title: Ettepanek Nõukogu otsuse, kohta millega lubatakse Ühendkuningriigil kohaldada väheväärtuslike tahkekütuste puhul vabastust kliimamuutuse maksust vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19

text:
Avis juridique important

|

52004PC0742

Ettepanek nõukogu otsuse, kohta millega lubatakse Ühendkuningriigil kohaldada väheväärtuslike tahkekütuste puhul vabastust kliimamuutuse maksust vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19  /* KOM/2004/0742 lõplik */

Brüssel 09.11.2004KOM(2004) 742 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSE,kohta millega lubatakse Ühendkuningriigil kohaldada väheväärtuslike tahkekütuste puhul vabastust kliimamuutuse maksust vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. TAOTLUSE ESITAMINE18. juuni 2004. aasta kirjas taotlesid Briti ametivõimud komisjonilt erandit, mis lubaks neil jätkata kliimamuutuse maksust vabastamise kohaldamist väheväärtuslike tahkekütuste puhul vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ[1] artiklile 19. Taotluse hindamiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon lisaküsimused 13. juuli kirja teel, millele Briti ametivõimud vastasid 10. augustil 2004. aastal.Ühendkuningriik võttis kliimamuutuse maksu kasutusele 1. aprillil 2001. aastal. Vastavalt Ühendkuningriigi ametiasutustele on see maks välja töötatud energiakasutuse ning madala süsinikusisaldusega tehnoloogia kasutamise tõhustamiseks välissektoris. Maksu kohaldatakse äriettevõtete ja avaliku sektori poolt kasutatava gaasi, söe, elektri ning veeldatud bensiini suhtes (kütteks). Keskkonnasäästlikkuse edendamise eesmärgil eksisteerib mitmeid maksuvabastusi. Tahkekütused,[2] mille väärtus on alla 15 GBP tonni kohta, nt söe- ja koksikaevandustest järele jäänud segatud pühkmed ning puru, on maksust vabastatud. See on väikese ulatusega vabastus, mis kehtestati koos kliimamuutuse maksu kehtestamisega 2001. aasta aprillis keskkonnast tingitud põhjustel, et eelkõige julgustada väheväärtusliku tahkekütuse kasutamist, mis vastasel juhul viiakse prügilasse.Direktiivi 2003/96/EÜ jõustumisega peavad liikmesriigid, kes ei maksusta neid kütuseid, sisse viima eespool mainitud maksud.Ühendkuningriigi ametiasutuste arvates toob maksuvabastuse tühistamine kaasa söe ja koksi (11,70 GBP tonni kohta) maksustamise kliimamuutuse maksu määraga. Väheväärtuslikku sütt müüakse keskmiselt hinnaga 2,10 GBP tonni kohta, võrreldes tavalise kvaliteediga söega, mille hind on keskmiselt 28 GBP tonni kohta. Kliimamuutuse maksu sissenõudmisega täiel määral tõuseb hind üle kuue korra, tõrjudes väheväärtusliku kütuse turult välja, mille tagajärjel väheväärtuslik kütus saadetakse jäätmetena prügilasse. Isegi madalama maksumäära kehtestamine ning kliimamuutuse maksuga maksustamine ettemaksu puhul tehtava minimaalse hinnaalanduse määraga tõstaks tahkete jäätmekütuste hinda kaks korda, tõrjudes need turult ikkagi välja, mille tagajärjel niisugune kütus saadetakse jäätmetena prügilasse. Kõnealuse materjali suhtes ei kohaldata Ühendkuningriigi jäätmemaksu alates selle kehtestamisest.Kõigil teiste liikmesriikide tootjatel on õigus neid tooteid importida ning maksuvabastusest kasu saada.Kõnealune poliitika põhineb objektiivsetel põhimõtetel ning seda kohaldatakse struktureeritud raamistiku kaudu. Niisugusel kujul moodustab kõnealune vabastus üldise süsteemi osa. Täpsemalt öeldes on kliimamuutuse maksu (energiamaks) eesmärgiks madala kütteväärtusega toodete maksust vabastamine. Kliimamuutuse maksu määrad põhinevad kütuste energiasisaldusel ning tahked jäätmekütused on palju väiksema energiasisaldusega kui tavalised tahkekütused. Lisaks on maksu keskkonnaalane eesmärk julgustada kõnealust materjali prügilasse saatmise asemel kasutama.Vabastus piirneb väheväärtuslike tahkekütuste müüjatega ning sellel on eeldatavalt vähene mõju konkurentsile ja kaubandusele. Ühendkuningriigi ametivõimude hinnangul saavad vaid üksikud selle materjali turustamisega tegelevad ettevõtted (alla 10) sellest vabastusest kasu. Ühendkuningriigi rahandusministeeriumile läheb olemasolev vabastus kogu sektori lõikes maksma ligikaudu 100 000 GBP. Lisaks kehtivad kõnelause vabastusega seotud erandite suhtes Ühendkuningriigi süsteemi põhimõtted. Ühendkuningriigi ametiasutuste hinnangul pole kõnealune meede käsitletav riigiabina.2. KOMISJONI HINNANGDirektiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepanekul volitada ükskõik millist liikmesriiki teatud poliitilistel kaalutlustel kehtestama lisamaksuvabastusi või aktsiisimaksu vähendamisi.Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 alusel nõutavad vabastused tuleb läbi vaadata, et need oleksid kooskõlas ühenduse poliitikaga.Maksuvabastus toetab väheväärtusliku tahkekütuse kasutamist energia tootmiseks prügilasse saatmise asemel. Keskkonnapoliitika seisukohast on energia kasutamine eelistatud prügilasse saatmise asemel ning õige lähenemine koos saastaja-maksab-põhimõttega tähendab sellisel juhul seda, et väheväärtuslike tahkekütuste suhtes kohaldatakse madalama määraga maksu sõltuvalt kütuse energiasisaldusest. Süsteemi eesmärk ei ole seega täielik vabastus. Arvestades materjali erinevat kvaliteeti ja energiasisaldust ning sellest tulenevaid raskusi täpse maksumäära kindlaksmääramisel, samuti ka väikeseid koguseid, võib täielikku maksuvabastust kasutada ajutise meetmena.Nõutav meede peab seetõttu olema piiratud kestusega. Direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 19 on sätestatud, et kõnealune meede antakse kõige rohkem 6 aastaks. Väheväärtuslike tahkekütuste maksuvabastus võib seega kehtida kuni 2010. aastani. See ajaperiood annab ka Ühendkuningriigi ametiasutustele võimaluse ümber hinnata prügilamaksust vabastuse kasulikkus, et kaasa aidata väheväärtuslike tahkekütuste energia kasutamist.Mis puudutab riigiabi eeskirju, kehtivad need olenemata igasugusest heakskiidust aktsiisimaksust vabastamise suhtes. Arvestades asjaolu, et eeldatav vabastuse koguväärtus kõigile kasusaajatele on kokku 100 000 GBP, on igati ebatõenäoline, et vabastuse väärtus iga üksiku kasusaaja kohta ületab maksimaalset taset, mis on kindlaks määratud 12. jaanuari 2001. aasta komisjoni määrusega (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes.[3]3. OTSUSKomisjon teeb ettepaneku, et direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 alusel annab nõukogu Ühendkuningriigile loa kohaldada maksuvabastust väheväärtuslike tahkekütuse puhul kuni 1. jaanuarini 2010.EttepanekNÕUKOGU OTSUSE,kohta millega lubatakse Ühendkuningriigil kohaldada väheväärtuslike tahkekütuste puhul vabastust kliimamuutuse maksust vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19(ainult ingliskeelne tekst on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik,[4] eriti selle artikli 19 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]ning arvestades järgmist:(1) 18. juuni 2004. aasta kirjas taotlesid Ühendkuningriigi ametiasutused komisjonilt mööndust, mille alusel lubataks riigis jätkata kliimamuutuse maksu vabastuse kohaldamist väheväärtuslike tahkekütuste puhul vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19.(2) Ühendkuningriigi kliimamuutuse maksu vabastus on välja töötatud soodustamaks energiakasutuse ning vähese süsinikusisaldusega tehnoloogiate kasutamist välissektoris. Maksuvabastus kehtib gaasi, söe, elektri ning veeldatud bensiini suhtes, mida kasutatakse kütteainena äriettevõtetes ning avalikus sektoris.(3) Kliimamuutuse maksu vabastused on vastu võetud alates 2001. aastast, et soodustada keskkonnasäästlikku tegutsemist. Maksust vabastatakse tahkekütused väärtusega alla 15 GBP tonni kohta, nt söe- ja koksikaevandustest järele jäänud segatud pühkmed ning puru.(4) Direktiivi 2003/96/EÜ jõustumisega peavad liikmesriigid, kes ei maksusta kõnealuseid kütuseid, sisse viima eespool mainitud maksud.Maksuvabastus toetab väheväärtuslike tahkekütuse kasutamist energia tootmiseks prügilasse saatmise asemel. Keskkonnapoliitika seisukohast on energia kasutamine eelistatud prügilasse saatmise asemel, ning saastaja-maksab-põhimõte tähendab sellisel juhul seda, et väheväärtuslikele tahkekütustele kohaldatakse madalama määraga maksu sõltuvalt kütuse energiasisaldusest. Arvestades materjali erinevat kvaliteeti ja energiasisaldust ning sellest tulenevaid raskusi täpse maksumäära kindlaksmääramisel, samuti ka väikeseid koguseid, võib täielikku maksuvabastust kasutada ajutise meetmena. Maksuvabastus peab seetõttu olema piiratud kestusega.(5) Ühendkuningriigi rahandusministeeriumile läheb olemasolev vabastus kogu sektori lõikes maksma ligikaudu 100 000 GBP. Tavaeeskirju kohaldatakse ulatuses, mil määral maksuvabastus moodustab riigiabi. Ilmneb, et maksuvabastuse suhtes kohaldatakse 12. jaanuari 2001. aasta komisjoni määrust (EÜ) nr 69/2001, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes[6]. Sellele vaatamata, kui kasu üksikettevõttele ületab eespool mainitud määruses kirjeldatud maksimaalse taseme, tuleb sellest teavitada komisjoni vastavalt 22. märtsi 1999. aasta määrusele (EÜ) 659/1999, mis kehtestab üksikasjalikud eeskirjad EÜ artikli 93[7] kohaldamise kohta.(6) Komisjon uurib regulaarselt vähendamisi ja vabastusi kontrollimaks, et need ei too ühelt poolt kaasa konkurentsi moonutamist ega takista siseturu nõuetekohast toimimist ja et need sobiksid teiselt poolt jätkuvalt kokku ühenduse keskkonnakaitse-, energeetika- ja transpordipoliitikaga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Ühendkuningriigil lubatakse kohaldada aktsiisimaksuvabastust väheväärtuslike kütuste puhul, mille hind on alla 15 GBP tonni kohta.Artikkel 2Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2009.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[1] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.04.2004, lk 100).[2] "Tahkekütus" tähistab ainult sütt ja pruunsütt; kivisöest või pruunsöest saadud koksi ja poolkoksi; naftakoksi.[3] 12. jaanuari 2001. aasta komisjoni määrus (EÜ) nr 69/2001,mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 10, 13.01.2001, lk 30).[4] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51 direktiiv viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.04.2004, lk 100).[5] ELT C [...] [...], lk. [...][6] ELT L 10, 13.01.2001, lk 30.[7] ELT L 83 , 27.03.1999 lk 1-9.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.9.2017
            COM(2017) 556 final
            2017/0241(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega denonsseeritakse Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vaheline kalandusalane partnerlusleping, mis võeti vastu nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1563/2006

