaolu kõikide inimeste
jaoks ning anda Euroopale juhtpositsiooni kiiresti laieneval üleilmsel tervise
ja heaoluga seotud uuendustegevuse turul.
Reageerimine sõltub kõrgetasemelistest
teadusuuringutest, mille eesmärk on parandada meie üldist arusaama tervisest,
haigusest, puudest, arengust ja vananemisest (sealhulgas eeldatav eluiga), ning
sellest, kuidas muudame olemasolevad ja uuringute tulemusel saadavad teadmised
järjekindlalt ja laiaulatuslikult uuenduslikeks, laiendamiskõlblikeks ja
tõhusateks toodeteks, strateegiateks, meetmeteks ja teenusteks. Lisaks nõuab nende probleemide esinemine kogu Euroopas ja paljudel
juhtudel kogu maailmas reageerimist, mis hõlmab kõrgetasemeliste valdkondade-
ja sektoritevaheliste meeskondade koostöö pikaajalist ja kooskõlastatud
toetamist.
Samamoodi nõuab probleemi keerukus ja selle
eri aspektide vastastikune sõltuvus Euroopa tasandil reageerimist. Paljud põhimõtted, vahendid ja tehnoloogilised lahendused on
rakendatavad mitmes kõnealuste probleemidega seotud teadusuuringute ja
innovatsiooni valdkonnas ning kõige paremini saab neid toetada liidu tasandil. Need
hõlmavad pikaajaliste kohortuuringute väljatöötamist ja kliiniliste katsete
läbiviimist, mitme tehnoloogia kliinilist kasutamist ja IKT arendamist ning
selle rakendamist tervishoiuvaldkonnas, eeskätt e-tervise puhul. Konkreetse
elanikkonna vajadustele saab samuti kõige paremini vastata integreeritult, kui
rääkida näiteks stratifitseeritud ja/või individuaalse meditsiini arendamisest,
haruldaste haiguste ravist ning toetatud või iseseisva elamisega seotud
lahenduste pakkumisest.
Selleks et liidu tasandi tegevus võimalikult
mõjukas oleks, toetatakse teadus- ja innovatsioonitegevuse kõiki aspekte alates
alusuuringutest kuni teadmiste muutmiseni suurteks katseteks ja
tutvustamistegevuseks, rakendades selleks erainvesteeringuid, ning avaliku ja
kommertskasutusele eelneva hankeni uute toodete, teenuste ja laiendamiskõlblike
lahenduste jaoks, mis on vajaduse korral koostoimivad ning tuginevad
määratletud normidele ja/või ühistele suunistele. Kooskõlastatud
Euroopa tasandi jõupingutus aitab kaasa Euroopa teadusruumi jätkuvale arengule.
See seostub vastavalt ja vajaduse korral ka tegevusega, mida arendatakse
programmis „Tervis majanduskasvuks” ning täisväärtusliku eluperioodi
pikendamist käsitleva innovatsioonipartnerluse raames.
1.3.        Peamised tegevussuunad
Tõhus tervishoiu edendamine, mida toetavad
jõulised tõendid, aitab ennetada haigusi, parandada heaolu ja on kulutasuv. Tervishoiu edendamine ja haiguste ennetamine sõltub ka tervist
määravate tegurite mõistmisest, tulemuslikest ennetusvahenditest, näiteks
vaktsiinidest, tõhusast tervisekontrollist ning haiguste järelevalvest ja
haigusteks valmisolekust ning tõhusatest uuringuprogrammidest.
Edukad jõupingutused haiguste ja puuete ning
talitluskahjustuste ennetamiseks, kontrolli all hoidmiseks ja ravimiseks
tuginevad neid määravate tegurite ja põhjuste, nende kulgemise ja mõjude
üldisele mõistmisele ning ka hea tervise ja heaolu aluseks olevatele
teguritele. Samuti on olulisel kohal andmete tõhus
jagamine, andmete sidumine laiaulatuslike kohortuuringutega ning
uurimistulemuste ülekandmine kliinilisse töösse, eeskätt kliiniliste katsete
läbiviimise kaudu.
Suurenev haiguste ja puuete põhjustatud
koormus vananeva elanikkonna tingimustes esitab tervishoiu- ja hooldussektorile
täiendavaid nõudmisi. Kui tõhus tervishoid ja hooldus
tahetakse jätkuvalt hoida kõikide vanuserühmade teenistuses, on vaja teha
jõupingutusi ennetustöö ja raviga seotud otsusetegemise parandamiseks,
määratleda tervishoiu- ja hooldussektori parimad tavad ning toetada nende
jagamist, toetada integreeritud hooldust ning tehnoloogiliste,
organisatsiooniliste ja sotsiaalsete uuenduste laialdast rakendamist, mis
võimaldab eeskätt eakamatel ja puudega inimestel jääda aktiivseks ja
sõltumatuks. See aitab kaasa nende füüsilise, sotsiaalse ja vaimse heaolu
suurendamisele ja selle pikemale kestusele.
Tegevus tuleb viia läbi nii, et toetatakse
kogu teadusuuringute ja innovatsioonitsüklit, tugevdades Euroopa-põhiste
tööstuste konkurentsivõimet ja uute turuvõimaluste arendamist.
Konkreetne tegevus hõlmab järgmist: tervist määravate tegurite (sealhulgas keskkonnast ja kliimast
lähtuvate tegurite) mõistmine, tervishoiu edendamise ja haiguste ennetamise
parandamine; haiguse mõistmise ja diagnoosimise parandamine; tõhusate
uurimisprogrammide väljatöötamine ja haigusele vastuvõtlikkuse hindamise
parandamine; järelevalve ja valmisoleku parandamine; paremate ennetavate
vaktsiinite väljatöötamine; in-silico meditsiini kasutamine haiguste
kontrolli all hoidmise ja prognoosimise parandamiseks; haiguse ravimine; teadmiste
kasutuselevõtt kliinilises töös ja laiendamiskõlblikus innovatsioonitegevuses; terviseandmete
parem kasutamine; aktiivsena vananemine, sõltumatu ja toetatud elamine; inimeste
mõjuvõimu suurendamine oma tervise eest hoolt kandmisel; teaduslike vahendite ja
meetodite parandamine, et toetada poliitikakujundamist ja regulatiivseid
vajadusi; tervishoiusüsteemide kujundamine võimalikult tõhusaks ja
tulemuslikuks ning erinevuste vähendamine tõenditele tugineva otsusetegemise,
parimate tavade vahetamise, uuendusliku tehnoloogia ja uuenduslike meetmete
abil.
2.           Toiduga kindlustatus, säästev
põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus
2.1         Erieesmärk
Erieesmärk on kindlustada piisav ohutu ja
kvaliteetse toidu ja muude biotoorainel põhinevate toodete varu, arendades
selleks konkurentsivõimelise ja vähese CO2-heitega tarneahelate
kõrval välja tootlikud ja ressursitõhusad esmatootmissüsteemid ning edendades
asjakohaseid ökosüsteemi teenuseid. See kiirendab
üleminekut jätkusuutlikule Euroopa biomajandusele.
Lähimatel aastakümnetel peab Euroopa tulema
toime suurema konkurentsiga piiratud ja ammenduvate loodusvarade nimel,
kliimamuutuse mõjudega eeskätt esmatootmise süsteemidele (põllumajandusele,
metsandusele, kalandusele ja vesiviljelusele), vajadusega pakkuda
jätkusuutlikku, ohutut ja kindlat toiduvaru Euroopa ning kogu maailma
suurenevale elanikkonnale. Hinnangute kohaselt peavad
maailma toiduvarud suurenema 70 %, et toita 2050. aastaks 9 miljardi
suurust maailma elanikkonda. Põllumajandus tekitab ligikaudu 10 % liidu
kasvuhoonegaasi heitest ja samal ajal, kui heitkogused Euroopas vähenevad,
suureneb üleilmne põllumajanduse tekitatav heide prognooside kohaselt
2030. aastaks kuni 20 %. Olukorras, kus fossiilse süsiniku varud
vähenevad (oletatavalt väheneb nafta ja vedelgaasi tootmine 2050. aastaks
ligikaudu 60 %), peab Euroopa tagama ka piisava tooraine-, energia- ja
tööstustoodangu varu ning säilitama samal ajal oma konkurentsivõime. Biojäätmed
(mida tekib liidus hinnangute kohaselt aastas kuni 138 miljonit tonni, millest
40 % ladustatakse) tähendavad väga suurt probleemi ja kulusid, hoolimata
oma võimalikust lisaväärtusest. Näiteks visatakse hinnangute kohaselt ära
30 % kogu arenenud riikides toodetud toidust. On vaja suuri muutusi, et
seda liidus 2030. aastaks[26]
50 % võrra vähendada. Lisaks ei takista riigipiirid looma- ja
taimekahjurite ning ‑haiguste, sealhulgas zoonoossete haigusetekitajate
ja toidust pärineva patogeeni levimist. Kuigi riiklikud ennetusmeetmed on
vajalikud, on liidu tasandi meetmed lõpliku kontrolli ja ühtse turu tõhusa
toimimise seisukohast üliolulised. Probleem on
keeruline, mõjutab suurt hulka üksteisega seotud sektoreid ning nõuab
käsitlusviiside paljusust.
Vaja on üha rohkem bioloogilisi ressursse, et
rahuldada turunõudlust ohutu ja tervisliku toidu, biomaterjalide, biokütuste ja
biotoorainel põhinevate toodete järele, alates tarbekaupadest kuni lahtiste
kemikaalideni. Nende tootmiseks vajaliku maismaa- ja
veeökosüsteemi kasutamise pärast käib võitlus, kuid nende suutlikkus on
piiratud, samuti ei ole need sageli kõige paremini hooldatud, nagu on näidanud
näiteks mulla süsinikusisalduse ja viljakuse tõsine langus. Piisavalt ei ole
kasutatud võimalust edendada põllumaade, metsade, mere ja magevee ökosüsteemi
teenuseid põllumajanduslike ja keskkonnaalaste eesmärkide ning jätkusuutliku
tootmise lõimimise kaudu.
Bioloogiliste ressursside ja ökosüsteemide
pakutavaid võimalusi võiks kasutada palju säästvamal, tulemuslikumal ja
sidusamal viisil. Näiteks metsast pärineva biomassi ning
põllumajandusest, veest, tööstusest ja ka olmest pärineva jäätmevoo võimalusi
võiks paremini ära kasutada.
Põhimõtteliselt on vaja üle minna
bioloogiliste ressursside optimaalsele ja taastumist võimaldavale kasutamisele,
jätkusuutlikule esmatootmis- ja töötlemissüsteemidele, millega on võimalik
toota rohkem toitu ja muid biotoorainel põhinevaid tooteid väikseimate
tootmiskulude, keskkonnamõju ja kasvuhoonegaaside heitega ning mis pakuvad
tõhusamaid ökosüsteemi teenuseid, tekitavad minimaalselt jäätmeid ja loovad
piisavalt sotsiaalseid väärtusi. Et jõuda selleni nii
Euroopas kui ka kaugemal, on kõige olulisem teha tõsiseid jõupingutusi
üksteisega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni vallas.
2.2         Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Põllumajandus, metsandus ja kalandus koos biotoorainel
põhineva tööstusega on biomajanduse aluseks olevad peamised sektorid. Viimane kujutab endast suurt ja kasvavat turgu, mille väärtus on
hinnangute kohaselt enam kui 2 triljonit eurot, mis pakub 20 miljonit töökohta
ja mis moodustas 2009. aastal 9 % liidu kogutööhõivest. Kõnealuste
ühiskondlike probleemide raames tehtavad investeeringud teadusuuringutesse ja
innovatsiooni võimaldavad Euroopal asuda asjaomasel turul juhtrolli ja neil on
oma osa Euroopa 2020. aasta strateegia ning selle juhtalgatuste
„Innovatiivne liit” ja „Ressursitõhus Euroopa” eesmärkide täitmises.
Täiel määral toimiv Euroopa biomajandus, mis
hõlmab jätkusuutlikku tootmist maismaa- ja veekeskkonnast pärinevatest
taastuvatest ressurssidest ning nende muutmist toiduks, biotoorainel põhinevateks
toodeteks ja bioenergiaks ning ka asjaomasteks avalikeks hüvedeks, loob suurt
Euroopa lisaväärtust. Jätkusuutlikult korraldatuna võib
see vähendada esmatootmise ja kogu tarneahela ökoloogilist jalajälge. See võib
suurendada tööstuse konkurentsivõimet ja pakkuda töökohti ja
ettevõtlusvõimalusi maaelu ja rannikupiirkondade arenguks. Toiduga
kindlustatuse, jätkusuutliku põllumajanduse ja üldise biomajandusega seotud
probleemid on nii euroopaliku kui ka üleilmse iseloomuga. Liidu tasandi meetmed
on väga vajalikud, et tuua kokku klastrid ning saavutada vajalik kandepind ja
kriitiline mass, millega täiendada üksiku liikmesriigi või liikmeriikide
rühmade tehtavaid jõupingutusi. Mitut toimijat hõlmavad meetmed tagavad
vajaliku viljaka koostöö teadlaste, ettevõtete,
põllumajandettevõtjate/tootjate, nõustajate ja lõpptarbijate vahel. Liidu
tasand on vajalik ka selleks, et tagada kõnealuse probleemi sidus lahendamine
kõikides sektorites ning tugevad sidemed asjaomaste liidu poliitikameetmetega. Teadusuuringute
ja innovatsiooni koordineerimine liidu tasandil ergutab vajalikke muudatusi
kogu liidus ja aitab neid kiirendada.
Teadusuuringud ja innovatsioon seostuvad
paljude liidu poliitikasuundadega ja asjaomaste eesmärkidega, sealhulgas ühise
põllumajanduspoliitikaga (eeskätt maaelu arengu poliitikaga) ja Euroopa
innovatsioonialase partnerlusega „Põllumajanduse tootlikkus ja säästvus”, ühise
kalanduspoliitikaga, integreeritud merenduspoliitikaga, Euroopa kliimamuutuste
programmiga, vee raamdirektiiviga, merestrateegia raamdirektiiviga,
metsamajanduse tegevuskavaga, mullakaitse teemastrateegiaga, liidu
2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga, energiatehnoloogia
strateegilise kavaga, liidu innovatsiooni- ja tööstuspoliitikaga, välis- ja
arenguabi poliitikaga, taimetervise strateegiatega, loomatervishoiu ja -heaolu
strateegiatega ning keskkonnakaitseks, tervishoiuks ja ohutuseks ette nähtud
õigusraamistikega, et edendada ressursitõhusust, kliimaalaseid meetmeid ning
vähendada jäätmeid. Teadusuuringute ja innovatsiooni parem
lõimimine asjaomastesse liidu poliitikasuundadesse parandab märkimisväärselt
nende liidu tasandi lisaväärtust, tekitab võimendavat mõju, suurendab
sotsiaalset tähtsust ja aitab edasi arendada jätkusuutlikku maa-, mere- ja
ookeanihaldust ja biomajanduse turgu.
Biomajandusega seotud liidu poliitika
toetamiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni haldamise ja seire
hõlbustamiseks viiakse sotsiaalmajanduslikud uuringud ja tulevikku suunatud
tegevus läbi biomajanduse strateegiat arvesse võttes, sealhulgas näitajate
väljatöötamine, andmebaasid, mudelid, prognoosid, mõjuhinnang majandus-,
ühiskonna- ja keskkonnaalaste algatuste kohta.
Probleemidest ajendatud meetmeid, milles
keskendutakse sotsiaalsele ja majanduslikule kasule ning biomajandusega seotud
sektorite ja turu uuendamisele, toetavad valdkondadevahelised teadusuuringud,
mis soodustavad innovatsiooni ja viivad uue praktika, toodete ja protsesside
väljatöötamiseni. Need
järgivad ka laiapõhjalist innovatsioonikäsitust, mis hõlmab nii tehnoloogilist,
mittetehnoloogilist, organisatsioonilist, majanduslikku ja sotsiaalset
innovatsiooni kui ka näiteks uudseid ettevõtlusmudeleid, kaubamärke ja
teenuseid.
2.3         Peamised tegevussuunad
(a)
Säästev põllumajandus ja metsandus
Eesmärk on varuda piisavalt toitu, sööta,
biomassi ja muid tooraineid ning kaitsta samal ajal loodusressursse ja
tõhustada ökosüsteemi teenuseid, sealhulgas saada hakkama kliimamuutusega ja
seda leevendada. Tegevuses keskendutakse
jätkusuutlikumatele ja tootlikumatele põllumajandus- ja metsandussüsteemidele,
mis on nii ressursitõhusad (sealhulgas vähese CO2-heitega) kui ka
vastupidavad, ning samal ajal maapiirkondade elatusvahendite edendamiseks ette
nähtud teenuste, ideede ja poliitikameetmete väljatöötamisele.
(b)
Säästev ja konkurentsivõimeline põllumajanduslik
toidutööstus ohutu ja tervisliku toitumise nimel
Eesmärk on vastata kodanike nõuetele ohutu,
tervisliku ja taskukohase toidu järele ning muuta toiduainete ja sööda
töötlemine ja turustamine säästvamaks ning toidusektor konkurentsivõimelisemaks. Tegevuse keskmes on kõikidele kättesaadav tervislik ja ohutu toit,
teadlikud tarbijavalikud ja konkurentsivõimelised toidutöötlemismeetodid, mille
juures kasutatakse vähem ressursse ja tekitatakse vähem kõrvalsaadusi, jäätmeid
ja kasvuhoonegaase.
(c)
Vee-elusressursside võimaluste ärakasutamine
Eesmärk on kasutada säästval viisil
vee-elusressursse, et suurendada võimalikult palju sotsiaalset ja majanduslikku
kasu, mida pakuvad Euroopa ookeanid ja mered. Tegevuses
keskendutakse sellele, kuidas aidata kõige paremini tagada toiduvarusid,
arendades maailmamajanduse tingimustes jätkusuutlikku ja keskkonnahoidlikku
kalandust ning Euroopa konkurentsivõimelist vesiviljelust. Keskendutakse ka
sellele, kuidas soodustada biotehnoloogia kaudu merendusalast innovatsiooni, et
ergutada nn sinist kasvu.
