               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.3.2019
            COM(2019) 98 final
            2019/0048(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel India Ookeani Tuunikomisjonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9398/1/14 REV 1

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) koosolekutel võetav seisukoht ajavahemikuks 2019–2023 seoses kaitse- ja majandamismeetmete kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise leping

               India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingu (edaspidi „IOTC leping“) eesmärk on IOTC moodustamise teel edendada koostööd, et tagada kalavarude kaitse ja optimaalne kasutamine ning soodustada selliste kalavarude säästvat arengut. Leping jõustus 23. märtsil 1996. aastal.

               Liit on IOTC lepingu osaline, olles selle heaks kiitnud vastavalt nõukogu otsusele 95/399/EÜ
                  1
               .

               2.2.India Ookeani Tuunikomisjon

               IOTC on lepingu alusel asutatud organ lepinguga hõlmatud piirkonna kalavarude majandamiseks ja säilitamiseks. Komisjon võtab vastu kaitse- ja majandamismeetmeid, et tagada lepinguga hõlmatud kalavarude kaitse ja edendada nende optimaalset kasutamist.

               IOTC liikmena on liidul osalemis- ja hääletamisõigus. IOTC võtab otsused vastu konsensuse alusel, kusjuures võimalik on kasutada ka kolmeneljandikulist häälteenamust.

               2.3.IOTC otsused

               IOTC on volitatud vastu võtma tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja täitemeetmeid ning need on lepinguosalistele siduvad.

               Lepingu artikli IX lõike 4 kohaselt jõustuvad meetmed 120 päeva pärast kuupäeva, mil IOTC lepinguosalisi neist teavitab. Meede ei ole siduv lepinguosaliste suhtes, kes esitavad sellele vastuväite 120 päeva jooksul alates nende teavitamisest. Kui vastuväite esitavad rohkem kui kolmandik lepinguosalistest, ei ole ülejäänud lepinguosalised kohustatud vaidlustatud meedet rakendama.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel piirkondlike kalandusorganisatsioonide aastakoosolekutel võetav seisukoht kujundatakse praegu kaheastmelist lähenemisviisi kasutades. Nõukogu otsuses sätestatakse mitmeks aastaks liidu seisukohaga seotud põhimõtted ja tegevussuunad ning seejärel kohandatakse seda seisukohta igaks aastakoosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutatakse nõukogu vastavas töörühmas.

               IOTC puhul rakendatakse kõnealust lähenemisviisi nõukogu 8. mai 2014. aasta otsusega 9398/1/14 REV 1,
                  2
                millega kehtestatakse liidu seisukoht IOTCs ajavahemikul 2014–2018. Otsus sisaldab üldpõhimõtteid ja -suuniseid, kuid selles võetakse võimalikult suures ulatuses arvesse ka IOTC eripärasid. Lisaks on selles sätestatud standardprotsess, mille alusel määratakse liikmesriikide nõudmisel kindlaks liidu seisukoht aastate kaupa.

               Otsusega 9398/1/14 REV 1 nähakse ette, et liidu seisukoht vaadatakse läbi enne 2019. aasta aastakoosolekut. Seetõttu esitatakse käesolevas ettepanekus liidu seisukoht IOTCs ajavahemikuks 2019–2023 ja sellega asendatakse otsus 9398/1/14 REV 1.

               Otsusega 9398/1/14 REV 1 integreeriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  3
                sätestatud uue ühise kalanduspoliitika põhimõtted ja tegevussuunad, võttes arvesse ka eesmärke, mis on sätestatud komisjoni teatises ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  4
               . Lisaks kohandati sellega liidu seisukohta Lissaboni lepingu suhtes.

               Käesoleva läbivaatamise käigus võetakse seoses kalapüügimõjuga arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“,
                  5
                liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  6
                ja nõukogu järeldusi kõnealuse ühisteatise kohta
                  7
               .

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega „[…] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               „Õigusliku toimega aktid“ hõlmavad õigusakte, millel on õiguslik toime kõnealust asutust reguleeriva rahvusvahelise õiguse eeskirjade alusel, ja akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada ELi seadusandja poolt vastu võetud õigusaktide sisu
                  8
               “.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               IOTC on lepinguga, st IOTC lepinguga ettenähtud organ.

