               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2021
            COM(2021) 468 final
            2021/0262(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepinguga asutatud, kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees võetav seisukoht

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees võetav seisukoht õigusnormide ühtlustamist käsitleva XVII lisa liidete XVII-3 „Telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“, XVII-4 „Posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“ ja XVII-5 „Rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad“ muutmise otsuse kavandatava vastuvõtmise küsimuses.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Assotsieerimisleping

               Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on luua tingimused tõhustatud majandus- ja kaubandussuheteks, et integreerida Ukraina järk-järgult ELi siseturuga, luues sealhulgas põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduspiirkonna, nagu on sätestatud lepingu IV jaotises (kaubandus ja kaubandusküsimused), ja toetada Ukraina jõupingutusi viia lõpule üleminek toimivale turumajandusele, muu hulgas Ukraina ja liidu õigusaktide järkjärgulise omavahelise lähendamise kaudu. Leping jõustus 1. septembril 2017.

               2.2.Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee

               Lepingu artikli 465 lõike 4 kohaselt lahendatakse lepingu IV jaotisega „Kaubandus ja kaubandusküsimused“ seotud küsimusi kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees. Vastavalt XVII lisa punktile 11 võib kõnealune komitee võtta vastu otsuse muuta lepingu XVII lisa. Artikli 465 lõike 3 kohaselt on kõnealused otsused lepinguosaliste suhtes siduvad ning nad võtavad kasutusse nende rakendamiseks vajalikke meetmeid. Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee võtab otsused vastu lepinguosaliste kokkuleppel.

               2.3.Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee kavandatav õigusakt

               Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees on kavas vastu võtta otsus õigusnormide ühtlustamist käsitleva XVII lisa liidete XVII-3 „Telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“, XVII-4 „Posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“ ja XVII-5 „Rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad“ muutmise kohta (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusaktiga muudetakse XVII lisa eespool nimetatud liiteid vastavalt asjaomastes lisades kajastuva liidu õigustiku arengule pärast lepingu parafeerimist 30 märtsi 2012. See on kooskõlas eesmärgiga ühtlustada Ukraina õigusaktid järk-järgult liidu õigustikuga, nagu on sätestatud lepingu preambulis ning eelkõige lepingu IV jaotise „Kaubandus ja kaubandusküsimused“ 6. peatüki „Ettevõtete asutamine, teenuskaubandus ja e-kaubandus“ artiklites 114, 124 ja 138.

               Kavandatav õigusakt muutub lepinguosalistele siduvaks kooskõlas XVII lisa punktiga 11, milles on sätestatud, et kaubanduskomitee võib otsustada muuta käesoleva XVII lisa sätteid juhul, kui ta peab seda vajalikuks. Lepingu artikli 465 lõikes 3 on aga sätestatud: „Assotsieerimiskomiteel on õigus võtta vastu otsuseid käesolevas lepingus ettenähtud juhtudel ja valdkondades, milles assotsieerimisnõukogu on talle õigused delegeerinud. Kõnealused otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad ning nad võtavad kasutusse nende rakendamiseks vajalikke meetmeid. Assotsieerimiskomitee võtab otsused vastu lepinguosaliste kokkuleppel.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk on muuta XVII lisa XVII-3 liidet „Telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“, XVII-4 liidet „Posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“ ja XVII-5 liidet „Rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad“.

               Eespool nimetatud lisade ajakohastamine on vajalik selleks, et võtta arvesse liidu eespool nimetatud teenusesektorite õigustiku arengut pärast lepingu kokklepitud teksti parafeerimist 30 märtsi 2012.

               Otsusega rakendatakse liidu ühist kaubanduspoliitikat idapartnerlusriigi suhtes eespool nimetatud assotsieerimislepingu sätete alusel. See vastab lepingu preambulis sätestatud eesmärgile, milleks on Ukraina õigusaktide järkjärguline lähendamine Euroopa Liidu õigusaktidele.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Assotsieerimiskomitee kaubanduskoosseis on assotsieerimislepinguga loodud organ. Otsustel, mis kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees kavatsetakse vastu võtta, on õiguslik toime. Vastavalt lepingu artikli 465 lõikele 3 muutub kavandatav õigusakt rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosaliste jaoks siduvaks. Kavandatav õigusakt ei täienda ega muuda kokkuleppe institutsioonilist raamistikku. Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule kuulub liidule kolmandate riikide suhtes ainupädevus teenustekaubanduse, välja arvatud transporditeenuste valdkonnas, sealhulgas selliste teenuste osutamist reguleerivate raamtingimuste küsimustes. ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 on mere- ja lennutranspordi meetmete õiguslikuks aluseks.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on liidu ühise kaubanduspoliitika, sealhulgas rahvusvahelise meretranspordi aspektide rakendamise tagamine.

               Seetõttu on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna assotsieerimiskomitee otsusega muudetakse lepingut, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0262 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepinguga asutatud, kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees võetav seisukoht

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (edaspidi „leping“) jõustus 1. septembril 2017.

