               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.7.2016
            COM(2016) 462 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale pärast Joonia saari tabanud 2015. aasta novembri maavärinat

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Käesolev otsus hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmist summas 1 651 834 eurot pärast maavärinat Kreekas. Nimetatud kasutuselevõtmist rahastatakse täies ulatuses 50 000 000 euro suurustest kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, mis on juba 2016. aasta eelarvesse kantud ja seetõttu ei ole paranduseelarve vajalik.

               2.TEAVE JA TINGIMUSTE TÄITMINE

               5. veebruaril 2016 sai komisjon taotluse finantsabi saamiseks fondist seoses 17. novembri 2015. aasta katastroofiga Kreekas (Joonia saari, eriti Lefkadat ja Kefaloniat mõjutanud maavärin). Komisjon on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta)
                  1
                (edaspidi „määrus“), eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Allpool on esitatud hinnangute kõige olulisemad asjaolud.

               (1)Kreeka esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks fondist 5. veebruaril 2016, mis jääb kaheteistkümnenädalase tähtaja raamesse alates esimese kahjustuse registreerimisest 17. novembril 2015 (Lefkada saar). Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast „piirkondlikku katastroofi“. Komisjoni päringu peale esitati 9. märtsil 2016 täiendavat teavet.

               (2)Taotlust esitades palus Kreeka fondilt oodatavate toetuste raames ettemakset. Pärast taotluse esialgset hindamist jõudis komisjon järeldusele, et määruse artiklis 4a sätestatud tingimused on täidetud.

               (3)Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta otsusega C(2016) 1772 määrati ettemakse summas 164 798 eurot, mis moodustab 10 % fondist eraldatavast oodatavast toetusest.

               (4)Kreeka ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks esialgu 65 919 000 eurot. 9. märtsil 2016 esitasid Kreeka ametiasutused ajakohastatud taotluse, milles otseste kahjude kogusumma tõusis 66 073 345 eurole. Ajakohastatud kahjusumma moodustab 2,1 % Joonia saarte asjaomase NUTS 2 piirkonna piirkondlikust SKPst (Eurostati 2014 aasta EL62 andmeil
                  2
                3 137 miljonit eurot) ja ületab seega määruses sätestatud künnist 1,5 % piirkonna SKPst, mis on vajalik katastroofi käsitamiseks piirkondliku katastroofina.

               (5)Otsese kahju kogusumma on fondist makstava rahalise toetuse kindlaksmääramise aluseks. Rahalist toetust võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorra- ja päästemeetmeteks.

               (6)2015. aasta 17. novembri hommikul tabas Lefkadat rida katastroofilisi maavärinaid, mille tugevus ulatus 6,1 pallini Richteri skaalal. Kahjustusi registreeriti ka Ithaki ja Kefalonia põhjaosas. Järgnes mitu järeltõuget. Kaks inimest sai surma ja kaheksa vigastada. Seismoloogide väitel nihutas maavärin Lefkada saare 36 cm lõunasse. Koheselt asus tegevusse Kreeka kodanikukaitse operatsioonide keskus ning kahju saanud elanikkonnale tagati ajutine majutus, peavari ja toit. Maavärin kahjustas 120 elamut, millest 20 tunnistati elamiskõlbmatuks. Peale selle said teadete kohaselt tugevasti kahjustada piirkondlikud ja kohalikud taristuvõrgud, era- ja üldkasutatavad hooned (sh kohalik haigla) ning muu taristu (sadamad, bioloogilised võrgustikud), aga ka kultuurimälestised (peamiselt kirikud). Maalihked matsid ja hävitasid mõned kõige olulisemad rannad saare lääneosas.

               (7)Kreeka ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 52 374 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Kõige suurem osa kuludest on seotud transpordisektoriga (üle 38 miljoni euro). Sellele järgnevad kultuuripärandi kaitse taristu kindlustamisega seotud kulud (üle 7 miljoni euro).

               (8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Kreeka ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

               (9)Mis puutub kõnealusest õnnetuse liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. Kreeka kui Euroopa üks seismiliselt kõige aktiivsemaid riike on püüdnud luua looduskatastroofide ennetamise ja haldamise raamistikku. Kreeka esimene maavärinaid käsitlev seadus (EAK–2000) jõustus 1959. aastal. Hiljem on seda mitmel korral muudetud. 2003. aastal lisati seadusele uus seismiliste ohupiirkondade kaart. Maavärinateks valmisoleku ja kaitse organisatsioon (OSAP) on avalik-õiguslik üksus infrastruktuuri-, transpordi- ja võrgustike ministeeriumi alluvuses, mille eesmärk on minimeerida maavärinate hävitavat mõju.

               (10)Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Kreeka suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust õnnetuse liiki käsitlevate liidu õigusaktidega.

               (11)Kreeka ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               3.MÕJU EELARVELE

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, EURATOM) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020),
                  3
                eriti selle artikli 10 kohaselt võib Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 500 000 000 euroga (2011. aasta hindades). Fondist abi saamise tingimusi on kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 661/2014. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  4
                punktis 11 on sätestatud fondi kasutuselevõtmise kord.

               Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suurõnnetuse künnist (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul suurem kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetusele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %.

               Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

               Kreeka taotluse ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on fondist antava abi suurus arvutatud järgmiselt:

                        Katastroof

                        Otsene kahju
                        (miljonites eurodes)

                        Alla künnist jääv 2,5 % otsesest kahjust
                        (eurodes)

                        Künnist ületav 6 % otsesest kahjust

                        Kavandatava abi kogusumma
                        (eurodes)

                        KREEKA

                        66 073

                        1 651 834

                        –

                        1 651 834

                        KOKKU

                        1 651 834

               50 000 000 euro suurune summa võeti ettemaksete tegemiseks kasutusele 2016. aasta eelarve vastuvõtmise ajal ja vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud kanti eelarvesse. Olles kõnealuse taotluse
                  5
                läbi vaadanud ning arvestades maksimaalset abisummat, mida fondist saab anda, teeb komisjon ettepaneku võtta fondist kasutusele 1 651 834 eurot, mis saadakse spetsiaalselt ettemaksete tegemiseks 2016. aasta Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud 50 000 000 euro suurusest summast.

