				|

		52015PC0010

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Majandus- ja
finantskriisi tagajärjel on investeeringute tase ELis võrreldes haripunktiga 2007.
aastal vähenenud ligikaudu 15 %. Praegune tase on oluliselt allpool taset,
mida varasemad suundumused eeldaksid, ja prognoosid näitavad, et meetmete
puudumisel suureneksid investeeringud järgmistel aastatel üksnes osaliselt. See
pärsib majanduse elavnemist, töökohtade loomist, pikaajalist majanduskasvu ja
konkurentsivõimet. Selline investeeringute nappus ohustab strateegia „Euroopa 2020”
eesmärkide täitmist. Seepärast tõi Euroopa Komisjoni president komisjonile
aastateks 2014–2019 esitatud poliitikasuunistes selle küsimuse esile olulise
poliitilise väljakutsena, nagu ka Euroopa Ülemkogu 18. detsembril 2014 (EUCO 237/14)
ja G20 juhid 15.–16. novembri 2014. aasta tippkohtumisel.
Üldine majanduslik
ebakindlus, avaliku ja erasektori kõrge võlatase ELi majanduse teatavates
osades ja selle mõju krediidiriskile piiravad manööverdamisruumi. Samas on
olemas märkimisväärsed säästud ja hea finantslikviidsus. Hiljuti Euroopa
Komisjoni, Euroopa Investeerimispanga ja ELi liikmesriikide poolt ühiselt
läbiviidud uuringud kinnitavad, et märkimisväärne arv elujõulisi
investeerimisprojekte jääb rahastamata.
Sellega seoses
pani komisjon oma 26. novembri 2014. aasta teatises „Investeerimiskava Euroopa
jaoks” ette ELi tasandil algatuse selle probleemi lahendamiseks. Kava tugineb
kolmele üksteist tugevdavale suunale. Esiteks kaasatakse järgmise kolme aasta
jooksul vähemalt 315 miljardit eurot täiendavaid investeeringuid, maksimeerides
avaliku sektori vahendite mõju ja edendades erainvesteeringuid. Teiseks
sihtotstarbelised algatused, millega tagatakse selle lisainvesteeringu vastavus
reaalmajanduse vajadustele. Kolmandaks meetmed regulatiivse prognoositavuse
parandamiseks ja investeerimistõkete kõrvaldamiseks, et muuta Euroopa
atraktiivsemaks ja võimendada seeläbi investeerimiskava mõju.
Käesoleva
ettepanekuga kehtestatakse ELi õiguskorra raames õigusraamistik ja nähakse ette
eelarvelised eraldised investeerimiskava kahe esimese suuna jaoks. Kavandatud
määruse vastuvõtmise järel rakendavad komisjon ja Euroopa Investeerimispank
(EIP) seda ühiselt strateegiliste partneritena ja selge eesmärgiga kaasata
sidusrühmi kõigil tasanditel. Investeerimiskava kolmanda suuna puhul, mis
käsitleb regulatiivset keskkonda ja investeerimistõkete kõrvaldamist, on
komisjon 16. detsembril 2014 vastu võetud töökavas (COM(2014)
910) näinud ette esimesed meetmed. Samuti teeb komisjon
kõnealustes küsimustes koostööd teiste ELi institutsioonidega ja
liikmesriikidega Euroopa poolaasta raames.
Võttes arvesse
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate olulist rolli ELi majanduses,
eelkõige töökohtade loomisel, on nemad käesoleva ettepaneku kohasest toetusest
suurimad kasusaajad.
Kõnealuste
mehhanismide ülesehitus ja omadused põhinevad olemasolevatel kogemustel, mis on
saadud ELi ja EIP grupi uudsete rahastamisvahendite ühisel kasutamisel.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU TULEMUSED
President Juncker esitas 26. novembril Euroopa
Parlamendile investeerimiskava. Euroopa Ülemkogu kiitis investeerimiskava heaks
18. detsembril 2014. Samuti kutsus Euroopa Ülemkogu liidu seadusandjaid üles
leppima juuniks kokku vajalikus õigustekstis, nii et uusi investeeringuid saaks
aktiveerida alates 2015. aasta keskpaigast.
Käesoleva ettepaneku aluseks olevaid
õiguslikke, majanduslikke ja finantspõhimõtteid on põhjalikult arutatud Euroopa
Investeerimispanga grupiga ning mitteametlikult arutatud avaliku ja erasektori
esindajatega. Erasektori sidusrühmad on eelkõige rõhutanud rangete
kvaliteedikriteeriumide ja selliste projektide sõltumatu valiku olulisust, mida
võib kavaga toetada. Konkreetselt soovitati, et projektid peaksid: 1) olema
algatuse toetusel majanduslikult elujõulised, 2) olema piisavalt küpsed, et
neid saaks hinnata üldisel või kohalikul tasandil, 3) andma Euroopa
lisandväärtust ja olema kooskõlas ELi poliitikaprioriteetidega (nt kliima- ja
energiapakett 2030. aastaks, strateegia „Euroopa 2020” ja muud pikaajalised ELi
strateegilised prioriteedid). Projektid ei tohiks olla piiratud piiriüleste
projektidega (nt TEN-T ja TEN-E projektid).
