               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.10.2020
            COM(2020) 633 final
            2020/0284(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse ELi nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga asutatud ühisnõukogus seoses teatavate majanduspartnerluslepingu IV lisas loetletud kvootide kohandamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks ELi nimel Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga (edaspidi „majanduspartnerlusleping“ või „leping“) asutatud ühisnõukogus võetav seisukoht seoses teatavate majanduspartnerluslepingu IV lisas loetletud toodete kvootide kohandamisega majanduspartnerluslepingu artikli 35 kohaldamiseks.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Majanduspartnerluslepingu artiklis 35 on sätestatud, et Lõuna-Aafrika tolliliit (edaspidi „SACU“) võib kaitsemeedet kohaldada imporditollimaksuna, kui majanduspartnerluslepingu IV lisas loetletud ja EList pärit põllumajandustoote impordimaht SACUsse ületab kaheteistkuulise perioodi jooksul asjaomase toote kõnealuses lisas nimetatud kvooti.

               Majanduspartnerluslepingu IV lisa sisaldab tabelit, milles on loetletud kahekümne kolme (23) toote kvoodid kaheteistkümneks (12) aastaks („aasta 1“, „aasta 2“ jne). Tabeli joonealuses märkuses 1 on märgitud, et „tärniga tähistatud tariifiridade puhul vastab aasta 1 kvoot EList SACUsse suunatud impordi eelneva kolme (3) aasta keskmisele, kui käesoleva lepingu jõustumise kuupäev on pärast 2015. aastat. Järgmiste aastate (pärast aastat 1) kvoote kohandatakse proportsionaalselt käesolevas tabelis esitatud kvootidega“.

               Majanduspartnerluslepingu artikli 113 lõikes 8 on sätestatud, et „kui lepinguosalised otsustavad lepingut kuni selle jõustumiseni ajutiselt kohaldada, käsitatakse kõiki käesoleva lepingu viiteid selle jõustumiskuupäevale viitena kuupäevale, mil kõnealune ajutine kohaldamine kehtima hakkab“.

               Majanduspartnerluslepingut kohaldatakse ajutiselt alates 10. oktoobrist 2016. Seega tuleks majanduspartnerluslepingu IV lisas loetletud üheteistkümne (11) toote (tähistatud tärniga) kvoote kohandada vastavalt IV lisa tabeli joonealusele märkusele.

               2.2.ELi-SADC majanduspartnerluslepingu ühisnõukogu

               Majanduspartnerluslepingu artikliga 100 on asutatud ühisnõukogu, „mis tegeleb käesoleva lepingu rakendamise järelevalve ja juhtimisega“.

               Lepingu artikli 101 lõikes 1 on sätestatud, et „ühisnõukogusse kuuluvad ühelt poolt ELi nõukogu asjaomased liikmed ja Euroopa Komisjoni asjaomased liikmed või nende esindajad ja teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide asjaomased ministrid või nende esindajad“.

               Artikli 101 lõikes 3 on loetletud ühisnõukogu ülesanded:

               (a)vastutada käesoleva lepingu toimimise ja rakendamise eest ning jälgida selle eesmärkide täitmist;

               (b)uurida kõiki käesolevast lepingust tulenevaid suuremaid probleeme, mis pakuvad huvi mõlemale lepinguosalisele ja mõjutavad nendevahelist kaubandust;

               (c)uurida lepinguosaliste ettepanekuid ja soovitusi käesoleva lepingu läbivaatamiseks;

               (d)anda asjakohaseid soovitusi;

               (e)jälgida lepinguosaliste vaheliste majandus- ja kaubandussuhete arengut;

               (f)jälgida ja hinnata, milline mõju on käesoleva lepingu koostöösätetel säästvale arengule;

               (g)jälgida edusamme kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustes;

               (h)kehtestada oma töökord;

               (i)kehtestada kaubandus- ja arengukomitee töökord;

               (j)valvata kaubandus- ja arengukomitee tegevuse järele ning

               (k)täita kõiki muid käesolevas lepingus ettenähtud ülesandeid.

               Vastavalt lepingu artikli 102 lõikele 1 on ühisnõukogul õigus teha otsuseid kõikides kõnealuse lepinguga hõlmatud küsimustes. Majanduspartnerluslepingu IV lisa joonealuse märkuse 1 kohaselt võetakse vastu otsus tärniga märgitud toodete kvootide kohandamiseks, kui majanduspartnerluslepingu jõustumise kuupäev on pärast 2015. aastat (nagu käesoleval juhul).

               2.3.Majanduspartnerluslepingu ühisnõukogu kavandatav otsus

               ELi-SADCi majanduspartnerluslepinguga moodustatud kaubandus- ja arengukomitee (mille ülesanne on abistada ühisnõukogu tema kohustuste täitmisel ja mis koosneb tavaliselt lepinguosaliste esindajatest kõrgemate ametnike tasandil) viiendal kohtumisel jõudsid lepinguosalised mitteametlikule kokkuleppele põllumajanduse kaitsemeetmete rakenduskünniste kohandamises vastavalt majanduspartnerluslepingu IV lisa joonealusele märkusele 1. Ühisnõukogu kinnitas selle kokkuleppe oma esimesel istungil 19. veebruaril 2019 ja otsustas, et võtab sellekohase otsuse vastu kirjaliku menetluse teel või elektrooniliselt, nagu on ette nähtud ühisnõukogu kodukorras. Sellega seoses kohustusid SADC majanduspartnerluslepingu riigid edastama ühisnõukogu otsuse eelnõu ELile 15. märtsiks 2019. EL sai sellise eelnõu umbes aasta hiljem, 19. veebruaril 2020.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kavandatava nõukogu otsusega määratakse kindlaks majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühisnõukogus ELi nimel võetav seisukoht seoses majanduspartnerluslepingu IV lisas loetletud teatavate kvootide kohandamisega.

               Kõnealune seisukoht põhineb majanduspartnerluslepingu osaliste esialgsel kokkuleppel, milleni jõuti majanduspartnerluslepingu ühisnõukogu esimesel istungil.

               Kavandatav reguleerimisese puudutab kaubanduspoliitikat ja selles valdkonnas on liidul ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 alusel ainupädevus.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühisnõukogu on loodud majanduspartnerluslepingu alusel.

               Ühisnõukogu poolt vastu võetaval otsusel on õiguslikud tagajärjed. Kui kavandatav muudatus vastu võetakse, on sellel rahvusvahelise õiguse normide kohaselt õiguslikud tagajärjed vastavalt lepingu artiklile 35 ja IV lisale.

               Kavandatava otsusega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava otsuse eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava otsusega taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava otsuse eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava otsuse avaldamine

               Kuna ühisnõukogu otsusega muudetakse majanduspartnerluslepingut, on asjakohane avaldada otsus pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0284 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse ELi nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga asutatud ühisnõukogus seoses teatavate majanduspartnerluslepingu IV lisas loetletud kvootide kohandamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (edaspidi „SADC“) majanduspartnerluslepingu riikide vaheline majanduspartnerlusleping
                  1
                (edaspidi „leping“) allkirjastati Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide poolt 10. juunil 2016.

               (2)Lepingut kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

               (3)Vastavalt lepingu artikli 102 lõikele 1 on ühisnõukogul õigus teha otsuseid kõikides kõnealuse lepinguga hõlmatud küsimustes. Vastavalt artikli 101 lõike 3 punktidele h ja i kehtestab ühisnõukogu oma töökorra ning kaubandus- ja arengukomitee töökorra.

               (4)Lepingu artiklis 35 on sätestatud, et Lõuna-Aafrika tolliliit (edaspidi „SACU“) võib kaitsemeedet kohaldada imporditollimaksuna, kui majanduspartnerluslepingu IV lisas loetletud ja EList pärit põllumajandustoote impordimaht SACUsse ületab kaheteistkuulise perioodi jooksul asjaomase toote kõnealuses lisas nimetatud kvooti.