               Kooskõlas määruse artikli 4a lõikega 2 on juba makstud välja 10 % ettemakse 164 798 eurot, maksta jääb veel 1 487 036 eurot.

               Pärast nimetatud ettemaksete tegemist on eelarves ettemaksete jaoks kasutada vahendeid summas 49 835 202 eurot. Kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 11, millega nähakse ette assigneeringute ümberpaigutamise võimalus, teeb komisjon ettepaneku võtta kõnealustest kasutada olevatest vahenditest kasutusele Kreeka jaoks vajalikud 1 487 036 eurot. Pärast väljamaksmata jäägi eraldamist jääb 2016. aastal muudeks ettemakseteks kasutada 48 348 166 euro suurune summa, kui selleks peaks vajadus tekkima. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnatakse seda ülejäänud aasta jooksul laekuda võivate taotluste rahuldamiseks piisavaks.

               Eriarvamuste korral kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 11
                  6
               .

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale pärast Joonia saari tabanud 2015. aasta novembri maavärinat

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,
                  7
                eriti selle artikli 4 lõiget 3,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  8
                eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  9
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)5. veebruaril 2016 esitas Kreeka taotluse võtta fond kasutusele pärast Joonia saari tabanud 2015. aasta novembri maavärinat.

               (4)Kreeka taotlus täidab fondist finantsabi saamise tingimused, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4.

               (5)Seega tuleks fond kasutusele võtta, et anda Kreekale rahalist abi.

               (6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2016/252
                  10
                võeti Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames ettemaksete tegemiseks 2016. aastal kasutusele 50 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena. Neid assigneeringuid on kasutatud ainult väga piiratud ulatuses. Sellest tulenevalt saab rahastada kogu käesoleva kasutuselevõtu summat, mis tuleks teha kättesaadavaks ettemakseteks mõeldud assigneeringute ümberjaotamise teel liidu 2016. aasta üldeelarves.

               (7)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2016. aasta üldeelarve raames võetakse Kreekale abi andmiseks kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond summas 1 651 834 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

               Kogu esimeses lõigus osutatud kasutuselevõtu summat rahastatakse liidu 2016. aasta eelarves ettemakseteks ettenähtud assigneeringutest ja vastavalt tuleks vähendada ettemakseteks mõeldud summat.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäevast].*

                  11Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

                     (2)
                  See põhineb Eurostati uusimatel, 2016. aasta mais laekunud andmetel. Taotluse laekumisel arvutati künnis esialgsete (suuremate) arvude alusel, hiljem vähenes esialgselt arvutatud 48,7 miljoni euro suurune künnis 47,1 miljonile eurole. Künnis on aga mõlemal juhul saavutatud ja kavandatud abisumma ei muutu.

                     (3)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (4)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (5)
                  Teatis komisjonile C(2016) 3872.

                     (6)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (7)
                  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (8)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (9)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2014. aasta otsus (EL) 2016/252 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta ettemaksete tegemiseks (ELT L 47, 24.2.2016, lk 5).

                     (11)
                   Kuupäeva lisab parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.11.2015
            COM(2015) 582 final
            2015/0265(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise ülemaailmset tsiviilotstarbelist satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Korea Vabariik on kosmosetehnoloogia ja selle rakenduste alal suutlik riik. Koreas kasutatakse satelliitnavigatsiooniteenuseid aktiivselt muu hulgas transpordi, laevanduse juhtimise, teaduse ja geodeesia valdkonnas.

               Euroopa Komisjon pidas nõukogu 18. juuli 2005. aastal antud volituste alusel läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise tsiviilotstarbelist ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitleva koostöölepingu (edaspidi „leping”) üle. Lepingule kirjutati alla 9. septembril 2006 vastavalt nõukogu 1. septembri 2006. aasta otsusele lepingule allakirjutamise kohta.

               Allakirjutanud Euroopa Liidu liikmesriigid ja Korea Vabariik on lepingu jõustumisega seotud sisemenetlused lõpule viinud.

               Komisjon teeb kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 6 nõukogule ettepaneku teha pärast seda, kui Euroopa Parlament selleks nõusoleku annab, otsus lepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu nimel.

               Bulgaaria, Horvaatia ja Rumeenia saavad lepinguosalisteks, kui sõlmitakse protokoll vastavalt Bulgaaria Vabariigi, Rumeenia ja Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitlevate aktide artikli 6 lõikele 2.

               2015/0265 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise ülemaailmset tsiviilotstarbelist satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  1

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu 1. septembri 2006. aasta otsusega 2006/700/EÜ
                  2
                kirjutati 9. septembril 2006 alla tsiviilotstarbelist ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitlev koostööleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (2)Lepingu eesmärk on soodustada, hõlbustada ja tihendada lepinguosaliste vahelist koostööd ülemaailmse tsiviilotstarbeliste navigatsioonisatelliitide süsteemi vallas.

               (3)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks tsiviilotstarbelist ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitlev koostööleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud saatma Euroopa Liidu nimel lepingu artikli 18 lõikes 1 ette nähtud teate, milles väljendatakse Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda, ning teeb järgmise avalduse:

               „Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane ning teostab alates nimetatud kuupäevast kõiki Euroopa Ühenduse õigusi ja võtab üle kõik Euroopa Ühenduse kohustused. Seega tuleb lepingu tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele käsitada viidetena Euroopa Liidule.”

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas
                  3
               .

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõusolek antud: […201.].

                     (2)
                  ELT L 288, 19.10.2006, lk 30.

