title: Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council regarding access to the Second Generation Schengen Information System (SIS II) by the services in the Member States responsible for issuing vehicle registration certificates

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0237

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 31.05.2005KOM(2005)237 lõplik2005/0104(COD).EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II).(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taustEesmärk:Komisjon esitas 21. augustil 2003 ettepaneku võtta vastu määrus, millega muudetakse Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni (edaspidi „Schengeni konventsioon“) seoses liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsuga Schengeni infosüsteemile (edaspidi „SIS“)[1]. Käesolev ettepanek on esitatud Euroopa Parlamendile teiseks lugemiseks.Käesoleva ettepaneku põhieesmärk on sama, mis pakuti välja 2003. aasta augustis, st tugevdada tõhusal teabevahetusel põhinevat liikmesriikide vahelist koostööd, et võidelda varastatud sõidukitega seotud pettuste ja nendega ebaseaduslikult kauplemisega Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping“) V jaotises sätestatud ühise transpordipoliitika raames, eelkõige siseturu toimimise huvides. Ka kavandatav konkreetne meede jääb samaks, st liikmesriikide sõidukite registriteenistustele antakse juurdepääs teatavatele SIS-infosüsteemi andmeliikidele.Komisjon on eespool nimetatud ettepanekule täielikult kindlaks jäänud ning on sellesse teinud vaid vormilisi muudatusi, et tagada vastavus teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (edaspidi „SIS II“) loomist, toimimist ja kasutamist käsitlevate uute õigusaktidega. Eelmises ettepanekus sisaldunud viited Schengeni konventsioonile on muudetud, et need sobiksid SIS II õiguslikku raamistikku. Eesmärgiks on tagada, et sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvatel teenistustel oleks juurdepääs ühtedele ja samadele SIS-andmetele nii uues SIS II õigusraamistikus, kui 2003. aastal tehtud määruse ettepanek jõustub.[2]Üldine taustSchengeni infosüsteem (SIS)SIS on Schengeni konventsiooni alusel loodud infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel koostööd teha ja vahetada teavet mitmete nõutavate poliitiliste tegevuskavade rakendamise kohta, et luua sisepiirikontrollita ala, seadmata ohtu selle ala turvalisustaset. See võimaldab nimetatud asutustel automaatse päringumenetluse abil saada teavet isikute ja esemete kohta esitatud teadetest. Teavet vahetatakse kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö jaoks, et kontrollida isikuid välispiiril või siseriiklikul territooriumil, ning et anda välja viisasid ja elamislube. 2001. aastal otsustas nõukogu seoses laienemisega välja töötada SIS II ja usaldas selle ülesande komisjonile. See süsteem põhineks uusimatel tehnoloogilistel arengutel, tänu millele uute liikmesriikide ja mõningate uute toimingute tehniline integreerimine on lihtne.Olemasolevad sätted ja seotud ettepanekudSIS-infosüsteemi käsitlevad põhilised sätted on Schengeni konventsiooni artiklid 92–119. Need võeti vastu valitsustevahelises raamistikus ja liideti pärast Amsterdami lepingu jõustumist[3] Euroopa Liidu institutsioonilise ja õigusraamistikuga. Siiski erinevad need mõnes aspektis ühenduse õigusest. Esiteks võib nende õiguslik väärtus tekitada mõningat segadust, kuna tegemist ei ole klassikaliste EÜ õigusaktidega nagu määrused ja direktiivid. Lisaks võeti need vastu ilma ühenduse institutsioonide,[4] eelkõige Euroopa Parlamendi, osaluseta.Arvestades SIS-süsteemi eri sambaid hõlmavat iseloomu, on komisjon otsustanud esitada kaks ettepanekut: määruse kohta, mis põhineb EÜ asutamislepingu IV jaotisel ja otsuse kohta, mis põhineb Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „EL leping“) VI jaotisel, mis käsitlevad SIS II loomist, toimimist ja kasutamist. Neid kaht õigusakti, mis on kavandatud asendama Schengeni konventsiooni artikleid 92–119, oli tarvis täiendada õigusaktiga, mis tagaks juurdepääsu SIS II ka sõidukite registriteenistustele. Viimati nimetatud õigusakt, mis põhineb asutamislepingu V jaotisel, täiendab seega SIS II õigusraamistikku ja asendab artikli 102a, mis lisatakse Schengeni konventsioonile pärast komisjoni 2003. aasta augustis tehtud ettepaneku vastuvõtmist.Kuigi käesolev ettepanek sätestab juurdepääsu süsteemile SIS II, viitab see ainult otsusele, mis käsitleb SIS II loomist, toimimist ja kasutamist õigusalase ja politseikoostöö raames, kuna selle õigusaktiga võetakse kasutusele teated varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud esemete kohta, kaasa arvatud eeskirjad teadete eesmärgi kohta ja neile teadetele juurdepääsuõigust omavate ametiasutuste nimekiri. Käesoleva ettepaneku viited eespool nimetatud otsusele on kooskõlas Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohtadega, sest need riigid osalevad mõlemas õigusaktis.AjakavaSIS II-süsteemi reguleerivad õigusaktid tuleks vastu võtta tähtajaks, mis võimaldaks teha uue süsteemi jaoks vajalikke ettevalmistusi ja eelkõige olemasolevalt süsteemilt SIS II-le üle minna.