(d)
Säästvad ja konkurentsivõimelised biotehnoloogia
tööstusvaldkonnad
Eesmärk on
edendada vähese CO2-heitega, ressursitõhusat, säästvat ja
konkurentsivõimelist Euroopa biotehnoloogia tööstust. Tegevuse
keskmes on biomajanduse edendamine tavapäraste tööstusprotsesside ja toodete
ümberkujundamise abil biopõhisteks ja energiatõhusateks ressurssideks,
biokütuste integreeritud rafineerimistehaste arendamine, esmatootmisest
pärineva biomassi, biojäätmete ja biotoorainel põhineva tööstuse kõrvalsaaduste
kasutamine, uute turgude avamine standardimise, regulatiivse ja
tutvustamistegevuse, välikatsete ja muu tegevuse toetamise kaudu, võttes
arvesse biomajanduse mõju maakasutusele ja maakasutuse muutustele.
3.           Turvaline, puhas ja tõhus energia
3.1.        Erieesmärk
Erieesmärk on minna aina napimate
ressursside, suureneva energiavajaduse ja kliimamuutuse tingimustes üle
usaldusväärsele, jätkusuutlikule ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile.
Liit kavatseb vähendada kasvuhoonegaaside heidet
2020. aastaks 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning jätkata
2050. aastaks vähendamist 80–95 %ni. Lisaks
peaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal olema
2020. aastaks 20 % energia lõpptarbimisest koos 20 %
energiatõhususe eesmärgiga. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb
energiasüsteemi uuendada, ühendades võime tekitada vähem CO2-heidet,
energiajulgeoleku ja taskukohasuse, ning tugevdada samal ajal Euroopa
majanduslikku konkurentsivõimet. Praegu on Euroopa sellest üldeesmärgist kaugel.
80 % Euroopa energiasüsteemist toetub ikka veel fossiilkütustele ning see
sektor tekitab 80 % liidu kasvuhoonegaaside koguheitest. Igal aastal
kulutatakse 2,5 % liidu sisemajanduse koguproduktist (SKPst)
energiaimpordile ja tõenäoliselt see protsendimäär tõuseb. Niisugune suundumus
tooks 2050. aastaks kaasa täieliku sõltuvuse nafta- ja gaasiimpordist. Maailmaturu
kõikuvate energiahindade ja energiavarustuse kindlusega seotud probleemide
tingimustes kulutavad Euroopa tööstus ja tarbijad aina suurema osa oma
sissetulekust energiale.
Edenemiskava konkurentsivõimelise vähese CO2-heitega
majanduse saavutamiseks 2050. aastaks[27]
näitab, et kasvuhoonegaaside heite eesmärgiks võetud vähendamine tuleb suuresti
läbi viia liidu territooriumil. See tähendab, et 2050. aastaks
vähendataks CO2-heidet energiasektoris üle 90 %, tööstuses üle
80 %, transpordisektoris vähemalt 60 % ning elamumajanduse ja
teenuste sektoris ligikaudu 90 %.
Kõnealuse vähendamise saavutamiseks on vaja
märkimisväärseid investeeringuid teadus-, arendus- ja tutvustamistegevusse ning
tõhusa, ohutu ja usaldusväärse vähese CO2-heitega energiatehnoloogia
ja -teenuste turuletulekut. Need peavad käima käsikäes nii
pakkumise kui ka nõudluse poole mittetehnoloogiliste lahendustega. Kõik see
peab olema osa vähesele CO2-heitele suunatud terviklikust
poliitikast, sealhulgas progressi võimaldava tehnoloogia, eeskätt IKT
lahenduste ning kõrgtehnoloogiliste tootmis- ja töötlemisviiside ja materjalide
omaksvõtt. Eesmärk on luua tõhus energiatehnoloogia ja -teenused, mida võiks
Euroopa ja rahvusvahelistel turgudel laiaulatuslikult üle võtta, ning viia
sisse arukas energianõudluse haldamine, mille aluseks oleks avatud ja
läbipaistev energiaturg ning arukad energiatõhususe haldamise süsteemid.
3.2.        Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Uus tehnoloogia ja uued lahendused peavad
konkureerima kulude ja usaldusväärsuse poolest väga tõhusate
energiasüsteemidega, millel on olemas väljakujunenud turgu valitsevad
ettevõtjad ja tehnoloogia. Et muuta need uued, puhtamad,
vähese CO2-heitega, tõhusamad energiaallikad vajalikul määral
kaubanduslikult ligitõmbavaks, on oluline roll täita teadusuuringutel ja
innovatsioonil. Tööstus üksinda ega liikmesriigid eraldi ei suuda kanda kulusid
ja riske, mille peamised tegurid (üleminek vähese CO2-heitega
majandusele taskukohase ja turvalise energia pakkumise abil) on turust
väljaspool.
Arengu kiirendamine nõuab ELi tasandi
strateegilisi meetmeid, mis hõlmavad energiavarustust, ‑nõudlust ja ‑kasutust
hoonetes, teenuste juures, transpordis ja tööstuslikes väärtusahelates. See hõlmab ressursside, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika vahendite
kooskõlastamist kogu liidus, eeskätt riiklike ja piirkondlike aruka
spetsialiseerumise strateegiate, heitkogustega kauplemise süsteemide, avalike
hangete ja muude finantsmehhanismide kaudu. See nõuab ka taastuvaid
energiaallikaid ja energiatõhusust käsitlevaid regulatiivseid ja
kasutuspõhimõtteid, kohandatud tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist, et
kõrvaldada mittetehnoloogilised takistused.
Euroopa energiatehnoloogia strateegilises
kavas pakutakse selliseid strateegilisi meetmeid. Selles
pakutakse välja pikaajaline tegevuskava, et saada üle innovatsiooniga seotud
peamistest kitsaskohtadest, millega energiatehnoloogia peab toime tulema
eesliiniuuringute ning teadus- ja arendustegevuse või lahenduste kontrollimise
etappides ning tutvustusetapis, kui ettevõtted otsivad kapitali eesmärgiga
rahastada suuri ja esimesi omalaadseid projekte ning käivitada turuleviimise
protsess.
Energiatehnoloogia strateegilise kava täielikuks
rakendamiseks vajalikke ressursse on hinnatud 8 miljardile eurole aastas
järgmise kümne aasta jooksul.[28]
Seda on palju rohkem, kui suudavad pakkuda üksikud liikmesriigid või teadus- ja
tööstusvaldkonna sidusrühmad. Vaja on liidu tasandi
investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning kogu Euroopat
hõlmavaid jõupingutusi ühise rakendamise, riskide ja suutlikkuse jagamise
kujul. Energiaalaste teadusuuringute ja innovatsiooni liidupoolne rahastamine,
mille juures keskendutakse selge liidu lisaväärtusega tegevusele ning eeskätt
sellisele tegevusele, mis võib võimendada riiklikke ressursse, täiendab
liikmesriikide tegevust. Liidu tasandi meetmetega toetatakse ka riskantseid
kulukaid pikaajalisi programme, mis ulatuvad üksikutest liikmesriikidest kaugemale,
ühendatakse jõupingutused, et vähendada investeerimisriske laiaulatuslikus
tegevuses nagu tööstuslik tutvustamistegevus, ning töötatakse välja kogu
Euroopat hõlmavad koostalitlusvõimelised energialahendused.
Energiatehnoloogia strateegilise kava kui
Euroopa energiapoliitika teadusuuringute ja innovatsiooni samba rakendamine
suurendab liidu energiavarustuse kindlust ja tõhustab üleminekut vähese CO2-heitega
majandusele, aitab ühendada teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammid
energiataristusse tehtavate üleeuroopaliste ja piirkondlike investeeringutega
ning suurendab investorite valmisolekut anda kapitali pikaajaliste ja
märkimisväärse tehnoloogia- ja tururiskiga projektide jaoks. See loob väikeste ja suurte ettevõtjate jaoks innovatsioonivõimalusi
ja aitab neil saada või jääda konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil, kus
energiatehnoloogia võimalused on suured ja arenevad.
Rahvusvahelisel areenil pakub liidu tasandi
tegevus nii-öelda kriitilist massi, et äratada teiste tehnoloogiavaldkonna
liidrite huvi ja edendada rahvusvahelisi partnerlussuhteid, mille abil
saavutada liidu eesmärgid. See aitab rahvusvahelistel
partneritel lihtsamalt liiduga suhelda, et tegutseda vastastikuse kasu ja huvi
korral ühiselt.
Seepärast
moodustab käsitletava probleemi lahendamiseks läbiviidav tegevus Euroopa
energia- ja kliimapoliitika tehnoloogilise selgroo. See
aitab kaasa ka innovatiivse liidu eesmärgi saavutamisele energiavaldkonnas ning
juhtalgatustes „Ressursitõhus Euroopa”, „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”
ja „Euroopa digitaalne tegevuskava” püstitatud poliitiliste eesmärkide
täitmisele.
Tuumade
lõhustamise ja tuumasünteesienergia alased teadus- ja innovatsioonitegevused
toimuvad programmi „Horisont 2020” Euratomi osa raames.
3.3.        Peamised tegevussuunad
(a)
Energiatarbimise ja CO2-jalajälje
vähendamine aruka ja jätkusuutliku kasutamise abil
Tegevuses keskendutakse teadusuuringutele ja
uute ideede, mittetehnoloogiliste lahenduste, tõhusamate, sotsiaalselt
vastuvõetavate ja taskukohaste tehnoloogiakomponentide ja sisseehitatud
intellektiga süsteemide igakülgsele katsetamisele, et teha võimalikuks reaalaja
energiajuhtimine peaaegu heitevabades hoonetes, taastuvenergiat kasutav kütmine
ja jahutamine, suure tõhususega tööstus ning energiatõhusate lahenduste
massiline kasutuselevõtt ettevõtetes, üksikisikute tegevuses, kogukondades ja
linnades.
(b)
Varustamine odava, vähese CO2-heitega
toodetud elektriga
Tegevuses keskendutakse teadus-, arendus- ja
laiaulatuslikule tutvustamistegevusele uuenduslike taastuvate energiaallikate
ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia valdkonnas, mis pakub
laiahaardelisemat, odavamat, keskkonna seisukohalt ohutumat tehnoloogiat, mida
iseloomustab suurem energia muundamise kasutegur ja suurem kättesaadavus
erinevates turu- ja töökeskkondades.
(c)
Alternatiivsed kütused ja mobiilsed energiaallikad
Tegevuses keskendutakse tehnoloogiat ja
väärtusahelaid käsitlevale teadus-, arendus- ja laiaulatuslikule
tutvustamistegevusele, et muuta bioenergia konkurentsivõimelisemaks ja jätkusuutlikumaks,
vähendada aega, mis kulub kütuseelementide ja vesiniku turuletoomiseks, ning
luua uusi võimalusi, millel on pikaajaline arengupotentsiaal.
(d)
Ühtne arukas Euroopa elektrivõrk
Tegevuses keskendutakse teadus-, arendus- ja
laiaulatuslikule tutvustamistegevusele uue võrgutehnoloogia valdkonnas, mis
hõlmab säilitamist, süsteeme ja turumudeleid ning mille abil saab planeerida,
jälgida, kontrollida ja turvaliselt käitada koostalitlusvõimelisi võrke avatud,
vähendatud CO2-heitega, kliimamuutuse suhtes vastupanuvõimelisel ja
konkurentsivõimelisel turul tava- ja hädaolukorras.
(e)
Uued teadmised ja tehnoloogia
Tegevuses keskendutakse valdkondadevahelistele
teadusuuringutele energiatehnoloogia vallas (kaasa arvatud ettenägelikud
meetmed) ning üleeuroopaliste teadusprogrammide ja maailmatasemel vahendite
ühisele rakendamisele.
(f)
Jõuline otsustamine ja avalikkuse kaasamine
Selle raames töötatakse välja vahendid,
meetodid ja mudelid, millega pakkuda jõulist ja läbipaistvat poliitilist tuge
ning mis hõlmavad avalikkuse heakskiidu ja kaasatuse, kasutajate kaasatuse ja
jätkusuutlikkusega seotud tegevust.
(g)
Energiauuenduste turuletoomine
Tegevuses keskendutakse rakenduslikule
innovatsioonile, et hõlbustada uue energiatehnoloogia ja uute teenuste
turuletoomist ning kiirendada liidu energiapoliitika kulutasuvat rakendamist.
4.           Arukas, keskkonnahoidlik ja
integreeritud transport
4.1         Erieesmärk
Erieesmärk on luua kodanike, majanduse ja
ühiskonna hüvanguks Euroopa transpordisüsteem, mis on ressursitõhus,
keskkonnahoidlik, ohutu ja sujuv.
Euroopa peab kooskõlastama oma kodanike
kasvavad liikumisvajadused majandusliku suutlikkuse tingimuste ning vähese CO2-heitega
ühiskonna ja kliimamuutusele vastupanuvõimelise majanduse nõuetega. Vaatamata kasvule tuleb transpordisektoris kasvuhoonegaase ja teisi
kahjulikke keskkonnamõjusid oluliselt vähendada, vabaneda naftasõltuvusest ning
säilitada samas suur tõhusus ja liikuvus.
Jätkusuutliku liikuvuseni võib jõuda ainult
transpordisüsteemi radikaalse muutmisega, mis on ajendatud läbimurdest transpordialastes
teadusuuringutes, laiaulatuslikust innovatsioonist ning keskkonnahoidlikumate,
ohutumate ja arukamate transpordilahenduste sidusast, kogu Euroopat hõlmavast
rakendamisest.
Teadusuuringud ja innovatsioon peavad tooma
kaasa suunitletud ja õigeaegsed edusammud, mis aitaksid saavutada liidu
poliitika põhieesmärke, edendada samal ajal majanduslikku konkurentsivõimet,
toetada üleminekut kliimamuutustele vastupanuvõimelisele ja vähese CO2-heitega
majandusele ning säilitada liidu juhtpositsiooni maailmaturul.
Kuigi vajalikud investeeringud
teadusuuringutesse, innovatsiooni ja kasutuselevõttu on olulised, toob
suutmatus parandada transpordi jätkusuutlikkust pikas perspektiivis kaasa
vastuvõetamatult suured sotsiaalsed, ökoloogilised ja majanduslikud kulud.
4.2         Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Transport on Euroopa majandusliku
konkurentsivõime ja kasvu peamine tõukejõud. See tagab
inimeste ja kaupade liikuvuse, mis on vajalik Euroopa tervikliku ühtse turu
ning avatud ja kaasava ühiskonna toimimiseks. Mitmel pool maailmaturul
juhtrolli täites esindab see tööstusliku suutlikkuse ja teenuste kvaliteedi
aspektist üht Euroopa suurimat vara. Transporditööstus ja transpordivahendite
tootmine moodustab 6,3 % liidu SKPst. Samal ajal peab Euroopa
transporditööstus hakkama saama aina teravama konkurentsiga, mida pakub muu
maailm. Euroopa edaspidise konkurentsieelise tagamiseks ja meie praeguse
transpordisüsteemi puuduste leevendamiseks on vaja läbimurdelist tehnoloogiat.
Transpordisektor tekitab suure osa kasvuhoonegaasidest
ja kuni veerandi kõikidest heitkogustest. Transport sõltub
96 % ulatuses fossiilkütustest. Samal ajal tekitavad liiklusummikud aina
tõsisemaid probleeme, süsteemid ei ole veel piisavalt arukad, transpordiliikide
vahetamise alternatiivid ei ole alati ligitõmbavad, liiklusõnnetuses hukkunute
arv liidus on endiselt tähelepanuväärselt suur – 34 000 inimest aastas,
kodanikud ja ettevõtted tahavad ohutut ja kindlat transpordisüsteemi. Linnakeskkond
paneb transpordi jätkusuutlikkuse erilaadsel viisil proovile.
Mõne aastakümne jooksul ajaksid eeldatavad
transpordi kasvumäärad Euroopa liikluse ummikseisu ning muudaksid selle
majanduslikud kulud ja sotsiaalse mõju vastuvõetamatuks. Prognooside
kohaselt kahekordistub reisijakilomeetrite arv järgmise 40 aasta jooksul ning
kasvab õhutranspordi puhul kaks korda kiiremini. CO2-heide kasvaks
2050. aastaks 35 %. Liiklusummikute põhjustatav kulu suureneks
ligikaudu 50 % võrra ning läheneks umbes 200 miljardile eurole aastas. Õnnetuste
väliskulud kasvaks 2005. aastaga võrreldes ligikaudu 60 miljardi euro
võrra.
Seepärast ei saa järgida tavapärast
tegutsemisviisi. Poliitilistest eesmärkidest ajendatud
ning peamistele probleemidele keskenduvad teadusuuringud ja innovatsioon
aitavad olulisel määral kaasa sellele, et liit saavutaks oma eesmärgi piirata
maailma keskmist temperatuuri tõusu 2 ºC-ni, kärpides transpordisektori
tekitatavaid CO2 heitkoguseid 60 %. Need aitavad
märkimisväärselt vähendada liiklusummikute ja õnnetuste tekitatavaid kulusid ja
põhimõtteliselt likvideerida 2050. aastaks surmaga lõppevad
liiklusõnnetused.
Saaste, liiklusummikute, ohutuse ja kindluse
probleem on levinud kogu liidus ning nõuab ühist, kogu Euroopat hõlmavat
reageerimist. Sõidukite, taristute ja transpordijuhtimise
jaoks ette nähtud uue tehnoloogia ja uuenduslike lahenduste väljatöötamise ja
rakendamise kiirendamine on peamine vahend, mille abil on võimalik jõuda liidus
puhtama ja tõhusama transpordisüsteemini, saavutada kliimamuutuse
leevendamiseks ja ressursitõhususe parandamiseks vajalikud tulemused ning
säilitada Euroopa juhtroll transpordiga seotud toodete ja teenuste
maailmaturul. Neid eesmärke ei ole võimalik saavutada üksnes riikide
killustatud jõupingutustega.
Transpordialaste teadusuuringute ja
innovatsiooni liidu tasandil rahastamine, mis on suunatud selge Euroopa lisaväärtusega
tegevusele, täiendab liikmesriikide tegevust. See
tähendab, et rõhku pannakse Euroopa poliitikaeesmärkidega kooskõlas olevatele
prioriteetsetele valdkondadele, kus on vaja mõjuvõimsaid jõupingutusi, jõuda kogu
Euroopat hõlmavate koostoimivate transpordilahendusteni või kus riigiülene
jõudude ühendamine võib vähendada teadusuuringutesse tehtavate investeeringute
riske, viia ühiste normideni ja lühendada teadustulemuste turuletoomiseks
vajaminevat aega.