               (5)Majanduspartnerluslepingu IV lisa joonealuse märkusega 1 on ette nähtud, et tärniga tähistatud tariifiridade puhul tuleb kvoote kohandada, kui leping jõustub pärast 2015. aastat,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel ühisnõukogus võetav seisukoht seoses teatavate majanduspartnerluslepingu IV lisas loetletud ja tärniga tähistatud toodete kvootide kohandamisega majanduspartnerluslepingu artikli 35 kohaldamiseks põhineb ühisnõukogu otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel (ELT L 250, 16.9.2016, lk 3).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.10.2020
            COM(2020) 633 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse ELi nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga asutatud ühisnõukogus seoses teatavate majanduspartnerluslepingu IV lisas loetletud kvootide kohandamisega

               EELNÕU

               ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU

               JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING
               TEISELT POOLT SADC MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU RIIKIDE
               VAHELISE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGUGA
               LOODUD ÜHISNÕUKOGU
               OTSUS nr 2/2020,

               millega võetakse vastu rakenduskünnised kaitsemeetmete kohaldamiseks kõlblike ja tärniga tähistatud toodete puhul vastavalt lepingu IV lisa joonealusele märkusele 1

               ÜHISNÕUKOGU,

               Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikleid 35 ja 102 ning ühisnõukogu otsust nr 1/2019 (ühisnõukogu kodukord),

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kooskõlas lepingu IV lisa joonealuse märkusega 1 kohandatakse lepingu artikli 35 kohaldamiseks tärniga tähistatud toote kvoote vastavalt käesoleva otsuse lisale.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

                        Ühisnõukogu nimel

                        SADC majanduspartnerluslepingu riikide esindaja

                        ELi esindaja

                        PEGGY O. SERAME

                        VALDIS DOMBROVSKIS

                        Kuupäev:

                        Kuupäev:

               Lisa: Lepingu IV lisas esitatud kohandatud kvoodid (tonnides) (ELi-SADC majanduspartnerlusleping, L 250/1917–1918)

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Tariifiread

                        Aasta 1

                        Aasta 2

                        Aasta 3

                        Aasta 4

                        Aasta 5

                        Aasta 6

                        Aasta 7

                        Aasta 8

                        Aasta 9

                        Aasta 10

                        Aasta 11

                        Aasta 12

                        02062100

                        100

                        110

                        121

                        133

                        146

                        161

                        177

                        195

                        215

                        237

                        261

                        287

                        02062900

                        1 005

                        1 106

                        1 206

                        1 307

                        1 407

                        1 508

                        1 609

                        1 709

                        1 810

                        1 910

                        2 011

                        2 111

                        02064900

                        5 000

                        5 500

                        6 000

                        6 500

                        7 000

                        7 500

                        8 000

                        8 500

                        9 000

                        9 500

                        10 000

                        10 500

                        11041910

                        150

                        165

                        182

                        200

                        220

                        242

                        266

                        293

                        322

                        354

                        390

                        429

                        11071010

                        2 373

                        2 613

                        2 874

                        3 161

                        3 478

                        3 825

                        4 204

                        4 628

                        5 089

                        5 595

                        6 152

                        6 771

                        04012007

                        6 353

                        6 986

                        7 701

                        8 457

                        9 315

                        10 234

                        11 256

                        12 379

                        13 625

                        14 973

                        16 485

                        18 119

                        20011000

                        1 302

                        1 432

                        1 576

                        1 732

                        1 905

                        2 096

                        2 305

                        2 536

                        2 791

                        3 069

                        3 376

                        3 714

                        20019010

                        270

                        297

                        328

                        360

                        396

                        436

                        480

                        527

                        580

                        638

                        701

                        771

                        180631

                        3 046

                        3 350

                        3 655

                        3 959

                        4 264

                        4 569

                        4 873

                        5 178

                        5 482

                        5 787

                        6 091

                        6 396

                        180632

                        938

                        1 032

                        1 126

                        1 220

                        1 314

                        1 408

                        1 501

                        1 595

                        1 689

                        1 783

                        1 877

                        1 971

                        180690

                        7 196

                        7 916

                        8 635

                        9 355

                        10 074

                        10 794

                        11 514

                        12 233

                        12 953

                        13 672

                        14 392

                        15 112


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.10.2020
            COM(2020) 655 final
            2020/0294(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Kanada ühises tollikoostöö komitees seoses Kanada programmi „Partners in Protection“ ja Euroopa Liidu volitatud ettevõtjate programmi vastastikust tunnustamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ELi-Kanada ühises tollikoostöö komitees võetav seisukoht seoses Kanada programmi „Partners in Protection“ ja Euroopa Liidu volitatud ettevõtjate programmi vastastikust tunnustamist käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Ühenduse ja Kanada vaheline tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise leping ning Euroopa Liidu ja Kanada vaheline tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö leping

               Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepingu (edaspidi „CMAA“) eesmärk on arendada kahepoolset tollikoostööd, mis hõlmab kõiki tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud küsimusi, ning anda õiguslik alus vastastikusele haldusabile. CMAA jõustus 1998. aastal.

               2.2.Euroopa Liidu ja Kanada vaheline tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö leping

               Euroopa Liidu ja Kanada vahelise tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö lepingu (edaspidi „SCSA“) eesmärk on parandada tarneahela turvalahendusi, mis omakorda suurendavad tollivaldkonna tõhusust, et tagada kogu tarneahela turvalisus ja hõlbustada seaduslikku kahepoolset kaubandust. SCSA jõustus 2014. aastal.

               2.3.Ühine tollikoostöö komitee

               Ühine tollikoostöö komitee, mis loodi CMAA artikli 20 alusel, koosneb ELi ja Kanada tolliasutuste esindajatest. SCSA artikli 5 kohaselt on ühisel tollikoostöö komiteel õigus võtta vastu otsuseid riskijuhtimismeetodite, riskistandardite, turvakontrollide ja kaubanduspartnerluse programmide vastastikuse tunnustamise kohta.

               2.4.Ühise tollikoostöö komitee kavandatav akt

               Oma viiendal koosolekul, mis peaks toimuma 2020. aasta sügisel, võtab ühine tollikoostöö komitee vastu otsuse Kanada programmi „Partners in Protection“ ja Euroopa Liidu volitatud ettevõtjate programmi vastastikuse tunnustamise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on tugevdada rahvusvaheliste tarneahelate turvalisust kogu nende ulatuses, võimaldades tolliasutustel rakendada tõhusamat piirikontrolli, hõlbustades samal ajal seaduslikku kaubandust.

               Kavandatud akt muutub lepinguosalistele siduvaks vastavalt SCSA artiklile 5 koostoimes CMAA artikliga 20.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Volitatud ettevõtjaid käsitlev Euroopa Liidu õigusakt võeti vastu ühenduse tolliseadustiku muudatusega (2005. aasta aprillis vastuvõetud määrus (EÜ) nr 648/2005). Volitatud ettevõtja programmi praegune õigusraamistik on ette nähtud liidu tolliseadustikuga ja selle rakendussätetega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013); komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärusega (EL) 2015/2447; komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2015/2446 ning seda täiendavate volitatud ettevõtja suunistega, mis on vastu võetud ja mida tolli eksperdirühmas korrapäraselt ajakohastatakse. Selliste kaubanduspartnerluse programmide nagu volitatud ettevõtja programmi eesmärk on lihtsustada nende kauplejate tegevust, kes võtavad nõuetekohaseid meetmeid, et tagada oma tegevuse turvalisus rahvusvahelises tarneahelas. ELi volitatud ettevõtjate andmebaasi kohaselt oli 2019. aasta lõpuks enam kui 9000 ELi ettevõtjat saanud turvalisuse ja julgeoleku valdkonna volitatud ettevõtja staatuse.

               Kaubanduspartnerluse programmide vastastikune tunnustamine suurendab kogu tarneahela turvalisust ja soodustab kaubandust. Sellega toetatakse Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistikus (edaspidi „SAFE raamistik”) kokkulepitud lähenemisviisi. Selles võetakse arvesse ELi ja kogu maailma äriringkondade nõudmist, et standardeid rakendataks ühtemoodi ning hoitaks ära riigispetsiifiliste nõuete ja tavade levikut.