Õiguslikud aspektidÕiguslik alusEttepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikli 71 lõike 1 punkt d. See artikkel sätestab, et ühise transpordipoliitika elluviimiseks võtab nõukogu vastu „muud asjakohased sätted“ kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 251 viidatud menetlusega ja pärast konsulteerimist Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee ja regioonide komiteega. Sõidukite registriteenistuste juurdepääsu SIS II-süsteemile võib pidada asjakohaseks ühise transpordipoliitika edasiarendamise meetmeks, mille abil need teenistused saavad kontrollida sõiduki staatust enne selle registreerimist.Sama õiguslik alus valiti ka 2003. aasta augustis tehtud ettepanekule võtta vasta määrus, millega muudetakse Schengeni konventsiooni seoses liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsuga Schengeni infosüsteemile.Vastavalt Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 lõikele 1 kohaldatakse Schengeni acquis ’l põhinevate ettepanekute ja algatuste suhtes asjaomaseid asutamislepingute sätteid. Sama artikli teise lõike alusel toimitaks nii ka juhul, kui nõukogu ei ole selle protokolli artikli 2 lõike 1 teises lõigus nimetatud meetmeid võtnud. Schengeni konventsiooni artiklite 92–119 puhul on olukord praegu just selline. EÜ asutamislepingu artikli 71 valimine käesoleva ettepaneku õiguslikuks aluseks tähendab, et sõidukite registriteenistuste juurdepääs SIS-süsteemile põhineb EÜ asutamislepingul.Subsidiaarsus ja proportsionaalsusKooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega on kavandatava meetme eesmärk, nimelt sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvatele teenistustele juurdepääsu võimaldamine SIS II-süsteemile, saavutatav vaid ühenduse tasandil võetavate meetmetega. Ühised eeskirjad on vajalikud, et reguleerida juurdepääsuõigust süsteemile, kuhu liikmesriigid sisestavad ühist teavet isikute ja esemete kohta ja mis toetab mitmete poliitiliste tegevuskavade elluviimist politsei- ja õigusalase koostöö raames ning seoses välispiiride, viisade ja muude isikute liikumisega seotud poliitiliste tegevuskavadega.SIS II-süsteemi andmete kasutamise õigus on ainult iga liikmesriigi pädevatel asutustel vastavalt käesolevas määruses määratletud eesmärkidele ja piiratud vastavalt sellele, milliseid andmeid on vaja nende eesmärkide täitmiseks.Õigusliku vahendi valikMääruse vorm on valitud pidades silmas vajadust kohaldada ühtseid ja vahetult kohaldatavaid eeskirju, eelkõige seoses juurdepääsuga süsteemi andmetele. Käesoleva määruse sätted peavad moodustama täpse, tingimusteta sättekogumi, mis on vahetult ja ühtselt kohustuslikult kohaldatav ning mis oma olemuse tõttu ei nõua liikmesriikidelt jõupingutusi siseriiklikku õigusse ülevõtmisel.Norra, Islandi ja Šveitsi osalusNorra ja Islandi seisukoht on määratletud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[5] artikli 1 punktis G, mille kohaselt nende Schengeni acquis’ valdkondade hulka, milles need kaks riiki osalevad, kuulub ka Schengeni infosüsteem (SIS), kaasa arvatud asjakohased sätted andmete kaitse ja turvalisuse kohta, sätted SIS-süsteemi siseriiklike sektorite toimimise ja nende siseriiklike sektorite vahelise andmevahetuse (SIRENE) kohta ning tulemused, mida annavad SIS-süsteemi teated isikute kohta, keda otsitakse taga väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks. Kahes erinevas õiguslikust alusest hoolimata oleks mõeldamatu Norra ja Islandi kõrvalejätmine ühest SIS-süsteemi arendamise aspektist, sest tegemist on ju ühtse info- ja päringusüsteemiga. Seega on Norra ja Island selle arendamisse täielikult kaasatud, kaasa arvatud sõidukite registriteenistuste juurdepääsu puhul.Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punkti G ja sellega koos loetava nimetatud lepingule Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/860/EÜ[6] artikli 4 lõike 1 ja nimetatud lepingule Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/849/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaldamisalasse.[7]FINANTSTAGAJÄRJEDLiikmesriigid peavad looma kontakti siseriiklike sõidukite registriteenistuste ja SIS II riikliku ameti vastutusalasse kuuluva SIS II vahel. Riiklikud SIS II ametid määratakse vastavalt SIS II loomist, toimimist ja kasutamist käsitleva otsuse ettepanekule.Komisjon on välja toonud peamised mõjud eelarvele ning ettevalmistanud ühise raamatupidamisaruande, mis on lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekule, mis käsitleb SIS II loomist, toimimist ja kasutamist.2005/0104(COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[8]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[9]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[10]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[11]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/37/EÜ (sõidukite registreerimisdokumentide kohta)[12] artikkel 9 sätestab, et liikmesriigid peavad selle direktiivi rakendamisel üksteist abistama ning võivad kahe- või mitmepoolselt teavet vahetada, eelkõige selleks, et kontrollida enne sõiduki registreerimist selle õiguslikku seisundit liikmesriigis, kus see eelnevalt registreeritud oli. Selline kontrollimine võib toimuda eelkõige arvutivõrgu kaudu.2.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus XX/2006/EÜ[13] ja nõukogu otsus 2006/XX/JSK[14] teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (edaspidi „SIS II“) loomise, toimimise ja kasutamise kohta moodustavad õigusliku aluse SIS II-le, mis on liikmesriikide vahel jagatav andmebaas, mis muu hulgas sisaldab andmeid varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud mootorsõidukite kohta, mille mootori töömaht on üle 50 cm3.3.  Määrus XX/2006/EÜ ja otsus 2006/XX/JSK asendasid 14. juunil 1985. aastal Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta sõlmitud Schengeni lepingu[15] (edaspidi „Schengeni konventsioon“) rakendamise kohta 19. juuni 1990. aasta konventsiooni artiklid 92–119, välja arvatud selle artikkel 102a. See artikkel käsitleb liikmesriikide sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate asutuste ja teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile.4.  Nüüd on vaja vastu võtta kolmas õigusakt, mis põhineks EÜ asutamislepingu V jaotisel ja täiendaks määrust XX/2006/EÜ ja otsust 2006/XX/JSK eesmärgiga võimaldada liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvatele teenistustele juurdepääs SIS II ning asendada Schengeni konventsiooni artikkel 102a.5.  Teated esemete kohta, kaasa arvatud mootorsõidukite kohta, sisestatakse kooskõlas otsusega 2006/XX/JSK SIS II arestimise või kriminaalmenetluses tõenditena kasutamise eesmärgil.6.  Kooskõlas otsusega 2006/XX/JSK on juurdepääsuõigus SIS IIte sisestatud esemeid käsitlevatele teadetele ainult politsei-, piirivalve- ja tolliasutustel ning õigusasutustel ja Europolil.7.  Liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavatel teenistustel, hoolimata sellest, kas nad on riiklikud või mitteriiklikud, peaks olema juurdepääs SIS IIs sisalduvatele andmetele mootorsõidukite kohta, mille mootori töömaht ületab 50 cm3, haagistele ja haagiselamutele tühimassiga üle 750 kg ja sõidukite registreerimistunnistustele ja sõidukite numbrimärkidele, mis on varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud, et nad saaksid kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud sõidukid on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud.8.  Selleks on vaja tagada neile teenistustele juurdepääs andmetele ning lubada neil neid andmeid kasutada halduseesmärkidel, milleks on sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmine asjakohasel viisil.9.  Kui liikmesriigis sõidukite registreerimistunnistusi väljaandev teenistus ei ole riiklik asutus, tuleks juurdepääs tagada kaudselt, see tähendab vahendaja kaudu, kellele on tagatud juurdepääs otsuse 2006/XX/JSK alusel ja kes vastutab liikmesriikide turvalisus- ja konfidentsiaalsuseeskirjade järgimise eest.10.  Otsus 2006/XX/JSK määrab kindlaks meetmed, mida tuleb rakendada juhul, kui SIS II kasutamisel ilmneb, et süsteemi sisestatud eseme kohta on esitatud teade.11.  Isikuandmete töötlemisele liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste poolt kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 1995/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[16]. Mainitud direktiivis sätestatud põhimõtteid täiendavad või selgitavad otsuse 2006/XX/JSK erisätted, mis käsitlevad isikuandmete kaitset, turvalisust, konfidentsiaalsust ja registrifailide pidamist, kui need teenistused SIS II raames isikuandmeid töötlevad.12.  