               SELETUSKIRI

               Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu (edaspidi „Komoorid“) vahelises kalandusalases partnerluslepingus
                  1
                on sätestatud, et kumbki lepinguosaline võib lepingu lõpetada tõsiste asjaolude korral, nagu suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük“) ennetamisega. Lepingu lõpetamiseks peab lõpetamist sooviv lepinguosaline vähemalt kuus kuud enne lepingu lõppemist esitama kirjaliku eelteatise.

               Nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (edaspidi „ETR-kalapüügi määrus“) artikli 31 kohaselt määrab komisjon kindlaks kolmandad riigid, keda ta peab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi osas koostööd mittetegevateks kolmandateks riikideks. Kolmanda riigi võib määrata kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina, kui ta ei täida lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina talle rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

               Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teatas komisjon 1. oktoobri 2015. aasta otsusega
                  2
                Komooridele, et viimane võidakse liigitada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks.

               Pärast kõnealuse otsuse vastuvõtmist alustas komisjon Komooridega dialoogi, mida peeti ETR-kalapüügi määruses sätestatud nõuete kohaselt. Dialoog põhines tegevuskaval, mille komisjon esitas Komooridele puuduste kõrvaldamiseks. Komoorid ei võtnud mõistliku aja jooksul vajalikke parandusmeetmeid tuvastatud probleemide kõrvaldamiseks.