                     (3)
                  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.


title: Ettepanek Nõukogu otsus millega muudetakse otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0273

Ettepanek nõukogu otsus millega muudetakse otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas  /* KOM/2006/0273 lõplik - CNS 2006/0098 */

		ETBrüssel 6.6.2006KOM(2006) 273 lõplik2006/0098 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepanekuga ei muudeta loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire poliitikat. Komisjon näeb käesoleva ettepanekuga ette loomade tervishoidu käsitlevate teatavate ühenduse instrumentide ajakohastamise järgmiste meetmete kaudu:– muuta praegu kehtivat loomahaiguste likvideerimise, seire ja tõrje riiklikele programmidele ühenduse eelarvest toetuse andmise korda, mis on ette nähtud nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsuse 90/424/EMÜ [1] (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) artikliga 24,– näha ette loomahaiguste ja zoonooside mitmeaastaste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide heakskiitmise ja rahastamise võimaldamine ühenduses,– ajakohastada loomade tervishoiu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse ning ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi (TRACES) kasutamise teabepoliitika parandamiseks ettenähtud olemasolevate finantsmeetmete rakendusala.Seetõttu piirdutakse käesolevas otsuse 90/424/EMÜ muutmise ettepanekus kolme konkreetse teemaga, mida tuleb viivitamata ajakohastada, et võimaldada komisjonil ja liikmesriikidel tõhusalt täita oma järgmisi ülesandeid:– otsuse artikli 24 muutmine loomahaiguste ja zoonooside mitmeaastaste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide rahastamise võimaldamiseks ning rahastamise korra ja programmide heakskiitmise korra lihtsustamine,– otsuse artikli 37a ajakohastamine, et võtta arvesse asjaolu, et ANIMO süsteemi on tehniliselt kohandatud ja integreeritud uue veterinaariaalase elektroonilise süsteemiga TRACES (elusloomade liikumise ja ELi importimise seire süsteem),– otsuse artikli 16 muutmine, et võimaldada loomade kaitse teabepoliitika rakendusala laiendamist loomade tervishoiu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse kõikide aspektide hõlmamiseks.1.1. Loomahaiguste ja zoonooside mitmeaastaseid likvideerimis-, tõrje- ja seireprogramme käsitleva ettepaneku üldine kontekstNõukogu otsuse 90/424/EMÜ artiklis 24 on kehtestatud, et liikmesriigid võivad saada ühenduse toetust loomahaiguste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide jaoks. Artikliga 29 on ette nähtud, et zoonooside seire- ja tõrjeprogramme rahastatakse artiklis 24 sätestatud korras. Kuigi liikmesriigid võivad esitada pikemaid kui aasta kestvaid programme, ei saa komisjon kummalgi juhul kinnitada nende programmide rahastamist pikemaks ajaks kui üheks aastaks.Liikmesriikide poolt iga aasta 31. maiks esitatud eespool nimetatud programmid kiidetakse heaks ning neile antakse rahalist toetust praegu kord aastas komiteemenetluse kohaselt.Loetelu 23 endeemilise loomahaiguse ja 8 zoonoosi või episootia kohta, mille puhul võib anda ühenduse rahalist toetust, on sätestatud nõukogu otsuse 90/424/EMÜ lisas.1.2. Ühtset veterinaariaalast elektroonilist süsteemi (TRACES) käsitleva ettepaneku üldine taustPraegu on nõukogu otsuse 90/424/EMÜ artikliga 37a ette nähtud, et ühenduse rahalist abi võib anda veterinaariaalaste impordimenetluste arvutistamiseks. TRACES, mis hõlmab nii elusloomade ja loomse päritoluga toodetega kauplemist kui ka importi, käivitati 1. aprillil 2004 ja on komisjoni otsuse 2004/292/EÜ kohaselt kõigile liikmesriikidele alates 1. jaanuarist 2005 kohustuslik.1.3. Loomade tervist käsitleva teabepoliitika ettepaneku üldine taustToidu ohutust käsitlevas valges raamatus [2] kavandatud tervikliku ja ühtse lähenemisviisi eesmärk on tagada toidu ohutuse poliitikale suuremat läbipaistvust võimaldav sidusam ja tulemuslikum raamistik.Teabe kogumine ja levitamine on vajalik parema õigusloome ja õigusaktide rakendamise võimaldamiseks. Kogu ühenduses on tungiv vajadus tuvastada asjakohaseid õigusakte loomade tervishoiu ja toidu ohutuse laias valdkonnas ning hõlbustada nende kasutamist. See toetaks ka komisjoni ja liikmesriikide rahvusvahelist tegevust, võimaldades meie kaubanduspartneritel ja eelkõige kandidaatriikidel mõista meie õigusakte ja muuta need läbipaistvamaks.Praegu on artikliga 16 ette nähtud rahaline toetus teabepoliitika elluviimiseks loomakaitse valdkonnas. Loomade tervishoidu käsitlevate nõuete ühtlustamine ja teabepoliitika tõhustamine loomade tervishoiu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse valdkonnas oleks paremini saavutatavad, kui loodaks teabevahendid, sealhulgas andmebaasid kogu vajaliku teabe kogumiseks, säilitamiseks ja levitamiseks.2. Kooskõla muude poliitikavaldkondadegaKomisjon on algatanud kogu ühenduse loomatervishoiupoliitika ülevaatamise, mis hõlmab küsimusi loomahaiguste järelevalve, tõrje ja likvideerimisega toimetulemise osas kehtivate finantsinstrumentide kulutasuvuse kohta ning viiside kohta, kuidas veenda tootjaid võtma kõiki asjakohaseid meetmeid. Kõnealuse hindamise tulemuste alusel võib teha alternatiivseid ettepanekuid ühenduse rahalise toetuse jagamiseks liikmesriikidele.Muret, mis sundis komisjoni ühenduse loomatervishoiupoliitikat hindama, on täielikult arvesse võetud ettepanekutes mitmeaastaste programmide, TRACES süsteemi ja tervise ja toiduohutuse teabepoliitika kohta.3. Põhjendus ja loodetavad tulemused3.1. Mitmeaastaste programmide ettepaneku loodetavad tulemusedKäesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada komisjonil heaks kiita ja rahastada mitmeaastaseid programme.Heakskiitmise ja rahastamise korda lihtsustatakse eelkõige sellega, et üks kahest kehtiva korra kohaselt nõutavast otsusest muudetakse kehtetuks.Mitmeaastane lähenemisviis tagab parema juhtimise. Kuni kuueks aastaks heakskiidetavate mitmeaastaste programmide