Teadus- ja innovatsioonitegevus hõlmab ka
arvukaid kogu innovatsiooniahelat hõlmavaid algatusi. Mitu
tegevussuunda on konkreetselt ette nähtud tulemuste turuletoomise abistamiseks
– teadusuuringute ja innovatsiooni programmiline käsitus, tutvustuskavad,
turuletulekuga seotud tegevus ning standardimise toetamine, reguleerimine ja
uuenduslikud hankestrateegiad teenivad kõik seda eesmärki. Lisaks aitab
sidusrühmade ja ekspertide kaasatus ületada lõhe teadusuuringute tulemuste ja
nende transpordisektoris rakendamise vahel.
Keskkonnahoidlikuma, arukama ja integreerituma
transpordisüsteemi nimel teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeerimine
aitab olulisel määral kaasa Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja
kaasava majanduskasvu eesmärkide ning juhtalgatuse „Innovatiivne liit”
eesmärkide täitmisele. Tegevus toetab Euroopa ühtset
transpordipiirkonda käsitleva transpordialase valge raamatu rakendamist. See
aitab saavutada ka poliitilisi eesmärke, mida on kirjeldatud juhtalgatustes
„Ressursitõhus Euroopa”, „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika” ja
„Euroopa digitaalne tegevuskava”.
4.3.        Peamised tegevussuunad
(a)
Ressursitõhus ja keskkonnasäästlik transport
Eesmärk on minimeerida transpordi mõju
kliimale ja keskkonnale, muutes loodusressursside kasutamise tõhusamaks ja
vähendades transpordi sõltuvust fossiilkütustest.
Tegevus keskendub ressursitarbimise ja
kasvuhoonegaaside heite vähendamisele ning sõidukite tõhususe parandamisele,
elektri- ja vähesaastavate või saastevabade sõidukite uue põlvkonna arendamise
ja kasutuselevõtu kiirendamisele, muu hulgas läbimurdega mootorite, akude ja
taristu vallas; alternatiivsete kütuste ning uuenduslike
ja tõhusamate jõuseadmete, sealhulgas kütuse taristu võimaluste uurimisele ja
ärakasutamisele; taristute kasutamise võimalikult tõhusaks muutmisele arukate
transpordisüsteemide ja aruka varustuse abil; nõudluse juhtimise laiemale
kasutamisele ning ühis- ja kergtranspordi laiemale kasutamisele eeskätt
linnapiirkondades.
(b)
Parem liikuvus, vähem liiklusummikuid, suurem
ohutus ja turvalisus
Eesmärk on kooskõlastada kasvavad
liikuvusvajadused ja parem transpordi voolavus uuenduslike lahenduste abil, mis
aitavad saavutada sujuva, kaasava, ohutu, kindla ja jõulise transpordisüsteemi.
Tegevus keskendub sellele, kuidas vähendada
liiklusummikuid, parandada kättesaadavust ja vastata tarbijate vajadustele
tervikliku uksest ukseni transpordi ja logistika edendamise kaudu, kuidas
tõhustada ühendvedusid ning arukate planeerimis- ja juhtimislahenduste
kasutuselevõttu ning kuidas vähendada olulisel määral õnnetusi ja
turvalisusohtude tagajärgi.
(c)
Euroopa transporditööstuse juhtpositsioon maailmas
Eesmärk on parandada Euroopa transpordisektori
tootva tööstuse ja sellega seotud teenuste konkurentsivõimet ja tulemuslikkust.
Tegevuse keskmes on uuenduslike
transpordivahendite järgmise põlvkonna arendamine ja pinna ettevalmistamine
järgnevale põlvkonnale uute ideede ja mudelite arendamise, arukate
kontrollisüsteemide ja koostalitlusvõimeliste standardite, tõhusate
tootmisprotsesside, lühemate väljatöötamisaegade ja väiksemate kasutustsükli
kulude kaudu.
(d)
Sotsiaalmajanduslikud teadusuuringud ja tulevikku
suunatud tegevus poliitikakujundamise tarbeks
Eesmärk on toetada paremat
poliitikakujundamist, mida on vaja innovatsiooni edendamiseks ning transpordist
ja sellega seotud sotsiaalsetest vajadustest lähtuvatele probleemidele
reageerimiseks.
Tegevus keskendub transpordiga seotud
sotsiaalmajanduslike suundumuste ja väljavaadete paremale mõistmisele ning
püüab pakkuda poliitikakujundajatele kinnitatud andmeid ja analüüse.
5.           Kliimameetmed, ressursitõhusus ja
toorained
5.1.        Erieesmärk
Erieesmärk on kujundada välja ressursitõhus ja kliimamuutusele
vastupanuvõimeline majandus ning toorainete jätkusuutlik tarnimine, et vastata
planeedi loodusvarade jätkusuutlikke piire arvesse võttes maailma suureneva
elanikkonna vajadustele. Tegevus aitab kaasa Euroopa
konkurentsivõime suurendamisele ja heaolu parandamisele ning tagab samas
keskkonnaalase ühtsuse ja jätkusuutlikkuse, hoides keskmise globaalse
soojenemise alla 2 °C ja võimaldades
ökosüsteemidel ja ühiskonnal kliimamuutusega kohaneda.
20. sajandi jooksul suurenes maailmas nii fossiilkütuse kasutamine
kui ka maavarade kaevandamine kümme korda. See näiliselt
külluslike ja odavate ressursside aeg hakkab ümber saama. Toorained, vesi, õhk,
elurikkus ning maismaa, vee ja mere ökosüsteemid on kõik surve all. Maailma
mitu suurimat ökosüsteemi on kahjustatud, sest kuni 60 % nende
pakutavatest teenustest kasutatakse jätkusuutmatult. Liidus kasutatakse inimese
kohta umbes 16 tonni materjale aastas, sellest 6 tonni läheb raisku ja pool
prügimäele. Kasvava elanikkonna ja suurenevate ootuste tõttu, mis
iseloomustavad eeskätt kiiresti areneva majandusega riikide keskmise
sissetulekutega elanikke, suureneb globaalne nõudlus ressursside järele. Majanduskasv
tuleb täielikult lahutada ressursikasutusest.
Maapinna keskmine temperatuur on viimase saja aasta jooksul tõusnud
umbes 0,8 °C ning tõuseb prognooside kohaselt 21. sajandi lõpuks
1,8–4 °C (võrreldes aastate 1980–1999 keskmisega)[29]. Nende muutustega
seostatud tõenäolised mõjud looduslikele süsteemidele ja inimestele panevad
proovile planeedi ja selle võime kohaneda, samuti ohustavad need edaspidist
majandusarengut ja inimkonna heaolu.
Kliimamuutuste ja keskkonnaprobleemide, näiteks ookeanide hapestumise,
Arktika jää sulamise, maa kahjustumise ja kasutamise, veepuuduse, keemilise
reostuse ja elurikkuse kao aina suurem mõju näitab, et planeet läheneb oma
jätkusuutlikkuse piiridele. Kui midagi tõhususe
parandamiseks ette ei võeta, ületab näiteks veenõudlus prognooside kohaselt
20 aasta pärast pakkumise 40 % võrra. Metsade kadumine on
murettekitavalt kiire – 5 miljonit hektarit aastas. Ressursside vastastikune
mõju võib põhjustada süsteemseid riske: ühe ressursi ammendumine toob kaasa
muude ressursside ja ökosüsteemide pöördumatu murdepunkti. Praeguste
suundumuste põhjal on maailma suureneva elanikkonna ülalpidamiseks
2050. aastaks vaja enam kui kaht planeeditäit ressursse.
Toorainete jätkusuutlik hankimine ja ressursitõhus haldamine,
sealhulgas nende uurimine, kaevandamine, töötlemine, korduskasutamine,
ringlussevõtt ja asendamine, on nüüdisaegse ühiskonna ja majanduse toimimise
seisukohalt ülioluline. Euroopa tööstussektorid, näiteks
ehitus, kemikaalitööstus, autotööstus, kosmosetööstus, masina- ja
seadmetööstus, mis loovad ligikaudu 1,3 triljoni euro suuruse kogulisaväärtuse
ja pakuvad tööd ligikaudu 30 miljonile inimesele, sõltuvad suuresti toorainete
kättesaadavusest. Toorainete tarne liitu satub aga aina suurema surve alla. Lisaks
sõltub liit oluliselt selliste strateegiliselt tähtsate toorainete impordist,
mida turumoonutused murettekitavalt suurel määral mõjutavad. Ka on liidul
endiselt olemas väärtuslikud maardlad, mille uurimist ja millest kaevandamist
piirab nõuetekohase tehnoloogia puudumine ning takistab suurenev üleilmne
konkurents. Arvestades seda, kui olulised on toorained Euroopa konkurentsivõime
ja majanduse seisukohalt ning uuenduslikes toodetes kasutamise jaoks, on
toorainete jätkusuutlik hankimine ja ressursitõhus haldamine liidu ülitähtis
prioriteet.
Majanduse
suutlikkus kohaneda ja muutuda kliimamuutusele vastupanuvõimelisemaks,
ressursitõhusamaks ning jääda samal ajal konkurentsivõimeliseks sõltub nii
sotsiaalsest kui ka tehnoloogilisest kõrgetasemelisest ökoinnovatsioonist. Ökoinnovatsioon, mille üleilmse turu väärtus on ligikaudu 1 triljon
eurot aastas ja suureneb eelduste kohaselt 2030. aastaks kolm korda,
kujutab endast suurt võimalust, mille abil edendada konkurentsivõimet ja luua
Euroopa riikides töökohti.
5.2.        Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Kasvuhoonegaaside heite ja kontsentratsiooniga seotud liidu ja
rahvusvaheliste eesmärkide täitmine ning kliimamuutuse mõjudega toimetulek
nõuab kulutasuva tehnoloogia väljatöötamist ja rakendamist ning leevendamis- ja
kohanemismeetmeid. Liidusiseste ja üleilmsete
poliitikaraamistikega tuleb tagada ökosüsteemide ja elurikkuse kaitsmine,
väärtustamine ja asjakohane taastamine, et säilitada nende suutlikkus pakkuda
ka edaspidi ressursse ja teenuseid. Teadusuuringud ja innovatsioon võivad aidata
kindlustada usaldusväärse ja jätkusuutliku juurdepääsu toorainetele ning tagada
ressursikasutuse ja ‑raiskamise märkimisväärse vähendamise.
Seepärast püütakse liidu meetmetega toetada eeskätt ELi peamisi
eesmärke ja poliitikasuundi, mille hulka kuuluvad Euroopa 2020. aasta
strateegia, juhtalgatus „Innovatiivne liit”, juhtalgatus „Ressursitõhus
Euroopa” ning vastav tegevuskava, edenemiskava – konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega
majandus aastaks 2050[30],
valge raamat „Kliimamuutusega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik”[31],
tooraineid käsitlev algatus[32],
Euroopa Liidu säästva arengu strateegia[33],
Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika[34],
merestrateegia raamdirektiiv[35],
keskkonnasõbralike uuenduste tegevuskava ja Euroopa digitaalne tegevuskava[36]. Nende meetmetega
parandatakse ühiskonna suutlikkust muutuda keskkonna- ja kliimamuutusele
vastupanuvõimelisemaks ning tagada toorainete kättesaadavus.
Arvestades kliima
ja keskkonna riigiülest ja üleilmset olemust, nende ulatuslikkust ja keerukust
ning toorainete tarneahela rahvusvahelist mõõdet, peab tegevus toimuma liidu
tasandil ja sellest kõrgemal. Vajalike teadusuuringute
valdkondadevaheline iseloom nõuab käsitletava probleemi tõhusaks lahendamiseks
täiendavate teadmiste ja ressursside ühendamist. Ressursikasutuse ja
keskkonnamõjude vähendamine koos konkurentsivõime suurendamisega nõuab
otsustavat sotsiaalset ja tehnoloogilist üleminekut majandusele, mis põhineb
looduse ja inimese heaolu jätkusuutlikel sidemetel. Koordineeritud teadus- ja
innovatsioonitegevusega parandatakse kliima- ja keskkonnamuutuse mõistmist ja
prognoosimist süsteemses ja valdkondadevahelises perspektiivis, vähendatakse
ebakindlust, määratakse kindlaks nõrgad kohad, riskid, kulud ja võimalused ning
hinnatakse neid, suurendatakse tegevusulatust ning parandatakse sotsiaalsete ja
poliitiliste vastuste ja lahenduste tõhusust. Meetmetega püütakse ka võimaldada
ühiskonna kõikide tasandite osalistel selles protsessis aktiivselt osaleda.
Toorainete
kättesaadavuse küsimuse lahendamine nõuab, et paljude teadusharude ja sektorite
raames tehtaks teadusuuringute ja innovatsiooni vallas koordineeritud
jõupingutusi, mis aitaksid pakkuda ohutuid, majanduslikult teostatavaid,
keskkonna seisukohalt kindlaid ja sotsiaalselt vastuvõetavaid lahendusi kogu
väärtusahelas (uurimine, kaevandamine, töötlemine, korduskasutamine,
ringlussevõtt ja asendamine) Nende valdkondade
innovatsioon pakub võimalusi saavutada majanduskasv ning luua töökohti ja
uuenduslikke lahendusi, mis hõlmavad teadust, tehnoloogiat, majandust, poliitikat
ja juhtimist. Seepärast on ettevalmistamisel tooraineid
käsitlev innovatsioonipartnerlus.
Ökoinnovatsioon
pakub väärtuslikke võimalusi saavutada majanduskasv ja luua töökohti. Liidu tasandi meetmete abil väljatöötatud lahendused vastavad tööstuslikku
konkurentsivõimet ähvardavatele peamistele ohtudele ning võimaldavad kiiret
ülevõtmist ja järgimist kogu ühtselt turul ja sellest kaugemal. See teeb
võimalikuks ülemineku keskkonnahoidlikule majandusele, milles võetakse arvesse
ressursside jätkusuutlikku kasutamist. Partneriteks sellise kava juures on
rahvusvahelised, Euroopa ja riigi tasandi poliitikakujundajad, rahvusvahelised
ja liikmesriikide teadus- ja innovatsiooniprogrammid, Euroopa ettevõtted ja
tööstus, Euroopa Keskkonnaamet ja riiklikud keskkonnaametid ning muud olulised
sidusrühmad. Lisaks kahepoolsele ja piirkondlikule koostööle toetatakse liidu
tasandi meetmetega ka asjakohaseid rahvusvahelisi jõupingutusi ja algatusi,
sealhulgas valitsustevahelist kliimamuutuste rühma, valitsustevahelist bioloogilist
mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlevat teaduslik-poliitilist
foorumit ning ülemaailmset riikidevahelist seiretegevust koordineerivat
organisatsiooni GEO.
5.3.        Peamised tegevussuunad
(a)
Kliimamuutuste vastu võitlemine ja nendega kohanemine
Eesmärk on teadlikuks, varaseks ja tõhusaks tegutsemiseks vajalike
andmete kogumise ning vajalike pädevuste ühendamise kaudu arendada ja hinnata
uuenduslikke, kulutasuvaid ja jätkusuutlikke kohanemis- ja leevendamismeetmed,
mis on suunatud nii CO2 kui ka muu kui CO2 kujul
esinevatele kasvuhoonegaasidele ning milles asetatakse rõhk nii
tehnoloogilistele kui ka mittetehnoloogilistele keskkonnahoidlikele
lahendustele. Tegevusega püütakse parandada kliimamuutuse
mõistmist ja usaldusväärsete kliimaprognooside esitamist, hinnata mõju ja nõrku
kohti, töötada välja uuenduslikke kulutasuvaid kohanemis- ja
riskiennetusmeetmeid ning toetada leevendamispoliitikat.
(b)
Loodusressursside ja ökosüsteemide jätkusuutlik
haldamine
Eesmärk on pakkuda teadmisi loodusressursside haldamiseks, millega
jõutaks jätkusuutliku tasakaaluni piiratud ressursside ning ühiskonna ja
majanduse vajaduste vahel. Tegevuses keskendutakse sellele, kuidas parandada meie
arusaamist ökosüsteemide toimimisest, nende vastastikmõjust sotsiaalsete
süsteemidega ning nende rollist majanduse ja inimeste heaolu toetajana ning
pakkuda teadmisi ja vahendeid tulemuslikuks otsusetegemiseks ja avalikkuse
kaasamiseks.
(c)
Energia tootmiseks mittekasutatava ja
mittepõllumajandusliku tooraine jätkusuutliku varu tagamine
Eesmärk on
parandada teadmisi toorainetest ja töötada välja uuenduslikud lahendused
toorainete kulutasuvaks, keskkonnahoidlikuks uurimiseks, kaevandamiseks,
töötlemiseks, ringlussevõtmiseks ja taaskasutamiseks ning nende asendamiseks
majanduslikult ligitõmbavate alternatiividega, mis avaldavad keskkonnale
väiksemat mõju. Tegevusega püütakse eeskätt parandada
teadmisi toorainete kättesaadavuse kohta, edendada jätkusuutlikku toorainete
hankimist ja kasutamist, leida alternatiive kriitilise tähtsusega toorainetele
ning suurendada toorainetega seotud ühiskondlikku teadlikkust ja parandada
oskusi.
(d)
Ökoinnovatsiooni abil keskkonnahoidlikule
majandusele ülemineku võimaldamine
Eesmärk on
edendada kõiki ökoinnovatsiooni vorme, mis teevad võimalikuks ülemineku
keskkonnahoidlikule majandusele. Tegevuses keskendutakse
ökoinnovatsiooni tehnoloogia, protsesside, teenuste ja toodete tõhustamisele
ning nende turuletoomise ja ülevõtmise edendamisele, pöörates erilist
tähelepanu VKEdele; uuenduslike poliitikameetmete ja sotsiaalsete muutuste
toetamisele; keskkonnahoidlikuma majanduse suunas tehtavate edusammude
mõõtmisele ja hindamisele ning ressursitõhususe soodustamisele
digitaalsüsteemide kaudu.