               Kuna Komoorid ei suutnud täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, liigitati riik kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 31 koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks komisjoni 23. mai 2017. aasta rakendusotsusega (EL) 2017/889
                  3
               . Pärast sellist liigitamist ei võtnud Komoorid siiski vajalikke parandusmeetmeid.

               Peamised puudused, mis olid aluseks kõnealuse otsuse vastuvõtmisel, olid seotud järgmisega: i) Komooride ametiasutuste mugavuslipupoliitika; ii) tõendid Komooride laevastiku ebaseadusliku kalapüügi kohta; iii) riigi ametiasutuste puudulik või olematu järelevalve- ja kontrollisuutlikkus; iv) Komooride kalandusalane aegunud õigusraamistik.

               Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 on Komoorid nõukogu rakendusotsusega (EL) 2017/1332
                  4
                kantud koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja, mis kehtestati 11. juuli 2017. aasta rakendusotsusega 2014/170/EL
                  5
               .

               Kolmanda riigi kandmine ETR-kalapüügi osas koostööd mittetegevate riikide loetellu eeldab, et võetakse ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmed. Muu hulgas peab komisjon tegema ettepaneku denonsseerida Komooridega sõlmitud kehtivad kahepoolsed kalanduslepingud, nähes sellega ette asjaomase lepingu lõpetamise riigi suutmatuse korral täita endale võetud kohustusi seoses ETR-kalapüügi tõkestamisega.

               Kuna Komoorid on kantud koostööd mittetegevate riikide loetellu, peab komisjon vajalikuks teha nõukogule ettepanek, et komisjon algataks Euroopa Ühenduse ja Komooride vahelise kalandusalase partnerluslepingu lõpetamise.

               Lissaboni lepinguga on komisjonile antud õigus esindada Euroopa Liitu suhetes kolmandate riikidega. See tähendab, et komisjonil on kohustus teavitada Euroopa Liidu nimel Komoore nõukogu ja liidu otsusest lõpetada partnerlusleping kuuekuulise etteteatamisajaga ja korraldades lepinguosaliste vahelise konsultatsiooni, enne kui leping lõpetatakse (ELi ja Komooride vahelise kalanduslepingu artikkel 12).

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a. Actus contrarius’e põhimõtet järgides peaks rahvusvahelise lepingu lõpetamiseks kasutatav õiguslik alus olema sama kui see, mida kasutati lepingu sõlmimiseks. See tähendab, et Euroopa Parlament peab kõnealuse ettepanekuga nõustuma, enne kui nõukogu selle vastu võtab.

               Kõnealuse lepingu lõpetamise ettepanek ei tohiks edasi lükata ETR-kalapüügi määruse artikli 38 lõike 8 mõju. Seega peaks komisjon paluma nõukogul kutsuda Euroopa Parlamenti üles andma ettepanekule nõusolek kolme kuu jooksul.

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Ei kohaldata

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ei kohaldata

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ühise kalanduspoliitika ning säästva kalapüügi partnerluslepingute ja ETR-kalapüüki käsitlevate poliitikastrateegiatega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata

               •Vahendi valik

                  Kuna õigusakti eesmärk on rakendada nõukogu otsust, mis on suunatud teatavale kolmandale riigile, on asjakohane teavitada Komooride valitsust Euroopa Ühenduse ja Komooride vahelise kalandusalase partnerluslepingu lõpetamisest nõukogu otsusega.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõju hindamine

                  Ei kohaldata

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

                  Komoori Liiduga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu lõpetamine ei mõjuta eelarvet. 31. detsembril 2016 kehtivuse kaotanud protokolli asendanud uue protokolliga seotud summasid ei olnud 2017. aasta eelarvereservi ega 2018. aasta eelarvekavasse kantud.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei kohaldata

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei kohaldata

               2017/0241 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega denonsseeritakse Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vaheline kalandusalane partnerlusleping, mis võeti vastu nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1563/2006

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu määruses (EÜ) nr 1563/2006
                  6
                käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „ELi ja Komooride vaheline kalandusalane partnerlusleping“) sõlmimist.

               (2)Üks ELi ja Komooride vahelise kalandusalase partnerluslepingu eesmärke on tagada kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning ennetada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki (edaspidi „ETR-kalapüük“).