lõplik eesmärk on muuta likvideerimisprogrammide eesmärk selgemaks ja paremini kontrollitavaks, tagada ühenduse vahendite tõhus kasutamine ning suurendada läbipaistvust.Lühem haiguste loetelu aitab paremini prioriteete seada. Et läbipaistvalt, tõhusalt ja tulemuslikult saavutada ühenduse likvideerimis-, tõrje- ja seirepoliitikas paremaid tulemusi, tuleb prioriteedid paremini määratleda. Ühenduse uue prioriteetidest lähtuva loetelu koostamisel lähtuti haiguste mõjust rahvatervisele ning rahvusvahelisele ja ühendusesisesele kaubandusele.Järjepidevuse ja tõhususe tagamiseks peetakse vajalikuks haiguste ja zoonooside loetelude ühendamist ning ühesuguse korra kehtestamist ühenduse finantstoetuste andmisel.Lühema haiguste loetelu koostamine tähendab ühenduse rahalist toetust saavate tegevuste puhul prioriteetide seadmist, et tagada ühenduse vahendite tõhusam ja tulemuslikum kasutamine. Võimalik on ka kaasrahastamine ühenduse eelarve raames, kui liikmesriigi prioriteedid kattuvad ühenduse prioriteetidega ja kui liikmesriigi programm on vajaduse korral kooskõlas teistes liikmesriikides rahastatavate programmidega (juhul, kui neid on).3.2. Ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi (TRACES) käsitleva ettepanekuga saavutada loodetavad tulemusedNõukogu otsuse 90/424/EMÜ artikliga 37a on ette nähtud ühenduse rahaline toetus veterinaariaalastele impordimenetluste arvutistamiseks vastavalt otsusele 92/438/EMÜ (Shift projekt). Shift ja komisjoni otsusega 91/398/EMÜ kättesaadavaks tehtud vastav veterinaarameteid ühendav elektrooniline süsteem (Animo) on asendatud ühtse süsteemiga Traces.Ettepanek eesmärk on ajakohastada artikli 37a sõnastust, et võtta arvesse eespool nimetatud arenguid, ning näha selgesõnaliselt ette ühtse süsteemi veebimajutus- ja hoolduskulude rahastamine.3.3. Loomade tervishoidu ja loomse päritoluga toodete toiduohutust käsitleva teabepoliitika ettepaneku loodetavad tulemusedToiduohutust käsitlevas valges raamatus [3] esitatud tervikliku ja ühtse lähenemise eesmärk on ette näha sidusam ja tulemuslikum toiduohutuse poliitika raamistik, mis tagaks suurema läbipaistvuse.Loomade tervishoiu ja toiduohutuse laias valdkonnas on teabe kogumine vajalik õigusaktide paremaks koostamiseks ja rakendamiseks. Teabe parem kogumine ja levik aitaks kaasa ka komisjoni ja liikmesriikide tegevusele rahvusvahelises kontekstis, võimaldades meie kaubanduspartneritel ja eelkõige kandidaatriikidel mõista meie õigusakte ja muuta need läbipaistvamaks.Praegu on artikliga 16 ette nähtud rahaline toetus teabepoliitika elluviimiseks loomakaitse valdkonnas.Ettepaneku eelnõu eesmärk on kõnealuste sätete rakendusala laiendamine kõigile loomade tervishoiu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse aspektidele.4. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine4.1. Konsulteerimine huvitatud isikutegaMitmeaastaseid programme arutati liikmesriikidega mitmes töörühmas, põhjalikult aga 22. septembril 2004 toimunud juhtivate veterinaarametnike kohtumisel. Jõuti otsusele, et loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide mitmeaastane tsükkel tagaks eesmärkide tõhusama ja tulemuslikuma saavutamise. Loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide mitmeaastane tsükkel võimaldaks ka paremat juhtimist.Euroopa Parlamendi resolutsioonis A5-0396/2000 TRACES süsteemi kohta, mis võeti vastu vastusena kontrollikoja eriaruandele nr 1/2000 [4] sigade katku puhkemise kohta aastatel 1997/98, paluti, et Animo süsteemi (veterinaarasutusi ühendav elektrooniline süsteem) haldamine ja arendamine toimuks komisjoni täieliku kontrolli all ning et viidaks sisse kohtu märkustes nõutud muudatused. Lisaks sätestatakse Euroopa Parlamendi aruande A5-0405/2002 punktis 123 suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete kohta Euroopa Liidus 2001. aastal ja loomahaiguste tulevaste vältimis- ja tõrjemeetmete kohta Euroopa Liidus, et komisjon peaks viivitamata võtma meetmeid olemasoleva elusloomade liikumise seiresüsteemi parandamiseks ELis (Animo süsteem). Samuti tuleks kiiresti käivitada ELi impordi seiresüsteem (Shift süsteem).4.2. Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamineViimastel aastatel on kaalutud võimalusi mitmeaastaste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide juhtimise parandamiseks ilma, et see piiraks eespool nimetatud ühenduse loomatervishoiupoliitika hindamist. Selles töös on arvestatud ka toidu ohutust käsitleva valge raamatu 29. meetme kohaselt liikmesriikides haiguste likvideerimise jälgimiseks töökonna moodustamise käigus saadud kogemust.4.3. Mõju hindamineEttepanekuga ei kaasne olulisi majanduslikke, keskkonnaalaseid ja/või sotsiaalseid mõjusid ühele või mitmele sektorile ning sellel ei ole olulist mõju peamistele huvitatud isikutele. Ettepanek ei kujuta endast poliitika reformi, vaid olemasolevate sätete ajakohastamist olemasolevate vahendite paremaks kasutamiseks.Väiksemad tehnilised muudatused ettepanekus mõjutavad ainult pädevaid asutusi ja valitsusi, kelle jaoks on olemasoleva korra üldine lihtsustamine kasulik.5. Ettepaneku õiguslik külg5.1. Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamisleping, eriti selle artikkel 37.5.