(e)
Laiahaardeliste ja püsivate keskkonnaseire ja
-teabesüsteemide arendamine
Eesmärk on tagada
kõnealuse probleemi lahendamiseks vajalike pika perioodi andmete ja teabe
edastamine. Tegevuses keskendutakse maaseireks ja
jälgimiseks vajalikule suutlikkusele, tehnoloogiale ja andmetaristutele, mis
suudavad pakkuda pidevalt ajakohast ja täpset teavet ja prognoose. Soodustatakse
vaba, avatud ja piiramatut juurdepääsu ristkasutatavatele andmetele ja teabele.
6.           KAASAV, INNOVATIIVNE JA TURVALINE
ÜHISKOND
6.1.        Erieesmärk
Erieesmärk on
edendada seoses enneolematute muutuste ja üleilmse vastastikuse sõltuvuse
suurenemisega kaasavat, innovatiivset ja turvalist Euroopa ühiskonda.
Euroopal tuleb
rinda pista suurte sotsiaalmajanduslike probleemidega, mis mõjutavad
märkimisväärselt Euroopa tulevikku. Need on üha suurenev
vastastikune majanduslik ja kultuuriline sõltuvus, vananemine, sotsiaalne
tõrjutus ja vaesus, ebavõrdsus ja rändevood, digitaalse lõhe kaotamine,
uuenduslikkuse ja loovuse edendamine ühiskonnas ja ettevõtetes ning samuti
turvalisuse ja vabaduse, demokraatlike institutsioonide usaldamise ja
kodanikevahelise usalduse tagamine nii liikmesriikides kui ka piiriüleselt. Nimetatud
probleemid on tohutud ja nõuavad ühist Euroopa käsitlusviisi.
Esiteks püsib liidus märkimisväärne
riikidevaheline ja riigisisene ebavõrdsus. 2010. aasta
inimarengu indeks – koondnäitaja, mis kajastab arengut tervishoiu,
hariduse ja sissetulekute vallas – jäi ELi liikmesriikide puhul vahemikku
0,743–0,895, mis näitab arvestatavaid riikidevahelisi lahknevusi. Samuti
valitseb märkimisväärne sooline ebavõrdsus – näiteks sooline palgalõhe
püsib Euroopa Liidus endiselt 17,8 % juures meeste kasuks.[37] Iga kuuendat liidu kodanikku
(umbes 80 miljonit inimest) ohustab vaesus. Kahel viimasel kümnendil on
suurenenud vaesus noorte täiskasvanute ja lastega perede hulgas. Noorte töötuse
määr on üle 20 %. 150 miljonit eurooplast (ligikaudu 25 %) ei
ole kunagi kasutanud internetti ega pruugi kunagi omandada piisavat digitaalset
kirjaoskust. Suurenenud on ka poliitiline osavõtmatus ja valimiste
polariseerumine, mis kajastab kodanike vankuma löönud usaldust praeguste
poliitiliste süsteemide vastu. Nendest näitajatest nähtub, et mõned
ühiskonnarühmad ja kogukonnad jäetakse sotsiaalsest ja majanduslikust arengust
ja/või demokraatlikust poliitikast pidevalt kõrvale.
Teiseks on Euroopa
tootlikkus ja majanduse kasvumäärad olnud viimasel neljal kümnendil languse
teel. Peale selle väheneb kiiresti Euroopa osa üleilmses
teadmiste loomises ja suutlikkus olla innovatsiooni valdkonnas
juhtpositsioonil, kui võtta võrdluseks sellised peamised tärkava turumajandusega
riigid nagu Brasiilia ja Hiina. Ehkki Euroopal on tugev teadusbaas, peab ta
muutma selle baasi uuenduslike kaupade ja teenuste jaoks hinnaliseks varaks. On
hästi teada, et Euroopa peab rohkem investeerima teadusesse ja
uuendustegevusse, ent ta peab neid investeeringuid ka varasemast arukamalt
kooskõlastama – liikmesriikide teadus- ja arendustegevuse
eelarvevahenditest kulutatakse üle 95 % ilma liiduülese kooskõlastamiseta,
mis on rahastamisvõimaluste kokkukuivamise ajal kohutav potentsiaalne vahendite
raiskamine. Lisaks on liikmesriikide innovatsioonivõime hoolimata hiljuti
toimunud teatavast lähenemisest väga erinev – lõhed innovatsiooniliidrite
ja mõõdukate novaatorite vahel on väga suured.[38]
Kolmandaks mõjub kodanikele üha rängemalt
igasugune ebakindlus, olgu see tingitud kuritegevusest, vägivallast,
terrorismist, küberrünnakutest, eraelu puutumatuse rikkumisest või muud liiki
sotsiaalsetest või majanduslikest häiretest. Prognooside
kohaselt langeb Euroopas igal aastal otseselt kuriteo ohvriks 75 miljonit
inimest.[39]
Kuritegevuse, terrorismi, ebaseadusliku tegevuse, vägivalla ja katastroofidega
seotud otsesed kulud on Euroopas 2010. aastal hinnanguliselt vähemalt
650 miljardit eurot (umbes 5 % liidu SKPst). Ilmekas näide terrorismi
tagajärgedest on 11. septembril 2001 toimunud rünnak Manhattani
kaksiktornide pihta. See nõudis tuhandeid inimelusid ning tekitas hinnangute
kohaselt Ameerika Ühendriikides kahju, mis ulatus tootlikkuse vallas
35 miljardi dollarini ja kogutoodangu puhul 47 miljardi dollarini,
samuti suurendas see järgmises kvartalis tööpuudust ligi 1 % võrra. Kodanikud,
ettevõtted ja institutsioonid vahetavad sotsiaal-, finants- ja
kaubandusvaldkonnas teavet ja sõlmivad tehinguid üha enam digitaalselt, kuid
interneti arenguga on kaasnenud ka küberkuritegevus ja eraelu puutumatuse
rikkumine, mis läheb igal aastal maksma miljardeid eurosid, ning privaatsuse
rikkumine, mis mõjutab üksikisikuid ja ühendusi kogu Euroopas. Igapäevaelus
esinevatest ootamatutest olukordadest tingitud ebakindluse süvenemine mõjutab
tõenäoliselt kodanike usaldust mitte üksnes institutsioonide, vaid ka üksteise
vastu.
Neid probleeme
tuleb lahendada koos ja uuenduslikult, sest need mõjutavad üksteist keerulisel
ja sageli ootamatul moel. Uuendustegevus võib nõrgendada
kaasatust, nagu on näha näiteks digitaalsest lõhest või tööturu killustatusest.
Sotsiaalseid uuendusi, sotsiaalset usaldust ja kindlust on näiteks sotsiaalselt
muserdatud piirkondades ja Euroopa suurlinnades tihti keeruline poliitikaga
ühitada. Pealegi nõuab seos uuendustegevuse ja kodanike üha suurenevate
nõudmiste vahel juhtivatelt poliitikutelt ning majandustegelastelt ja
aktiivsetelt ühiskonnaliikmetelt uusi vastuseid, millega eiratakse sektorite,
tegevuste, kaupade ja teenuste vahele tõmmatud piire. Nähtused nagu interneti,
finantssüsteemide, vananeva majanduse ja ökoloogiliselt mõtleva ühiskonna areng
näitavad väga selgelt vajadust mõelda nendele küsimustele ja reageerida neile,
võttes samal ajal arvesse nende kaasatuse, uuenduslikkuse ja turvalisuse mõõdet.
Kõnealuste
probleemide loomuomase keerukuse ja nõudmiste arengu tõttu on oluline edendada
uuenduslikku teadustegevust ja uusi arukaid tehnoloogiaid, protsesse ja
meetodeid, sotsiaalse innovatsiooni mehhanisme ning kooskõlastatud meetmeid ja
strateegiaid, millega on võimalik peamisi muutusi Euroopa jaoks ette näha või
mõjutada. See nõuab probleemide lahendamisele mõju
avaldavate suundumuste ja tegurite mõistmist ning edukate solidaarsuse,
kooskõlastamise ja loovuse vormide taasavastamist või taasloomist, tänu millele
kujuneks Euroopast teiste maailma piirkondadega võrreldes kaasava, innovatiivse
ja turvalise ühiskonna musternäidis. Selleks on vaja strateegilisemat meetodit
koostööks kolmandate riikidega. Ja veel – kuna julgeolekupoliitika peaks
olema tihedalt seotud sotsiaalpoliitikaga, on tähtis suurendada
julgeolekualaste uuringute sotsiaalset mõõdet.
6.2.        Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Kõnealused
probleemid ei tunnista riigipiire ning nõuavad seetõttu liikuvuse (inimeste,
kaupade, teenuste ja kapitali, ent ka pädevuse ja teadmiste liikuvuse) ning
institutsioonidevahelise koostöö, kultuuride vastastikuse mõju ja
rahvusvahelise koostöö vormide keerukamat võrdlevat analüüsi. Kui neid ei mõisteta ega aimata ette paremini, sunnivad üleilmastumise
jõud Euroopa riike koos töötamise asemel omavahel konkureerima, millega
rõhutataks pigem Euroopas esinevaid erinevusi kui ühiseid jooni ning õiget
tasakaalu koostöö ja konkurentsi vahel. Selliste oluliste sotsiaalmajanduslike
probleemide lahendamisega vaid liikmesriigi tasandil kaasneb oht kasutada
ressursse ebatõhusalt, laiendada probleeme teistele Euroopa ja väljaspool
Euroopat asuvatele riikidele ning suurendada sotsiaalseid, majanduslikke ja
poliitilisi pingeid, millel võib olla otsene mõju Euroopa Liidu lepingu eesmärkidele,
eelkõige lepingu I jaotises sätestatud väärtustele.
Kaasava,
innovatiivse ja turvalise ühiskonna ülesehitamiseks vajab Euroopa lahendust,
mis hõlmab uute teadmiste, tehnoloogiate ja võimete arendamist ning samuti
tegutsemissuundade määratlemist. Niisugused püüdlused
aitavad Euroopal lahendada oma probleeme mitte üksnes liidusiseselt, vaid ka
maailmaareenil tegutsedes. See omakorda aitab liikmesriikidel õppida ka mujal
saadud kogemustest ja võimaldab neil määratleda paremini oma konkreetsed meetmed,
mis on vastavuses riigis valitseva olukorraga.
Seetõttu on kõnealuse probleemi lahendamisel
keskseks ülesandeks edendada liikmesriikide vahel ja kogu maailmas, ent ka
asjaomaste teadus- ja innovaatikakogukondade vahel uusi koostöövorme. Järjekindlalt püüeldakse kodanike ja
tööstussektori kaasamise, sotsiaalsete ja tehnoloogiliste
innovatsiooniprotsesside toetamise, aruka ja kaasava avaliku halduse
soodustamise ning samuti tõenditepõhise poliitikakujunduse edendamise poole, et
suurendada kõikide nende tegevuste tähtsust poliitikute, majandustegelaste,
aktiivsete ühiskonnaliikmete ja kodanike silmis. Seoses
sellega on teadus- ja innovatsioonitegevus Euroopa tööstuse ja teenuste
konkurentsivõime eeltingimuseks, eriti turvalisuse, digitaalse arengu ja eraelu
puutumatuse kaitsmise valdkonnas.
Kõnealuse probleemi lahendamiseks eraldatavate
liidu rahaliste vahenditega toetatakse seega liidu peamiste
poliitikavaldkondade, nimelt Euroopa 2020. aasta strateegia aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide, ühise välis- ja
julgeolekupoliitika, Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia, sealhulgas
katastroofide ennetamise ja neile reageerimise strateegia arendamist,
rakendamist ja kohandamist. Kõik see toimub kooskõlas
Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmetega.
6.3.        Peamised tegevussuunad
6.3.1.     Kaasav ühiskond
Eesmärk on suurendada solidaarsust, samuti
sotsiaalset, majanduslikku ja poliitilist kaasatust ning positiivset
kultuuridevahelist kooskõla Euroopas ja rahvusvaheliste partneritega, kasutades
selleks tipptasemel teadust ja erialadevahelisust, tehnoloogilisi edusamme ja
organisatsioonilisi uuendusi. Siinkohal võib olla suur
roll uuringutel humanitaarteaduste vallas. Teadustegevus pakub tuge
poliitikutele, kes kujundavad poliitikat, millega võideldakse vaesuse vastu
ning hoitakse ära kõikvõimalike lõhede, diskrimineerimise ja ebavõrdsuse
(näiteks soolise ebavõrdsuse, digitaalsete või innovatsioonilõhede) tekkimine
Euroopa ühiskonnas ning Euroopa ja maailma teiste piirkondade vahel. Sellest
on eelkõige kasu Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel ja
kohandamisel ning liidu ulatuslikus välistegevuses. Tipptaseme
saavutamiseks vähem arenenud piirkondades võetakse erimeetmeid, millega
suurendatakse programmis „Horisont 2020” osalemist.
Tegevuse eesmärk on:
(a)
edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat
majanduskasvu;
(b)
ehitada üles vastupidav ja kaasav Euroopa ühiskond;
(c)
tugevdada Euroopa rolli üleilmsel areenil;
(d)
kaotada Euroopas teadus- ja innovatsioonilõhe.
6.3.2.     Innovatiivne ühiskond
Eesmärk on toetada uuendusmeelse ühiskonna
ja innovaatiliste strateegiate väljakujundamist Euroopas, kaasates
üleilmastumist arvesse võttes kodanikud, ettevõtted ja kasutajad
teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning kooskõlastatud teadus- ja
innovatsioonipoliitikasse. Eeskätt toetatakse Euroopa
teadusruumi väljaarendamist ning uuendustegevuse raamtingimuste väljatöötamist.
Tegevuse
eesmärk on:
(a)
tugevdada tõendite baasi ning toetada juhtalgatust
„Innovatiivne liit” ja Euroopa teadusruumi;
(b)
uurida uusi innovatsioonivorme, sealhulgas sotsiaalset
uuendustegevust ja loovust;
(c)
tagada ühiskonna osalus teadus- ja
innovatsioonitegevuses;
(d)
edendada tihedat ja tõhusat koostööd kolmandate
riikidega.
6.3.3.     Turvaline ühiskond
Eesmärk on toetada liidu sise- ja
välisjulgeoleku poliitikat ning tagada ühtsel digitaalsel turul küberjulgeolek,
usaldus ja eraelu puutumatus, parandades samal ajal liidu turvalisuse, info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia ning teenindussektori konkurentsivõimet. Selleks arendatakse uuenduslikke tehnoloogiaid ja lahendusi, millega
kaotatakse lõhed turvalisuses ja jõutakse julgeolekuohtude ennetamiseni. Eesmärgile
keskendunud meetmetega lõimitakse eri lõpptarbijate (kodanike, ettevõtete ja
haldusasutuste, sealhulgas riiklike ja rahvusvaheliste asutuste,
kodanikukaitse, õiguskaitse, piirivalve jne) nõudmised, et võtta arvesse
julgeolekuohtude ja eraelu puutumatuse kaitse arengut ning vajalikke
sotsiaalseid asjaolusid.
Tegevuse eesmärk on:
(a)
võidelda kuritegevuse ja terrorismi vastu;
(b)
tugevdada piirihalduse kaudu julgeolekut;
(c)
tagada küberjulgeolek;
(d)
suurendada Euroopa võimet panna vastu kriisidele ja
katastroofidele;
(e)
tagada internetis eraelu puutumatus ja vabadus ning
suurendada julgeoleku sotsiaalset mõõdet.
IV OSA
Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda
1.           Erieesmärk
Erieesmärk on pakkuda liidu poliitika
eesmärkide täitmiseks kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge ning
reageerida samas paindlikult uutele poliitilistele nõudmistele.
2.           Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Liit on visandanud 2020. aastani
kõrgelennulise tegevuskava, milles käsitletakse mitmeid keerukaid ja omavahel
seotud probleeme, näiteks loodusvarade säästvat majandamist ja
konkurentsivõimet. Nende probleemide edukaks lahendamiseks
on vaja korralikke teaduslikke tõendusmaterjale, mis ületavad teadusvaldkondade
piire ja võimaldavad tegutsemissuundi usaldusväärselt hinnata. Teadusuuringute
Ühiskeskus pakub vajalikku teaduslikku ja tehnilist tuge kogu
poliitikakujundamise tsükli vältel – alates poliitika loomisest kuni selle
rakendamise ja hindamiseni – ning tugevdab sellega veelgi oma teaduslikku
rolli liidu poliitika kujundamisel. Selleks suunab Teadusuuringute Ühiskeskus
oma teadustegevuse selgelt liidu poliitika esmatähtsate eesmärkide täitmisele
ning suurendab samas valdkonnaüleseid pädevusi. Ühiskeskuse erihuvide (nii era-
kui ka riiklike huvide) sõltumatus koos keskuse teadus- ja tehnikaalase
nõuandja rolliga võimaldavad sellel hõlbustada vajaliku üksmeele leidmist
sidusrühmade ja poliitikakujundajate vahel. Teadusuuringute Ühiskeskuse
teadustegevusest on kasu liikmesriikidele ja liidu kodanikele, kõige
nähtavamalt sellistes valdkondades nagu tervishoid ja tarbijakaitse, keskkond,
ohutus ja julgeolek ning kriiside ja katastroofide ohjamine.
Teadusuuringute Ühiskeskus on Euroopa teadusruumi
lahutamatu osa ja jätkab selle toimimise aktiivset toetamist, tehes tihedat
koostööd partnerite ja sidusrühmadega, avades juurdepääsu teadusruumi
võimalustele ja koolitades teadlasi. Sellega aidatakse ka
lõimuda uutel liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel, kellele
Teadusuuringute Ühiskeskus pakub edaspidigi süvendatud koolitust Euroopa Liidu
õiguse teadusliku ja tehnilise baasi kohta. Teadusuuringute Ühiskeskus
kooskõlastab oma tegevust programmi „Horisont 2020” teiste asjakohaste
erieesmärkidega. Et täiendada oma otsemeetmeid ning edendada Euroopa
teadusruumis edasist lõimumist ja võrgustike loomist, võib Teadusuuringute
Ühiskeskus osaleda ka programmi „Horisont 2020” kaudsetes meetmetes ja
kooskõlastamisvahendites valdkondades, milles keskusel on lisaväärtuse
loomiseks vajalikud teadmised.