               Aktidel, mis IOTC-l palutakse vastu võtta, on õiguslikud tagajärjed. Vastavalt IOTC lepingu artiklile IX on need rahvusvahelise õiguse raames siduvad ning neil võib olla otsustav mõju ELi õigusaktide sisule, sh:

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks
                  9
               ;

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
                  10
               ; ning

               ·Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrusele (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist
                  11
               .

               Kavandatud aktidega ei täiendata ega muudeta IOTC institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kõnealuse aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti põhieesmärk ja sisu on seotud kalandusega. Käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamise õiguslik alus on määrus (EL) nr 1380/2013.

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2. Otsusega asendatakse otsus 9398/1/14 REV 1, mis hõlmab ajavahemikku 2014–2018.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0048 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel India Ookeani Tuunikomisjonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9398/1/14 REV 1

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsusega 95/399/EÜ
                  12
                India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) loomise lepingu, millega loodi India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC).

               (2)IOTC on IOTC lepingu alusel asutatud organ IOTC lepinguala kalavarude majandamiseks ja säilitamiseks. Komisjon võtab vastu kaitse- ja majandamismeetmeid, et tagada IOTC lepinguga hõlmatud kalavarude kaitse ja edendada nende optimaalset kasutamist. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  13
                on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. Lisaks on selles sätestatud, et liit võtab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetab järk-järgult tagasiheite ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Lisaks on määruses (EL) nr 1380/2013 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes.

               (4)Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  14
                ja nõukogu järeldustes kõnealuse ühisteatise kohta
                  15
                sätestatule on liidu poolt kõnealustel foorumitel võetud meetmete hulgas kesksel kohal selliste meetmete edendamine, millega toetatakse ja suurendatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide tõhusust ning vajaduse korral parandatakse nende juhtimist.

               (5)Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“
                  16
                viidatakse konkreetsetele meetmetele, mille eesmärk on vähendada plasti- ja merereostust ning samuti püügivahendite merel kaotamist või sinna jätmist.

               (6)On asjakohane kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel IOTC koosolekutel ajavahemikuks 2019–2023, kuna IOTC kaitse- ja täitemeetmed on liidu jaoks siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008,
                  17
                nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009
                  18
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403
                  19
               .

               (7)Praegu on IOTC kohtumistel liidu nimel võetav seisukoht kehtestatud nõukogu otsusega 9398/1/14 REV 1
                  20
               . On asjakohane tunnistada otsus 9398/1/14 REV 1 kehtetuks ja asendada see uue otsusega ajavahemikuks 2019–2023.

               (8)Arvestades kalavarude muutuvat iseloomu IOTC lepingualal ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne IOTC koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada 2019.–2023. aastaks menetlused liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) koosolekutel võetav seisukoht on esitatud I lisas.

               Artikkel 2

               IOTC koosolekutel võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus tehakse vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               Nõukogu annab I lisas esitatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt IOTC 2024. aasta koosolekuks.

               Artikkel 4

               8. mai 2014. aasta otsus 9398/1/14 REV 1 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 18. septembri 1995. aasta otsus 95/399/EÜ ühenduse ühinemise kohta India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepinguga (EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24).

                     (2)

                        Nõukogu otsus 9398/1/14 REV 1 Euroopa Liidu nimel India Ookeani Tuunikomisjonis võetava seisukoha kohta.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (4)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (9)

                        ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

                     (10)

                        ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

                     (11)

                        ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

                     (12)

                        Nõukogu 18. septembri 1995. aasta otsus 95/399/EÜ ühenduse ühinemise kohta India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepinguga (EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24).

                     (13)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (14)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (15)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (16)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (17)

                        Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

                     (18)

                        Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

                     (19)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

                     (20)

                        Nõukogu otsus 9398/1/14 REV 1 Euroopa Liidu nimel India Ookeani Tuunikomisjonis võetava seisukoha kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.3.2019
            COM(2019) 98 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel India Ookeani Tuunikomisjonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9398/1/14 REV 1