               (3)ELi ja Komooride vahelist kalandusalast partnerluslepingut kohaldatakse seitse aastat alates selle jõustumisest ja see on täiendavalt pikendatav seitsme aasta kaupa, kui ei esitata kirjalikku lepingu lõpetamise teatist.

               (4)ELi ja Komooride vahelise kalandusalase partnerluslepingu artikli 12 kohaselt võib kumbki lepinguosaline kõnealuse lepingu lõpetada tõsiste asjaolude korral, nagu suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ETR-kalapüügi ennetamisega. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lepingust taganeda vähemalt kuus kuud enne esialgse seitsmeaastase ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist ja nimetatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone.

               (5)Nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008
                  7
                (edaspidi „ETR-kalapüügi määrus“) artikli 31 kohaselt määrab komisjon kindlaks kolmandad riigid, keda ta peab ETR-kalapüügi osas koostööd mittetegevateks kolmandateks riikideks. Kolmanda riigi võib määrata kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina, kui ta ei täida lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina talle rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

               (6)Kooskõlas komisjoni 1. oktoobri 2015. aasta otsusega
                  8
                teavitati Komoore, et riik võidakse liigitada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks järgmistel põhjustel: i) Komooride ametiasutuste mugavuslipupoliitika; ii) tõendid Komooride laevastiku ebaseadusliku kalapüügi kohta; iii) riigi ametiasutuste puudulik või olematu järelevalve- ja kontrollisuutlikkus; iv) Komooride kalandusalane aegunud õigusraamistik.

               (7)Kõnealuse otsusega alustas komisjon Komooridega dialoogi, mida peeti ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud menetlusnõuete kohaselt. Komoorid ei võtnud mõistliku aja jooksul vajalikke meetmeid tuvastatud probleemide kõrvaldamiseks.

               (8)Kuna Komoorid ei suutnud täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, liigitati see riik kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 31 komisjoni 23. mai 2017. aasta rakendusotsusega (EL) 2017/889
                  9
                ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi osas koostööd mittetegevaks riigiks. Pärast sellist liigitamist ei võtnud Komoorid siiski vajalikke parandusmeetmeid.

               (9)Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 on Komoorid nõukogu rakendusotsusega (EL) 2017/1332
                  10
                kantud koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja, mis kehtestati 24. märtsi 2014. aasta rakendusotsusega 2014/170/EL
                  11
               .

               (10)ETR-kalapüügi määruse artikli 38 lõike 8 kohaselt peab komisjon tegema ettepaneku denonsseerida koostööd mittetegevate kolmandate riikidega sõlmitud kehtivad kahepoolsed kalanduskokkulepped või kalandusalased partnerluslepingud, milles nähakse ette asjaomase kokkuleppe või lepingu lõpetamine kõnealuse kolmanda riigi suutmatuse korral täita endale võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamisega.

               (11)Seepärast on asjakohane denonsseerida Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vaheline kalandusalane partnerlusleping.

               (12)Euroopa Liidu lepinguga on komisjonile antud õigus esindada liitu välissuhetes. Euroopa Komisjon teavitab seega Euroopa Liidu nimel Komoori Liitu ELi ja Komooride vahelise kalandusalase partnerluslepingu denonsseerimisest,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vaheline kalandusalane partnerlusleping, mis jõustus 6. märtsil 2008, denonsseeritakse.

               Artikkel 2

               Euroopa Komisjon teavitab Euroopa Liidu nimel Komoori Liitu partnerluslepingu denonsseerimisest.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 290, 20.10.2006, lk 6.

                     (2)

                  ELT C 324, 29.10.2015, lk 6
                  .

                     (3)
                  ELT L 135, 24.5.2017, lk 35.

                     (4)
                  ELT L 185, 18.7.2017, lk 37.

                     (5)
                  ELT L 91, 27.3.2014, lk 43.

                     (6)
                  Nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1563/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist (ELT L 290, 20.10.2006, lk 6).

                     (7)
                  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

                     (8)
                  Komisjoni 1. oktoobri 2015. aasta otsus, millega teavitatakse kolmandat riiki tema võimalikust määramisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses (ELT C 324, 2.10.2015, lk 6).

                     (9)
                  Komisjoni 23. mai 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/889, millega Komoori Liit liigitatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks (ELT L 135, 24.5.2017, lk 35).