               (2)Vastavalt XVII lisa punktile 11 võib kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee ajakohastada ja muuta lepingu XVII lisa.

               (3)Kavandatav õigusakt, millega muudetakse XVII-3 liidet „Telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“, XVII-4 liidet „Posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“ ja XVII-5 liidet „Rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad“, tuleks kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees vastu võtta.

               (4)Lepingu artiklite 114, 124 ja 138 kohaselt tunnistavad mõlemad lepinguosalised, et Ukraina olemasolevate õigusaktide lähendamine Euroopa Liidu õigusaktidele on tähtis. Ukraina viib oma olemasolevad ja tulevased õigusaktid järk-järgult vastavusse ELi õigustikuga.

               (5)Arvestades, et mitut liidu õigusakti, mis on loetletud liidetes XVII-3 „Telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“, XVII-4 „Posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“ ja XVII-5 „Rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad“ on pärast lepingu teksti parafeerimist 30. märtsil 2012 muudetud või need on kehtetuks tunnistatud, on vaja kohandada liiteid ja täpsustada teatavaid tähtaegu kooskõlas edusammudega, mida Ukraina on juba teinud liidu õigustikuga ühtlustamisel.

               (6)Seega on asjakohane kindlaks määrata liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees võetav seisukoht, kuna õigusakt, mis lepingu liidete XVII-3 „Telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“, XVII-4 „Posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“ ja XVII-5 „Rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad“ muutmiseks kavatsetakse vastu võtta, on liidu jaoks siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu kohases kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees lepingu liidete XVII-3 „Telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“, XVII-4 „Posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“ ja XVII-5 „Rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad“ muutmise küsimuses põhineb kõnealuse komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2021
            COM(2021) 468 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepinguga asutatud, kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees võetav seisukoht

               ELi ja Ukraina kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee otsus nr .../2021,

               [kuupäev],

               millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu XVII lisa XVII-3 liidet „Telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“, XVII-4 liidet „Posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“ ja XVII-5 liidet „Rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad“

               KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKUTULNUD ASSOTSIEERIMISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut, eriti selle artikli 465 lõiget 3 ja XVII lisa punkti 11,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (edaspidi „leping“) jõustus 1. septembril 2017.

               (2)Lepingu preambulis ja artikli 1 lõike 2 punktis d kinnitatakse lepinguosaliste soovi toetada Ukraina reformiprotsessi, sealhulgas õigusaktide lähendamise kaudu, toetades Ukraina edasist majanduslikku integratsiooni ja poliitilist assotsieerimist.

               (3)Lepingu artiklites 114, 124 ja 138 tunnistavad lepinguosalised, et Ukraina telekommunikatsiooni-, posti- ja kulleriteenuste ning rahvusvaheliste meretransporditeenuste valdkonna õigusaktide lähendamine Euroopa Liidu õigusaktidele on tähtis. Ukraina viib oma olemasolevad ja tulevased õigusaktid järk-järgult vastavusse ELi õigustikuga. Lähendamist viiakse järk-järgult läbi kõigis käesoleva lepingu XVII lisas osutatud ELi õigustiku valdkondades.

               (4)Pärast lepingu üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimist on XVII lisa liidetes XVII-3 (telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad), XVII-4 (posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad) ja XVII-5 (rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad) nimetatud ELi õigustik oluliselt edasi arenenud. Seda arengut tuleks kajastada lepingu osutatud liidetes.

               (5)Kooskõlas XVII lisa punkti 4 allpunktiga 2 peaks Ukraina, kui ta on jõudnud seisukohale, et konkreetne ELi õigusakt on nõuetekohaselt vastu võetud ja rakendatud, esitama asjakohase(d) ülevõtmistabeli(d) koos Ukraina rakendusakti ametliku ingliskeelse tõlkega kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee ELi-poolsele sekretärile, et viia läbi XVII-6 liites sätestatud hindamine,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Lepingu XVII lisa XVII-3 liide „Telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“ asendatakse käesoleva otsuse 1. lisaga.

               2.Lepingu XVII lisa XVII-4 liide „Posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“ asendatakse käesoleva otsuse 2. lisaga.

               3.Lepingu XVII lisa XVII-5 liide „Rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad“ asendatakse käesoleva otsuse 3. lisaga.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari keeles ja ukraina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [koht], [kuupäev]

                        Kaubanduskoosseisus kokkutulnud

                        assotsieerimiskomitee nimel

                        Esimees

                        sekretärid

               1. LISA

               Liide XVII-3

               TELEKOMMUNIKATSIOONITEENUSTE SUHTES KEHTIVAD EESKIRJAD

               Järgmiste ELi õigusaktide kohaldatavad sätted on kohaldatavad kooskõlas horisontaalsete kohanduste sätetega, mis on esitatud liites XVII-1, kui ei ole ette nähtud teisiti. Vajalikel juhtudel on õigusakti kohandused sätestatud õigusakti järel.