               I LISA

               Liidu nimel India Ookeani Tuunikomisjonis (IOTC) võetav seisukoht

               1.PÕHIMÕTTED

               Euroopa Liit teeb IOTC raames järgmist:

               a) tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika (ÜKP) raames, kohaldades eelkõige ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel ning vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ja kaotada järk-järgult saagi tagasiheitmine ning minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele ning võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve;

               b) töötab sidusrühmade asjakohase kaasamise nimel IOTC meetmete ettevalmistusetapis ja tagab, et IOTC raames vastu võetud meetmed on kooskõlas IOTC lepinguga;

               c) tagab, et IOTCs vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga (1982), ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega (1995), kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (1993) ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva kokkuleppega (2009);

               d) toetab seisukohti, mis on kooskõlas sama piirkonna piirkondlike kalandusorganisatsioonide parimate tavadega;

               e) taotleb kooskõla ja koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas;

               f)tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               g) järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  1
               ;

               h) seab eesmärgiks luua liidu kalalaevadele IOTC lepingualal võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab kõnealuste põhimõtete ja standardite ühetaolist rakendamist;

               i) lähtub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatisest „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  2
                ja nõukogu järeldustest kõnealuse ühisteatise kohta
                  3
                ning toetab meetmeid IOTC toetamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks ning vajaduse korral parandab selle juhtimist ja toimimist (eelkõige teaduse, eeskirjade järgimise, läbipaistvuse ja otsustamise vallas), aidates kaasa ookeanide säästvale majandamisele kõigis selle mõõtmetes;

               j) edendab vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja piirkondlike merekonventsioonide vahelist kooskõlastamist ning koostööd üleilmsete organisatsioonidega nende vastavate volituste piires;

               k) edendab ühist huvi pakkuvates küsimustes kooskõlastamist ja koostööd teiste tuunivarusid majandavate piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, eelkõige taaselustades tuunikalaga tegelevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide nn Kobe protsessi ja laiendades seda kõigile piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele.

               2.TEGEVUSSUUNAD

               Euroopa Liit püüab vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmist IOTC poolt:

               a) IOTC lepingualal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel nõuannetel, sealhulgas lubatud kogupüük ja kvoodid või mere bioloogiliste elusressursside püügikoormuse reguleerimine IOTC poolt, millega saavutataks hiljemalt 2020. aastaks võimalikult kiiresti ja järk-järgult tõusvalt maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Vajaduse korral kaalutakse ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks erimeetmete võtmist, et hoida püügikoormus kooskõlas olemasolevate kalapüügivõimalustega;

               b) meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks IOTC lepingualal, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja koostamine;

               c) seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed IOTC lepingualal, et tagada IOTCs vastu võetud meetmete järgimine ja tõhus kontroll;

               d) meetmed püügitegevuse negatiivse mõju vähendamiseks mere bioloogilisele mitmekesisusele ning mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, sealhulgas meetmed, millega vähendatakse merereostust ja välditakse plasti merreheitmist ning vähendatakse meres oleva plasti mõju mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mereökosüsteemidele, UNGA resolutsioonide kohased tundlike mereökosüsteemide kaitsemeetmed IOTC lepingu alal, meetmed soovimatu püügi võimalikult suureks vältimiseks ja vähendamiseks, sealhulgas ohualdiste mereliikide puhul, ja tagasiheite järkjärguliseks likvideerimiseks;

               e)meetmed peibutuspüügivahendite kasutamise haldamiseks, eelkõige andmete kogumise parandamiseks, et täpselt mõõta, jälgida ja kontrollida peibutuspüügivahendite kasutamist, et vähendada ohualdistele tuunivarudele avalduvat mõju, leevendada nende võimalikku mõju siht- ja mittesihtliikidele ning ökosüsteemile ja piirata mereprügi suurendamist;

               f)meetmed, et vähendada mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendite mõju ookeanile ning lihtsustada selliste vahendite avastamist ja eemaldamist;

               g) meetmed sellise kalapüügi keelamiseks, mille ainus eesmärk on haiuimede kogumine, ning nõude kehtestamiseks, et kõik haid tuleb lossida ühes tükis koos uimedega;

               h)vajaduse korral soovitused, et asjaomaste alusdokumentidega ettenähtud võimaluste piires edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsiooni rakendamist;

               i) täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad IOTC allorganite ja töörühmade nõuannetel.

               II LISA

               India Ookeani Tuunikomisjoni koosolekutel võetava

               liidu seisukoha iga-aastane täpsustus

               Enne IOTC iga koosolekut, kui kõnealust organit kutsutakse üles vastu võtma liidule õiguslikke tagajärgi tekitavaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid, mis on edastatud komisjonile.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele piisavalt varakult enne IOTC iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

               Kui IOTC koosoleku käigus (sh kohapeal) ei ole võimalik saavutada kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2019
            COM(2019) 102 final
            2019/0051(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9449/1/14 REV 1

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) koosolekutel võetav seisukoht ajavahemikuks 2019–2023 seoses kaitse- ja majandamismeetmete kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon

               Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni (NAFO konventsioon) eesmärk on NAFO loomise kaudu konsulteerides ja koostööd tehes kaasa aidata NAFO konventsiooniala (edaspidi „reguleerimispiirkond“) kalavarude optimaalsel kasutamisel, ratsionaalsel majandamisel ja kaitsel. Konventsioon jõustus 1. jaanuaril 1979 ja seda on muudetud neli korda.