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusKäesolevas ettepanekus kehtestatud loomade tervishoiu meetmed kuuluvad ühenduse pädevusse. Rahvatervise ja loomade tervise kaitse põhinõuete harmoniseerimine on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.Kavandatakse ainult selliseid muudatusi, mis on hädavajalikud olemasolevate sätete ajakohastamiseks. Artikli 24 uue sõnastusega liikmesriikidele kehtestatud aruandluskohustus ei too liikmesriikidele kaasa täiendavat töökoormust. Selline aruandluskohustus on igal juhul vajalik, et komisjon saaks jälgida ühenduse rahastatud programmide nõuetekohast rakendamist ja kontrollida, kas liikmesriikides kõnealuste meetmete rakendamiseks vastuvõetud sätted aitavad kaasa kõnealuste programmide eesmärkide saavutamisele.5.3. Õigusakti valikKavandatav õigusakt on otsus. Käesolevas ettepanekus käsitletakse muudatusi nõukogu otsusega kehtestatud kehtivates sätetes kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas. Seepärast on kõnealuste sätete muutmiseks valitud õiguslik vahend samuti nõukogu otsus.6. Mõju eelarvele6.1. Loomahaiguste ja zoonooside mitmeaastaseid likvideerimis-, tõrje- ja seireprogramme käsitleva ettepaneku mõju eelarveleKavandatud muudatused ei too liikmesriikidele ega ühenduse eelarvele kaasa täiendavaid kulutusi.6.2. TRACES süsteemi ettepaneku mõju eelarveleKomisjoni otsusega 2004/675/EMÜ [5] on esialgu 15 kuuks esitatud ühenduse finantsmeede suurusega 300 000 eurot TRACES süsteemi kasutajate logistiliseks toetuseks.Ligikaudne aastane lisakulu ühenduse eelarvele alates 2006. aastast on järgmine:– veebimajutus: 500 000 eurot– arendustegevus: 100 000 eurot6.3. Loomade tervishoidu ja loomse päritoluga toodete toiduohutust käsitleva teabepoliitika ettepaneku mõju eelarveleÜhenduse eelarves peaksid kulud kajastuma eelarvereal „Muud veterinaariaalased meetmed” ning need peaksid ühenduse eelarvele aastas kaasa tooma 200 000 euro ulatuses lisakulusid.7. Täiendav teave7.1. Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 90/638/EMÜ, millega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks. [6] Käesoleva otsuse tehniliste lisadega on ette nähtud kriteeriumid, millele peavad vastama liikmesriikide poolt komisjonile esitatud programmid, et neid saaks otsuse 90/424/EMÜ artikliga 24 ettenähtud meetmete alusel heaks kiita.Need kriteeriumid on üksnes tehnilised nõuded programmide meetmete tõhususe tagamiseks. Seepärast on asjakohane samas komisjoni otsuses komiteemenetluse teel kehtestada tehnilised kriteeriumid ning üksikasjalikud rakenduseeskirjad programmide formaadi ja aruannete kohta.Komisjon kavatseb komiteemenetluse teel võtta käesolevas ettepanekus sisalduva nõukogu otsuse jõustumise kuupäevaks vastu komisjoni otsuse, millega kehtestataks kriteeriumid ja ühtsed nõuded programmide sisule ning ühtsed aruandlusnõuded.See lihtsustaks kehtivaid õigusakte ja vähendaks seadusandlikku koormat nii liikmesriikide kui ka komisjoni jaoks.7.2. Euroopa MajanduspiirkondKavandatud õigusaktis ei käsitleta EMPga seotud küsimust, kuna otsusega 90/424/EMÜ ettenähtud rahastamisvahendid ei ole EMPga hõlmatud.2006/0098 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [7]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [8]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [9]ning arvestades järgmist:(1) Ühendus kaasfinantseerib liikmesriikide loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire alaseid tegevusi üheaastaste programmide alusel, mis on heaks kiidetud vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsuse 90/424/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) [10] artiklis 24 ette nähtud nõuetele ja korrale.(2) Võttes eelkõige arvesse toidu ohutust käsitleva valge raamatu [11] 29. meetmega liikmesriikides haiguste likvideerimise jälgimise töökonna moodustamisel saadud kogemust, näitas loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide ühenduse kaasfinantseerimise korra läbivaatamine, et mitmeaastased programmid ning haiguste ja zoonooside uus loetelu aitaksid tagada paremaid tulemusi. Loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire mitmeaastased programmid tagaksid eesmärkide tõhusama ja tulemuslikuma saavutamise ning tagaksid parema ja läbipaistvama juhtimise ning suurendaksid kontrolli võimalust, muutes seega ühenduse vahendite kasutamise tõhusamaks. Seepärast on asjakohane muuta neid programme reguleerivaid sätteid, et lisada mitmeaastaste programmide rahastamise võimalus.(3) Läbivaatamine näitas ka, et lühem kaasfinantseerimise tingimustele vastavate loomahaiguste ja zoonooside loetelu suurendaks likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide tõhusust ja tulemuslikkust. Ühenduse prioriteete kajastav loetelu haiguste ja zoonooside kohta, mille likvideerimist ühenduse rahalistest vahendistest toetatakse, tuleb kehtestada vastavalt nende haiguste ja zoonooside võimalikule mõjule rahvatervisele ning loomade või loomse päritoluga toodete rahvusvahelisele ja ühendusesisesele kaubandusele. Üksnes zoonooside tõrjet käsitlevad sätted tuleks seetõttu välja jätta.(4) Liikmesriikide poolt komisjonile esitatud likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide heakskiitmise korra lihtsustamiseks tuleks sätestada, et ühenduselt rahalise toetuse saamiseks sobivate programmide heakskiitmiseks piisab ühest otsusest praegu nõutava kahe otsuse asemel, millest ühes loetletakse rahalist toetust saavad programmid ja teisega kiidetakse programmid heaks.(5) Et komisjon saaks programmide rakendamist jälgida, peaksid liikmesriigid andma korrapäraselt komisjonile aru teostatud tegevuste, saavutatud tulemuste ja kantud kulutuste kohta.(6) Nõukogu 27. novembri 1990. aasta otsuses 90/638/EMÜ, millega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks, [12] on kehtestatud ühenduse rahastamist taotlevate likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide tehnilised ja sisulised nõuded. Neid tehnilisi ja sisulisi nõudeid tuleb korrapäraselt ja õigeaegselt ajakohastada ja kohandada, et käia kaasas tehnika ja teaduse arenguga ning arvestada programmide rakendamise kogemusest saadud tagasisidet. Seepärast on asjakohane võimaldada komisjonil kõnealuseid tehnilisi kriteeriumeid vastu võtta ja vajadusel ajakohastada. Nõukogu otsus 90/638/EMÜ tuleks seega kehtetuks tunnistada.(7) Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuses 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta [13] on kehtestatud olemasolevate arvutisüsteemide (Animo ja Shift) funktsioone ühendava uue süsteemi väljatöötamine. Seepärast on asjakohane võtta arvesse veterinaariaalaste protseduuride arvutistamisel saavutatud arenguid ja näha ette vahendid, mis on vajalikud ühtsete veterinaariaalaste elektrooniliste süsteemide veebimajutuseks, haldamiseks ja hoolduseks.