               Vastuvõtmisele kuuluvad kohaldatavad sätted:

                        A.Üldine Euroopa elektroonilise side poliitika

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik

               –võtta asjakohaseid ja proportsionaalseid seadusandlikke, tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, võttes arvesse pärast komisjoni 26. märtsi 2019. aasta soovituse (EL) 2019/534 (C(2019) 2335) vastuvõtmist avaldatud 5G küberturvalisuse meetmepaketi meetmete raamistikku võrkude ja teenuste turvalisusega seotud riskide nõuetekohaseks haldamiseks.

                        Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada 31. detsembriks 2024.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2120, millega nähakse ette avatud internetiühendust käsitlevad meetmed ning millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul

               –rakendada määruse (EL) 2015/2120 artiklid 2–6.

                        Ajakava: määruse sätted tuleb rakendada 31. detsembriks 2025.

               Komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/77/EÜ konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel

               –kontrollida ausat konkurentsi elektroonilise side turgudel, eelkõige seoses teenuste kulupõhiste hindadega.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 1998. aasta direktiiv 98/84/EÜ tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse kohta.

                        Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta).

               Direktiiv hõlmab kõiki infoühiskonna teenuseid – nii ettevõtetevahelisi kui ka ettevõtete ja tarbijate vahelisi, st mis tahes tavaliselt tasulisi teenuseid, mida osutatakse vahemaa tagant elektroonilisel teel ja teenusesaaja isikliku taotluse põhjal.

                        Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/61/EL kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta.

                        Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada 31. detsembriks 2021.

                        B.Raadiospektripoliitika reguleeriv raamistik

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsus nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta

               –teostada analüüs kooskõlas otsuses 676/2002/EÜ sätestatud poliitika ja õigusraamistikuga ning kehtestada poliitika ja õigusaktid, millega tagatakse raadiospektri kättesaadavuse ühtlustamine ja tõhus kasutamine.

               Komisjoni 6. mai 2010. aasta otsus 2010/267/EL ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta sagedusala 790–862 MHz kasutamiseks selliste maapealsete süsteemide puhul, millega on võimalik Euroopa Liidus pakkuda elektroonilisi sideteenuseid.

               Komisjoni 18. aprilli 2011. aasta rakendusotsus 2011/251/EL, millega muudetakse otsust 2009/766/EÜ sagedusalade 900 MHz ja 1800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks.

               Komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/766/EÜ sagedusalade 900 MHz ja 1800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks.

               Komisjoni 5. novembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/688/EL sagedusvahemike 1920–1980 MHz ja 2110–2170 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilisi sideteenuseid Euroopa Liidus.

               Komisjoni 13. juuni 2008. aasta otsus 2008/477/EÜ sagedusala 2500–2690 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid.

               Komisjoni 24. jaanuari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/235 otsuse 2008/411/EÜ muutmise kohta seoses sagedusala 3400 – 3800 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega.

               Komisjoni 11. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1538 lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz.

               Komisjoni 2. mai 2014. aasta rakendusotsus 2014/276/EL otsuse 2008/411/EÜ (sagedusala 3400 – 3800 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilise side teenuseid) muutmise kohta.

               Komisjoni 21. mai 2008. aasta otsus 2008/411/EÜ sagedusala 3400–3800 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid.

               Komisjoni 5. augusti 2008. aasta otsus 2008/671/EÜ raadiospektri sagedusala 5875–5905 MHz ühtlustatud kasutamise kohta intelligentsetes transpordisüsteemides ohutusega seotud rakenduste jaoks.

               Komisjoni 16. mai 2007. aasta otsus 2007/344/EÜ teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses.

               Komisjoni 12. veebruari 2007. aasta otsus 2007/90/EÜ, millega muudetakse otsust 2005/513/EÜ raadiospektri ühtlustatud kasutamise kohta sagedusalas 5 GHz traadita juurdepääsusüsteemide, sealhulgas raadio-kohtvõrkude (WAS/RLAN) rakendamiseks.

               Komisjoni 11. juuli 2005. aasta otsus 2005/513/EÜ raadiospektri ühtlustatud kasutamise kohta sagedusalas 5 GHz traadita juurdepääsusüsteemide, sealhulgas raadio-kohtvõrkude (WAS/RLAN) rakendamiseks.

               Komisjoni 8. augusti 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1483, millega muudetakse otsust 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/804/EÜ.

               Komisjoni 11. detsembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/752/EL, millega muudetakse otsust 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/928/EÜ.

               Komisjoni 8. detsembri 2011. aasta rakendusotsus 2011/829/EL, millega muudetakse otsust 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta.

               Komisjoni 30. juuni 2010. aasta otsus 2010/368/EL, millega muudetakse otsust 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta.

               Komisjoni 13. mai 2009. aasta otsus 2009/381/EÜ, millega muudetakse otsust 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta.

               Komisjoni 23. mai 2008. aasta otsus 2008/432/EÜ, millega muudetakse otsust 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta.

               Komisjoni 9. novembri 2006. aasta otsus 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta.