               Neljas muudatus, mis jõustus 18. mail 2017, oli kavandatud NAFO ajakohastamisele, tehti eelkõige järgmist:

               –lisati ökosüsteemipõhine lähenemisviis kalavarude majandamisele;

               –ühtlustati NAFO otsustusprotsessi;

               –tugevdati lepinguosaliste, lipuriikide ja sadamariikide kohustusi ning

               –loodi ametlik vaidluste lahendamise mehhanism.

               Liit on NAFO konventsiooni osaline, olles selle heaks kiitnud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3179/78
                  1
               . Liit ratifitseeris konventsiooni neljanda muudatuse nõukogu otsusega 2010/717/EL
                  2
               .

               2.2.Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni komisjon

               Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni komisjon (NAFO komisjon) on NAFO konventsiooni alusel asutatud organ reguleerimispiirkonna kalavarude majandamiseks ja kaitsmiseks. Komisjon võtab vastu tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja rakendusmeetmed, et kasutada neid optimaalselt.

               NAFO komisjoni liikmena on liidul osalemis- ja hääletamisõigus. NAFO komisjon võtab oma otsused vastu ühehäälselt.

               2.3.NAFO otsused

               NAFO komisjon on volitatud vastu võtma tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja rakendusmeetmeid ning need on lepinguosalistele siduvad.

               NAFO konventsiooni artikli XIV lõike 1 kohaselt jõustuvad meetmed 60 päeva pärast kuupäeva, mil NAFO lepinguosalisi neist teavitab. Meede ei ole siduv lepinguosalise suhtes, kes esitab sellele vastuväite 60 päeva jooksul alates tema teavitamisest.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel piirkondlike kalandusorganisatsioonide aastakoosolekutel võetav seisukoht kujundatakse praegu kaheastmelist lähenemisviisi kasutades. Nõukogu otsuses sätestatakse mitmeks aastaks liidu seisukohaga seotud põhimõtted ja tegevussuunad ning seejärel kohandatakse seda seisukohta igaks aastakoosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutatakse nõukogu vastavas töörühmas.

               NAFO puhul rakendatakse kõnealust lähenemisviisi nõukogu 19. mai 2014. aasta otsusega 9449/1/14 REV 1, millega kehtestatakse liidu seisukoht NAFOs ajavahemikul 2014–2018. Otsus sisaldab üldpõhimõtteid ja -suuniseid, kuid selles võetakse võimalikult suures ulatuses arvesse ka NAFO eripärasid. Lisaks on selles sätestatud standardprotsess, mille alusel määratakse liikmesriikide nõudmisel kindlaks liidu seisukoht aastate kaupa.

               Otsusega 9449/1/14 REV 1 nähakse ette, et liidu seisukoht vaadatakse läbi enne 2019. aasta aastakoosolekut. Seetõttu esitatakse käesolevas ettepanekus liidu seisukoht NAFOs ajavahemikuks 2019–2023 ja sellega asendatakse otsus 9449/1/14 REV 1.

               Otsusega 9449/1/14 REV 1 integreeriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  3
                sätestatud uue ühise kalanduspoliitika põhimõtted ja tegevussuunad, võttes arvesse ka eesmärke, mis on sätestatud komisjoni teatises ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  4
               . Lisaks kohandati sellega liidu seisukohta Lissaboni lepingu suhtes.

               Käesoleva läbivaatamise käigus võetakse seoses kalapüügimõjuga arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“,
                  5
                liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  6
                ja nõukogu järeldusi kõnealuse ühisteatise kohta
                  7
               .

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega „[…] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               „Õigusliku toimega aktid“ hõlmavad õigusakte, millel on õiguslik toime kõnealust asutust reguleeriva rahvusvahelise õiguse eeskirjade alusel, ja akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada ELi seadusandja poolt vastu võetud õigusaktide sisu
                  8
               “.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               NAFO komisjon on lepinguga, st NAFO konventsiooniga ettenähtud organ.