(8) Teabe kogumise alased tegevused on vajalikud loomade tervishoidu ja toiduohutust käsitlevate õigusaktide paremaks koostamiseks ja rakendamiseks. On tungiv vajadus levitada kogu ühenduses võimalikult laialdaselt teavet loomade tervishoidu ja toidu ohutust käsitlevate õigusaktide kohta. Seepärast on soovitav laiendada otsuse 90/424/EMÜ reguleerimisala nii, et see hõlmaks ka loomade kaitse ja loomade tervishoiu ning loomse päritoluga toodete toiduohutusega seotud teabepoliitika rahastamist.(9) Seepärast tuleks otsust 90/424/EMÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Otsust 90/424/EMÜ muudetakse järgmiselt.1) Artikli 1 kolmas taane asendatakse järgmisega:„− loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid”2) Artikkel 16 asendatakse järgmisega.„Artikkel 16Ühendus annab rahalist toetust teabepoliitika kujundamiseks loomade tervishoiu, loomade heaolu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse valdkonnas, mis hõlmab:a) teabevahendite installeerimist ja arendamist, sealhulgas sobivat andmebaasi:i) loomade tervishoidu, loomade heaolu ja loomse päritoluga toodete toiduohutust käsitlevate õigusaktidega seotud kogu teabe kogumiseks ja säilitamaks;ii) alapunktis i osutatud teabe levitamiseks pädevatele asutustele, tootjatele ja tarbijatele;b) loomade heaolu käsitlevate õigusaktide ettevalmistamiseks ja väljatöötamiseks vajalike uuringute teostamist.”3) II jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:„Loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid”.4) Artikkel 24 asendatakse järgmisega.„Artikkel 241. Lisas loetletud loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide („programmid”) rahastamisel liikmesriikides kantud kulude hüvitamiseks kehtestatakse ühenduse finantsmeede.Lisas esitatud loetelu võib muuta artiklis 41 osutatud korras, eriti uute loomahaiguste osas, mis kujutavad riski loomade tervisele ja kaudselt rahvatervisele.2. Hiljemalt iga aasta 31. märtsil esitavad liikmesriigid komisjonile ühe- või mitmeaastased programmid alates aastast, millele järgneval aastal nad soovivad saada ühenduse rahalist toetust.Pärast 31. märtsi esitatud programmidele järgmisel aastal toetust ei anta.Liikmesriikide esitatud programmid peavad vastama artiklis 41 sätestatud korras vastu võetud kriteeriumidele. Mitmeaastaste programmide puhul esitatakse käesolevas lõigus osutatud kriteeriumidele vastav teave programmi iga aasta kohta eraldi.3. Komisjon võib liikmesriiki kutsuda üles kas esitama mitmeaastast programmi või pikendama esitatud üheaastase programmi kestust, et tagada konkreetse haiguse tõhusam ja tulemuslikum likvideerimine, tõrje ja seire, eelkõige sellise haiguse puhul, mis kujutab riski loomade tervisele ja kaudselt rahvatervisele.4. Komisjon kaalub liikmesriikide esitatud programme nii veterinaarsest kui ka rahalisest küljest.Oma programmi hindamiseks edastavad liikmesriigid komisjonile mis tahes täiendavat teavet, mida viimane nõuab.Programmide kohta kogu teabe kogumise periood lõpeb iga aasta 15. septembril.5. Hiljemalt iga aasta 30. oktoobriks kinnitatakse artiklis 42 osutatud korras:a) programmid, mida on vajadusel muudetud, et võtta arvesse lõikega 4 ettenähtud hinnangut;b) ühenduse rahalise toetuse määr;c) ühenduse rahalise toetuse ülemmäär;d) kõik tingimused, millest ühenduse rahaline toetus võib sõltuda.Programmid kiidetakse heaks kuni kuueks aastaks.6. Muudatused programmides tuleb heaks kiita artiklis 42 osutatud korras.7. Iga heakskiidetud programmi kohta esitab liikmesriik komisjonile järgmised aruanded:a) tehnilised vahearuanded ja finantsvahearuanded;b) hiljemalt iga aasta 31. märtsiks iga-aastane tehniline aruanne, mis sisaldab hinnangut saavutatud tulemuste kohta ning eelneva aasta kulude üksikasjalikku arvestust.8. Liikmesriikide poolt vastava programmi puhul kantud kulutuste maksmise taotlused esitatakse komisjonile enne programmi lõppemise aastale järgneva aasta 31. märtsi.Maksetaotluste esitamise hilinemise korral, vähendatakse selle aasta ühenduse rahalist toetust 25% võrra 1. mail, 50% võrra 1. juunil, 75% võrra 1. juulil ja 100% võrra 1. septembril.Hiljemalt igal aasta 30. oktoobriks otsustab komisjon ühenduse makse suuruse, arvestades lõike 7 kohaselt liikmesriigi esitatud tehnilisi ja finantsaruandeid.9. Komisjoni eksperdid võivad koostöös pädeva asutusega teostada kohapealset kontrolli, kui see on vajalik käesoleva otsuse ühetaolise kohaldamise tagamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 [14] artikliga 45.Kontrolli teostamisel võib komisjoni eksperte abistada ekspertide grupp, kes on moodustatud artiklis 41 osutatud korras.10. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 41 sätestatud korras.”5) Artikkel 26 asendatakse järgmisega.„Artikkel 26Ühenduse eelarvelisi kulukohustusi programmide kaasrahastamiseks täidetakse kord aastas. Mitmeaastaste programmide kulukohustused võetakse vastu vastavalt nõukogu määruse 1605/2002 [15] artikli 76 lõikele 3. Mitmeaastaste programmide esimene kulukohustus täidetakse pärast programmi heakskiitmist. Kõik järgmised kohustused täidab komisjon artikli 24 lõikes 5 osutatud toetuse andmise otsuse alusel.”6) Artiklid 29, 29a, 32 ja 33 jäetakse välja.7) Artikli 37a lõige 1 asendatakse järgmisega:„Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmiste veterinaarprotseduuride arvutistamiseks:a) elusloomade ja loomse päritoluga toodete ühendusesisene kaubandus ja import;b) ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi veebimajutus, haldamine ja hooldus.”8) Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.Artikkel 2Nõukogu otsus 90/638/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates otsuse 90/424/EMÜ artikli 24 lõike 2 kolmandas punktis osutatud kriteeriumide kehtestamise otsuse ning selle otsuse artikli 24 lõikes 10 osutatud rakenduseeskirjade jõustumise kuupäevast.Artikkel 3Enne käesoleva otsuse jõustumist heakskiidetud programmide suhtes jätkatakse otsuse 90/424/EMÜ vastavate sätete kohaldamist.