               Komisjoni 19. märtsi 2010. aasta otsus 2010/166/EL laeva pardal osutatavate mobiilsideteenuste (MCV-teenuste) raadiospektrikasutuse ühtlustatud tingimuste kohta Euroopa Liidus.

               Komisjoni 1. septembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/641/EL, milles käsitletakse liidus programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmetes kasutatava raadiospektriga seotud ühtlustatud tehnilisi tingimusi.

               Komisjoni 10. novembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2077, millega muudetakse otsust 2005/50/EÜ 24 GHz raadiosagedusala ajutise kasutuse ühtlustamise kohta seoses sõidukite lähitoimeradarseadmete kasutusega ühenduses.

               Komisjoni 29. juuli 2011. aasta rakendusotsus 2011/485/EL, millega muudetakse otsust 2005/50/EÜ 24 GHz raadiosagedusala ajutise kasutuse ühtlustamise kohta seoses sõidukite lähitoimeradarseadmete kasutusega ühenduses.

               Komisjoni 17. jaanuari 2005. aasta rakendusotsus 2005/50/EÜ 24 GHz raadiosagedusala ajutise kasutuse ühtlustamise kohta seoses sõidukite lähitoimeradarseadmete kasutusega ühenduses.

               Komisjoni 8. juuli 2004. aasta rakendusotsus 2004/545/EL raadiospektri kasutuse ühtlustamise kohta sagedusalal 79 GHz seoses lähiala liiklusradarite kasutusega ühenduses.

               Komisjoni 14. veebruari 2007. aasta otsus 2007/98/EÜ raadiospektri 2 GHz sagedusala ühtlustatud kasutamise kohta liikuva kosmoseside süsteemide rakendamiseks.

               Komisjoni 8. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/339 2010–2025 MHz sagedusala ühtlustamise kohta programmitootmiseks ja erisündmuste edastamiseks kasutatavate portatiivsete või mobiilsete traadita videolinkide ja juhtmeta kaamerate puhul.

               Komisjoni 8. mai 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/750 sagedusala 1452–1492 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilisi sideteenuseid Euroopa Liidus.

               Komisjoni 28. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/687 sagedusala 694-790 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada traadita elektroonilise lairibaside teenuseid, ja selle sagedusala riigisiseseks paindlikuks kasutamiseks Euroopa Liidus.

               Komisjoni 16. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2317, millega muudetakse otsust 2008/294/EÜ ja rakendusotsust 2013/654/EL, et lihtsustada mobiilside pakkumist õhusõiduki pardal (MCA teenused) liidus.

               Komisjoni 1. veebruari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/191, millega muudetakse otsust 2010/166/EL, et võtta Euroopa Liidus laeva pardal osutatavate mobiilsideteenuste (MCV-teenuste) puhul kasutusele uued tehnoloogiad ja sagedused.

               Komisjoni 20. aprilli 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/637, millega muudetakse otsust 2009/766/EÜ (sagedusalade 900 MHz ja 1800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks) osas, mis puudutab asjade interneti suhtes kohaldatavaid tehnilisi tingimusi.

               Komisjoni 26. aprilli 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/661, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/750 (sagedusala 1452 – 1492 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid Euroopa Liidus) seoses selle laiendamisega ühtlustatud sagedusaladele 1427 – 1452 MHz ja 1492 – 1517 MHz.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsus nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm, jõustus 10. aprillil 2012.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/899 470–790 MHz sagedusala kasutamise kohta liidus, jõustus 14. juunil 2017.

               Komisjoni 14. mai 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/785, millega ühtlustatakse raadiospektri kasutus ultralairibaseadmetel ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/131/EÜ.

                        Ajakava: eespool nimetatud õigusaktide sätted raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta tuleb rakendada kättesaadava spektri suhtes 30. detsembriks 2022.

                        C.E-identimine, e-autentimine ja usaldusteenused

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ.

               Komisjoni 22. mai 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/806, millega kehtestatakse ELi kvalifitseeritud usaldusteenuse usaldusmärgi vormingu kirjeldus.

               Komisjoni 8. septembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1505, millega kehtestatakse usaldusnimekirjade tehnilised kirjeldused ja vormingud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 22 lõikele 5.

               Komisjoni 8. septembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1506, millega kehtestatakse täiustatud e-allkirja ja täiustatud e-templi vormingu kirjeldus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 27 lõikele 5 ja artikli 37 lõikele 5.

               Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/650, millega kehtestatakse kvalifitseeritud allkirja andmise ja templi loomise vahendi turvalisuse hindamise standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 30 lõikele 3 ja artikli 39 lõikele 2.

               Komisjoni 24. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/296, millega kehtestatakse menetluskord liikmesriikidevaheliseks koostööks e-identimise valdkonnas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 12 lõikele 7.

               Komisjoni 8. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1501 koostalitlusvõime raamistiku kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 12 lõikele 8.

               Komisjoni 8. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1502, millega kehtestatakse e-identimise vahendite usaldusväärsuse tasemete minimaalsed tehnilised kirjeldused ja menetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 8 lõikele 3.