               ELi ja Kanada kaubanduspartnerluse programmide vastastikune tunnustamine on pikaajaline kahepoolne tollikoostöö projekt, mida toetavad ELi ettevõtjad, kes osalevad Atlandi-üleses kaubanduses Kanadaga, ning ELi liikmesriigid ja Kanada. Komisjon ja Kanada Piirivalveamet (CBSA) alustasid vastastikuse tunnustamisega seotud koostööd 2014. aastal, kui jõustus SCSA. Kanada programmi „Partners in Protection“ ja Euroopa Liidu volitatud ettevõtjate programmi võrreldi põhjalikult, samuti tehti mitu ühist valideerimiskülastust ELis ja Kanadas. Kanada programmi „Partners in Protection“ ja ELi volitatud ettevõtjate programmi samaväärsuse hindamine viidi lõpule 2015. aastal ning järeldused programmide samaväärsuse kohta kinnitati 2019. aastal, kui mõlemad pooled andsid teineteisele ajakohastatud teavet oma kaubanduspartnerluse programmide viimaste suundumuste kohta.

               ELi ja Kanada 17.–18. juuli 2019. aasta tippkohtumise ühisdeklaratsioonis märgiti, et EL ja Kanada on rahul volitatud ettevõtjate programmide vastastikuse tunnustamise üle peetavatel läbirääkimistel tehtud edusammudega ning kohustuvad vastastikuse tunnustamise menetluse kiiresti lõpule viima. Lisaks märgiti, et vastastikune tunnustamine lihtsustaks piiriületusprotsesse ja suurendaks tarneahela turvalisust Kanada ja Euroopa registreeritud ettevõtjate jaoks ning toimiks paralleelselt ELi ja Kanada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepinguga, et veelgi hõlbustada Atlandi-ülest kahepoolset kaubandust.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühine tollikoostöö komitee on lepinguga, st CMAAga ettenähtud organ.

               Akt, mille ühine tollikoostöö komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.

               Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv vastavalt SCSA artiklile 5 koostoimes CMAA artikliga 20.

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta CMAA institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207, eelkõige selle artikli lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 207, eelkõige selle artikli lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2020/0294 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Kanada ühises tollikoostöö komitees seoses Kanada programmi „Partners in Protection“ ja Euroopa Liidu volitatud ettevõtjate programmi vastastikust tunnustamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepingu (edaspidi „CMAA“) nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsusega 98/18/EÜ
                  2
                ja see jõustus 1. jaanuaril 1998.

               (2)CMAA artikli 2 kohaselt tuleb tolliasutustel teha võimalikult laiaulatuslikku tollikoostööd.

               (3)CMAA artikliga 20 asutatakse ühine tollikoostöö komitee, kes võib võtta tollikoostööks vajalikke meetmeid.

               (4)Euroopa Liidu ja Kanada vahelise tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö lepingu (edaspidi „SCSA“) sõlmis liit nõukogu 27. juuni 2013. aasta otsusega 2014/941/EL ja see jõustus 2014. aastal.

               (5)SCSA artikli 5 kohaselt on ühise tollikoostöö komiteel õigus võtta vastu otsuseid riskijuhtimismeetodite, riskistandardite, turvakontrollide ja kaubanduspartnerluse programmide vastastikuse tunnustamise kohta.

               (6)Tehakse ettepanek, et ühine tollikoostöö komitee võtaks oma viiendal koosolekul vastu otsuse Kanada programmi „Partners in Protection“ ja Euroopa Liidu volitatud ettevõtjate programmi vastastikuse tunnustamise kohta.

               (7)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühises tollikoostöö komitees võetav seisukoht, kuna otsus Kanada programmi „Partners in Protection“ ja Euroopa Liidu volitatud ettevõtjate programmi vastastikuse tunnustamise kohta on õigusliku toimega akt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepinguga loodud ühise tollikoostöö komitee koosolekul võetav seisukoht seoses Kanada programmi „Partners in Protection“ ja Euroopa Liidu volitatud ettevõtjate programmi vastastikuse tunnustamisega põhineb ühise tollikoostöö komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C–399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        ELT L 7, 13.1.1998, lk 37.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.10.2020
            COM(2020) 655 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Kanada ühises tollikoostöö komitees seoses Kanada programmi „Partners in Protection“ ja Euroopa Liidu volitatud ettevõtjate programmi vastastikust tunnustamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

               EELNÕU

               KANADA JA EUROOPA LIIDU ÜHISE TOLLIKOOSTÖÖ ÜHISKOMITEE OTSUS Nr [.../2020] KANADA PROGRAMMI „PARTNERS IN PROTECTION“ JA EUROOPA LIIDU VOLITATUD ETTEVÕTJATE PROGRAMMI VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE KOHTA

               ÜHINE TOLLIKOOSTÖÖ KOMITEE,

               võttes arvesse 4. detsembril 1997 Ottawas sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepingut (edaspidi „CMAA“), eriti selle artiklit 20, millega asutatakse ühine tollikoostöö komitee, mis koosneb CMAA osaliste tolliasutuste esindajatest,

               võttes arvesse 4. märtsil 2013 Brüsselis sõlmitud Euroopa Liidu ja Kanada vahelist tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö lepingut (edaspidi „SCSA“), eriti selle artiklit 5 ning artikli 4 punktide c, d ja f sätteid tarneahela turvalisuse programmide ja nendega seotud teabe- ja andmevahetuse vastastikuse tunnustamise kohta,

               tunnistades, et Euroopa Liit (edaspidi „EL“) ja Kanada (edaspidi koos „lepinguosalised“) on otsustanud tugevdada omavahelist tollikoostööd CMAA ja SCSA kohaselt;

               kinnitades lepinguosaliste kohustust lihtsustada kaubandust ja suurendada tarneahela turvalisust kaubanduspartnerluse programmide kaudu;

               kinnitades, et asjaomaste kaubanduspartnerluse programmide, nimelt Kanada programmi „Partners in Protection“ ja ELi volitatud ettevõtjate programmi vastastikune tunnustamine võimaldab oluliselt suurendada julgeolekut ja turvalisust ning soodustada kauba liikumist rahvusvahelises tarneahelas;

               kinnitades, et volitatud ettevõtjate programmi ja programmi „Partners in Protection“ aluseks on võetud Maailma Tolliorganisatsiooni poolt 2005. aasta juunis vastu võetud SAFE standardite raamistiku propageeritud rahvusvaheliselt tunnustatud julgeolekustandardid,

               võttes arvesse, et kohapealsed kontrollkäigud ning ELi volitatud ettevõtjate programmi ja Kanada programmi „Partners in Protection“ ühine hindamine on näidanud, et nende programmide julgeoleku ja ohutuse miinimumnõuded on omavahel kooskõlas ja võimaldavad saavutada samaväärseid tulemusi;

               võttes arvesse, et vastastikune tunnustamine võimaldab liidul ja Kanadal pakkuda soodustusi neile ettevõtjatele, kes on panustanud tarneahela turvalisusesse ning kes on asjaomaste programmide kohaselt volitatud ettevõtjad,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Mõisted

               Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „tolliasutus“ – SCSA artiklis 1 määratletud tolliasutus (edaspidi koos „tolliasutused“ ja eraldi „tolliasutus“);

               „ettevõtja“ – kaupade rahvusvahelise liikumisega seotud isik;

               „isikuandmed” – teave kindlakstehtud või kindlakstehtava isiku kohta;

               „programm“ –

               a) ELis: volitatud ettevõtjate programm, mis hõlmab turvalisuse ja julgeoleku valdkonna volitatud ettevõtja staatust (luba) ning tollilihtsustuse õigusega/turvalisuse ja julgeoleku valdkonna volitatud ettevõtja staatust (AEOC/AEOS) (luba);

               b) Kanadas: programm „Partners in Protection“ ning

               „programmiosalised“ – ettevõtjad, kellel on ELis volitatud ettevõtja staatus ja Kanadas programmi „Partners in Protection“ osalise staatus, vastavalt mõiste „programm“ määratlusele, kui neile viidatakse ühiselt.