3.           Peamised tegevussuunad
Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus programmis
„Horisont 2020” keskendub liidu poliitika esmatähtsatele eesmärkidele ja
neis käsitletud ühiskondlikele probleemidele, tegevus on kooskõlas Euroopa
2020. aasta strateegiaga ning selle peamiste eesmärkidega aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu, turvalisuse ja kodakondsuse ning
globaalse Euroopa valdkonnas.
Teadusuuringute Ühiskeskuse peamised
pädevusvaldkonnad on energeetika, transport, keskkond ja kliimamuutus,
põllumajandus ja toiduga kindlustatus, tervishoid ja tarbijakaitse, info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia, etalonained ning ohutus ja julgeolek (Euratomi
programmi puhul ka tuumaenergiavaldkonnas).
Võime käsitleda
poliitikakujundamise tsüklit tervikuna ja hinnata tegutsemissuundi avardab
pädevusvaldkondi märkimisväärselt. Sellega suurendatakse
suutlikkust järgmistes valdkondades:
(a)
prognoosimine ja ennetamine – kogutakse
strateegilist teavet, mis käsitleb teaduses, tehnoloogias ja ühiskonnas
levivaid suundumusi ja toimuvaid sündmusi ning nende võimalikku mõju avalikule
poliitikale;
(b)
majandus – luuakse terviklik teenus, mis
hõlmab nii teaduslikke ja tehnilisi kui ka makromajanduslikke aspekte;
(c)
modelleerimine – keskendutakse jätkusuutlikkusele
ja majandusele ning vähendatakse seoses oluliste stsenaariumide analüüsimisega
komisjoni sõltuvust välishindajatest;
(d)
poliitika analüüsimine – võimaldatakse
tegutsemissuundade valdkonnaülest uurimist;
(e)
mõjuhinnangud – esitatakse teaduslikke tõendusmaterjale
valitud tegutsemissuuna toetuseks.
Teadusuuringute Ühiskeskus seab oma sihiks
jätkuvalt teaduse tipptaseme kui usaldusväärse ja kindla teadusliku ja
tehnilise toe pakkumise aluse. Selleks tugevdab ühiskeskus
näiteks kaudsetes meetmetes osalemise teel koostööd Euroopa ja rahvusvaheliste
partneritega. Teadusuuringute Ühiskeskus teeb ka eesliiniuuringuid ja arendab
valikuliselt asjaomastes kujunemisjärgus olevates valdkondades välja oma
pädevust.
Teadusuuringute Ühiskeskus võtab tähelepanu
keskmesse alljärgneva.
3.1         Tipptasemel teadus
Tuleb teha
teadusuuringuid, et suurendada poliitikakujundamisel kasutatavat teaduspõhist
tõendite baasi ning uurida (sealhulgas eesliiniprogrammi abil) alles
kujunemisjärgus olevaid teadus- ja tehnoloogiavaldkondi.
3.2         Juhtpositsioon tööstuses
Tuleb suurendada
Euroopa konkurentsivõimet. Selleks tuleb toetada
standardimisprotsessi ja standardeid, kasutades ühiste normide kehtestamisele
eelnevaid teadusuuringuid, etalonainete ja võrdlusmõõtmiste arendamist ning
meetodite ühtlustamist viies keskses valdkonnas (energeetika, transport,
digitaalne tegevuskava, julgeolek ja ohutus, tarbijakaitse). Tuleb hinnata uute
tehnoloogiate ohutust sellistes valdkondades nagu energeetika, transport,
tervishoid ja tarbijakaitse. Eelkõige ühiskonnaprobleemide lahendamiseks tuleb
hõlbustada kosmosetehnoloogia ja selle valdkonnaga seotud andmete kasutamist,
ühtlustamist ja kinnitamist.
3.3         Ühiskonnaprobleemid
(a)
Tervishoid, demograafiline muutus ja heaolu
Tuleb edendada tervishoidu ja tarbijakaitset
ning pakkuda selleks teaduslikku ja tehnilist tuge sellistes valdkondades nagu
toit, loomasööt, tarbekaubad, keskkond ja tervishoid, tervishoiuga seotud
diagnostika ja sõeluuringud ning toitumine.
(b)
Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere-
merendusuuringud ning biomajandus
Tuleb toetada Euroopa põllumajandus- ja
kalanduspoliitika arendamist, rakendamist ja kontrollimist, sealhulgas toiduohutuse,
toiduga kindlustatust ja biomajanduse jõutamist ning kasutada
selleks näiteks toodangu prognoose, tehnilisi ja sotsiaalmajanduslikke analüüse
ja mudeleid.
(c)
Turvaline, puhas ja tõhus energia
Tuleb toetada 20-20-20 kliima- ja
energiaeesmärke ning uurida selleks energiavarustuse, tõhususe, vähese CO2-heitega
tehnoloogiate ning energia/elektri ülekandevõrkude tehnoloogilisi ja
majanduslikke tahke.
(d)
Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport
Liidu jätkusuutliku, ohutu ja turvalise
inimeste ja kaupade liikumise poliitikat tuleb toetada laboriuuringute
ning modelleerimis- ja järelevalvemeetoditega – transpordi valdkonnas ka
selliste vähese CO2-heitega tehnoloogiatega nagu
elektrifitseerimine, keskkonnasäästlikud ja tõhusad sõidukid ning
alternatiivsed kütused ja arukad liikuvussüsteemid.
(e)
Kliimameetmed, ressursitõhusus ja toorained
Tuleb uurida loodusvarade säästva majandamisega
seotud valdkonnaüleseid probleeme. Selleks tuleb jälgida
peamisi keskkonnamuutujaid ja töötada säästlikkuse hindamiseks välja terviklik
modelleerimisraamistik.
Tuleb toetada ressursitõhusust, heitkoguste
vähendamist ja toorainete jätkusuutlik tarnimine ning anda selleks
terviklik sotsiaalne, keskkonnaalane ja majanduslik hinnang
keskkonnasäästlikele tootmisprotsessidele, tehnoloogiatele, toodetele ja
teenustele.
Tuleb teadusuuringute abil toetada liidu arengupoliitika
eesmärke, et tagada tähtsate loodusvarade piisavad varud, ning keskenduda
keskkonna ja loodusvaradega seotud näitajate kontrollimisele, analüüsidele
toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse vallas ning teadmussiirdele.
(f)
Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond
Teadusuuringute ja innovatsiooni ajendite ja
takistuste makromajandusliku analüüsiga ning metoodika, tulemustabelite ja
näitajate väljatöötamisega tuleb aidata kaasa juhtalgatuse „Innovatiivne
liit” rakendamisele ja kontrollimisele.
Tuleb toetada Euroopa teadusruumi ning
jälgida selleks teadusruumi toimimist, analüüsida ajendeid ja takistusi, mis
puudutavad selle põhiosi, samuti kujundada teadusvõrgustikke, pakkuda koolitust
ning avada Teadusuuringute Ühiskeskuse võimalused ja andmebaasid kasutajatele
liikmesriikides ja assotsieerunud riikides.
Digitaalse arengukava
majandus- ja sotsiaalaspektide (digitaalse majanduse, digitaalse ühiskonna,
digitaalse eluviisi) kvalitatiivse ja kvantitatiivse analüüsimisega tuleb
aidata kaasa selle kava põhieesmärkide saavutamisele.
Tuleb toetada liidusisest ohutust ja
julgeolekut, tuvastades eluliselt tähtsate ühiskondlike funktsioonide osana
toimivate oluliste taristute haavatavuse ja seda hinnates ning hinnates
digitaalse identiteediga seotud tehnoloogiate tõhusust. Tänapäevaste
teabe kogumise ja analüüsimise vahendite ning samuti kriisi ohjamise vahendite
väljatöötamisega tuleb lahendada üleilmse julgeoleku probleeme,
sealhulgas vältida hübriidohtude tekkimist.
Tuleb suurendada liidu suutlikkust ohjata loodusõnnetusi
ja inimese põhjustatud katastroofe. Selleks tuleb
tugevdada järelevalvet taristute üle ning töötada välja üleilmsed erinevate
ohtude puhul rakendatavad varajase hoiatamise ja riskide ohjamise
teabesüsteemid, kasutades satelliidipõhiseid Maa kaugseire raamistikke.
V OSA
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)
1.           Erieesmärk
Erieesmärk on lõimida teadusuuringute,
innovatsiooni ja hariduse teadmiste kolmnurk ning suurendada sel viisil liidu
innovatsioonivõimet ja lahendada ühiskonnaprobleeme.
Euroopa seisab silmitsi mitmete
struktuuriliste puudujääkidega, kui võtta vaatluse alla innovatsioonivõime ning
suutlikkus pakkuda uusi teenuseid, tooteid ja protsesse. Peamisteks
probleemideks on muu hulgas Euroopa suhteliselt tagasihoidlik võime talente
ligi meelitada ja neid siin hoida, olemasoleva teaduspotentsiaali liiga vähene
kasutamine majandusliku ja sotsiaalse väärtuse loomisel, ettevõtluse vähene
aktiivsus, tippteaduse keskuste ressursside ulatus, mis on üleilmses
konkurentsis püsimiseks ebapiisav, ning liiga palju tõkkeid, mis takistavad
kõrghariduse, teadustegevuse ja ettevõtluse teadmiste kolmnurgas Euroopa
tasandil koostööd.
2.           Põhjendused ja liidu lisaväärtus
Selleks, et Euroopa püsiks rahvusvahelises
konkurentsis, tuleb nimetatud puudujäägid kõrvaldada. Eespool
kindlaks tehtud probleemid on omased kõikidele liikmeriikidele ja mõjutavad
liidu innovatsioonivõimet tervikuna.
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
tegeleb kõnealuste probleemide lahendamisega, toetades Euroopa
innovatsioonimaastikul tehtavaid struktuurimuutusi. Selleks
edendab EIT kõrgetasemelise kõrghariduse, teadustegevuse ja innovatsiooni
lõimimist, luues sel viisil uue, innovatsiooni jaoks soodsa keskkonna, ning
ergutab ja toetab uut ettevõtjate põlvkonda. Niiviisi aitab EIT igakülgselt kaasa
Euroopa 2020. aasta eesmärkide ning eriti juhtalgatuste „Innovatiivne
liit” ja „Noorte liikuvus” eesmärkide saavutamisele
Hariduse ja ettevõtluse lõimimine
teadusuuringute ja innovatsiooniga
Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi eriülesanne on lõimida haridus ja ettevõtlus
teadusuuringute ja innovatsiooniga ning luua sel moel ühtses
innovatsiooniahelas liidusisesed ja piiriülesed seosed.
Äriloogika ja tulemustele suunatud
käsitlusviis
Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi tegevus teadmis- ja innovaatikakogukondades on vastavuses
äriloogikaga. Eeltingimus on kindlakäeline
juhtimine – iga teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevust suunab
tegevjuht. Et oleks võimalik sujuvamalt otsuseid teha, esindavad teadmis- ja
innovaatikakogukonna partnereid iseseisvad juriidilised isikud. Teadmis- ja
innovaatikakogukonnad peavad esitama igal aastal äriplaani – sealhulgas
kõrgelennulise tegevuskava, mis hõlmab teemasid alates haridusest kuni
ettevõtete loomiseni –, milles on esitatud selged eesmärgid ja
eeldatavasti nii turgusid kui ka ühiskonda mõjutavad tulemused. Praegused
teadmis- ja innovaatikakogukondade suhtes rakendatavad osalemis-, hindamis- ja
järelevalve-eeskirjad võimaldavad teha kiireid ja asjalikke otsuseid.
Killustatusest
jagusaamine pikaajalise integreeritud partnerluse abil
Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukonnad on äärmiselt lõimunud
üksused, mis koondavad tööstussektori, kõrghariduse ning teadus- ja
tehnoloogiainstituutide tippspetsialiste. Teadmis- ja
innovaatikakogukonnad võimaldavad maailmatasemel partneritel moodustada uusi
piiriüleseid koosseise, kasutada võimalikult tõhusalt olemasolevaid vahendeid
ja avada uute väärtusahelate loomisega juurdepääs uutele ärivõimalustele,
täites suurema riskiga ja ulatuslikumaid ülesandeid.
Euroopa peamise vara ehk üliandekate
inimeste toetamine uuendustegevuses
Anne on uuendustegevuse põhikomponent. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut toetab inimesi ja nende
koostoimet, asetades oma innovatsioonimudeli keskmesse üliõpilased, teadlased
ja ettevõtjad. EIT jagab andekatele inimestele ettevõtlus- ja loovkultuuri ning
valdkondadevahelist haridust ning annab selleks välja magistri- ja
doktorikraade, millest peaks kujunema tipptaseme rahvusvaheliselt tunnustatud
kaubamärk. Sel moel edendab EIT oluliselt liikuvust teademiste kolmnurga sees.
3.           Peamised tegevussuunad
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
tegutseb peamiselt – kuid mitte üksnes – teadmis- ja
innovaatikakogukondade vahendusel selliste ühiskonnaprobleemidega, mille
lahendamine on Euroopa ühist tulevikku silmas pidades ülitähtis. Ehkki teadmis- ja innovaatikakogukonnad on oma strateegiate ja
tegevuse määratlemisel suuresti sõltumatud, on mitu uuenduslikku tunnusjoont
omased neile kõigile. Peale selle suurendab teadmis- ja innovaatikakogukondade
kogemuste kättesaadavaks muutmine kogu liidus ning uue teadmiste jagamise
kultuuri aktiivne edendamine EIT mõju.
(a)
Kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse
üleviimine ja rakendamine, pidades silmas uute ettevõtete loomist
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
eesmärk on kasutada täielikult ära inimeste innovatsioonipotentsiaal ja saada
kasu nende ideedest sõltumata nende kohast innovatsiooniahelas. Seepärast aitab EIT lahendada ka Euroopa paradoksi ehk olukorda, kus
olemasolev tippteadus ei leia kaugeltki täielikku rakendust. Sel viisil aitab
EIT ideed turule tuua. Peamiselt oma teadmis- ja innovaatikakogukondadega ning
keskendumisega ettevõtliku meelelaadi edendamisele loob EIT uusi ärivõimalusi
nii tegevust alustavate kui ka teadusasutuse baasil tegutsevate ettevõtete
näol, ent ka olemasolevas tööstuses.
(b)
Eesrindlikud ja innovatsioonipõhised uuringud
olulist majanduslikku ja ühiskondlikku huvi pakkuvates valdkondades
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
strateegias ja tegevuses keskendutakse ühiskonnaprobleemidele nagu kliimamuutus
ja säästev energia, mis on tuleviku seisukohast väga tähtsad. Peamiste ühiskonnaprobleemide ulatusliku lahendamisega edendab EIT
valdkondadevahelisi ja valdkonnaüleseid käsitlusviise ning aitab suunata
partnerite teadustööd teadmis- ja innovaatikakogukondades.
(c)
Andekate, oskuslike ja ettevõtlike inimeste
arendamine hariduse ja koolituse kaudu
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
lõimib täielikult hariduse ja koolituse kõikides ametialase arengu etappides
ning töötab välja uued ja uuenduslikud õppekavad, et kajastada ühiskondlikest
ja majanduslikest probleemidest tingitud vajadust uute tegevussuundade järele. Selleks on EIT-l ülioluline roll julgustada uute teaduskraadide ja
diplomite tunnustamist liikmesriikides.
EIT täidab märkimisväärset rolli ka mõiste
„ettevõtlus” täpsustamisel. Ta kasutab selleks
haridusprogramme, milles edendatakse ettevõtlust teadmistepõhises keskkonnas,
tugineb uuenduslikule teadustegevusele ja aitab leida ühiskonna jaoks olulisi
lahendusi.
(d)
Parimate tavade levitamine ja süsteemne teadmiste
jagamine
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
eesmärk on olla innovatsioonivaldkonnas uute lahenduste leidjana teerajaja ning
kujundada ühtne innovatsiooni ja teadmussiirde kultuur, jagades selleks eri
levitamismehhanismide – näiteks sidusrühmade platvormide ja ühiste
kavade –vahendusel muu hulgas oma teadmis- ja innovaatikakogukondade
mitmesuguseid kogemusi.
(e)
Rahvusvaheline mõõde
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut on
teadlik oma tegutsemisest üleilmses kontekstis ning aitab luua sidemeid
oluliste rahvusvaheliste partneritega. Laiendades teadmis-
ja innovaatikakogukondade abil tippkeskusi ning edendades uusi haridusvõimalusi,
on EIT seadnud sihiks muuta Euroopa mujalt pärit andekate inimeste jaoks
ligitõmbavamaks.
(f)
Euroopa ulatusliku mõju suurendamine uuendusliku
rahastamismudeli abil
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
aitab igati kaasa raamprogrammis „Horisont 2020” sätestatud eesmärkide
saavutamisele, eelkõige lahendades ühiskondlikke probleeme viisil, mis täiendab
teisi selle valdkonna algatusi. EIT katsetab uusi,
lihtsustatud rahastamis- ja juhtimislahendusi ning täidab sellega Euroopa
innovatsioonimaastikul teerajaja rolli. EIT seab rahastamise puhul kindlalt
sihiks suure võimendava mõju, mis saavutatakse nii avaliku kui ka erasektori
vahendite koondamisega. Peale selle võtab EIT kasutusele täiesti uued vahendid,
et anda instituudi fondist sihtotstarbelist abi konkreetse tegevuse jaoks.
(g)
Regionaalarengu sidumine Euroopa võimalustega
Tänu teadmis- ja innovaatikakogukondade ning nende
ühispaiknemiskeskustele – kindla geograafilise asukohaga keskustele, kuhu
on koondatud tipptasemel partnerid kõrgharidus-, teadus- ja ärimaailmast –
on Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut seotud ka
regionaalpoliitikaga. See tagab piirkondlike ja riiklike
aruka spetsialiseerumise strateegiate raames eeskätt parema seose kõrgharidust
pakkuvate asutuste ning piirkondliku uuendustegevuse ja majanduskasvu vahel. Sel
viisil aidatakse kaasa liidu ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele.