               Komisjoni 3. novembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1984, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 9 lõike 5 kohase teavitamise asjaolud, vormingud ja kord.

                        Ajakava: eespool nimetatud õigusaktide sätted e-identimise, e-autentimise ja usaldusteenuste kohta tuleb rakendada 31. detsembriks 2021.

               2. LISA

               Liide XVII-4

               POSTI- JA KULLERITEENUSTE SUHTES KEHTIVAD EESKIRJAD

               Järgmiste ELi õigusaktide kohaldatavad sätted on kohaldatavad kooskõlas horisontaalsete kohanduste sätetega, mis on esitatud liites XVII-1, kui ei ole ette nähtud teisiti. Vajalikel juhtudel on õigusakti kohandused sätestatud õigusakti järel.

               Vastuvõtmisele kuuluvad kohaldatavad sätted:

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/67/EÜ, ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/39/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste konkurentsile avamise jätkamise kohta.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/6/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. aprilli 2018. aasta määrus (EL) nr 2018/644 postipakkide piiriülese kättetoimetamise teenuste kohta*.

               Komisjoni 20. septembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1263, millega kehtestatakse teabe esitamise vormid postipakkide kättetoimetamise teenuse osutajatele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/644*.

                        Ajakava: eespool nimetatud õigusaktide sätted posti- ja kulleriteenuste kohta tuleb rakendada 31. detsembriks 2021, välja arvatud tärniga (*) tähistatud õigusaktide puhul, mille asjaomased sätted rakendatakse 31. detsembriks 2024.

               3. LISA

               Liide XVII-5

               RAHVUSVAHELISE MERETRANSPORDI SUHTES KEHTIVAD EESKIRJAD

               Järgmiste ELi õigusaktide kohaldatavad sätted on kohaldatavad kooskõlas horisontaalsete kohanduste sätetega, mis on esitatud liites XVII-1, kui ei ole ette nähtud teisiti. Vajalikel juhtudel on õigusakti kohandused sätestatud õigusakti järel.

               Vastuvõtmisele kuuluvad kohaldatavad sätted:

                        A.Meresõiduohutus – lipuriik/klassifikatsiooniühingud

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/15/EÜ laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta.

               Komisjoni 17. detsembri 2014. aasta rakendusdirektiiv 2014/111/EL, millega muudetakse direktiivi 2009/15/EÜ seoses Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) teatavate koodeksite vastuvõtmisega ning teatavatesse konventsioonidesse ja protokollidesse sellega seotud muudatuste tegemisega.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) parandus.

               Komisjoni 17. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1355/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 391/2009 seoses Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) teatavate koodeksite vastuvõtmisega ning teatavatesse konventsioonidesse ja protokollidesse sellega seotud muudatuste tegemisega.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 336/2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95.

               Komisjoni 16. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 540/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 336/2006 (mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi (ISM-koodeks) rakendamist ühenduse piires) II lisa seoses vormide vorminguga.

                        Ajakava: eespool nimetatud õigusaktide sätted meresõiduohutuse (lipuriik/klassifikatsiooniühingud) kohta tuleb rakendada 31. detsembriks 2021.

                        B.Sadamariik

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/16/EÜ (mis käsitleb sadamariigi kontrolli) parandus.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta direktiiv 2013/38/EL, millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta.

               Komisjoni 20. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 428/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artiklit 14 seoses laevade laiendatud kontrollidega.

               Komisjoni 13. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 801/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 seoses lipuriigi kriteeriumidega.

               Komisjoni 13. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 802/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 27 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega*.

               Komisjoni 14. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1205/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 802/2010 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega*.

                        Ajakava: eespool nimetatud õigusaktide sätted sadamariigi kohta tuleb rakendada 31. detsembriks 2021, välja arvatud tärniga (*) tähistatud õigusaktide puhul, mille asjaomased sätted rakendatakse 31. detsembriks 2022.

                        C.Liikluse seire

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/17/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/18/EÜ, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ.

               Komisjoni 23. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/15/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem.

               Komisjoni 28. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/100/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem.

               (a)Tehnilised ja töökorralduslikud eeskirjad

               — Reisilaevad

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta.

               Komisjoni 1. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/36/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta.

               Komisjoni 27. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/844, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2110, mis käsitleb liinivedudel kasutatavate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kontrollsüsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ.

               Komisjoni 9. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1286/2011, millega võetakse vastu laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse ühine metoodika, mis on välja töötatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/18/EÜ artikli 5 lõikele 4.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta direktiiv 2003/25/EÜ ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta.

               Komisjoni 18. veebruari 2005. aasta direktiiv 2005/12/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ (ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta) I ja II lisa.

               — Naftatankerid

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 530/2012 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul**.

               — Puistlastilaevad

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/96/EÜ, millega kehtestatakse puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise ühtlustatud nõuded ja protseduurid.

               — Laevapere

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/35/EL, millega muudetakse direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta.