               Artikkel 2

               Vastastikune tunnustamine ja otsuse rakendamine

               1. Lepinguosaline tunnustab oma tolliasutuse kaudu teise lepinguosalise programmi oma programmiga kooskõlas olevana ja samaväärsena ning kohtleb teise lepinguosalise programmiosalisi kooskõlas artikliga 4.

               2. Lepinguosalised rakendavad käesolevat otsust oma tolliasutuste kaudu.

               Artikkel 3

               Kooskõla

               Tolliasutused teevad koostööd, et säilitada nende programmide vaheline kooskõla ja samaväärsus, eelkõige järgmistes küsimustes:

               a) programmiosalise staatuse taotlemise menetlus;

               b) taotluste hindamine ning

               c) programmiosalise staatuse andmine ja selle haldamine.

               Artikkel 4

               Soodustused

               1. Iga tolliasutus näeb teise tolliasutuse programmiosalistele ette soodustused, mis on samaväärsed tema enda programmiosalistele antavate soodustustega.

               2. Lõikes 1 osutatud soodustused võivad olla:

               a) teise tolliasutuse programmis osaleva programmiosalise volitatud ettevõtja staatuse positiivne arvesse võtmine riski hindamisel, mistõttu võib väheneda inspekteerimiste ja kontrollide arv ning võidakse vajadusel rakendada muid turvalisuse ja julgeolekumeetmeid;

               b) teise tolliasutuse programmis osaleva programmiosalise volitatud ettevõtja staatuse positiivne arvesse võtmine, kui äripartnerite suhtes kehtivaid nõudeid hinnatakse taotlejate puhul, kes esitavad taotluse lepinguosalise enda programmi raames;

               c) püüe võtta arvesse teise tolliasutuse programmis osaleva programmiosalise volitatud ettevõtja staatust programmiosaliste ja nende saadetiste eeliskohtlemise tagamisel, juhul kui soodustusi andev tolliasutus seda asjakohaseks peab, mis võib hõlmata eelisjärjekorras läbivaatamist, kiirendatud töötlemist ja programmiosalistega seotud saadetiste kiirendatud vabasse ringlusse laskmist ning

               d) püüe luua ühine äritegevuse järjepidevuse mehhanism, et võimaldada programmiosalistele ja nende saadetistele kiiret tollivormistust, juhul kui soodustusi andev tolliasutus seda asjakohaseks peab, kui teenused taastatakse pärast rahvusvahelises kaubanduses aset leidnud häiret, mis on tingitud julgeolekualase valmisoleku taseme tõstmisest, piiride sulgemisest, loodusõnnetustest, ohtlikest hädaolukordadest või muudest suurematest ohujuhtumitest.

               3. Pärast artikli 7 lõikes 2 osutatud läbivaatamismenetlust võivad kummagi lepinguosalise tolliasutused koostöös lepinguosalise territooriumil asuvate teiste valitsusasutustega anda lisasoodustusi, mis võivad hõlmata protsesside ühtlustamist ja saadetiste piiril liikumise prognoositavuse suurendamist niivõrd, kui see on võimalik.

               4. Iga tolliasutus

               a) võib peatada teise tolliasutuse programmiosalistele käesoleva otsuse alusel antud soodustused;

               b) teatab mõistliku aja jooksul teisele tolliasutusele punktis a osutatud soodustuste peatamisest ja selle põhjustest ning

               c) võib soodustused punkti a alusel peatada üksnes põhjustel, mis on samaväärsed nendega, mille puhul ta peataks programmiosaliste osalemise oma programmis.

               5. Kui tolliasutus peab seda vajalikuks, teatab ta teise tolliasutuse programmis osalevate programmiosalistega seotud rikkumistest sellele teisele tolliasutusele, et viimane saaks kohe kontrollida, kas tema antud soodustused ja staatus on asjakohased.

               6. Täpsemalt ei takista käesolev otsus lepinguosalist või tolliasutust nõudmast teavet CMAA või muude lepinguosaliste vahelistes või tolliasutuste vahelistes suhetes kohaldatavate õigusaktide alusel.

               Artikkel 5

               Teabevahetus ja teavitamine

               1. Tolliasutused edendavad käesoleva otsuse tõhusaks rakendamiseks omavahelist suhtlemist alljärgnevalt:

               a) esitades teineteisele artikli 5 lõike 3 alusel oma programmis osalevate programmiosaliste andmed;

               b) andes üksteisele õigeaegselt teavet programmide toimimise ja arenguga seotud ajakohastuste kohta;

               c) vahetades teavet tarneahela turvalisuse põhimõtete ja sellega seotud suundumuste kohta ning

               d) tagades tõhusa teabevahetuse Euroopa Komisjoni pädevate talituste ja Kanada tolliameti vahel, et tõhustada tarneahela turvalisusega seotud riskijuhtimistavasid.

               2. Teabevahetus ja teavitamine käesoleva otsuse raames toimub Euroopa Komisjoni pädevate talituste ja Kanada tolliameti vahel, kui enne teabevahetust või teavitamist ei ole lepinguosalised vastastikku teisiti kokku leppinud.

               3. Pärast programmiosaliselt nõusoleku saamist saadab iga tolliasutus teisele tolliasutusele selle programmiosalise kohta üksnes järgmised andmed:

               a) nimi;

               b) aadress;

               c) liikmestaatus – kas tegemist on lubatud, peatatud, tühistatud või kehtetuks tunnistatud liikmestaatusega;

               d) kinnitamise või volitamise kuupäev, kui see on teada;

               e) kordumatu tunnusnumber (näiteks: PIP-number, EORI-number või volitatud ettevõtja loa number) ning

               f) muud üksikasjad, mille tolliasutused võivad ühiselt kindlaks määrata, kohaldades asjakohasel juhul vajalikke tagatisi.

               Täpsemalt ei sisalda punktis c esitatud üksikasjad peatamise, tühistamise või kehtetuks tunnistamise põhjuseid.

               4. Tolliasutused vahetavad lõikes 3 osutatud teavet süstemaatiliselt ja elektrooniliselt.

               Artikkel 6

               Teabe töötlemine

               1. Iga tolliasutus kohustub:

               a) kasutama käesoleva otsuse alusel saadud mis tahes teavet, sh isikuandmeid, üksnes selle otsuse rakendamise, sh järelevalve ja aruandluse eesmärgil, kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti ning

               b) olenemata alapunktist a saama teabe saatnud tolliasutuselt eelneva kirjaliku nõusoleku teabe kasutamiseks muul eesmärgil. Kui teavet kasutatakse muul eesmärgil, tuleb arvesse võtta kõnealuse asutuse ettenähtud piiranguid.

               2. Iga tolliasutus kohustub:

               a) käsitama käesoleva otsuse alusel saadud teavet konfidentsiaalsena ning

               b) tagama käesoleva otsuse alusel saadud teabe kaitse vähemalt samal tasemel kui kaitstakse tema programmis osalevatelt programmiosalistelt saadud teavet.

               3. Olenemata lõike 1 punktist a võib tolliasutus kasutada käesoleva otsuse alusel saadud teavet oma lepinguosalise riigi tollialaste õigusaktide rikkumise tõttu algatatud kohtu- või haldusmenetluses, sealhulgas tõendusmaterjalis, ettekannetes ja ütlustes. Teabe saanud tolliasutus teavitab teabe andnud tolliasutust teabe kasutamisest enne, kui ta teavet kasutab.