II lisa
Eelarve jaotumine
Programmi „Horisont 2020” vahendite
soovituslik jaotus on järgmine (miljonites eurodes):
 I           Tipptasemel teadus, millest || 27818
                 1.             Euroopa Teadusnõukogu || 15008
                 2.             Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad || 3505
                 3.             Marie Curie nimelised meetmed oskuste, koolituse ja tööalase arengu kohta || 6503
                 4.             Euroopa teadusuuringute taristud (sealhulgas e-taristud) || 2802
 II         Juhtpositsioon tööstuses, millest || 20280
                 1.             Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas* || 15580, millest 500 EIT-le
                 2.             Riskikapitali kättesaadavus** || 4000
                 3.             Innovatsioon VKEdes || 700
 III        Ühiskonnaprobleemid, millest || 35888
                 1.             Tervishoid, demograafiline muutus ja heaolu || 9077, millest 292 EIT-le
                 2.             Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus || 4694, millest 150 EIT-le
                 3.             Turvaline, puhas ja tõhus energia || 6537, millest 210 EIT-le
                 4.             Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport || 7690, millest 247 EIT-le
                 5.             Kliimameetmed, ressursitõhusus ja toorained || 3573, millest 115 EIT-le
                 6.             Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond || 4317, millest 138 EIT-le
 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) || 1542 + 1652***
 Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda || 2212
 KOKKU || 87740
* Sealhulgas 8975
miljonit eurot info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, 1795 miljonit eurot
fotoonika ning mikro- ja nanoelektroonikale, 4293 miljonit eurot
nanotehnoloogiale, kõrgtehnoloogilistele materjalidele ning
kõrgtehnoloogilisele tootmisele ja töötlemisele, 575 miljonit eurot
biotehnoloogiale ja 1737 miljonit eurot kosmosevaldkonnale Selle tulemusel on
6663 miljonit eurot ette nähtud progressi võimaldavate tehnoloogiate
rahastamiseks.
** Ligikaudu 1131
miljonit eurot sellest summast on ette nähtud energiatehnoloogia strateegilise
kava (SET-kava) projektidele. Ligikaudu üks kolmandik sellest võib minna
VKEdele.
*** Kogusumma antakse
lõike 6 artikli 3 kohaste eraldiste kaudu. Teine eraldis summas 1652 miljonit
eurot antakse soovituslikult ja pro rata põhimõttel prioriteedi
„Ühiskonnaprobleemid” ja erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja
tööstusliku tehnoloogia vallas” eelarvest ning see vaadatakse artikli 26 lõike
1 kohaselt läbi.
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Teadusuuringute
ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[40]) struktuurile
- 08
– Teadusuuringud ja innovatsioon
- 09
– Infoühiskond ja meedia
- 02
– Ettevõtlus ja tööstus
- 05
– Põllumajandus
- 32
– Energeetika
- 06
– Liikuvus ja transport
- 15
– Haridus ja kultuur
- 07
– Keskkond ja kliimameetmed
- 10
– Teadusuuringute Ühiskeskus
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
ý Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb
katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[41]
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Teadusuuringute
ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 toetab
Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimist, sealhulgas Euroopa teadusruumi
väljakujundamist, soodustades arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu:
- arukas
majanduskasv – teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine
(rakendades juhtalgatust „Innovatiivne liit”);
- jätkusuutlik
majanduskasv – ressursitõhusama, keskkonnahoidlikuma ja
konkurentsivõimelisema majanduse edendamine;
- kaasav
majanduskasv – kõrge tööhõivetasemega majanduse toetamine, et tagada
sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
- I
osa: prioriteet „Tipptasemel teadus”
- II
osa: prioriteet „Juhtpositsioon tööstuses”
- III
osa: prioriteet „Ühiskonnaprobleemid”
- IV
osa: Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool
tuumaenergiavaldkonda
- V
osa: Teadmiste kolmnurga integreerimine (Euroopa
Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut)
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
- 08
– Teadusuuringud ja innovatsioon
- 09
– Infoühiskond ja meedia
- 02
– Ettevõtlus ja tööstus
- 05
– Põllumajandus
- 32
– Energeetika
- 06
– Liikuvus ja transport
- 15
– Haridus ja kultuur
- 07
– Keskkond ja kliimameetmed
- 10
– Teadusuuringute Ühiskeskus
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Hinnangute
kohaselt peaks raamprogramm „Horisont 2020” suurendama 2030. aastaks
sisemajanduse koguprodukti 0,92 %, eksporti 1,37 % ja tööhõivet
0,4 % ning vähendama importi 0,15 %.
Lisateavet
leiab õigusakti ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendist, milles
käsitletakse raamprogrammi „Horisont 2020” mõjuhinnangut.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Järgmises
tabelis on esitatud raamprogrammi „Horisont 2020” üld- ja erieesmärkide
tulemuste ja mõju hindamisel kasutatavad põhinäitajad.
Konkreetsete
tegevusalade puhul kasutatakse eri liiki tulemuste ja mõju hindamiseks
täiendavaid – sealhulgas hiljuti välja töötatud – näitajaid.
Üldeesmärk
Aidata
kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele ja
Euroopa teadusruumi väljakujundamisele
- Euroopa
2020. aasta strateegias sätestatud teadus- ja arendustegevuse eesmärk
(3 % SKPst)
praegu:           2,01 % SKPst (EL 27, 2009)
eesmärk:        3 % SKPst (2020)
- Euroopa
2020. aasta strateegias sätestatud innovatsiooni põhinäitaja
praegu:           uus käsitlusviis
eesmärk:        suur osatähtsus kiiresti kasvavatele innovatiivsete
ettevõtetele
I osa: prioriteet „Tipptasemel teadus”
Erieesmärgid
* Euroopa
Teadusnõukogu
- ERC
rahastatud projektide raames avaldatud ja 1 % kõige rohkem tsiteeritud
väljaannete hulka kuuluvate väljaannete osakaal
praegu:           0,8 % (ELi väljaanded ajavahemikust 2004–2006,
tsiteeritud kuni 2008. aastani)
eesmärk:        1,6 % (ERC väljaanded aastatel 2014–2020)
- ERC
rahalistest vahenditest lähtuvate institutsionaalse poliitika ja liikmesriikide
poliitika / regionaalpoliitika meetmete arv
praegu:           20 (hinnang aastateks 2007–2013)
eesmärk:        100 (2014–2020)
* Tulevased
ja kujunemisjärgus tehnoloogiad
- Publikatsioonid
eksperdihinnangu saanud mõjukates ajakirjades
praegu:           uus käsitlusviis
eesmärk:        25 publikatsiooni 10 miljoni euro suuruse rahastamise
kohta (2014–2020)
- Tulevaste
ja kujunemisjärgus tehnoloogiatega seotud patenditaotlused
praegu:           uus käsitlusviis
eesmärk:        1 patenditaotlus 10 miljoni euro suuruse rahastamise kohta
(2014–2020)
* Marie
Curie nimelised meetmed oskuste, koolituse ja tööalase arengu kohta
- Teadlaste,
sealhulgas doktorantide, valdkonna- ja riigiülene vaba liikumine
praegu:           50 000, neist 20 % doktorandid (2007–2013)
eesmärk:        65 000, neist 40 % doktorandid (2014–2020)
* Euroopa
teadusuuringute taristud (sealhulgas e-taristud)
- Teadusuuringute
taristud, millele on tänu liidu toetusele juurdepääs kõigil teadlastel Euroopas
ja kaugemal
praegu:           650 (2012)
eesmärk:        1000 (2020)
II osa: prioriteet „Juhtpositsioon tööstuses”
Erieesmärgid
* Juhtpositsioon
progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia (info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia, nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide,
biotehnoloogia, kõrgtehnoloogilise tootmise ja kosmosetehnoloogia) vallas
- Progressi
võimaldava ja tööstusliku tehnoloogiaga seotud patenditaotlused
praegu:           uus käsitlusviis
eesmärk:        3 patenditaotlust 10 miljoni euro suuruse rahastamise
kohta (2014–2020)
- Riskikapitali
kättesaadavus
- Laenukapitalist
ja riskikapitaliinvesteeringutest saadav koguinvesteering
praegu:           uus käsitlusviis
eesmärk:        100
miljoni euro suurune koguinvesteering iga 10 miljoni euro liidu rahalise
toetuse kohta (2014–2020)
* Innovatsioon
VKEdes
- Ettevõtte
või turu jaoks uuenduslikke muudatusi sisseviivate osalevate VKEde osakaal
(projekti kestuse ja sellele lisatud kolme aasta jooksul)
praegu:           uus käsitlusviis
eesmärk:        50 %
III osa: prioriteet „Ühiskonnaprobleemid”
Erieesmärgid
Iga
probleemi puhul hinnatakse edasiminekut selle põhjal, kuidas täidetakse
järgmisi erieesmärke, mille üksikasjalik kirjeldus on esitatud raamprogrammi
„Horisont 2020” I lisas koos probleemide lahendamiseks vajalike
oluliste edusammude ja asjaomase strateegia näitajate kirjeldustega.
- Parandada
kõikide inimeste elukestvat tervist ja heaolu.
- Kindlustada
piisav ohutu ja kvaliteetse toidu ja muude biotoorainel põhinevate toodete varu,
arendades selleks konkurentsivõimelise ja vähese CO2-heitega
tööstuse kõrval välja tootlikud ja ressursitõhusad esmatootmissüsteemid koos
asjakohaste ökosüsteemi teenustega
- Minna
üle usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile,
seistes silmitsi järjest napimate ressurssidega, üha suuremate energiavajaduste
ja kliimamuutusega
- Luua
kodanike, majanduse ja ühiskonna hüvanguks Euroopa transpordisüsteem, mis on
ressursitõhus, keskkonnahoidlik, ohutu ja sujuv
- Kujundada
välja ressursitõhus ja kliimamuutusele vastupanuvõimeline majandus, mis vastab
planeedi loodusvarade loomulikku piiratust arvesse võttes maailma suureneva
elanikkonna vajadustele
- Edendada
seoses enneolematute muutuste ja üleilmse vastastikuse sõltuvuse suurenemisega
kaasavat, uuendusmeelset ja turvalist Euroopa ühiskonda
Täiendavad
suutlikkuse näitajad
- Erinevate
ühiskonnaprobleemide teemal avaldatud publikatsioonid eksperdihinnangu saanud
mõjukates ajakirjades
praegu:           uus käsitlusviis (seitsmenda raamprogrammi jaoks
(2007–2010), kokku 8149 publikatsiooni – esialgne näitaja)
eesmärk:        keskmiselt 20 publikatsiooni 10 miljoni euro suuruse
rahastamise kohta (2014–2020)
- Erinevate
ühiskonnaprobleemidega seotud patenditaotlused
praegu:           153 (seitsmenda
raamprogrammi 2007.–2010. aasta koostööprogramm, esialgsed näitajad)
eesmärk:        keskmiselt 2 patenditaotlust 10 miljoni euro suuruse
rahastamise kohta (2014–2020)
- Erinevate
ühiskonnaprobleemide valdkonnas toetatavatele tegevustele viitavate ELi
õigusaktide arv
praegu:           uus käsitlusviis
eesmärk:        keskmiselt üks õigusakt 10 miljoni euro suuruse
rahastamise kohta (2014–2020)
IV osa: Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed
väljaspool tuumaenergiavaldkonda
Tarbijale
orienteeritud teaduslik ja tehniline tugi liidu poliitikale
- Teadusuuringute
Ühiskeskuse tehnilise ja teadusliku toe konkreetse mõju ilmnemise juhtude arv
seoses Euroopa poliitikaga
praegu:           175 (2010)
eesmärk:        230 (2020)
- Eksperdihinnangu
saanud publikatsioonide arv
praegu:           430 (2010)
eesmärk:        500 (2020)
V osa: teadmiste kolmnurga
integreerimine (Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut)
- Teadmis-
ja innovaatikakogukonda lõimunud organisatsioonid ülikoolidest ning ettevõtlus-
ja teadusmaailmast
praegu:           uus käsitlusviis
eesmärk:        540 (2020)
- Uuenduslike
toodete ja protsesside väljatöötamiseni viiv koostöö teadmiste kolmnurgas
praegu:           uus käsitlusviis
eesmärk:        600 teadmis- ja innovaatikakogukonna
tudengite/teadlaste/professorite loodud alustavat ettevõtet ja teadusasutuse
baasil tegutsevat ettevõtet;
6000 teadmis- ja innovaatikakogukonna tudengite/teadlaste/professorite
tehtud uuendust olemasolevates ettevõtetes
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
- Suurendada
teadusuuringute ja innovatsiooni rolli peamiste ühiskonnaprobleemide
lahendamisel
- Edendada
Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, propageerides juhtpositsiooni saavutamist
tehnoloogia valdkonnas ja heade ideede turuleviimist
- Tugevdada
Euroopa teadusbaasi
- Kujundada
välja Euroopa teadusruum ja suurendada selle tõhusust (valdkonnaülesed
eesmärgid)
Lisateavet
leiab õigusakti ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendist, milles
käsitletakse raamprogrammi „Horisont 2020” mõjuhinnangut.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Punktis
1.5.1 kirjeldatud probleemide lahendamiseks on kindlasti vaja avalikku
sekkumist. Turud üksi ei suuda tagada uues tehnoloogilises
ja majanduslikus paradigmas Euroopale juhtpositsiooni. Põhitehnoloogiates
toimunud süsteemsete muutustega seonduvate turuprobleemide lahendamiseks on
vaja ulatuslikku avalikku sekkumist nii pakkumise kui ka nõudluse meetmete
abil.
Liikmesriigid
ei saa üksinda tegutsedes nõutava avaliku sekkumise hakkama. Nende investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni on võrdlemisi
väikesed, killustatud ja ebatõhusad. See on tehnoloogilise paradigma muutumisel
oluline takistus. Liikmesriikidel on keeruline kiirendada omal jõul
tehnoloogilist arendustegevust piisavalt laias ulatuses või lahendada
riikidevahelise vähese kooskõlastamise probleemi.
Nagu
on toonitatud järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus, on Euroopa
Liidul head võimalused pakkuda lisaväärtust. Selleks tuleb
teha ulatuslikke investeeringuid eesmärgitutesse eesliiniuuringutesse,
sihipärasesse rakenduslikku teadus- ja arendustegevusse ning sellega seotud
haridusse, koolitusse ja taristutesse, mis aitavad suurendada kindlatele
teemadele keskendunud teadus- ja arendustegevuse ning progressi võimaldava
tehnoloogia valdkonnas meie suutlikkust. Samuti tuleb toetada ettevõtete jõupingutusi
kasutada ära teadusuuringute tulemused ning muuta need turustatavateks
toodeteks, protsessideks ja teenusteks ning ühtlasi soodustada uuenduste
rakendamist. Euroopa tasandil luuakse hulk tulemuslikke ja tõhusaid
piiriüleseid meetmeid, mis käsitlevad teadusuuringute riikliku rahastamiste
kooskõlastamist, liiduülest konkurentsi teadusuuringute rahastamisel, teadlaste
liikuvust ja koolitamist, teadustaristute kooskõlastamist, riikidevahelist
teadusuuringute- ja innovatsioonialast koostööd ning innovatsiooni toetamist. Järelhindamise
käigus saadud tõendid on veenvalt näidanud, et liidu teadus- ja
innovatsiooniprogrammidega toetatakse teadustööd ja muid tegevusi, mis on
osalejate jaoks strateegilise tähtsusega ja mida liidu toetuse puudumise korral
lihtsalt ei tehtaks. Teisisõnu on liidu tasandi toetus asendamatu.
Tõendid
näitavad ka poliitika toetusmeetmete Euroopa lisaväärtust, mis tuleneb eri
valdkondade teadmiste ja kogemuste kokkuviimisest, innovatsioonipoliitika
vahendite ja kogemuste riikidevahelise võrdlemise toetamisest ning pakutavast
võimalusest teha kindlaks, edendada ja hinnata võimalikult ulatuslikul alal
rakendatavaid parimaid tavasid.
Teadusuuringute
Ühiskeskuse otsemeetmed pakuvad Euroopa lisaväärtust oma ainulaadse Euroopa
mõõtme tõttu. Nende kasutegur ulatub reageerimisest
komisjoni vajadusele saada sisemine juurdepääs riiklikest ja erahuvidest
sõltumatutele teaduslikele tõenditele kuni otsese kasuni liidu kodanikele, mis
saavutatakse paremaid majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimusi tagava
poliitika toetamisega.
Lisateavet
leiab õigusakti ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendist, milles
käsitletakse raamprogrammi „Horisont 2020” mõjuhinnangut.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Programm
on üles ehitatud eelmistest teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja
tutvustamistegevuse raamprogrammidest ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse
programmist saadud ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kogutud
kogemustele.
Aastakümnete
jooksul on liidu programmidel:
- õnnestunud
kaasata Euroopa parimad teadlased ja instituudid;
- olnud
kõikide liikmesriikide jaoks ulatuslik struktuurne, teaduslik, tehnoloogiline
ja uuenduslik mõju, mikromajanduslik kasutegur ning hilisem makromajanduslik,
sotsiaalne ja keskkonnamõju.
Eduga
on kaasnenud ka olulised õppetunnid:
- teadusuuringute,
innovatsiooni ja haridusega tuleks tegeleda kooskõlastatumalt;
- teadusuuringute
tulemusi tuleks väärtustada nende parema ärakasutamisega uute toodete,
protsesside ja teenuste väljatöötamisel;
- sekkumisloogika
peaks olema suunatum, konkreetsem, üksikasjalikum ja läbipaistvam;
- tuleks
parandada programmi juurdepääsetavust ja suurendada tegevust alustavate
ettevõtete, VKEde, tööstuse, väiksema tulemuslikkusega liikmesriikide ja
väljaspool liitu asuvate riikide osalust;
- tuleks
parandada programmi järelevalvet ja hindamist.
Hiljutistes
hindamisaruannetes otsemeetmete kohta esitatud soovitustes märgitakse muu
hulgas seda, et Teadusuuringute Ühiskeskus saab:
- edendada
liidus teadmiste loomisel suuremat lõimumist;
- võtta
kasutusele konkreetse töö mõjuanalüüsid ja tasuvusuuringud;
- tõhustada
koostööd tööstussektoriga, et suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõime
huvides programmi mõju.