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISALoomahaigused ja zoonoosid– Veiste tuberkuloos– Veiste brutselloos– Lammaste ja kitsede brutselloos (B. melitensis)– Lammaste katarraalne palavik endeemilistel või kõrge riskiga aladel– Sigade Aafrika katk– Sigade vesikulaarhaigus– Sigade katk– Nakkuslik vereloomenekroos– Lõhede nakkuslik aneemia– Siberi katk– Veiste nakkav pleuropneumoonia– Klassikaline lindude katk– Marutaud– Ehhinokokoos– Transmissiivne spongioosne entsefalopaatia (TSE)– Kampülobakterioos– Listerioos– Salmonelloos (zoonootiline salmonelloos)– Trihhinelloos– Verotoksiline E. coli”FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKPoliitikavaldkond: TERVISHOID JA TARBIJAKAITSEMeede: TOIDU OHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE  HEAOLU JA TAIMETERVIS3. EELARVEREAD3.1 Eelarveread17.0401: Loomahaiguste tõrje- ja seirekavad ning jälgimine, milline on  loomade füüsiline seisund, mis võib välisteguri olemasolul olla  ohtlik rahvatervisele17.0402: Muud meetmed veterinaar-, loomade heaolu ja rahvatervise  valdkonnas3.2 Meetme kestus ja finantsmõju:MEEDE ON MÄÄRAMATA KESTUSEGA3.3 Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu) :Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |17.0401 | Kohustuslik | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr [1A] |17.0402 | Kohustuslik | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr [1A] |17.0403 | Kohustuslik | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr [1A] |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1 Rahalised vahendid4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | | 2006. aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | N + 4 | n + 5 või hilisem | Kokku |Tegevuskulud | | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Maksete assigneeringud | | b | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud | | | | |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Maksete assigneeringud | | b+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud | | |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,648 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | | a+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | | b+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |Kaasfinantseerimise andmed – –Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasfinantseerimist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasfinantseerimise hinnanguline tase (kaasfinantseerimist on planeeritud saada erinevatest asutustest, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasfinantseeriv asutus | | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 või hilisem | Kokku |…………………… | f | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f | | | | | | | |4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludeleEttepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)| | Enne meedet  [n-1 aasta] | | Olukord pärast meetme rakendamist |Eelarverida | Tulud | | | [n aasta] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] || a) Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | | || b) Tulude muutus |   | | | | | | | |(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)4.2 Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 või hilisem |Personali arv kokku | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus erinevate kavandatud paranduste tegemiseks kehtivates õigusaktides5.1.1 Mitmeaastased haigustõrjeprogrammidÜleminek üheaastastelt programmidelt mitmeaastastele programmidele tagaks neis püstitatud eesmärkide tõhusama ja tulemuslikuma saavutamise.5.1.2 Nende haiguste ja zoonooside loetelu muutmine, mille tõrjeks on võimalik toetust saadaNende loomahaiguste ja zoonooside loetelu kärpimine, mille puhul on ette nähtud kaasfinantseerimisest tulev toetus, suurendaks likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide tõhusust ja tulemuslikkust.5.1.3 Ühtne veterinaarialane elektrooniline süsteemRahaline toetus elusloomade ja loomsete saadustega kauplemiseks ja importimiseks loodud veterinaariaalase elektroonilise süsteemi kasutuselevõtmiseks, arendamiseks, haldamiseks, veebimajutuseks ja hoolduseks tagab selle korraliku haldamise.5.1.4 Teabe kogumine ja levitamineLoomade tervishoiu, loomade heaolu ja toidu ohutuse nõuete ühtlustamist on andmebaasi loomise kaudu lihtsam saavutada.5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime5.2.1 Mitmeaastased haigustõrjeprogrammidÜleminek üheaastastelt programmidelt mitmeaastastele programmidele tagab parema juhtimise, et muuta haigustõrjeprogrammide eesmärgid selgemaks ja paremini auditeeritavamaks ning tagada krediidi tulemuslikum kasutamine.5.2.2 Selliste haiguste ja zoonooside loetelu muutmine, mille tõrjeks on võimalik toetust saadaHaiguste lühenenud loetelu hõlbustab prioriteetide püstitamist ja saadaolevate krediitide tulemuslikumat kasutamist.5.2.3 Ühtne veterinaarialane elektrooniline süsteemÜhtset veterinaarialast elektroonilist süsteemi tuleb korralikult hallata ja pidevalt toetada, kui soovitakse, et seda oleks võimalik kasutada mitmeid aastaid.5.2.4 Teabe kogumine ja levitamineTeabe kogumine ja levitamine loomade tervishoiu, loomade heaolu ja toidu ohutuse kohta aitab kaasa loomade tervishoiu alaste nõuete ühtlustamisele ja loomade tervishoidu käsitleva teabepoliitika tugevdamisele.5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames1. eesmärk: programmide mitmeaastase finantseerimise võimalikuks  tegemine2. eesmärk: selliste haiguste loetelu muutmine, mille tõrjeks või  järelevalveks võib saada finantstoetust,3. eesmärk: kaubanduseks ettenähtud elektrooniliste veterinaarprotseduuride  veebimajutus, hooldus ja tugi4. eesmärk: teabepoliitikat käsitlevate sätete laiendamine.