               4. Iga tolliasutus kohustub:

               a) avaldama käesoleva otsuse alusel saadud teavet üksnes sel eesmärgil, milleks see saadi ning

               b) olenemata punktist a, kui tal on kohustus avaldada teavet kohtu- või haldusmenetluses või oma lepinguosalise riigi õigusnormide alusel, teavitama teabe andnud tolliasutust sellest eelnevalt kirjalikult, välja arvatud juhul, kui see ei ole seaduse või käimasoleva uurimise tõttu lubatud. Niisugusel juhul teatab ta sellest teabe andnud tolliasutusele võimalikult kiiresti pärast seda, kui ta on teabe avaldanud.

               5. Iga tolliasutus kohustub:

               a) tagama, et tema edastatav teave on täpne ja seda ajakohastatakse korrapäraselt;

               b) võtma vastu või säilitama asjakohase teabe kustutamise korra;

               c) teavitama viivitamata teist tolliasutust, kui ta teeb kindlaks, et teisele tolliasutusele saadetud teave on ebatäpne, mittetäielik, ebausaldusväärne või kui selle saamine või edasine kasutamine on vastuolus käesoleva otsusega;

               d) võtma kõik meetmed, mida ta peab asjakohaseks, et vältida ekslikku tuginemist sellisele teabele, sealhulgas punktis c osutatud teabe täiendamine, kustutamine või parandamine ning

               e) säilitama käesoleva otsuse alusel saadud teavet üksnes seni, kuni see on vajalik käesoleva otsuse rakendamiseks, välja arvatud juhul, kui tema lepinguosalise riigi õigusaktidega on ette nähtud teisiti või kui see on vajalik kohtu- või haldusmenetluse jaoks.

               6. Lisaks lõigetes 4 ja 5 sätestatule tagab iga tolliasutus eelkõige, et:

               a) kehtestatakse kaitsemeetmed (sealhulgas elektroonilised kaitsemeetmed), mille kohaselt kontrollitakse teadmisvajaduse alusel juurdepääsu teabele, mis on saadud teiselt tolliasutuselt käesoleva otsuse alusel;

               b) teiselt tolliasutuselt käesoleva otsuse alusel saadud teave on kaitstud loata juurdepääsu, levitamise, muutmise, kustutamise või hävitamise eest;

               c) teiselt tolliasutuselt käesoleva otsuse alusel saadud teavet ei avaldata ühelegi eraisikule ega osapoolele, riigile või rahvusvahelisele organile, kes ei ole CMAA või SCSA osaline, ega ühelegi teisele ELi või Kanada ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui see on nõutav kohtu- või haldusmenetluses või tema lepinguosalise riigi õiguse alusel ning

               d) teiselt tolliasutuselt käesoleva otsuse alusel saadud teavet säilitatakse alati turvalistes elektroonilistes või paberkandjatel põhinevates salvestussüsteemides ning teiselt tolliasutuselt saadud teabele juurdepääsu, selle avaldamise ja kasutamise kohta säilitatakse logisid või dokumente.

               7. Iga tolliasutus kohustub:

               a) tagama, et teise tolliasutuse programmiosalise isikuandmeid, mis on seotud tema juurdepääsuga andmetele ning andmete parandamise ja nende ajastamisega või kasutamise ajutise peatamisega, töödeldakse vähemalt tema programmis osaleva programmiosalise isikuandmetega samaväärsel viisil ning

               b) avaldama teavet, et teavitada oma programmiosalisi punktis a osutatud taotluste suhtes kohaldatavast menetlusest oma lepinguosalise riigi õigusaktide alusel.

               8. Iga tolliasutus tagab, et programmiosalistel on nende isikuandmetega seoses juurdepääs halduslikule kaebemenetlusele või kohtulikule läbivaatamisele, olenemata nende kodakondsusest või elukohariigist.

               9. Tolliasutused avaldavad teavet, et teavitada programmiosalisi nende võimalustest taotleda halduslikku kaebemenetluse algatamist või kohtulikku läbivaatamist.

               10. Artikli 6 sätete järgimist iga tolliasutuse poolt kontrollib vastav asjaomane asutus, kes tagab, et kaebused teabe mittenõuetekohase töötlemise kohta võetakse vastu, neid uuritakse, neile vastatakse ja need lahendatakse nõuetekohaselt. Asjaomased asutused on:

               a) ELis: Euroopa Andmekaitseinspektor või tema õigusjärglane ning ELi liikmesriikide andmekaitseasutused;

               b) Kanadas: piirivalveameti sisekontrolliosakond või selle õigusjärglane Kanada tolliametis.

               Artikkel 7

               Konsulteerimine ja läbivaatamine

               1. Tolliasutused lahendavad kõik käesoleva otsuse rakendamisega seotud küsimused ühise tollikoostöö komitee egiidi all toimuvate konsultatsioonide käigus.

               2. Ühine tollikoostöö komitee vaatab käesoleva otsuse rakendamise korrapäraselt läbi. Kõnealune läbivaatamine võib eelkõige hõlmata järgmist:

               a) ühine kontroll, et teha kindlaks vastastikuse tunnustamise tugevad ja nõrgad kohad;

               b) arvamuste vahetus artikli 4 kohaselt vahetatud üksikasjade ja programmiosalistele antud soodustuste kohta, sealhulgas mis tahes tulevaste üksikasjade või soodustuste kohta;

               c) arvamuste vahetus turvasätete kohta, nt protokollid, mida tuleb järgida tõsiste julgeolekuintsidentide ajal ja pärast seda (äritegevuse jätkamine), või kui asjaolud põhjustavad vastastikuse tunnustamise peatamise;

               d) artiklis 4 osutatud soodustuste peatamise läbivaatamine ning

               e) artikli 6 rakendamise läbivaatamine.

               Artikkel 8

               Üldsätted

               Käesolevast otsusega nähakse Kanada ja ELi vahel ette üksnes rahvusvahelisest avalikust õigusest tulenevad õigused ja kohustused.

               Artikkel 9

               Lõppsätted

               1. Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil Kanada on teatanud ELile lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               2. Ühiskomitee võib käesolevat otsust muuta. Otsuse muudatus jõustub vastavalt lõikes 1 sätestatud menetlusele.

               3. Tolliasutus võib käesoleva otsuse kohase koostöö igal ajal peatada, teatades sellest teisele tolliasutusele kirjalikult kolmkümmend (30) päeva ette. Sellise teate esitaja või adressaat on vastavalt Euroopa Komisjoni pädev talitus ning Kanada tolliamet. Olenemata käesoleva otsuse peatamisest jätkavad tolliasutused teabe kaitse tagamiseks artikli 6 lõike 1, artikli 6 lõike 2 ja artikli 6 lõigete 4–6 sätete täitmist.

               4. Lepinguosaline võib käesoleva otsuse täitmise igal ajal lõpetada, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu teisele lepinguosalisele. Otsuse kehtivus lõpeb kolmkümmend (30) päeva pärast seda, kui teine lepinguosaline on kirjaliku teate kätte saanud. Olenemata käesoleva otsuse kehtivuse lõppemisest järgivad tolliasutused teabe kaitse tagamiseks jätkuvalt artikli 6 lõike 2, artikli 6 lõike 4 ja artikli 6 lõike 6 nõudeid.

               Koostatud kahes eksemplaris .... 2020. aastal inglise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad versioonid on võrdselt autentsed.

               KANADA-ELi ÜHINE TOLLIKOOSTÖÖ KOMITEE,

               ELi nimel

                     Kanada nimel

               kaaseesistujad


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.11.2020
            COM(2020) 769 final
            2020/0341(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitleva kokkuleppe (Interbusi kokkulepe) muutmise protokolli (millega laiendatakse kokkuleppega ühinemise võimalust Maroko Kuningriigile) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2020/[LISADA ÕIGUSAKTI number]
                     1
                   kirjutas liit [… 2020. aastal] alla protokollile, millega muudetakse bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitlevat kokkulepet (Interbusi kokkulepe) ja laiendatakse kokkuleppega ühinemise võimalust Maroko Kuningriigile, eeldusel et protokoll sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

                  Interbusi kokkuleppe geograafiline kohaldamisala piirdub Euroopa Transpordiministrite Konverentsi (ECMT) liikmesriikidega ja Interbusi kokkuleppe artikli 30 lõikes 2 nimetatud riikidega. Lisaks Euroopa Liidule on praegu kokkuleppe osalised Albaania Vabariik, Andorra Vürstiriik, Bosnia ja Hertsegoviina, Moldova Vabariik, Montenegro, Põhja-Makedoonia Vabariik, Türgi Vabariik ja Ukraina.