Lisateavet
leiab õigusakti ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendist, milles
käsitletakse raamprogrammi „Horisont 2020” mõjuhinnangut.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Seoses
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisega tekitatakse ja
arendatakse välja koostoime teiste liidu programmidega, näiteks majandusliku,
sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ühtse strateegilise raamistikuga
ning konkurentsivõime ja VKEde programmiga.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
ý Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [01/01]2014–[31/12]2020
–
ý  Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2026
¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
YYYY–YYYY,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[42]
ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
ý Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve
täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
ý  rakendusametitele
–
ý  ühenduste asutatud asutustele[43]
–
ý  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate
riikidega
ý Eelarve täimine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega,
sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuriga
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused:
Komisjon
kavatseb kasutada selle meetme rakendamisel mitut eelarve täitmise viisi,
lähtudes praeguse finantsperspektiivi alusel kasutatavatest eelarve täitmise
viisidest. Nende eelarve täitmise viiside hulka kuuluvad
tsentraliseeritud eelarve täitmine ja ühine eelarve täitmine.
Eelarve
täitmisega tegeletakse komisjoni talitustes, komisjoni olemasolevates
rakendusametites, kes uuendavad ja pikendavad tasakaalustatult oma volitusi,
ning teistes välisasutustes, näiteks üksustes, mis on loodud vastavalt
Lissaboni lepingu artiklile 187 (näiteks ühiskonnaprobleemide osa
rakendamise raames moodustatavates ühisettevõtetes, kelle volitusi on pärast
hindamist uuendatud või kellele on need volitused antud) ja artiklile 185
(mitme liikmesriigi ühisprogrammide raames, milles on oma roll liikmesriikide
avaliku sektori asutustel / avalik-õiguslike ülesannetega asutustel),
ning samuti Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ja rahastamisvahendite
kaudu.
Praeguse
finantsperspektiivi raames juba laiendatud tegevusi (nagu eesliiniuuring, Marie
Curie nimelised meetmed, VKEde tegevused, teadmis- ja innovaatikakogukonnad),
mis kestavad programmi „Horisont 2020” raames edasi, jätkatakse praeguses
laiendamise vormis. See võib kaasa tuua vastavate
välisasutuste spetsialiseerumise süvendamise ja haldamise lihtsustamise ning
muuta nad võrreldava suurusega üksusteks.
Programmi
„Horisont 2020” täiendavate tegevuste laiendamine, eriti kasutades
komisjoni olemasolevaid rakendusameteid, toimub seni, kuni seda tehakse
kooskõlas põhimõttega, et poliitiline pädevus jääb komisjoni talitustele. Tegevuste rakendamiseks säilitatavad laiendamise vahendid valitakse
nende järeleproovitud tõhususe ja tulemuslikkuse põhjal. Samal ajal tuleb
komisjoni olemasolevate rakendusametite töötajate arvu suurendada
proportsionaalselt hajutatud tegevusele vastava eelarveosaga ja komisjoni poolt
seoses töötajatega võetud kohustust arvesse võttes (Euroopa 2020. aasta
strateegia aluseks olev eelarve, KOM (2011) 500).
Kus
on võimalik saavutada suuremat mõju, võib programmi „Horisont 2020”
kosmosevaldkonnaga seotud tegevuste rakendamisse kaasata Euroopa
Kosmoseagentuuri.
2.           HALDUSMEETMED
Lihtsustamine
Programm
„Horisont 2020” peab ligi meelitama kõige silmapaistvamad teadlased ja
Euroopa kõige uuendusmeelsemad ettevõtted. Seda on
võimalik saavutada üksnes programmiga, milles osalejate halduskoormus on
võimalikult väike, ja asjakohaste rahastamistingimustega. Seetõttu on programmi
„Horisont 2020” lihtsustamisel kolm peamist eesmärki: vähendada
osalejate halduskoormust, kiirendada ettepanekute ja toetuste haldamise
protsessi ning vähendada finantstoimingute puhul veamäära. Peale selle
lihtsustub teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamine ka finantsmääruse
läbivaatamisega (tehakse lõpp intressi teenivate kontode kasutamisele
eelrahastamisel, abikõlblik käibemaks, süstemaatiliste vigade ekstrapoleerimise
piiramine).
Programmi
„Horisont 2020” lihtsustamisel on mitu mõõdet.
Struktuuri
lihtsustamine toimub:
- kõikide
teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud rahastamisvahendite (Euroopa
Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi, konkurentsivõime- ja uuendustegevuse
programmi ja selle eriprogrammi) lõimimise teel;
- programmi
„Horisont 2020” rakendamise ühtse eriprogrammi abil;
- kõiki
programmi „Horisont 2020” osi hõlmavate osaluseeskirjade ühtse kogumi
abil.
Rahastamiseeskirjade oluline lihtsustamine
hõlbustab ettepanekute ettevalmistamist ja projektide haldamist. Samas väheneb sellega finantstoimingute puhul esinevate vigade arv.
Esitatud on järgmine lahendus.
Toetuste
peamine rahastamismudel:
- tegelike
otseste kulude lihtsustatud hüvitamine koos toetusesaaja raamatupidamistava,
sealhulgas teatud maksude ja kulude abikõlblikkuse laialdasema tunnustamisega;
- keskmiste
personalikulude kasutamise võimalus, mis antakse toetusesaajatele, kelle jaoks
see on tavapärane arvestusmeetod, ja VKEde omanikele, kellele ei maksta palka;
- ajakasutuse
registreerimise lihtsustamine, milleks nähakse ette selged ja lihtsad
miinimumnõuded, eeskätt üksnes ELi projektiga tegelevate töötajate ajakulu
ülesmärkimise kohustuse kaotamine;
- üks
ühtne hüvitismäär kõikide osalejate jaoks, mitte kolm erinevat määra, mille
puhul lähtutakse osaleja tüübist;
- ühtne
kaudsete kulude arvestamise määr, mitte neli meetodit, mida kasutatakse
üldjuhul kaudsete kulude arvestamiseks;
- liikuvus-
ja koolitusmeetmete (Marie Curie nimeliste meetmete) puhul ühikukulude ja
ühtsete määrade süsteemi rakendamise jätkumine;
kogu
projekti tulemuspõhine rahastamine ühekordsete summeeritud väljamaksetega
konkreetsetes valdkondades.
Punktis 2.2.2 kirjeldatud läbivaadatud kontrollistrateegiaga, millega saavutatakse usalduse ja kontrolli vahel uus tasakaal,
vähendatakse veelgi osalejate halduskoormust.
Eeskirjade
ja kontrolli lihtsustamise kõrval tõhustatakse projektide rakendamise menetlusi
ja protsesse. See hõlmab üksikasjalikke sätteid
ettepanekute sisu ja vormi kohta, ettepanekute projektideks muutmise korda,
aruandluse ja järelevalvega seotud nõudeid ning samuti asjaomaseid juhiseid ja
tugiteenuseid. Osalemisega seotud halduskoormuse vähendamisel on märkimisväärne
roll ühtsel kasutajakesksel IT-platvormil, mis põhineb liidu teadus- ja
arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) osalejate portaalil.
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Programmi
„Horisont 2020” kaudsete meetmete hindamiseks ja järelevalveks töötatakse
välja uus süsteem. See põhineb põhjalikul, hästi ajastatud
ja ühtlustatud strateegial, mille põhirõhk on suunatud tootlikkusele,
tulemuslikkusele, saavutatule ja mõjule. Süsteemile on toeks asjakohased
andmekogud, eksperdid, süvendatud teadustegevus ning suurem koostöö
liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega ning süsteemi väärtustatakse
asjakohase propageerimise ja aruandlusega. Otsemeetmete puhul jätkab
Teadusuuringute Ühiskeskus järelevalve täiustamist ning kohandab selleks veelgi
näitajaid, millega mõõdetakse väljundit ja mõju.
Süsteem
hõlmab teavet seoses valdkonnaüleste teemadega nagu jätkusuutlikkus ja
kliimamuutused. Kliimaga seotud kulutused arvutatakse Rio markeritel põhineva
jälgimissüsteemi abil.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid
Teadusuuringuteks
antavate toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse põhinäitajana võeti vastu
2 % veapiir. Sellel aga on olnud mitmeid ootamatuid
või soovimatuid kõrvalmõjusid. Toetusesaajad ja ka seadusandja on väljendanud
oma veendumust, et kontrollimisega seotud koormus on muutunud liiga suureks. Sellega
kaasneb oht, et liidu teadusuuringute programmi ligitõmbavus väheneb, mis
kahjustab liidu teadusuuringuid ja innovatsiooni.
4. veebruari
2011. aasta Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et „on ülimalt oluline
lihtsustada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamisele suunatud
ELi vahendeid, et hõlbustada nende kasutuselevõtmist parimate teadlaste ja
kõige innovatiivsemate ettevõtete poolt – selleks on eelkõige vaja, et
asjaomased institutsioonid jõuaksid kokkuleppele uue tasakaalu leidmises
usalduse ja kontrollimise vahel ning riskide võtmise ja riskide vältimise
vahel” (vt EUCO 2/1/11 REV1, Brüssel, 8. märts 2011).
Euroopa
Parlament toetab oma 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis
teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta
(P7_TA(2010)0401) sõnaselgelt teadusuuringute rahastamisel suuremat vigade
esinemise riski ning „tunneb muret selle üle, et praeguses süsteemis ning
seitsmenda raamprogrammi juhtimise praktikas pööratakse liiga palju tähelepanu
kontrollile, mis toob kaasa ressursside raiskamise, väiksema osavõtu ja vähem
huvipakkuvad teadusliku töö väljavaated; märgib murega, et
praegune juhtimissüsteem on „riskitalumatu”, st riski pigem välditakse, selle
asemel et seda hallata”.
Auditite
arvu järsk suurenemine ja sellele järgnev tulemuste ekstrapoleerimine on esile
kutsunud ka teadusmaailmast pärit kaebuste laine (algatus „Usalda teadlasi”,[44] millele on seni kogutud
13 800 allkirja).
Seetõttu
on sidusrühmad ja institutsioonid nõus, et praegune käsitlusviis tuleb läbi
vaadata. Arvesse tuleks võtta ka teisi eesmärke ja
huvisid, eriti teadusuuringute poliitika edukust, rahvusvahelist
konkurentsivõimet ja teaduse tipptaset. Samas on selge vajadus täita eelarvet
tulemusrikkalt ja tõhusalt ning vältida pettust ja raiskamist. Need on
programmi „Horisont 2020” ülesanded.
Komisjoni
lõppeesmärgiks jääb saavutada jääkvea määr, mis moodustab kogu programmi kestel
kogukuludest alla 2 %, ning selleks on komisjon kehtestanud mitmed
lihtsustamismeetmed. Ent arvesse tuleb võtta ka teisi
eesmärke, näiteks teadusuuringute poliitika ligitõmbavust ja edukust,
rahvusvahelist konkurentsivõimet, teaduse tipptaset ja eelkõige kontrollimisega
seotud kulusid (vt punkt 2.2.2).
Selleks
et saavutada tasakaal kõnealuste elementide vahel, tehakse ettepanek, et
komisjonis teadusuuringute ja innovatsiooni eelarve täitmise eest vastutavad
peadirektoraadid kehtestavad sellise kulutõhusa sisekontrollisüsteemi, millega
tagatakse põhjendatud kindlustunne, et mitmeaastase kuluperioodi jooksul on veariskimäär
aastas vahemikus 2–5 %, ning et lõppeesmärgiks on pärast kõikide auditite
ning parandus- ja tagasinõudmismeetmete finantsmõju arvessevõtmist saavutada
mitmeaastaste programmide kehtivusaja lõpuks jääkveamäär võimalikult 2 %
lähedal.
2.2.1.     Sisekontrolliraamistik
Toetuste
sisekontrolliraamistiku aluseks on:
- komisjoni
kehtestatud sisekontrolli standardite rakendamine;
- menetlused
parimate projektide väljavalimiseks ja nende muutmiseks õigusaktideks;
- projektijuhtimine
ja lepingute haldamine iga projekti kestuse jooksul;
- eelkontrollid
kõikide taotluste puhul, sealhulgas audititõendite kättesaamine ja
kulumetoodika eeltõendamine;
- taotluste
valimi järelauditid;
- projekti
tulemuste teaduslik hindamine.
Otsemeetmete
puhul sisaldab finantssüsteem hangete eelkontrolle ja järelkontrolle. Riske hinnatakse igal aastal ning töös tehtavaid edusamme ja ressursside
tarbimist jälgitakse pidevalt, võttes aluseks kindlaks määratud eesmärgid ja
näitajad.
2.2.2.     Kontrollimise kulud ja
kasutegur
Sisekontrollisüsteemiga
seotud kulud on teadusuuringute ja innovatsiooni eelarve täitmise eest
vastutavates peadirektoraatides hinnanguliselt 267 miljonit eurot aastas
(2009. aasta aktsepteeritava vigade esinemise riski põhjal). See on toonud kaasa ka märkimisväärse koormuse toetusesaajatele ja
komisjoni talitustele.
Komisjoni
talituste kogukuludest, mis on seotud kontrollimisega (lisanduvad toetusesaaja
kulud), kantakse 43 % projektijuhtimise etapis, 18 % ettepanekute
väljavalimisel ja 16 % lepingute läbirääkimisel. Järelauditid
ja nende tulemuste rakendamine moodustas kogukuludest 23 %
(61 miljonit eurot).
Ent
nende märkimisväärsete jõupingutustega ei ole täielikult saavutatud kontrolli
eesmärke. Kuuenda raamprogrammi hinnanguline jääkvea määr
on pärast kõikide tehtud või tehtavate tagasimaksete ja korrektsioonide
arvessevõtmist endiselt üle 2 %. Teadusuuringute ja innovatsiooni
peadirektoraadi poolt seitsmenda raamprogrammiga seoses tehtud auditite
kohaselt on praegu veamäär umbes 5 % ning kuigi see tänu auditite mõjule
väheneb ja on mõnevõrra tendentslik, kuna põhirõhk on varem auditeerimata
toetusesaajatel, on 2 % jääkveamäära saavutamine ebatõenäoline. Euroopa
Kontrollikoja kindlaks määratud veamäär jääb samasse vahemikku.
2.2.3.     Eeskirjade täitmatajätmise ohu
eeldatav tase
Lähtepunktiks
on praegune olukord, mis põhineb seitsmenda raamprogrammi raames seni tehtud
audititel. Esialgne representatiivne veamäär on ligikaudu
5 % (teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi jaoks). Enamik
tuvastatavatest vigadest tekib seetõttu, et praegune teadusuuringute
rahastamise süsteem põhineb nende teadusprojekti tegelike kulude hüvitamisel,
mille on deklareerinud osaleja. See muudab abikõlblike kulude hindamise väga
keeruliseks.
Teadusuuringute
ja innovatsiooni peadirektoraadis seitsmenda raamprogrammi kohta teostatud
audititega seoses tehtud veamääraanalüüsidest ilmneb, et:
- arvuliselt
ligikaudu 27 % ja mahult umbes 35 % vigadest on seotud
personalikulude arvestamisega; sageli tuvastatavad
probleemid on keskmiste või eelarvesse kantud kulude (mitte tegelike kulude)
arvestamine, suutmatus pidada programmiga seotud ajakulu kohta nõuetekohast
arvestust, abikõlbmatute kulude sissenõudmine;
- arvuliselt
ligikaudu 40 % ja väärtuselt umbes 37 % vigadest on seotud otseste
kuludega (mitte personalikulud); sageli tuvastatavad vead
on käibemaksu lisamine, projektiga selge seose puudumine, suutmatus esitada
arveid või maksetõendeid, amortisatsiooni väär arvutamine (amortisatsiooniga
seotud kulu asemel nõutakse seadmete täishinda), allhangete sõlmimine ilma
eelneva loata või järgimata kulutasuvuse eeskirju jne;
- arvuliselt
ligikaudu 33 % ja mahult umbes 28 % vigadest on seotud kaudsete
kuludega; valitsevad samad ohud nagu seoses
personalikuludega, kuid lisandub üldkulude ebatäpne või ebaõiglane jaotamine
liidu projektide puhul.
Paljudel
juhtudel moodustavad kaudsed kulud kindla protsendi otsestest kuludest ja
seetõttu on viga kaudsetes kuludes proportsioonis veaga otsestes kuludes.
Programmiga
„Horisont 2020” kehtestatakse märkimisväärne hulk tähtsaid
lihtsustamismeetmeid (vt punkt 2), millega väheneb veamäär kõigis
veakategooriates. Ent sidusrühmade ja institutsioonidega
edasise lihtsustamise ja programmi „Horisont 2020” mõjuhinnangu teemal
peetud konsultatsioonid on selgelt näidanud, et eelistatakse jätkata
rahastamismudeliga, mis põhineb tegelike kulude hüvitamisel. Tulemuspõhist
rahastamise, kindlate summade või ühekordsete summeeritud väljamaksete
süstemaatiline kasutamine tundub praegu enneaegne, kuna sellist süsteemi ei ole
varasemate programmide raames katsetatud. Tegelike kulude hüvitamisel põhineva
süsteemi säilitamine tähendab aga seda, et vigade esinemine jätkub.
Seitsmenda
raamprogrammi auditite käigus tuvastatud vigade analüüsist selgub, et umbes
25–35 % vigadest oleks võimalik vältida, kui lihtsustada kavandatud
meetmeid. Sel juhul on oodata veamäära langemist
1,5 % võrra, näiteks ligi 5 %-lt umbes 3,5 %-le ehk näitajale,
mille kohta öeldakse komisjoni teatises, et sellega luuakse kontrollimisega
seotud halduskulude ja vigade esinemise riski vaheline õige tasakaal.
Seepärast leiab komisjon, et programmi „Horisont 2020”
raames teadusuuringutega seoses tekkinud kulude puhul on 2–5 % aastane
veariskimäär realistlik eesmärk, võttes arvesse kontrollide maksumust,
eeskirjade keerukuse vähendamiseks kavandatavaid lihtsustamismeetmeid ning
uurimisprojektide hüvitamiskuludega kaasnevat riski. Programmide kehtivusaja
lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditite ning sissenõudmiste ja
korrigeerimiste mõju, on seatud lõppeesmärk saavutada jääkveamäär 2 %-le
võimalikult lähedal.
Programmi
„Horisont 2020” kohaste kulude järelauditite strateegias võetakse seda
eesmärki arvesse. Nimetatud strateegia põhineb
finantsauditil, mille käigus kontrollitakse kogu programmi kulude ühtset
esinduslikku valimit, mida täiendab riskikaalutluste põhjal koostatud valim.