                     (10)
                  Nõukogu 11. juuli 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1332, millega muudetakse Komooride osas rakendusotsust 2014/170/EL, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekiri. (ELT L 185, 18.7.2009, lk 37).

                     (11)
                  Nõukogu 24. märtsi 2014. aasta rakendusotsus 2014/170/EL, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekiri vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. (ELT L 91, 27.3.2014, lk 43).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0457

Ettepanek : Nõukogu otsus, millega lubatakse lasta turule MON 89034 (MON-89Ø34-3) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed) (EMPs kohaldatav tekst)  /* KOM/2009/0457 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.9.2009KOM(2009) 457 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse lasta turule MON 89034 (MON-89Ø34-3) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed) (EMPs kohaldatav tekst)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb MON 89034 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turule laskmiseks esitas äriühing Monsanto Europe S.A. taotluse Madalmaade pädevale asutusele 14. detsembril 2006. aastal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka muude MON 89034 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete turule laskmist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet 18. detsembril 2008 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud MON 89034 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse kavandatud eesmärgil.Seda arvesse võttes esitati 22. juulil 2009 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse lasta ühenduse turule MON 89034 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid. Komitee ei esitanud oma arvamust: 14 liikmesriiki (167 häält) hääletas eelnõu poolt, 9 liikmesriiki (109 häält) selle vastu, 3 liikmesriiki (65 häält) loobus hääletamisest ja 1 liikmesriik (4 häält) ei olnud esindatud.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 teavitama parlamenti ja esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse lasta turule MON 89034 (MON-89Ø34-3) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed) (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[1] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Äriühing Monsanto Europe S.A esitas 14. detsembril 2006 Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse MON 89034 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi „taotlus”).(2) Taotlus hõlmab ka muude MON 89034 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete turule laskmist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[2] III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi. See sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastavat keskkonnamõjude seirekava.(3) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet 18. detsembril 2008 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud MON 89034 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete (edaspidi „tooted“) turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse kavandatud eesmärgil[3]. Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.(4) Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosnes üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud eesmärgiga.(5) Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda.(6) Igale GMO-le tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[4].(7) Toiduohutusameti väljastatud arvamuse kohaselt ei ole MON 89034 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et siiski tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.(8) Samuti ei õigustata toiduohutusameti arvamuses määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turulelaskmise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas toidu ja sööda kasutamise turustamisjärgse järelevalvet, ega eritingimuste rakendamist konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.(9) Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, nagu see on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[5] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.(11) Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[6] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.(12) Taotlejaga on nõu peetud käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus.(13) Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud maisile ( Zea mays L.) MON 89034, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus MON-89Ø34-3.Artikkel 2LubaVastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) MON-89Ø34-3 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;b) MON-89Ø34-3 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-89Ø34-3 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamisnõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „mais”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-89Ø34-3 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentidel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.2. Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas sisalduv teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6Loa omanikLoa omanik on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (USA).Artikkel 7KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.Artikkel 8AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüssel, Belgia.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loa omanikNimi: Monsanto Europe S.A.Aadress: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüssel, BelgiaJärgmise äriühingu nimel: Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 USAb) Toodete nimetus ja kirjeldus(1) MON-89Ø34-3 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained.(2) MON-89Ø34-3 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt.(3) Muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-89Ø34-3 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda.Taotluses kirjeldatud MON-89Ø34-3 geneetiliselt muundatud maisis tekivad valgud Cry1A.105 ja Cry2Ab2, mis annavad vastupidavuse teatavate liblikaliste taimekahjurite vastu.c) Märgistamine(1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „mais”.(2) Käesoleva otsuse artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-89Ø34-3 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.d) Määramismeetod-  Maisi MON-89Ø34-3 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil, kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis.-  Valideerinud seemnete puhul määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.-  Etalonaine AOCS 0906-E, kättesaadav American Oil Chemists Society kaudu aadressil: http://www.aocs.org/tech/crm/corn.cfm.e) Kordumatu tunnusMON-89Ø34-3f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [ täidetakse pärast teatavakstegemist ].g) Toodete turule laskmise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangudEi ole nõutud.h) SeirekavaDirektiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava.[Link: kava on avaldatud internetis ]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoidunaEi ole nõutud.Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse avalikkusele kättesaadavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri uuendamisega. [1] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.[2] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042[4] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.[5] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[6] ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.