               (b)Keskkond

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/883, milles käsitletakse sadama vastuvõtuseadmeid laevajäätmete üleandmiseks ja muudetakse direktiivi 2010/65/EL ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/59/EL*.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 782/2003 tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel.

               Komisjoni 13. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 536/2008, millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 782/2003 (tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel) artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7 ning muudetakse kõnealust määrust.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiv 2002/84/EÜ, millega muudetakse direktiive, mis käsitlevad laevade põhjustatud merereostuse vältimist ja meresõiduohutust.

                        Ajakava: eespool nimetatud õigusaktide sätted laevaliikluse seire kohta tuleb rakendada 31. detsembriks 2021, välja arvatud tärniga (*) tähistatud õigusaktid, mis rakendatakse 31. detsembriks 2023, ja kahe tärniga (**) tähistatud õigusaktid, mille puhul järgitakse ühekordse põhja ja parrastega tankerite järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise ajakava vastavalt MARPOLi konventsioonile.

                        D.Tehnilised tingimused

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1239, millega luuakse Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide keskkond ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/65/EL.

                        Ajakava: direktiivi 2010/65/EL sätted tuleb rakendada 31. detsembriks 2021 ja määruse (EL) 2019/1239 sätted 15. augustiks 2025.

                        E.Sotsiaalsed tingimused

               Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/29/EMÜ, ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel*.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1882/2003 EÜ asutamislepingu artiklis 251 osutatud menetlusele vastavates õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta nõukogu otsusega 1999/468/EÜ.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta direktiiv 2007/30/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, selle üksikdirektiive ning nõukogu direktiive 83/477/EMÜ, 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ, et lihtsustada ja ratsionaliseerida praktilise rakendamise aruandeid.

               Nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta – Lisa: Euroopa kokkulepe meremeeste tööaja korralduse kohta, välja arvatud punkt 16.

               Nõukogu 16. veebruari 2009. aasta direktiiv 2009/13/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/95/EÜ, milles käsitletakse meremeeste tööaega reguleerivate sätete täitmist ühenduse sadamates peatuvatel laevadel.

                        Ajakava: eespool nimetatud õigusaktide sätted sotsiaalsete tingimuste kohta tuleb rakendada 31. detsembriks 2021, välja arvatud tärniga (*) tähistatud õigusaktide puhul, mille asjaomased sätted rakendatakse 31. detsembriks 2023.

                        F.Meresõidu turvalisus

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/65/EÜ sadamate turvalisuse tugevdamise kohta.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 725/2004 laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta.

               2009/83/EÜ: Komisjoni 23. jaanuari 2009. aasta otsus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 725/2004 seoses Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni süsteemiga laevaühingute ja registreeritud omanike kordumatute tunnusnumbrite määramiseks.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ.

                        Ajakava: eespool nimetatud õigusaktide sätted meresõidu turvalisuse kohta tuleb rakendada 31. detsembriks 2021.

                        G.Sadamateenused

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/352, millega luuakse sadamateenuse osutamise raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid.

                        Ajakava: eespool nimetatud õigusaktide sätted sadamateenuste kohta tuleb rakendada 31. detsembriks 2024.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2021
            COM(2021) 473 final
            2021/0267(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega (Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+))
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmist

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Vastavalt Lissaboni lepingule vastutab EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel Euroopa välisteenistus.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               Kavandatava õigusakti eesmärk on laiendada EMP lepingu lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks EMP EFTA riikide osalemist Euroopa Sotsiaalfond+-is. Seetõttu tuleb EMP lepingusse inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013
                  1
               .

                  Kuna Liechtenstein ei ole väljendanud huvi Euroopa Sotsiaalfond+-is (ESF+) osalemise vastu, puudutab EMP ühiskomitee otsuse eelnõu üksnes Norrat ja Islandi.

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

               Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, et katta 1. jaanuari 2021 ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks korrektsioonideks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus vastab EMP lepingusse inkorporeeritava õigusakti materiaalõiguslikule alusele.

               Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu jaotistel „Isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine“, „Tööhõive“, „Sotsiaalpoliitika“, „Euroopa Sotsiaalfond“, „Haridus, kutseõpe, noored ja sport“ ning „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ (ELi toimimise lepingu artikli 46 punkt d, artikkel 149, artikli 153 lõike 2 punkt a, artikkel 164, artikli 175 kolmas lõik ja artikkel 349).

               Seetõttu moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: ELi toimimise lepingu artikli 46 punkt d, artikkel 149, artikli 153 lõike 2 punkt a, artikkel 164, artikli 175 kolmas lõik ja artikkel 349.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaksid olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 46 punkt d, artikkel 149, artikli 153 lõike 2 punkt a, artikkel 164, artikli 175 kolmas lõik ja artikkel 349 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Mõju eelarvele

                  Norra ja Island toetavad rahaliselt liidu eelarvet. Täpne summa määratakse kindlaks kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               6.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0267 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

                  (Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+))

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 46 punkti d, artiklit 149, artikli 153 lõike 2 punkti a, artiklit 164, artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 349 koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1057
                  5
               .