               Interbusi kokkuleppega saavad ühineda riigid, kes on ECMT täisliikmed.

               Maroko Kuningriik ei ole täisliige, kuid tal on ECMTs vaatleja staatus.

               Interbusi kokkuleppes peab olema Maroko Kuningriigi osalemise selge õiguslik alus.

                  Protokolliga lisatakse Maroko Kuningriik nende artikli 30 lõikes 2 osutatud riikide loetellu, kes võivad Interbusi kokkuleppega ühineda. Artikli 30 lõikes 2 on juba loetletud San Marino, Andorra Vürstiriik ja Monaco Vürstiriik.

                  Maroko Kuningriigi võimalik ühinemine
                     2
                   Interbusi kokkuleppega aitab veelgi edendada rahvusvahelisi suhteid reisijateveo-, turismi- ja kultuurivaldkonnas ka nende riikidega, kes ei ole praegu Interbusi kokkuleppe osalised, ja hõlbustab nende organiseerumist.

                  Tuleb ikkagi meeles pidada, et bussidega toimuv rahvusvaheline reisijatevedu on oluline Euroopa kodanikele taskukohase hinnaga liikuvusvõimaluste tagamisel. Selle sektori arendamine ka EList väljaspool tooks kasu nii ELi kodanikele, välisturistidele, turismitööstusele kui ka Euroopa piirkondadele.

                  Maroko Kuningriigile tuleks võimaldada turulepääs Interbusi kokkuleppe sätete alusel, tingimusel et rakendatakse reisijate-maanteevedu käsitlevat ELi õigustikku, sealhulgas seoses liiklusohutuse, tehniliste sätete, sõidukijuhtide kvalifikatsiooni, sotsiaalnormide, reisijaõiguste, keskkonna ja tegevusalal tegutsemise lubamisega.

                  Juhtimisküsimuste vältimiseks peaksid kõik Interbusi kokkuleppe osalised allkirjastama ja heaks kiitma või ratifitseerima Maroko Kuningriiki käsitleva protokolli enne, kui ta sellega liituda saab.

                  Selleks et võimaldada Interbusi kokkuleppe osalistel protokollile alla kirjutada ja see sõlmida, on asjakohane, et protokolliga ei nähtaks ette konkreetset ajavahemikku, mille jooksul protokoll on allkirjastamiseks avatud.

                  Protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, mil kõik Interbusi kokkuleppe osalised on sellele alla kirjutanud ja selle heaks kiitnud või ratifitseerinud.

                  Üks kokkuleppeosaline on muutnud oma nime Põhja-Makedoonia Vabariigiks, mis samuti peaks kajastuma protokollis.

                  Protokollis on nüüd ka märgitud, et Andorra Vürstiriik on saanud Interbusi kokkuleppe osaliseks.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Protokoll on kooskõlas ELi maanteetranspordipoliitikaga ja täiendab seda. Sellega toetatakse ELi naaberriikide pääsu ELi reisijateveoturule (ja vastupidi) ning luuakse õigusraamistik turismi piiriüleseks korraldamiseks mõlemas suunas.

               •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

                  Ettepank on kooskõlas ELi naabruspoliitika ja välissuhtluse eesmärkidega.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine ning mõjuhinnang

                  Eeldatav üldmõju on positiivne: veel ühe riigi osalemine Interbusi kokkuleppes pakub uusi võimalusi nii praegustele kokkuleppeosalistele kui ka Maroko Kuningriigile. Kuna kokkuleppega aidatakse laiendada reisijatevedu käsitlevat ELi õigustikku kõnealusele riigile, on sellel positiivne mõju tehnika-, majandus- ja sotsiaaltingimustele, milles asjaomaseid vedusid korraldatakse. Üldine keskkonnamõju oleks väike.

                  Nagu seni, võivad veoettevõtjad olla väikese bussipargiga VKEd või arvukate bussidega suured äriühingud.

               •Lihtsustamine

                  Interbusi kokkuleppe alusel bussidega korraldatavat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitlevate eeskirjade geograafilise kohaldamisala laiendamine aitab lihtsustada selliste vedude tegemist veel ühe kolmanda riigiga.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Õiguslik alus

               Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping (ELi toimimise leping), eelkõige on materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes selle lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               •Vahendi valik

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a kohaselt on kohaldatav vahend nõukogu otsus.

               4.MÕJU EELARVELE

               Puudub.

               5.TÄIENDAV TEAVE

               •Järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Interbusi kokkuleppe toimimise vaatab iga viie aasta tagant läbi kõnealuse kokkuleppe artikli 23 alusel loodud ühiskomitee.

               Edasine menetlus

               Komisjon leiab, et on vaja alustada menetlust protokolli sõlmimiseks. Seepärast esitab komisjon nõukogule käesoleva ettepaneku nõukogu otsuse kohta, milles käsitletakse bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitleva kokkuleppe (Interbusi kokkuleppe) protokolli liidu nimel sõlmimist, et laiendada kokkuleppega ühinemise võimalust Maroko Kuningriigile.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Kavandatava nõukogu otsuse konkreetsed sätted

               ·Nõukogu otsuse artikliga 1 on ette nähtud Interbusi kokkuleppe uue protokolli (millega laiendatakse kokkuleppega ühinemise võimalust Maroko Kuningriigile) liidu nimel sõlmimine.

               ·Artiklis 2 käsitletakse protokolli sõlmimise volitusi.

               ·Artikliga 3 nähakse ette nõukogu otsuse jõustumine.

               Protokolli erisätted

               ·Artikliga 1 on ette nähtud muuta bussidega korraldatavat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitlevat Interbusi kokkulepet ja anda Maroko Kuningriigile võimalus kokkuleppega ühineda.

               ·Artiklites 2–6 käsitletakse protokolli jõustumiseks vajalikke haldusmenetlusi, nähakse ette, et kõik kokkuleppeosalised peavad protokollile alla kirjutama ja sellega ühinema või selle ratifitseerima enne selle jõustumist ning et sellest tulenevalt võib Maroko Kuningriik kokkuleppega liituda, ja lisatakse sätted keelte kasutamise korra kohta.

               ·Artiklis 7 on sätestatud, et protokolliga asendatakse Maroko Kuningriiki käsitlev protokoll, mis oli allakirjutamiseks avatud alates 16. juulist 2018 kuni 16. aprillini 2019,

               2020/0341 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitleva kokkuleppe (Interbusi kokkulepe) muutmise protokolli (millega laiendatakse kokkuleppega ühinemise võimalust Maroko Kuningriigile) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt nõukogu otsusele (EL) nr 2020/[LISADA ÕIGUSAKTI number]
                  3
                kirjutas liit [kuupäev] 2020. aastal alla protokollile, millega muudetakse bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitlevat kokkulepet (Interbusi kokkulepe) ja laiendatakse kokkuleppega ühinemise võimalust Maroko Kuningriigile (edaspidi „protokoll“), eeldusel et protokoll sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (2)Juhtimisküsimuste vältimiseks peaksid kõik Interbusi kokkuleppe osalised allkirjastama ja heaks kiitma või ratifitseerima Maroko Kuningriiki käsitleva protokolli enne, kui protokoll jõustub ja see riik saab kokkuleppega liituda. Ette ei ole nähtud kindlat ajavahemikku, mille jooksul protokoll on allkirjastamiseks avatud. Protokoll jõustuks selle kuu esimesel päeval, mis järgneb selle ratifitseerimisele kõigi kokkuleppeosaliste poolt.