Kuna kavandatava meetme eesmärki, milleks on liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvatele teenistustele juurdepääsu võimaldamine SIS II-le, et lihtsustada nende poolt direktiivi 1999/37/EÜ alusel täidetavaid ülesandeid, ei ole võimalik täielikult saavutada liikmesriikidel, vaid seda on võimalik saavutada ainult ühenduse tasandil, sest SIS on oma olemuselt ühine infosüsteem, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.13.  Islandi Vabariigi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, mis on seotud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel nimetatud kahe riigi Schengeni acquis' rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises osalemise kohta sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta)[17] artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga.14.  Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punkti G ja sellega koos loetava nimetatud lepingule Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/860/EÜ[18] artikli 4 lõike 1 ja nimetatud lepingule Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle lepingu teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/849/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaldamisalasse.[19]15.  Käesolev määrus on Schengeni acquis' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta liitumislepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 116.  Hoolimata otsuse 2006/XX/JSK artiklitest 35, 37 ja artikli 40 lõikest 1 on direktiivis 1999/37/EÜ nimetatud sõidukitele registreerimistunnistusi väljaandvatel liikmesriikide teenistustel juurdepääsuõigus SIS II selle otsuse artikli 35 lõigete a, b ja f alusel sisestatud andmetele, ainsa eesmärgiga kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud sõidukid on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud.Liikmesriikide nimetatud teenistuste juurdepääsu neile andmetele reguleeritakse vastavalt lõikele 2 iga liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel.17.  Lõikes 1 viidatud riiklikel teenistustel on õigus otsejuurdepääsule SIS II andmetele.18.  Lõikes 1 viidatud mitteriiklikel teenistustel on juurdepääsuõigus SIS II sisestatud andmetele ainult nimetatud otsuse artiklis 37 viidatud asutuse vahendusel. Nimetatud asutusel on õigus otseseks juurdepääsuks andmetele ja õigus neid teenistusele edasi anda. Asjaomane liikmesriik tagab, et teenistuselt ja selle töötajatelt nõutakse kõigi piirangute järgimist, mis kehtivad neile ametivõimude poolt edastatud andmete lubatud kasutamise kohta.19.  Otsuse 2006/XX/JSK artiklit 36 ei kohaldata juurdepääsu puhul, mis toimub vastavalt selle artiklile. Mis tahes SIS II kasutamise käigus ilmsiks tulnud kriminaalkuriteos kahtlustamiseks alust andva teabe edastamine lõikes 1 nimetatud teenistuste poolt politsei- või õigusasutustele on reguleeritud siseriikliku õigusega.Artikkel 2Käesolev määrus asendab Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 102a.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mis määratakse kindlaks otsuse 2006/XX/JSK artikli 65 lõike 3 kohaselt.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] KOM(2003) 510 lõplik, COD 2003/0198.[2] Tekst vaadatakse läbi, kui 2003. aasta augustis tehtud ettepanek vastu võetakse.[3] Vaata Amsterdami lepinguga Euroopa Ühenduse asutamislepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli.[4] Komisjonil oli Schengeni konventsiooni osaliste juures siiski vaatlejastaatus.[5] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[6] ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.[7] ELT L 368, 15.12.2004, lk 26.[8] ELT C […], […], lk […].[9] ELT C […], […], lk […].[10] ELT C […], […], lk […].[11] ELT C […], […], lk […].[12] EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/127/EÜ(ELT L 10, 16.1.2004, lk 29).[13] ELT L […], […], lk […].[14] ELT L […], […], lk […].[15] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 871/2004(ELT L 162, 30.4.2004, lk 29) ja otsusega 2005/211/JSK (ELT L 68, 15.3.2005, lk 44).[16] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003(ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[17] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[18] ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.[19] ELT L 368, 15.12.2004, lk 26.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0209

Ettepanek: Nõukogu määrus (EÜ, Euratom), millega kohandatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente  /* KOM/2007/0209 lõplik */