               (4)EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 231, 30.6.2021, lk 21.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (4)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2021
            COM(2021) 473 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega (Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+))

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               [kuupäev],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013
                  1
               .

               (2)On asjakohane, et EFTA riikide osalemine määrusest (EL) 2021/1057 tulenevates meetmetes algaks 1. jaanuaril 2021, sõltumata sellest, millal käesolev otsus vastu võetakse või kas käesoleva otsuse kohaldamiseks vajalike põhiseadusest tulenevate võimalike nõuete täitmisest teatatakse pärast 10. juulit 2021.

               (3)EFTA riikides moodustatud üksused peaksid saama osaleda meetmetes, mille võtmist alustatakse enne käesoleva otsuse jõustumist. Pärast 1. jaanuari 2021 võetud meetmete kulusid võib käsitada rahastamiskõlblikena samadel tingimustel nagu ELi liikmesriikides moodustatud üksuste kulusid, eeldusel, et käesolev otsus jõustub enne asjaomaste meetmete lõpuleviimist.

               (4)EFTA riikide ning nende asutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja kodanike Euroopa Liidu programmides osalemise tingimused on sätestatud EMP lepingus, eriti selle artiklis 81.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks jätkuda 1. jaanuarist 2021,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artiklit 15 muudetakse järgmiselt.

               1.Lõikele 8 lisatakse järgmine taane:

               „-32021 R 1057: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

               Pärast 1. jaanuari 2021 alustatud meetmete kulusid võib käsitada alates nende asjaomases toetuslepingus või toetuse andmise otsuses sätestatud alguskuupäevast rahastamiskõlblikena nendes sätestatud tingimustel, eeldusel, et EMP ühiskomitee [kuupäev] 2021. aasta otsus nr XX/2021 [käesolev otsus] jõustub enne nende meetmete lõpuleviimist.

               EFTA riigid osalevad ainult programmi tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni harus.

               Liechtenstein ei osale kõnealuses programmis ega selle rahastamises.“

               2.Lõike 5 tekst asendatakse järgmisega:

               „EFTA riigid osalevad lõike 8 esimeses taandes osutatud ühenduse tegevuses alates 1. jaanuarist 1999, teises taandes osutatud tegevuses alates 1. jaanuarist 2003, kolmandas taandes osutatud tegevuses alates 1. jaanuarist 2014. ja neljandas taandes osutatud tegevuses alates 1. jaanuarist 2021.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui kõik EMP lepingu
                  2* artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […].

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  [...]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                  [...]

                     (1)

                        ELT L 231, 30.6.2021, lk 21.

                     (2)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.12.2021
            COM(2021) 783 final
            2021/0412(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühiskomitees, mis on asutatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepinguga, seoses ELi – POV tegevuskava pikendamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega kehtestatakse ELi nimel võetav seisukoht ühiskomitees, mis on asutatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu (edaspidi „ajutine assotsiatsioonileping“) alusel, seoses ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava pikendamist käsitleva soovituse kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ajutine assotsiatsioonileping

               Euroopa Liidu ja Palestiina omavalitsuse vaheliste kahepoolsete suhete õiguslikuks aluseks on 1997. aastal ELi ja Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel Palestiina omavalitsuse nimel sõlmitud kaubandust ja koostööd käsitlev ajutine assotsiatsioonileping (edaspidi „leping“). Lepinguga nähakse Palestiina tööstuskaupadele ette tollimaksuvaba pääs ELi turgudele ning Palestiinasse
                  1* suunduva ELi ekspordi suhtes kehtestatud tollimaksude järkjärguline kaotamine viie aasta jooksul. Artikli 1 kohaselt on lepingu eesmärk:

               –luua asjakohane raamistik lepinguosaliste laiahaardelisele dialoogile, mis võimaldab tihedate poliitiliste suhete arengut lepinguosaliste vahel;

               –luua tingimused kaubanduse järkjärguliseks liberaliseerimiseks;

               –edendada lepinguosaliste vaheliste tasakaalustatud majandus- ja sotsiaalsete suhete arengut dialoogi ja koostöö abil;

               –aidata kaasa Jordani Läänekalda ja Gaza sektori sotsiaalsele ja majanduslikule arengule;

               –toetada piirkondlikku koostööd, pidades silmas rahumeelse kooseksisteerimise tugevdamist ning majanduslikku ja sotsiaalset stabiilsust;

               –edendada koostööd muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

               Leping jõustus 1. juulil 1997.

               2.2.Ühiskomitee

               Ühiskomitee luuakse ajutise assotsiatsioonilepingu artikliga 63. Ühiskomiteel on volitused teha otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel ja muudel juhtudel, kui see on vajalik käesolevas lepingus ettenähtud eesmärkide saavutamiseks. Need otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad. Ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi EL ja Palestiina omavalitsus vastavalt töökorras sätestatud tingimustele ning ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas ja vajaduse korral eesistuja algatusel.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav õigusakt

               Ühiskomitee võtab vastu ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava pikendamist käsitleva soovituse (edaspidi „kavandatav akt“). Vastavalt ühiskomitee töökorra artiklile 10 võetakse soovitus vastu kirjaliku menetluse teel.