               (3)Lisaks võetakse protokollis arvesse ühe kokkuleppeosalise, s.o Põhja-Makedoonia nime muutust. Protokollis on nüüd ka osutatud, et Andorra Vürstiriik on saanud Interbusi kokkuleppe osaliseks.

               (4)Selguse huvides ning protokolli allkirjastamise ja jõustumise hõlbustamiseks on peetud asjakohaseks koostada uus muudetud Maroko Kuningriiki käsitlev protokoll, millega asendatakse 16. juulist 2018 kuni 16. aprillini 2019 allkirjastamiseks avatud olnud protokoll Maroko Kuningriigi kohta.

               (5)Maroko Kuningriigi võimalik ühinemine Interbusi kokkuleppega peaks edendama rahvusvahelisi suhteid reisijateveo-, turismi- ja kultuurivaldkonnas ka nende riikidega, kes praegu ei ole Interbusi kokkuleppe osalised. Samuti peaks Maroko Kuningriigi võimalik ühinemine Interbusi kokkuleppega aitama laiendada seda valdkonda käsitleva liidu õigustiku kohaldamist sellele riigile. See peaks positiivselt mõjutama tehnika-, majandus- ja sotsiaaltingimusi, mille asjaomaseid vedusid korraldatakse. Seepärast tuleks Maroko Kuningriigile, kellel praegu on Euroopa Transpordiministrite Konverentsil vaatleja staatus, anda võimalus Interbusi kokkuleppega ühineda.

               (6)Seepärast tuleks protokoll liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitleva kokkuleppe (Interbusi kokkulepe) muutmise protokoll, millega laiendatakse ühinemisvõimalust Maroko Kuningriigile.

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel hoiule andma protokolli artikliga 3 ette nähtud heakskiitmiskirja, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end protokolliga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval
                  4
               .

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L […], […], lk […].

                     (2)

                        Võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat kohtuasjades C-266/16, C-104/16P, T-275/18 ja T-180/14, kohaldatakse kokkulepet Maroko Kuningriigi territooriumil, kuid Lääne-Sahara mitteautonoomsel territooriumil mitte.

                     (3)

                        Nõukogu [kuupäev]a otsus (EL) 2020/[LISADA ÕIGUSAKTI number] bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitleva kokkuleppe (Interbusi kokkulepe) muutmise protokolli, millega laiendatakse kokkuleppega ühinemise võimalust Maroko Kuningriigile, Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L, .2020, lk ).

                     (4)

                        Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.11.2020
            COM(2020) 769 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Eelnõu: NÕUKOGU OTSUS
            bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitleva kokkuleppe (Interbusi kokkulepe) muutmise protokolli (millega laiendatakse kokkuleppega ühinemise võimalust Maroko Kuningriigile) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               PROTOKOLL,

               MILLEGA MUUDETAKSE BUSSIDEGA TOIMUVAT RAHVUSVAHELIST REISIJATE JUHUVEDU KÄSITLEVAT KOKKULEPET (INTERBUSI KOKKULEPE), ET LAIENDADA SELLEGA ÜHINEMISE VÕIMALUST MAROKO KUNINGRIIGILE

               KOKKULEPPEOSALISED,

               VÕTTES ARVESSE bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitlevat kokkulepet (Interbusi kokkulepe)
                  1
                ja selle jõustumist 1. jaanuaril 2003
                  2
               ,

               VÕTTES ARVESSE soovi edendada rahvusvahelisi suhteid reisijateveo-, turismi- ja kultuurivaldkonnas ka nende riikidega, kes praegu ei vasta ühinemistingimustele,

               SOOVIDES võimaldada Maroko Kuningriigil Interbusi kokkuleppega ühineda,

               ARVESTADES, et protokoll, millega muudetakse bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitlevat kokkulepet (Interbusi kokkulepe) ja laiendatakse kokkuleppega ühinemise võimalust Maroko Kuningriigile (edaspidi „Maroko Kuningriiki käsitlev protokoll“), oli allkirjastamiseks avatud Brüsselis alates 16. juulist 2018 kuni 16. aprillini 2019,

               TÕDEDES, et sellel ajavahemikul ei allkirjastanud kõik kokkuleppeosalised Maroko Kuningriiki käsitlevat protokolli,

               SOOVIDES anda kõigile kokkuleppeosalistele võimaluse protokollile alla kirjutada,

               ARVESTADES, et asjakohasem oleks, kui Maroko Kuningriiki käsitlev protokoll jõustuks pärast seda, kui kõik Interbusi kokkuleppe osalised on protokolli ratifitseerinud,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Interbusi kokkuleppe kohaselt saavad sellega ühineda üksnes Euroopa Transpordiministrite Konverentsi (edaspidi „ECMT“) liikmed ja teatavad Euroopa riigid, mis on kõnealuses kokkuleppes nimetatud.

               (2)Maroko Kuningriigil on küll ECMTs vaatleja staatus, kuid ta ei ole selle liige ega ole tal ka muul moel õigust praeguses etapis Interbusi kokkuleppega ühineda.

               (3)Selleks et võimaldada Maroko Kuningriigil Interbusi kokkuleppega ühineda, tuleks kõnealust kokkulepet muuta,

               ON OTSUSTANUD Interbusi kokkulepet vastavalt muuta ja

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitleva kokkuleppe (Interbusi kokkulepe) artikli 30 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva kokkuleppega võivad ühineda ka San Marino Vabariik, Andorra Vürstiriik, Monaco Vürstiriik ja Maroko Kuningriik.“

               ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

               Artikkel 2

               Interbusi kokkuleppe osalised saavad käesoleva protokolli allkirjastada Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadis, kes on protokolli hoiulevõtja.

               Artikkel 3

               Kokkuleppeosalised allkirjastavad käesoleva protokolli ning kiidavad selle heaks või ratifitseerivad selle vastavalt oma menetlustele. Heakskiitmis- või ratifitseerimiskirjad antakse hoiule protokolli hoiulevõtjale, kes teavitab kõiki teisi kokkuleppeosalisi.

               Artikkel 4

               Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, mil kõik kokkuleppeosalised on oma heakskiitmis- või ratifitseerimiskirjad hoiule andnud Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               Artikkel 5

               Käesolev protokoll, mis on koostatud inglise, prantsuse ja saksa keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule hoiulevõtjale, kes edastab tõestatud koopia igale kokkuleppeosalisele.

               Artikkel 6

               Kõik kokkuleppeosalised tagavad käesoleva protokolli nõuetekohase tõlke oma ametlikku keelde (ametlikesse keeltesse), kui see on muu kui artiklis 5 osutatud autentne keel. Iga kõnealuse tõlke koopia antakse hoiule hoiulevõtjale, kes edastab kõigi selliste tõlgete koopia igale kokkuleppeosalisele.

               Artikkel 7

               Käesoleva protokolliga asendatakse bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitleva kokkuleppe (Interbusi kokkulepe) protokoll, millega laiendatakse kokkuleppega ühinemise võimalust Maroko Kuningriigile ja mis oli allkirjastamiseks avatud alates 16. juulist 2018 kuni 16. aprillini 2019. Eelmisel protokollil enam õigusjõudu ei ole.

               Brüssel,

                  SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

               Protokoll on avatud allkirjastamiseks Brüsselis.

               Euroopa Liidu nimel

               Albaania Vabariigi nimel

               Andorra Vürstiriigi nimel

               Bosnia ja Hertsegoviina nimel

               Moldova Vabariigi nimel

               Montenegro nimel

               Põhja-Makedoonia Vabariigi nimel

               Türgi Vabariigi nimel

               Ukraina nimel

                     (1)

                        EÜT L 321, 26.11.2002, lk 13.