		ETBrüssel 24.4.2007KOM(2007) 209 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM),millega kohandatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taust |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgidVastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 4 otsustatakse personalieeskirjade artikli 65 lõike 2 kohaseid töötasu vahepealseid kohandusi, mis jõustuvad 1. jaanuaril, teha Eurostati edastatud teabe põhjal juhul, kui elukallidus muutub juuni ja detsembri vahel oluliselt, ja võttes asjakohaselt arvesse ostujõu muutumist jooksval iga-aastasel vaatlusperioodil käsitlevat prognoosi.Vajadusel saadetakse komisjoni ettepanek nõukogule hiljemalt aprilli teisel poolel. |120 | Üldine taustVastavalt XI lisa artiklile 6 otsustatakse teha kohandused kõikide kohtade puhul (sh Brüssel), kui tundlikkuslävi saavutatakse Brüsselis. Kui tundlikkusläve ei saavutata, otsustatakse kohandused teha üksnes nende kohtade puhul, kus lävi on ületatud.Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 7 on kohanduse suurus Brüsseli rahvusvaheline indeks, mida korrutatakse vajaduse korral poolega prognoositavast erinäitaja väärtusest juhul, kui see on negatiivne. Erinäitajaga mõõdetakse liikmesriikide keskvalitsustes töötavate riigiteenistujate netotöötasu muutusi, võtmata arvesse inflatsiooni. Eurostat on määranud selle näitaja kindlaks XI lisa artikli 1 lõikes 4 nimetatud kaheksa liikmesriigi esitatud andmete põhjal.Brüsseli rahvusvahelise indeksiga mõõdetakse elukalliduse muutumist Brüsselis Euroopa ühenduste ametnike jaoks. Eurostat on määranud selle indeksi kindlaks Belgia ametiasutuste esitatud andmete põhjal.Paranduskoefitsiendid on ostujõu pariteedi ja personalieeskirjade artiklis 63 ettenähtud vastava vahetuskursi vaheline suhe, mida juhul, kui kohanduseks vajalikku läve ei ole Brüsselis saavutatud, korrutatakse kohanduse summaga.Töötasude ostujõu pariteedid määravad kindlaks töötasude ostujõu võrdluslinnas Brüsselis ja muudes teenistuspaikades. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas riiklike statistikaasutustega.Pensionide ostujõu pariteedid määravad kindlaks pensionide ostujõu võrdlusriigis Belgias ja muudes elukohariikides. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas riiklike statistikaasutustega. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormidKäesolev ettepanek on esitatud lisaks ettepanekule, mis esitatakse igal aastal töötasude ja pensionide kohandamiseks. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine || Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusEttepaneku elementide üle konsulteeriti personali esindajatega vastavalt kehtivale korrale. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineEttepanekus on võetud arvesse konsultatsioonides osalenud isikute arvamusi. || Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine– Ettepaneku eesmärk on kohandada töötasusid ja pensione vastavalt kehtivatele õigusaktidele.– Kehtivad õigusaktid ei jäta muid võimalusi. |Ettepaneku õiguslik külg |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõteVastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 4 on kavandatava meetme eesmärk kohandada töötasusid nendes kohtades, kus elukallidus on oluliselt muutunud.Brüsselis on elukallidus mõõdetuna Brüsseli rahvusvahelise indeksiga muutunud ajavahemikus eelmise aasta juunist detsembrini 0,3%. Elukalliduse muutumist vaatlusperioodi jooksul muudes kohtades kui Belgia ja Luksemburg mõõdetakse Eurostati arvutatud kaudsete indeksite abil. Need indeksid saadakse, korrutades Brüsseli ühisindeksi ostujõu pariteedi muutusega.Tundlikkuslävi on 7% 12-kuulise ajavahemiku jooksul (3,5% kuuekuulise ajavahemiku jooksul).Töötasude suhtes kohaldatav kaudne indeks ületab läve järgmistes riikides või kohtades:– Eesti 5,4%.Pensionide suhtes kohaldatav kaudne indeks ei ületa läve üheski riigis.Vahepealne kohandus võrdub Brüsseli rahvusvahelise indeksiga, mida vajaduse korral korrutatakse poolega prognoositavast eriindeksi väärtusest juhul, kui see on negatiivne.Prognoositav eriindeks on -1,0% ning seega on vahepealse kohanduse suurus -0,2%.Paranduskoefitsiendid on asjakohase ostujõu pariteedi ja vastava vahetuskursi vaheline suhe, mida juhul, kui kohanduseks vajalikku läve ei ole Brüsselis saavutatud, korrutatakse vahepealse kohanduse summaga.Kehtivuse algus on 1. jaanuar. Nende riikide või kohtade puhul, mille kaudne indeks on üle 6,3%, on kehtivuse algus siiski 16. november. Nende riikide või kohtade puhul, mille kaudne indeks on üle 12,6%, on kehtivuse algus 1. november.Seega on alates 1. jaanuarist 2007 nende riikide puhul, kus lävi ületatakse, töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid järgmised:– Eesti 83,4%.Pensionide ja ülekannete suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente ei muudeta. |310 | Õiguslik alus:Personalieeskirjad ja eelkõige selle XI lisa. |329 | Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. || Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |331 | – personalieeskirjade XI lisas on ette nähtud nõukogu määrus, |332 | – finantskoormus tuleneb otseselt personalieeskirjadega ettenähtud kohandamismeetodi rakendamisest. || Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel:– personalieeskirjade XI lisaga nähakse ette nõukogu määrus. |Mõju eelarvele |401 | Töötasude ja pensionide kohandamise mõju halduskuludele ja tuludele selgitatakse üksikasjalikult lisas esitatud finantsselgituses. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM),millega kohandatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsienteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, eriti selle artiklit 13,võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 [1], eriti personalieeskirjade artikleid 63, 64, 65, 82 ning VII, XI ja XIII lisa, samuti artikli 20 esimest lõiku, artiklit 64 ja artiklit 92 muude teenistujate teenistustingimuste kohta,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Eestis kasvas ajavahemikul juunist detsembrini elukallidus olulisel määral ning seepärast tuleks kohandada ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Alates 1. jaanuarist 2007 kohaldatakse vastavalt personalieeskirjade artiklile 64 ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes allpool nimetatud riigis või kohas järgmist paranduskoefitsienti:– Eesti 83,4%.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM), millega kohandatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Potentsiaalselt on asjaomased kõik valdkonnad ja meetmed.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised nimetused:Kulud: XX.01.01.01 Komisjon ja 11. peatükk Muud Institutsioonid.Tulud: 400 – Laekumised ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja toetuste maksustamisest, 404 – Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike ja muude aktiivses teenistuses olevate teenistujate palkadele rakendatavast erimaksust, 410 – Töötajate sissemaksed pensioniskeemi.3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Määratlemata.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |XX.01.01.01 ja 11. peatükk | Mittekohustuslik | Liigendamata [2] | Ei | Ei | Ei | Nr [5] || | | | | | |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | | Aasta n | n+1 | n+2 | n+3 | n+3 | n+5 jj | Kokku |Tegevuskulud [3] | | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | | | | | | | |Maksete assigneeringud | | b | | | | | | | |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [4] | | | |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | | | | | | | |VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | | | | | | | |Maksete assigneeringud | | b+c | | | | | | | |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [5] | | |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | puudub |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | | | | | | | |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | | a+c+d+e | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | puudub |MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | | b+c+d+e | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | puudub |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | | Aasta n | n+1 | n+2 | n+1 | n+1 | n+5 jj | Kokku |…………………… | f | | | | | | | |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | | | | | | | |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [6] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleEttepanekul puudub finantsmõju tuludeleX Ettepanekul on finantsmõju – mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)| | Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | | Olukord pärast meetme rakendamist |Eelarverida | Tulud | | | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [7] |410 Pensioni sissemaksed | a) Tulud absoluutväärtuses | 0,100 | | 0,105 | 0,105 | 0,105 | 0,105 | 0,105 | 0,105 || b) Tulude muutus | Δ | | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 |400 Maksud | a) Tulud absoluutväärtuses | 0,072 | | 0,076 | 0,076 | 0,076 | 0,076 | 0,076 | 0,076 || b) Tulude muutus | Δ | | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 |404 Erimaks | a) Tulud absoluutväärtuses | 0,009 | | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 || b) Tulude muutus | Δ | | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 |(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | Aasta n | n+1 | n+2 | n+1 | n+1 | n+5 jj |Personal kokku | | | | | | |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusPersonalieeskirjadest tulenev kohustus5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeEi kohaldata5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEi kohaldata5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id) [8].Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon: PMO (üksikisikute rahaliste õiguste haldus- ja maksetelitus)kaudselt, haldamine on delegeeritud:täitevasutustele,ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185,riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele.Haldamine detsentraliseeritult või koostöösliikmesriikidegakolmandate riikidegaHaldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused: Arvutusmeetod: Kohandamine = Täitmine 2007 x 5,4%. Meedet kohaldatakse 17 isiku suhtes Eestis.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordEi kohaldata6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEi kohaldata6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusHindamine neljanda aasta lõpus 2004. aasta juulist arvates7. PETTUSEVASTASED MEETMEDEi kohaldata8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgimiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU || | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | | | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |TEGEVUSEESMÄRK NR 1 [9] | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 1………… | | | | | | | | | | | | | | | | |- 1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |- 2. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 2………… | | | | | | | | | | | | | | | | |- 1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |1. eesmärk kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |TEGEVUSEESMÄRK NR 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 1………………. | | | | | | | | | | | | | | | | |- 1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |2. eesmärk kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |TEGEVUSEESMÄRK NR n | | | | | | | | | | | | | | | | |n eesmärk kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |KULUD KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | |8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigidAmetikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) || | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal [10] (XX 01 01) | A*/AD | | | | | | || B*, C*/AST | | | | | | |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal [11] | | | | | | |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal [12] | | | | | | |KOKKU | | | | | | |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtudAmetikohad, mis on poliitilise strateegia/esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtudAmetikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia/esialgse eelarveprojekti menetlemise käigusAmetikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia/esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida(number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5jj | KOKKU |1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | | |Täitevasutused [13] | | | | | | | |Muu tehniline ja haldusabi | | | | | | | |sise- | | | | | | | |välis- | | | | | | | |Tehniline ja haldusabi kokku | | | | | | | |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | | | | | | |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)(täpsustada eelarverida) | | | | | | |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | | | | | | |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  | Aastan | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Komiteed [14] | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | | |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) | | | | | | | |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr (ELT L …, …, lk …).[2] Liigendamata assigneeringud.[3] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[4] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[5] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[6] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[7] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[8] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis "Asjakohaste märkuste" all.[9] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[10] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[12] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[13] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[14] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.--------------------------------------------------