               Aktidel, mis NAFO komisjonil palutakse vastu võtta, on õiguslikud tagajärjed. Vastavalt NAFO konventsiooni artiklile XIV on kavandatud aktid rahvusvahelise õiguse raames siduvad ning neil võib olla otsustav mõju liidu õigusaktide sisule, sh:

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks
                  9
               ;

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
                  10
               ; ning

               ·Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrusele (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist
                  11
               .

               Kavandatud aktidega ei täiendata ega muudeta NAFO konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kõnealuse aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti põhieesmärk ja sisu on seotud kalandusega. Käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamise õiguslik alus on määrus (EL) nr 1380/2013.

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2. Otsusega asendatakse otsus 9449/1/14 REV 1, mis hõlmab ajavahemikku 2014–2018.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0051 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9449/1/14 REV 1

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liit sõlmis määrusega (EMÜ) nr 3179/78
                  12
                Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni (edaspidi „NAFO konventsioon“), millega asutati Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO). Liit sõlmis 8. novembri 2010. aasta nõukogu otsuse 2010/717/EL
                  13
                alusel NAFO konventsiooni neljanda muudatuse, millega asutati Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni komisjon (NAFO komisjon).

               (2)NAFO komisjon vastutab selliste kaitse- ja majandamismeetmete vastuvõtmise eest, mis on kavandatud eesmärgiga tagada NAFO konventsiooniala (edaspidi „reguleerimispiirkond“) kalavarude pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine ning kaitsta nende kalavarude elukohaks olevaid mereökosüsteeme. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  14
                on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. Lisaks on selles sätestatud, et liit võtab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetab järk-järgult tagasiheite ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Lisaks on määruses (EL) nr 1380/2013 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes.

               (4)Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  15
                ja nõukogu järeldustes kõnealuse ühisteatise kohta
                  16
                sätestatule on liidu poolt kõnealustel foorumitel võetud meetmete hulgas kesksel kohal selliste meetmete edendamine, millega toetatakse ja suurendatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide tõhusust ning vajaduse korral parandatakse nende juhtimist.

               (5)Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“
                  17
                viidatakse konkreetsetele meetmetele, mille eesmärk on vähendada plasti- ja merereostust ning samuti püügivahendite merel kaotamist või sinna jätmist.

               (6)On asjakohane kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel NAFO komisjoni koosolekutel ajavahemikuks 2019–2024, ning kehtetuks tunnistada nõukogu otsus 9449/1/14 REV 1,
                  18
                kuna NAFO kaitse- ja täitemeetmed on liidu jaoks siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008,
                  19
                nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009
                  20
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403
                  21
               .

               (7)Arvestades kalavarude muutuvat iseloomu reguleerimispiirkonnas ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne NAFO komisjoni koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada 2019.–2023. aastaks menetlused liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) koosolekutel võetav seisukoht on esitatud I lisas.

               Artikkel 2

               NAFO komisjoni koosolekutel võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus tehakse vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               Nõukogu annab I lisas esitatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt NAFO komisjoni 2024. aasta koosolekuks.

               Artikkel 4

               19. mai 2014. aasta otsus 9449/1/14 REV 1 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 28. detsembri 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 3179/78 Euroopa Majandusühenduse sõlmitud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalastuskoostöö konventsiooni kohta (EÜT L 378, 30.12.1978, lk 1).

                     (2)

                        Nõukogu 8. novembri 2010. aasta otsus 2010/717/EL, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni muudatus (ELT L 321, 7.12.2010, lk 1).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (4)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (9)

                        ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

                     (10)

                        ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

                     (11)

                        ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

                     (12)

                        Nõukogu 28. detsembri 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 3179/78 Euroopa Majandusühenduse sõlmitud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalastuskoostöö konventsiooni kohta (EÜT L 378, 30.12.1978, lk 1).

                     (13)

                        Nõukogu 8. novembri 2010. aasta otsus 2010/717/EL, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni muudatus (ELT L 321, 7.12.2010, lk 1).

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (17)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (18)

                        Nõukogu 19. mai 2014. aasta otsus Euroopa Liidu nimel Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioonis (NAFO) võetava seisukoha kohta.