                     (2)

                        EÜT L 321, 26.11.2002, lk 44.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.7.2021
            COM(2021) 406 final
            2021/0229(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) moodustatud assotsiatsiooninõukogus seoses ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteetide kehtivuse pikendamisega kuni EL ja Liibanon võtavad vastu uued ajakohastatud ühisdokumendid

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) moodustatud assotsiatsiooninõukogus seoses sellise otsuse kavandatava vastuvõtmisega, millega pikendatakse ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteetide kehtivust kuni EL ja Liibanon võtavad vastu uued ajakohastatud ühisdokumendid.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Assotsiatsioonileping

               Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel („assotsiatsioonileping“) allkirjastati 17. juunil 2002 ja see jõustus 1. aprillil 2006. Assotsiatsioonileping on ELi ja Liibanoni vaheliste kahepoolsete suhete õiguslik alus. Lepingu eesmärk on:

               –luua sobiv raamistik lepinguosaliste vahelisele poliitilisele dialoogile, mis võimaldab arendada lähedasi suhteid kõigis valdkondades, mille puhul nad peavad dialoogi vajalikuks;

               –luua tingimused kaubavahetuse, teenuste ja kapitali kaubanduse järkjärguliseks liberaliseerimiseks;

               –edendada eeskätt dialoogi ja koostöö abil kaubandust ning harmoonilisi majandus- ja sotsiaalseid suhteid lepinguosaliste vahel, et soodustada Liibanoni ja Liibanoni rahva arengut ja heaolu; edendada majandus-, sotsiaal-, kultuuri-, rahandus- ja valuutaalast koostööd; edendada koostööd muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

               2.2.Assotsiatsiooninõukogu

               Assotsiatsioonilepinguga luuakse assotsiatsiooninõukogu, kellel on õigus teha lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel. Tehtud otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad. Assotsiatsiooninõukogu võib anda ka soovitusi. Töökorra kohaselt on assotsiatsiooninõukogu eesistujaks 12 kuu kaupa vaheldumisi EL ja Liibanon. Assotsiatsiooninõukogu tuleb kokku ministrite tasandil korrapäraselt üks kord aastas. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib assotsiatsiooninõukogu lepinguosaliste kokkuleppel pidada erakorralisi koosolekuid.

               2.3.Assotsiatsiooninõukogu kavandatav akt

               Assotsiatsiooninõukogu võtab vastu otsuse, mis käsitleb ELi ja Liibanoni partnerluse aastate 2016–2020 prioriteetide kehtivuse pikendamist kuni EL ja Liibanon võtavad vastu uued ajakohastatud ühisdokumendid. Assotsiatsiooninõukogu töökorra artikli 10 kohaselt võetakse otsus vastu kirjaliku menetluse teel.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab assotsiatsioonilepinguga loodud assotsiatsiooninõukogus seoses ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteetide kehtivuse pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud otsuse tekstil.

               Assotsiatsiooninõukogu 11. novembri 2016. aasta otsusega nr 1/2016 leppisid EL ja Liibanon kokku partnerluse prioriteetides, millest aastatel 2016–2020 partnerluses juhinduda.

               ELi ja lõunanaabruse partnerluse uuendamiseks käimasoleva protsessi raames ning pärast mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) ja uue naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi vastuvõtmist on 2021. aastal kavas lõunanaabruse riikidega, sealhulgas Liibanoniga, koostada ja vastu võtta uued ajakohastatud ühisdokumendid. Sellega seoses ning selleks, et vältida lünka ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteetide kehtivuse lõppemise ja uute prioriteetide vastuvõtmise vahel, on lepinguosaliste huvides pikendada praeguseid partnerluse prioriteete kuni uute ajakohastatud prioriteetide vastuvõtmiseni.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Assotsiatsiooninõukogu on assotsiatsioonilepinguga moodustatud organ.

               Akt, mille assotsiatsiooninõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandataval aktil on õiguslik toime, kuna sellega pikendatakse partnerluse prioriteetide kehtivust kuni uute ajakohastatud ühisdokumentide vastuvõtmiseni.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti eesmärk ja sisu on assotsiatsioonilepingu ja Euroopa naabruspoliitika raames kolmanda riigiga tehtav koostöö.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 217.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Arvestades, et assotsiatsiooninõukogu aktiga muudetakse ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteetide kehtivusaega, tuleb see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0229 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) moodustatud assotsiatsiooninõukogus seoses ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteetide kehtivuse pikendamisega kuni EL ja Liibanon võtavad vastu uued ajakohastatud ühisdokumendid

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel allkirjastati 17. juunil 2002 ja see jõustus 1. aprillil 2006
                  2
               .

               (2)ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteedid võeti assotsiatsiooninõukogus kuni 2020. aasta lõpuni vastu 2016. aasta novembris
                  3
               .

               (3)Mõlemad lepinguosalised leppisid kirjavahetuse teel kokku, et kuni uute ajakohastatud ühisdokumentide vastuvõtmiseni kehtivad partnerluse tugevdamise eesmärgil suunava dokumendina jätkuvalt ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteedid.

               (4)Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 76 kohaselt võib assotsiatsiooninõukogu teha lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid.

               (5)Assotsiatsiooninõukogu võtab kirjaliku menetluse teel vastu otsuse partnerluse prioriteetide kehtivuse pikendamiseks kuni EL ja Liibanon võtavad vastu uued ajakohastatud ühisdokumendid.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks assotsiatsiooninõukogus liidu nimel vastu võetav seisukoht, sest otsus on liidu jaoks siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) moodustatud assotsiatsiooninõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteetide kehtivuse pikendamisega seni, kuni EL ja Liibanon võtavad vastu uued ajakohastatud ühisdokumendid, põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi-Liibanoni assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel (ELT L 143, 30.5.2006).

                     (3)

                        ELi-Liibanoni assotsiatsiooninõukogu 11. novembri 2016. aasta otsus nr 1/2016, millega lepitakse kokku ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteedid (ELT L 350, 22.12.2016, lk 114).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.7.2021
            COM(2021) 406 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) moodustatud assotsiatsiooninõukogus seoses ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteetide kehtivuse pikendamisega kuni EL ja Liibanon võtavad vastu uued ajakohastatud ühisdokumendid

               LISA

               ELi-LIIBANONI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr xx/2021,

               [pp.kk.aaaa],

               millega lepitakse kokku ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteetide kehtivuse pikendamises

               ELi-LIIBANONI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel (edaspidi „Euroopa – Vahemere piirkonna leping“)

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel allkirjastati 17. juunil 2002 ja see jõustus 1. aprillil 2006
                  1
               .

               (2)Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 76 kohaselt võib assotsiatsiooninõukogu teha lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid.

               (3)Lepingu artikli 86 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja hoolitsevad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.

               (4)EL ja Liibanon leppisid assotsiatsiooninõukogu 11. novembri 2016. aasta otsusega nr 1/2016 kokku partnerluse prioriteetides, millest partnerluses aastatel 2016-2020 juhinduda, et toetada ja tugevdada Liibanoni vastupanuvõimet ja stabiilsust, püüdes samal ajal toime tulla pikaleveninud Süüria konflikti mõjuga
                  2
               .

               (5)Mõlemad lepinguosalised leppisid kirjavahetuse teel kokku, et kuni uute ajakohastatud ühisdokumentide vastuvõtmiseni kehtivad partnerluse tugevdamise eesmärgil suunava dokumendina jätkuvalt ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteedid.

               (6)Assotsiatsiooninõukogu töökorra artiklis 10 on sätestatud võimalus võtta mõlema lepinguosalise nõusolekul koosolekute vahel kirjaliku menetluse teel vastu otsuseid,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Assotsiatsiooninõukogu otsustab kirjaliku menetluse teel, et tema 11. novembri 2016. aasta otsusele nr 1/2016 lisatud ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteetide kehtivust pikendatakse kuni EL ja Liibanon võtavad vastu uued ajakohastatud ühisdokumendid.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [koht], [päev kuu aasta]

                  Assotsiatsiooninõukogu nimel

                     (1)

                        Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel (ELT L 143, 30.5.2006).

                     (2)

                        ELi-Liibanoni assotsiatsiooninõukogu 11. novembri 2016. aasta otsus nr 1/2016, millega lepitakse kokku ELi ja Liibanoni partnerluse prioriteedid (ELT L 350, 22.12.2016, lk 114).