ÜKSNES 3. JA 4. EESMÄRGI REALISEERIMINE TÄHENDAB OTSESEID LISAKULUSID EUROOPA LIIDU EELARVELE.5.4 Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige meetme rakendamiseks valitud meetod(id).X Haldamine tsentraliseeritultx otse, haldajaks on komisjonٱ kaudselt, delegeerides haldamise:ٱ täitevasutusteleٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöösٱ liikmesriikidegaٱ kolmandate riikidegaٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1 JärelevalvesüsteemJuba praeguses etapis on komisjonil olemas peamised vahendid järelevalve teostamiseks, näiteks toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee, juhtivad veterinaarametnikud ja ühenduse referentlaboratooriumide võrgustik.6.2 Hindamine6.2.1 Eelhindamine ning vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Kavandatavat mitmeaastast lähenemisviisi loomahaiguste ja zoonooside tõrjeks arutati liikmesriikidega mitmes töörühmas ning eelkõige juhtivate veterinaarametnike nõupidamisel, mis toimus 22. septembril 2004.Elusloomade ELi piires liikumise ja ELi importimise järelevalvet soovitas Euroopa Parlament vastuseks Euroopa Kontrollikoja aruandele.6.2.2 Tulevase hindamise tingimused ja sagedusNagu eespool nimetatud, on komisjoni käsutuses sellised vahendid nagu toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee, juhtivad veterinaarametnikud ja ühenduse referentlaboratooriumide võrgustik, et hinnata mis tahes ajal nõukogu otsusega 90/424/EMÜ hõlmatud erinevaid meetmeid.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDNõukogu määruse EC/1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artikleid 7 ja 8 kohaldatakse kõikide nõukogu otsuses 90/424/EMÜ loetletud kulude suhtes. Seega võib esitada kõiki nimetatud otsuses käsitletud tehinguid järelauditi teostamiseks.8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljun-di liik | Keskmi-ne kulu | 2006. aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta | KOKKU || | | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku |TEGEVUSEESMÄRK NR 1 | | | | - | | - | | - | | | - | | | - | | - |TEGEVUSEESMÄRK NR 2 | | | | - | | - | | - | | | - | | | - | | - |TEGEVUSEESMÄRK NR 3 | | 0,600 | 1 | 0,6 | 1 | 0,6 | 1 | 0,6 | 1 | 0,6 | 1 | 0,6 | 1 | 0,6 | 6 | 3,6 |TEGEVUSEESMÄRK NR 4 | | 0,200 | 1 | 0,2 | 1 | 0,2 | 1 | 0,2 | 1 | 0,2 | 1 | 0,2 | 1 | 0,2 | 6 | 1,2 |KULUD KOKKU | | 0,400 | 2 | 0,8 | 2 | 0,8 | 2 | 0,8 | 2 | 0,8 | 2 | 0,8 | 2 | 0,8 | 12 | 4,8 |8.2 Halduskulud8.2.1 Personali arv ja liikAmetikoha liigid | | Personal, kes tuleb määrata meetme haldamiseks olemasolevaid ja/või täiendavaid vahendeid kasutades (täistööajale taandatud ametikohtade arv) || | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |Ametnikud või ajutised töötajad [16]  (17 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 || B*, C*/AST | | | | | | |Art.17 01 02 kohaselt rahastatud personal [17] | | | | | | |Art. 17 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal [18] | | | | | | |KOKKU | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusTehniliste ja finantsaruannete läbivaatamine, kulukohustuste ettevalmistamine ja maksmiseks edastamine8.2.3 Personali allikad (kohustuslik)(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga allika puhu)x Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtudٱ Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtudٱ Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigusٱ Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)ٱ Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) – –miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta | KOKKU |1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | | |Täitevasutused [19] | | | | | | | |Muu tehniline ja haldusabi | | | | | | | |sisene | | | | | | | |väline | | | | | | | |Tehniline ja haldusabi kokku | | | | | | | |8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Personali liik | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta |Ametnikud ja ajutised töötajad (17 01 01) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Art 17 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne)(täpsustada eelarverida)) | | | | | | |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad – –Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav. . – – |Arvestus Art. 17 01 02 kohaselt rahastatav personal – –Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav. . – – |8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud – –miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) – –| n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hili-sem aasta | KOKKU |17 01 02 11 01 – Lähetused | | | | | | | |17 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | |17 01 02 11 03 – Komiteed [20] | | | | | | | |17 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |17 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | |2. Muud halduskulud kokku (17 01 02 11) | | | | | | | |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viide eelarvereale) | | | | | | | |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19; otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37).[2] KOM(1999) 719 lõplik.[3] KOM(1999) 719 lõplik.[4] EÜT C 85, 23.3.2000, lk 1.[5] ELT L 309, 6.10.2004, lk 26.[6] EÜT L 347, 12.12.1990, lk 27. Otsust on muudetud direktiiviga 92/65/EMÜ (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).[7] ELT C […], […], lk […].[8] ELT C […], […], lk […].[9] ELT C […], […], lk […].[10] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37).[11] KOM(1999) 719 lõplik.[12] EÜT L 347, 12.12.1990, lk 27. Otsust on viimati muudetud direktiiviga 92/65/EMÜ (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).[13] ELT L 94, 31.3.2004, lk 63. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/123/EÜ (ELT L 39, 11.2.2005, lk 53).[14] ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Parandatud versioon ELT L 191, 28.5.2004, lk 1.[15] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.[16] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[17] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[18] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[19] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[20] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.--------------------------------------------------