                     (19)

                        Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

                     (20)

                        Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

                     (21)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2019
            COM(2019) 102 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9449/1/14 REV 1

               I LISA

               Liidu nimel Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioonis (NAFO) võetav seisukoht

               1.PÕHIMÕTTED

               Euroopa Liit teeb NAFO raames järgmist:

               a) tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika (ÜKP) raames, kohaldades eelkõige ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel ja piirata kalapüügi keskkonnamõju ning vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ja kaotada järk-järgult saagi tagasiheitmine ning minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele ning võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve;

               b) töötab sidusrühmade asjakohase kaasamise nimel NAFO meetmete ettevalmistusetapis ja tagab, et NAFO komisjonis vastu võetud meetmed on kooskõlas NAFO konventsiooniga;

               c) tagab, et NAFOs vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga (1982), ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega (1995), kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (1993) ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva kokkuleppega (2009);

               d) toetab seisukohti, mis on kooskõlas sama piirkonna piirkondlike kalandusorganisatsioonide parimate tavadega;

               e) taotleb kooskõla ja koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas;

               f)tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               g) järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  1
               ;

               h) seab eesmärgiks luua liidu kalalaevadele NAFO reguleerimispiirkonnas võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab kõnealuste põhimõtete ja standardite ühetaolist rakendamist;

               i) lähtub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatisest „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  2
                ja nõukogu järeldustest kõnealuse ühisteatise kohta
                  3
                ning toetab meetmeid NAFO toetamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks ning vajaduse korral parandab selle juhtimist ja toimimist (eelkõige teaduse, eeskirjade järgimise, läbipaistvuse ja otsustamise vallas), aidates kaasa ookeanide säästvale majandamisele kõigis selle mõõtmetes;

               j) edendab vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja piirkondlike merekonventsioonide vahelist kooskõlastamist ning koostööd üleilmsete organisatsioonidega nende volituste piires;

               k)edendab muude kui tuunivarusid majandavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide koostöömehhanisme, mis sarnanevad tuunikalaga tegelevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide nn Kobe protsessile.

               2.TEGEVUSSUUNAD

               Euroopa Liit püüab vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmist NAFO poolt:

               a) NAFO reguleerimispiirkonnas kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel nõuannetel ja ettevaatusprintsiibil, sealhulgas lubatud kogupüük ja kvoodid või mere bioloogiliste elusressursside püügikoormuse reguleerimine NAFO poolt, millega saavutataks hiljemalt 2020. aastaks võimalikult kiiresti ja järk-järgult tõusvalt maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Vajaduse korral kaalutakse ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks erimeetmete võtmist, et hoida püügikoormus kooskõlas olemasolevate kalapüügivõimalustega;

               b) meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks reguleerimispiirkonnas, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja koostamine;

               c) seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed reguleerimispiirkonnas, et tagada NAFOs vastu võetud meetmete järgimine ja tõhus kontroll;

               d) meetmed püügitegevuse negatiivse mõju vähendamiseks mere bioloogilisele mitmekesisusele ning mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, sealhulgas meetmed, millega vähendatakse merereostust ja välditakse plasti merreheitmist ning vähendatakse meres oleva plasti mõju mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mereökosüsteemidele, NAFO konventsiooni kohased ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvahelisi suuniseid arvesse võtvad ohualdiste mereökosüsteemide kaitsemeetmed reguleerimispiirkonnas, meetmed soovimatu püügi võimalikult suureks vältimiseks ja vähendamiseks, sealhulgas ohualdiste mereliikide puhul, ja tagasiheite järkjärguliseks likvideerimiseks;

               e)meetmed, et vähendada mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendite mõju ookeanile ning lihtsustada selliste vahendite avastamist ja eemaldamist;

               f) meetmed sellise kalapüügi keelamiseks, mille ainus eesmärk on haiuimede kogumine, ning nõude kehtestamiseks, et kõik haid tuleb lossida ühes tükis koos uimedega;

               g)vajaduse korral ühiste seisukohtade arendamine teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, eelkõige nendega, kes tegelevad kalavarude majandamisega samas piirkonnas;

               h)reguleerimispiirkonnas mere bioloogilistele ressurssidele avalduva muu tegevuse mõjuga tegelemisega seotud lähenemisviiside väljatöötamine;

               i)vajaduse korral soovitused, et asjaomaste alusdokumentidega ettenähtud võimaluste piires edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsiooni rakendamist;

               j)täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad NAFO allorganite ja töörühmade nõuannetel.