               Kavandatava akti eesmärk on pikendada kolme aasta võrra ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava kehtivust, et tagada kahe lepinguosalise vahelise koostöö jätkuvus. Kavandatav akt muutub lepinguosalistele siduvaks vastavalt ajutise assotsiatsioonilepingu artiklile 63, milles on sätestatud, et ühiskomitee võib võtta vastu otsuseid ja anda asjakohaseid soovitusi.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab ajutise assotsiatsioonilepinguga asutatud ühiskomitees seoses ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava kolme aasta võrra pikendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud soovituse tekstil.

               Mõlemad lepinguosalised on korduvalt kinnitanud, et Euroopa Liidul ja Palestiina omavalitsusel on mitmekesised ja elujõulised suhted ning et nad on kindlalt pühendunud nende suhete pidevale edasiarendamisele kõigis vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

               Tegevuskava pikendamine on seega mõlema lepinguosalise huvides.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on lepinguga (ajutine assotsiatsioonileping) loodud organ.

               Õigusakt, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.

               Kavandataval aktil on õiguslik toime, sest sellega pikendatakse kehtivat ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava kolme aasta võrra.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatava õigusakti eesmärk ja sisu on ELi toimimise lepingu artiklite 207 ja 209 alusel vastu võetud ajutise assotsiatsioonilepingu ja Euroopa naabruspoliitika raames kolmanda riigiga tehtav koostöö.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artiklid 207 ja 209.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artiklid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee aktiga muudetakse ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava kestust, on asjakohane see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas vastavalt ELi – Palestiina omavalitsuse ühiskomitee töökorrale.

               2021/0412 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühiskomitees, mis on asutatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepinguga, seoses ELi – POV tegevuskava pikendamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu (edaspidi „leping“) nõukogu otsusega 24. veebruaril 1997 ja see jõustus 1. juulil 1997.

               (2)Lepinguosalised lepivad kokku, et kehtiv tegevuskava kajastab jätkuvalt ELi – Palestiina omavalitsuse soodustatud partnerlust ja toetab Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu rakendamist.

               (3)Lepingu artikli 63 kohaselt võib ühiskomitee võtta vastu otsuseid ja anda asjakohaseid soovitusi.

               (4)Ühiskomitee võtab ELi–POV tegevuskava kolmeaastalist pikendamist käsitleva soovituse vastu kirjaliku menetluse teel.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna soovitusel on õiguslik toime.

               (6)Tegevuskava pikendamine kolme aasta võrra annab lepinguosalistele kõik võimalused omavahelist koostööd tulevikus edasi arendada, sealhulgas pidada võimaluse korral läbirääkimisi partnerlusprioriteetide üle,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               ELi seisukoht, mis võetakse vastu ühiskomitees, mis on asutatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu alusel seoses ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava pikendamisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee soovituse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile ja kõrgele esindajale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  *
                        Sellist nimekasutust ei tuleks käsitada Palestiina riigi tunnustamisena ning see ei mõjuta selles küsimuses võetud liikmesriikide individuaalseid seisukohti.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.12.2021
            COM(2021) 783 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühiskomitees, mis on asutatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepinguga, seoses ELi – POV tegevuskava pikendamisega

               LISA

               ELi-PVO ÜHISKOMITEE SOOVITUS nr xxx, millega kiidetakse heaks ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava pikendamine [XXX 2021]

               ELi-PVO ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut (edaspidi „ajutine assotsiatsioonileping”)

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vaheline kaubandust ja koostööd käsitlev Euroopa – Vahemere piirkonna ajutine assotsiatsioonileping (edaspidi „ajutine assotsiatsioonileping”) allkirjastati 24. veebruaril 1997 ja see jõustus 1. juulil 1997.

               (2)Tulenevalt ajutise assotsiatsioonilepingu artiklist 63 võib ühiskomitee võtta vastu otsuseid ja anda asjakohaseid soovitusi.

               (3)Ühiskomitee töökorra artiklis 10 on sätestatud võimalus võtta mõlema lepinguosalise nõusolekul istungite vahel kirjaliku menetluse teel vastu otsuseid.

               (4)ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava pikendamine kolme aasta võrra annab lepinguosalistele võimaluse omavahelist koostööd tulevikus edasi arendada, sealhulgas pidada võimaluse korral läbirääkimisi partnerlusprioriteetide üle,

               SOOVITAB JÄRGMIST:

               Artikkel 1

               Kirjaliku menetluse korras tegutsev ühiskomitee soovitab pikendada ELi – Palestiina omavalitsuse tegevuskava kolme aasta võrra alates pikendamise vastuvõtmise päevast.

               Artikkel 2

               Käesolev soovitus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [Koht], [xxxxx 2021]

               ELi–PVO ühiskomitee nimel

               eesistuja

               ***