Järelauditeid
tehakse kokku vaid nii palju, kui on hädavajalik nimetatud eesmärgi
saavutamiseks ja strateegia elluviimiseks. Järelaudititega
seotud tegevuse juhtimine tagab selle, et seoses audititega langeb osalejatele
võimalikult väike koormus. Komisjon leiab lähtealusena, et kogu programmiperioodi
vältel tuleks teha audit kuni 7 %-le programmis „Horisont 2020”
osalejatest. Varasemad kogemused on näidanud, et auditeeritavate kulude hulk on
märgatavalt suurem.
Seaduslikkust
ja korrektsust käsitlevate järelauditite strateegiat täiendavad süvendatud teaduslik
hindamine ja pettusevastane strateegia (vt punkt 2.3).
See
stsenaarium põhineb eeldusel, et lihtsustamismeetmeid otsustusprotsessis
oluliselt ei muudeta.
Märkus: see osa puudutab vaid toetuste haldamist, riigihangete kaudu
rakendatavate haldus- ja tegevuskulude puhul on aktsepteeritava vigade
esinemise riski ülemmäär 2 %.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Teadusuuringute
ja innovatsiooni eelarve täitmise eest vastutavad peadirektoraadid on täis
otsustavust võidelda pettuse vastu kõigil toetuste haldamise protsessi
etappidel. Nad kasutavad enda välja töötatud
pettusevastaseid strateegiaid, mis sisaldavad jälitusteabe paremat kasutamist,
eriti tänapäevaste infotehnoloogiavahendite abil, ning töötajate koolitamist ja
teavitamist. Välja on töötatud sanktsioonid, et pettust ära hoida, ning samuti
pettuse tuvastamisel kohaldatavad asjakohased karistused. Selliste
jõupingutuste tegemisega jätkatakse. Programmi „Horisont 2020” kohta
esitatud ettepanekuid on kontrollitud seoses pettusekindlusega ja hinnatud on
nende mõju. Üldjoontes peaksid kavandatud meetmed – eelkõige suurem
rõhuasetus riskipõhisele auditile ning süvendatud teaduslik hindamine ja
kontroll – pettusevastasele võitlusele kasuks tulema.
Tuleks
toonitada, et tuvastatud pettust on kogukuludega võrreldes väga vähe, ent
teadusuuringute eelarve täitmise eest vastutavad peadirektoraadid on seadnud
sellegipoolest sihiks selle vastu võidelda.
Komisjon
astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate
meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa
kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade
eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
karistustega.
Komisjonil
või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal
ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on
programmi raames rahastatud liidu vahenditest.
Euroopa
Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või
kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad
toimuma määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk
on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest
rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud
Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
Ilma
et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide
ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega
ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva [otsuse/määruse] rakendamisest
tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt
õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread (ei kohaldata)
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus………………………...………] || Liigendatud/liigendamata[45] || EFTA[46] riigid || Kandidaatriigid[47] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || Halduskulud Kaudne teadustegevus XX 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud XX 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad XX 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud Otsene teadustegevus 10 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud 10 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad 10 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud 10 01 05 04 Muud kulud seoses peamise teadustaristuga[48]   || Liigendamata assigneeringud || JAH || JAH || JAH || JAH
   || Tegevuskulud XX 02 01 01 Horisontaalsed meetmed   Tipptasemel teadus 08 02 02 01 Euroopa Teadusnõukogu 15 02 02 00 Marie Curie meetmed – teadlaste oskused, väljaõpe ja karjääriarendus 08 02 02 02 Euroopa teadusuuringute infrastruktuurid (sealhulgas e-teadusruum) 09 02 02 01 Euroopa teadusuuringute infrastruktuurid (sealhulgas e-teadusruum) 08 02 02 03 Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad 09 02 02 02 Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad   Juhtpositsioon tööstuses 08 02 03 01 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas 09 02 03 00 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas 02 02 02 01 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas 08 02 03 02 Riskikapitali kättesaadavus 02 02 02 02 Riskikapitali kättesaadavus 08 02 03 03 Innovatsioon VKEdes 02 02 02 03 Innovatsioon VKEdes   Ühiskonnaprobleemid 08 02 04 01 Tervishoid, demograafiline muutus ja heaolu 08 02 04 02 Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus 05 02 01 00 Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus 08 02 04 03 Turvaline, puhas ja tõhus energia 32 02 02 00 Turvaline, puhas ja tõhus energia 08 02 04 04 Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport 06 02 02 00 Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport 08 02 04 05 Kliimameetmed ja ressursitõhusus 07 02 02 00 Kliimameetmed ja ressursitõhusus 02 02 03 01 Kliimameetmed ja ressursitõhusus 08 02 04 06 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond 02 02 03 02 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond 09 02 04 00 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond 15 02 03 00 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut 10 02 01 00 Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda || Liigendatud assigneeringud || JAH || JAH || JAH || JAH
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || [Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv]
 Peadirektoraadid: Teadusuuringud ja innovatsioon / Infoühiskond ja meedia / Haridus ja kultuur / Ettevõtlus ja tööstus / Energeetika/ Liikuvus ja transport / Põllumajandus ja maaelu areng / Teadusuuringute Ühiskeskuse otsene teadustegevus / Keskkond || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||
 Horisontaalsed meetmed
 XX 02 01 01 || Kulukohustused || (1a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Maksed || (2a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 08 02 02 01 Euroopa Teadusnõukogu || Kulukohustused || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 ||   || 14139,641
 Maksed || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Euroopa teadusuuringute infrastruktuurid (sealhulgas e-teadusruum) || Kulukohustused || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 ||   || 1680,784
 Maksed || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad**   09 02 02 02 Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad** || Kulukohustused || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 ||   || 3301,921
 Maksed || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas || Kulukohustused || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 ||   || 4586,474
 Maksed || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Riskikapitali kättesaadavus** 02 02 02 02 Riskikapitali kättesaadavus** || Kulukohustused || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 ||   || 3768,450
 Maksed || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 Innovatsioon VKEdes** 02 02 02 03 Innovatsioon VKEdes** || Kulukohustused || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 ||   || 659,320
 Maksed || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Tervishoid, demograafiline muutus ja heaolu || Kulukohustused || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 ||   || 8551,612
 Maksed || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus** 05 02 01 00 Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus, mere- ja merendusuuringud ning biomajandus** || Kulukohustused || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 ||   || 4422,444
 Maksed || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Turvaline, puhas ja tõhus energia** 32 02 02 00 Turvaline, puhas ja tõhus energia** || Kulukohustused || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 ||   || 6158,614
 Maksed || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport** 06 02 02 00 Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport** || Kulukohustused || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 ||   || 7245,052
 Maksed || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Kliimameetmed ja ressursitõhusus** 02 02 03 01 Kliimameetmed ja ressursitõhusus** 07 02 02 00 Kliimameetmed ja ressursitõhusus** || Kulukohustused || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 ||   || 3365,830
 Maksed || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond** 09 02 04 00 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond** 02 02 03 02 Kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond** || Kulukohustused || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 ||   || 4067,754
 Maksed || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Euroopa teadusuuringute infrastruktuurid (sealhulgas e-teadusruum) || Kulukohustused || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 ||   || 958,622
 Maksed || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas || Kulukohustused || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 ||   || 8456,112
 Maksed || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas || Kulukohustused || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 ||   || 1636,048
 Maksed || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Marie Curie meetmed – teadlaste oskused, väljaõpe ja karjääriarendus || Kulukohustused || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 ||   || 6126,659
 Maksed || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 15 02 03 00 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut* || Kulukohustused || (1r) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || [497,465]* || [554,83]* || [599,78]* ||   || 1453,199
 Maksed || (2r) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 188,916 + [243,863]* || [482,704]* || [521,806]* || [403,684]* || 1453,199
 10 02 01 00 Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda || Kulukohustused || (1s) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 ||   || 241,311
 Maksed || (2s) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
* Lisasumma suuruses 1652,057 miljonit eurot
antakse soovituslikult pro rata põhimõttel prioriteedi
„Ühiskonnaprobleemid” ja erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja
tööstusliku tehnoloogia vallas” eelarvest ja mis vaadatakse artikli 26 lõike 1
kohaselt läbi.
** Jaotus peadirektoraatide lõikes ei ole
praeguses etapis veel kindlaks määratud.
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 9570,455 || 10155,782 || 10814,513 || 11489,691 || 12194,753 || 12926,590 || 13668,077 ||   || 80819,860
 Maksed || (5) || 1802,849 || 6502,665 || 8079,171 || 9906,943 || 10785,6 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 80819,860
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||
 XX 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud* || (6a) || 226,187 || 230,711 || 235,325 || 240,031 || 244,832 || 249,729 || 254,723 ||   || 1681,538
 XX 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad* || (6b) || 169,252 || 232,572 || 258,456 || 289,571 || 316,454 || 341,909 || 376,531 ||   || 1984,745
 XX 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud* || (6c) || 138,404 || 162,149 || 172,823 || 185,361 || 196,450 || 207,073 || 220,939 ||   || 1283,199
 10 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 ||   || 1180,031
 10 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 ||   || 256,781
 10 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 ||   || 485,545
 10 01 05 04 Muud kulud seoses peamise teadustaristuga || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 ||   || 48,703
  Haldusassigneeringud KOKKU || 6 || 791,672 || 890,780 || 939,700 || 996,049 || 1047,057 || 1096,523 || 1158,759 ||   || 6920,542
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 ||   || 87740,402
 Maksed || =5+ 6 || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
* Need näitajad põhinevad õigusaktidega ettenähtud
maksimaalsete halduskulude peaaegu täielikul ärakasutamisel. Need on esitatud
näitlikustamise eesmärgil, et kajastada kõnealuste summade eest palgatavate
töötajate arvu.
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Maksed || (5) || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Maksed || =5+ 6 || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || "Halduskulud "
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 <.......> peadirektoraat ||
  Personalikulud || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
  Muud halduskulud || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 <...> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta ≥2021 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 ||   || 87740,402
 Maksed || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[49] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[50] „Tipptasemel teadus” ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 „Tipptasemel teadus” kokku ||   || 2965,755 ||   || 3158,119 ||   || 3374,440 ||   || 3725,105 ||   || 4072,852 ||   || 4326,913 ||   || 4584,446 ||   || 26207,628
 ERIEESMÄRK nr 2 „Juhtpositsioon teaduses” ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 „Juhtpositsioon teaduses” kokku ||   || 2271,175 ||   || 2406,774 ||   || 2559,714 ||   || 2716,437 ||   || 2880,127 ||   || 3050,036 ||   || 3222,143 ||   || 19106,407
 ERIEESMÄRK nr 3 „Ühiskonnaprobleemid” ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 3 „Ühiskonnaprobleemid” kokku ||   || 4033,565 ||   || 4233,731 ||   || 4457,207 ||   || 4541,423 ||   || 5206,640 ||   || 5513,803 ||   || 5824,934 ||   || 33811,304
 ERIEESMÄRK nr 4 „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda” ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 4 „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda” kokku ||   || 32,459 ||   || 33,108 ||   || 33,771 ||   || 34,445 ||   || 35,134 ||   || 35,838 ||   || 36,554 ||   || 241,311
 ERIEESMÄRK nr 5 „Teadmiste kolmnurga integreerimine” (Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 5 „Teadmiste kolmnurga integreerimine” (Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut) kokku ||   || 267,5 ||   || 324,050 ||   || 389,380 ||   || 472,280 ||   || [497,46] ||   || [554,832] ||   || [599,777] ||   || 1453,199
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   || 9570,455 ||   || 10155,782 ||   || 10814,513 ||   || 11489,691 ||   || 12194,753 ||   || 12926,590 ||   || 13668,077 ||   || 80819,860
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 [51] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Personalikulud || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Muud halduskulud || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST välja jäävad kulud[52] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud* || 581,406 || 655,330 || 692,112 || 734,426 || 772,821 || 810,108 || 856,892 || 5103,095
 Muud halduskulud* || 210,266 || 235,449 || 247,589 || 261,622 || 274,237 || 286,415 || 301,868 || 1817,447
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
 KOKKU** || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
* Need näitajad põhinevad õigusaktidega ettenähtud
maksimaalsete halduskulude peaaegu täielikul ärakasutamisel. Need on esitatud
näitlikustamise eesmärgil, et kajastada kõnealuste summade eest palgatavate
töötajate arvu.
** Kõnealuseid näitajaid võib kavandatud väliste
ressursside kasutamise tulemusel kohandada.
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)** || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[53] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[54] || - peakorteris[55] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)* || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631
* Eespool esitatud
näitajaid on kavandatud väliste ressursside kasutamise tulemusel kohandada.
** EIT ja innovatsiooni rakendamisega seotud
töökoormus vastab hinnanguliselt 100-le ametikohtade loetelus olevale kohale komisjoni
jaoks.
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet
haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus,
arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Kõiki ametnikke ja ajutisi töötajaid kasutatakse programmi „Horisont 2020” eesmärkide saavutamiseks kogu protsessi jooksul – alates tööprogrammi ettevalmistamisest kuni tulemuste levitamiseni aastatel 2014–2020. Need personaliressursid hõlmavad kõiki eri täitmisviiside vajadusi, nagu on märgitud finantsselgituse punktis 1.7.
 Koosseisuvälised töötajad || Kõiki koosseisuväliseid töötajaid kasutatakse programmi „Horisont 2020” eesmärkide saavutamiseks kogu protsessi jooksul – alates tööprogrammi ettevalmistamisest kuni tulemuste levitamiseni aastatel 2014–2020. Need personaliressursid hõlmavad kõiki eri täitmisviiside vajadusi, nagu on märgitud finantsselgituse punktis 1.7.
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Ei kohaldata
.
–
¨  Ettepaneku/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[56]
Ei kohaldata
.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || Programmiga ühinenud kolmandad riigid ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU* || Pm
* Kahepoolsed assotsiatsioonilepingud ei ole
veel kindlaks määratud ning seepärast lisatakse need hiljem.

3.3.      Hinnanguline mõju tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
þ  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
þ         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[57]
 Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 Artikkel 6011 Artikkel 6012 Artikkel 6013 Artikkel 6031 ||   || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
* Kahepoolsed assotsiatsioonilepingud ei ole veel
kindlaks määratud ning seepärast lisatakse need hiljem.
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
02 03 01 Assigneeringud,
mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
05 03 01 Assigneeringud,
mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
06 03 01 Assigneeringud,
mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
07 03 01 Assigneeringud,
mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
08 04 01 Assigneeringud,
mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
09 03 01 Assigneeringud,
mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
10 02 02 Assigneeringud,
mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
15 03 01 Assigneeringud,
mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
32 03 01 Assigneeringud,
mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
Teatavad
assotsieerunud riigid võivad assotsieerimislepingute kaudu eraldada
raamprogrammi rahastamiseks täiendavaid vahendeid. Arvutusmeetod on kõnealustes
assotsiatsioonilepingutes kokku lepitud ning see ei pruugi kõigis lepingutes
samasugune olla. Enamikul juhtudel põhinevad arvutused assotsieerunud riigi
SKP-l võrreldes liikmesriigi SKPga; kõnealust protsenti kohaldatakse üldise
tegevuseelarve suhtes.
[1]               KOM(2011) 500 (lõplik).
[2]               ELT C , , lk .
[3]               ELT C , , lk .
[4]               KOM(2010) 2020.
[5]               P7 TA(2011)0401.
[6]               P7 TA(2011)0236.
[7]               P7 TA(2011)0256.
[8]               P7 TA(2011)0401.
[9]               ERAC 1210/11.
[10]             RK 67/2011.
[11]             EMSK 1163/2011.
[12]             KOM(2011) 48.
[13]             KOM(2011) 500.
[14]             K(2005)
576 (lõplik), 11.3.2005
[15]             ELT L 124, 30.5.2003, lk 36.
[16]             KOM(2008) 394.
[17]             ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.
[18]             EÜT L 97, 9.4.2008, lk 1.
[19]             ELT L [], [], lk [].
[20]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[21]             ESFRI
Strategy Report on Research Infrastructure – Roadmap 2010.
[22]             KOM(2009) 512.
[23]             KOM(2010) 245.
[24]             KOM(2011) 112 (lõplik).
[25]             KOM(2011) 152.
[26]             KOM(2011)
0112.
[27]             KOM(2011)
112.
[28]             KOM(2009)
519.
[29]             Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 4. hinnanguaruanne, 2007,
(www.ipcc.ch).
[30]             KOM(2011) 112.
[31]             KOM(2009) 147.
[32]             KOM(2011) 25.
[33]             KOM(2009) 400.
[34]             KOM(2007) 575 (lõplik).
[35]             Direktiiv 2008/56/EÜ.
[36]             KOM(2010)
245.
[37]             KOM(2010) 491 (lõplik).
[38]             Juhtalgatuse „Innovatiivne liit” 2010. aasta tulemustabel.
[39]             KOM(2011) 274 (lõplik).
[40]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB –
tegevuspõhine eelarvestamine.
[41]             Vastavalt
finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[42]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele
veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[43]             Määratletud
finantsmääruse artiklis 185.
[44]             http://www.trust-researchers.eu/
[45]             Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[46]             EFTA –
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[47]             Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
[48]             JRC
taotleb uut eelarverida taristuinvesteeringute jaoks. Enamik JRC rajatisi
pärineb 1960. ja 1970. aastatest ega ole enam ajakohased. Sellest tulenevalt
peab JRC vastavalt oma mitmeaastasele tööprogrammile ehitama uusi rajatisi ja
ajakohastama olemasoleva taristu kooskõlas ELi ohutus- ja
julgeolekustandarditega ning EL nn 20/20/20-keskkonnaeesmärkidega. JRC on
kehtestanud taristuarenduskava aastateks 2014–2020, milles määratakse kindlaks
investeerimisvajadused kuni aastani 2020 kõikides JRC tegevuskohtades ning neid
vajadusi kajastatakse kõnealusel uuel kavandataval eelarvereal.
[49]             Väljunditena
käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[50]             Vastavalt
punktis 1.4.2 nimetatud Erieesmärkidele.
[51]             Aasta,
mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[52]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[53]             Lepingulised
töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored
eksperdid delegatsioonides.
[54]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised
B..A read).
[55]             Peamiselt
struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa
Kalandusfond.
[56]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[57]             Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.