               II LISA

               Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni koosolekutel

               võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus

               Enne NAFO komisjoni iga koosolekut, kui kõnealust organit kutsutakse üles vastu võtma liidule õiguslikke tagajärgi tekitavaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid, mis on edastatud komisjonile.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele piisavalt varakult enne NAFO komisjoni iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

               Kui NAFO komisjoni koosoleku käigus ei ole võimalik saavutada (sh kohapealset) kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 (final), 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.4.2019
            COM(2019) 167 final
            2019/0089(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks rahvusvahelises teraviljanõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni 30. juunini 2021 pikendamise otsuse kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.1995. aasta teraviljakaubanduse konventsioon

               1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides, aidata laiendada rahvusvahelist teraviljakaubandust ja tagada selles valdkonnas võimalikult vabad kaubavood. Samuti on konventsiooni eesmärk aidata võimalikult suures ulatuses kaasa rahvusvaheliste teraviljaturgude stabiilsuse saavutamisele kõigi liikmete huvides, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ning tagada foorum, kus vahetatakse teraviljakaubandusega seotud teavet ja arutatakse liikmete sellealaseid mureküsimusi.

               Konventsioon jõustus 1. juulil 1995.

               Liit on konventsiooni osaline
                  1
               .

               2.2.Rahvusvaheline teraviljanõukogu

               Rahvusvaheline teraviljanõukogu on valitsustevaheline organisatsioon, mis püüab saavutada konventsiooni artiklis 1 esitatud eesmärke. Eelkõige on rahvusvahelise teraviljanõukogu eesmärk

               edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides;

               aidata laiendada teraviljasektoris toimuvat rahvusvahelist kaubandust ning muuta see avatumaks ja õiglasemaks;

               aidata saavutada rahvusvahelise teraviljaturu stabiilsust, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ja toetada selliste riikide arengut, mille majandus sõltub teravilja kaubanduslikust müügist.

               Neid eesmärkide püütakse saavutada, muutes turgu läbipaistvamaks turul ja poliitikas toimunud muutuste kohta teabe vahetamise, nende muutuste analüüsimise ja nendealase konsulteerimise teel.

               Rahvusvahelises teraviljanõukogus on 28 liiget, sh paljud maailma suurimad teraviljatootjad ja -importijad. Peale liidu on liikmeteks muu hulgas Argentina, Austraalia, Kanada, Egiptus, India, Jaapan, Venemaa, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid. Liikmete hulgas ei ole Hiina ega Brasiilia.

               Rahvusvahelise teraviljanõukogu 28 liikmel on kokku 2 000 häält.

               Liidul on 2018./2019. aastal
                  2
                eelarvemenetlustes (vt konventsiooni artikkel 12), st liikmete iga-aastaste osamaksete kindlaksmääramisel, 367 häält.

               Otsuste tegemiseks, st kui toimub hääletamine (vt konventsiooni artikkel 11), on antud 1 000 häält 10-le eksportivale liikmele (sh 243 liidule) ja 1 000 häält 18-le importivale liikmele. Tuleb toonitada, et põhimõtteliselt töötab rahvusvaheline teraviljanõukogu konsensuse alusel ja hääletatakse väga harva.

               Rahvusvahelise teraviljanõukogu koosolekutel esindab liitu komisjon. Liikmesriigid võivad osaleda rahvusvahelise teraviljanõukogu koosolekutel, eelkõige selle istungitel.

               2.3.Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatav õigusakt

               Rahvusvahelise teraviljanõukogu 49. istungil 10. juunil 2019 on kavas võtta vastu otsus konventsiooni pikendamise kohta kaheks aastaks (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti (mis põhineb konventsiooni artiklil 33) eesmärk on võimaldada jätkata rahvusvahelise teraviljanõukogu tööd.

               Konventsiooni pikendamine hõlmab ajavahemikku 1. juuli 2019 – 30. juuni 2021.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni nõukogu otsusega 96/88/EÜ
                     3
                   kehtivusega kuni 30. juunini 1998 ja pärast seda on selle kehtivust korrapäraselt pikendatud. Iga kord pikendatakse konventsiooni kuni kaheks aastaks kooskõlas konventsiooni artikliga 33. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu otsusega 2017. aasta juunis ja see jääb jõusse 30. juunini 2019.

                  Liit on alati olnud rahvusvahelise teraviljanõukogu aktiivne liige ja konventsiooni edasine pikendamine kuni kaheks aastaks on liidu huvides. Liit on suur teraviljatootja ning juhtiv nisu- ja odraeksportija, aga ka suurim maisimportija.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus selle poolt, et konventsiooni pikendatakse 30. juunini 2021. Ametlik konventsiooni pikendamise otsus on kavas vastu võtta rahvusvahelise teraviljanõukogu 49. istungil, mis toimub Ühendkuningriigis Londonis 10. juunil 2019.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, „millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatava õigusaktiga pikendatakse konventsiooni (mis on liidu jaoks siduv rahvusvaheline lepe) kehtivusaega. Seega on kavandatav õigusakt õigusliku toimega.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta kõnealuse leppe institutsioonilist raamistikku.

               Seepärast on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta võetakse liidu nimel seisukoht. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud põllumajandustoodetega kauplemisega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna rahvusvahelise teraviljanõukogu õigusaktiga pikendatakse konventsiooni kestust, on asjakohane avaldada see õigusakt pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0089 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 96/88/EÜ
                  5
                ja konventsioon jõustus 1. juulil 1995. Konventsioon sõlmiti kolmeks aastaks ja seda on seejärel regulaarselt kahe aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu otsusega 2017. aasta juunis
                  6
                ja see jääb jõusse 30. juunini 2019.

               (2)Konventsiooni artikli 33 kohaselt võib rahvusvaheline teraviljanõukogu pikendada konventsiooni järjestikuste kuni kahe aasta pikkuste ajavahemike kaupa.

               (3)Rahvusvahelise teraviljanõukogu 49. istungil 10. juunil 2019 on kavas teha otsus konventsiooni pikendamise kohta 30. juunini 2021.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks rahvusvahelise teraviljanõukogu 49. istungil liidu nimel võetav seisukoht, sest konventsiooni pikendada on liidu huvides,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni poolt rahvusvahelise teraviljanõukogu 49. istungil liidu nimel võetav seisukoht on hääletada selle poolt, et 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendatakse kuni kaheks aastaks 30. juunini 2021.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        FinancSt/10/
                        PS/pl/1100670

                        6.221.2019.1

                        KUUPÄEV: 14.2.2019

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        PEATÜKK 05 06 – PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENDAMISE POLIITIKA RAHVUSVAHELISED KÜSIMUSED

                        05 06 01 Rahvusvahelised põllumajanduskokkulepped

                        ASSIGNEERINGUD:

                        B2019  6 300 000 eurot

                        2.

                        PEALKIRI:

                        Ettepanek: Nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        pikendada kehtivat teraviljakaubanduse konventsiooni veel kaheks aastaks (1.7.2019 – 30.6.2021).

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        12 KUULINE PERIOOD

                           (miljonites eurodes)

                        JOOKSEV EELARVEAASTA

                        2019

                        (miljonites eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA

                        2020

                        (miljonites eurodes)

                        5.0.

                        KULUD

                        -
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        -
                              RIIGIASUTUSED

                        -
                              MUUD

                        0,41

                        0,35

                        5.1.

                        TULUD

                        -
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        -
                              RIIGISISESED

                        2021

                        5.0.1.

                        KAVANDATUD KULUD

                        -

                        5.1.1.

                        KAVANDATUD TULUD

                        5.2.

                        ARVUTUSMEETOD: põhineb prognoosidel ELi hinnangulise häälte arvu kohta (igal aastal erinev), hääle kohta hinnanguliselt makstaval summal Inglise naelades.

                        6.0.

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        JAH

                        6.1.

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        -

                        6.2.

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        -

                        6.3.

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        JAH

                        MÄRKUSED:

                        tegelikult makstav summa võib erineda sõltuvalt ELile antud häälte lõplikust arvust, hääle kohta makstavast summast Inglise naelades ning euro ja Inglise naela vahetuskursist.

                     (1)

                        EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47.

                     (2)

                        Rahvusvahelise teraviljanõukogu töö aluseks on eelarveaasta, mis kestab 1. juulist 30. juunini.

                     (3)

                        EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        Nõukogu 19. detsembri 1995. aasta otsus 96/88/EÜ teraviljakaubanduse ja toiduabi konventsioonide (mis moodustavad 1995. aasta rahvusvahelise teraviljalepingu) Euroopa Ühenduse poolt heakskiitmise kohta (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47).

                     (6)

                        Teave 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamise kohta (ELT L 12, 17.1.2018, lk 1).