Lisaks sai komisjon olulist teavet osalemisel
eritöökonnas, mis käsitleb investeerimist ELi. Töökonna üldeesmärk oli anda
ülevaade peamistest investeerimissuundumustest ja -vajadustest; analüüsida
investeerimise peamisi takistusi ja kitsaskohti; pakkuda välja praktilisi
lahendusi kõnealuste takistuste ja kitsaskohtade kõrvaldamiseks; teha kindlaks
ELi lisandväärtusega strateegilised investeeringud, mida saaks teha
lühiajalises perspektiivis; anda soovitusi usaldusväärse ja läbipaistva
projektide registri väljatöötamiseks keskpikaks kuni pikaajaliseks perioodiks.
Seda tööd on käesolevas ettepanekus arvesse võetud.
Töökonna lõpparuanne on kättesaadav järgmisel veebilehel:
http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artiklid 172, 173, artikli 175 lõige 3 ja artikli 182
lõige 1. Käesolevas ettepanekus nähakse ette õigusraamistik, mida on vaja teatise
„Investeerimiskava Euroopa jaoks” kahe esimese suuna rakendamiseks.
Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele ei suuda
liikmesriigid kavandatava meetme eesmärke piisavalt saavutada ja seepärast on
need paremini saavutatavad ELi tasandil. Kuna liikmesriikide fiskaalvõimekus
meetmete võtmiseks on erinev, on meetme ulatuse ja toime tõttu on taotletavaid
eesmärke parem saavutada liidu tasandil. ELi tasandil tegutsemine tagaks
uudsete rahastamisvahendite kasutamisel mastaabisäästu, edendades
erainvesteeringuid kogu ELis ja kasutades ära Euroopa institutsioonide
asjatundlikkust ja teadmisi. Mitmekordistav mõju ja mõju kohapeal oleksid seega
palju suuremad, kui oleks saavutatud üheainsa liikmesriigi või liikmesriikide
rühma investeeringute puhul. Liidu ühtne turg ja asjaolu, et puudub projektide
riigi- või sektoripõhine jaotus, suurendavad atraktiivsust investorite jaoks ja
vähendavad koguriski. Ettepanek ei lähe seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust
kaugemale.
3.1.      Euroopa Strateegiliste
Investeeringute Fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse loomine
(artiklid 1–3)
Artikliga 1 antakse komisjonile õigus sõlmida
EIPga leping Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (edaspidi „EFSI”) loomise
kohta, et EIP riskivõtmisvõime suurendamise teel toetada investeeringuid liidus
ja tagada parem juurdepääs rahastamisele kuni 3 000 töötajaga
äriühingutele, keskendudes eelkõige väikestele ja keskmise suurusega
ettevõtjatele. Ettepaneku artikliga 2 nähakse ette, et ELi tagatis eraldatakse
EFSI kaudu EIP rahastatavatele investeerimistehingutele.
EFSI-le antava ELi tagatise kasutamine toimub
vastavalt kindlaksmääratud juhtimisstruktuurile. EFSI-l on juhtorgan (artikkel 3),
kes määrab kindlaks strateegilise suuna, strateegilise varade jaotuse ning
tegevuspõhimõtted ja -korra, sealhulgas selliste projektide
investeerimispoliitika, mida EFSI võib toetada, ja EFSI riskiprofiili.
Sõltumatutest ekspertidest koosnev investeeringute komitee vastutab võimalike
tehingute analüüsi ja tehingutele antava toetuse heakskiitmise eest, sõltumata
asjaomase projekti geograafilisest asukohast.
Juhtorgani liikmed nimetatakse ametisse
riskivõtmisvõimesse panustajate poolt, kelle hääleõigus on proportsionaalne
panuse suurusega. Kui EFSI panustajad on üksnes liit ja EIP, jaotatakse
juhtorgani liikmete ja häälte arv vastavalt raha või tagatise vormis antud
panuse suurusele ning kõik otsused tehakse ühehäälselt.
Kui muud isikud ühinevad EFSI lepinguga,
jaotatakse juhtorgani liikmete ja häälte arv vastavalt panustajate poolt raha
või tagatise vormis antud panuse suurusele. Komisjoni ja EIP liikmete ja häälte
arv arvutatakse vastavalt ümber. Juhtorgan püüab teha otsuseid ühehäälselt. Kui
juhtorgan ei suuda ühehäälselt jõuda otsusele eesistuja seatud tähtajaks, teeb
juhtorgan otsuse lihthäälteenamusega. Juhtorgani otsust ei võeta vastu juhul,
kui komisjon või EIP hääletab selle vastu.
Investeeringute komitee liikmete hulka
kuuluvad kuus sõltumatut turueksperti ja tegevdirektor. Tegevdirektorit abistab
tegevdirektori asetäitja. Tegevdirektor valmistab ette ja juhatab
investeeringute komitee kohtumisi. Mõlema organi otsused tehakse
lihthäälteenamusega, kuid juhtorganis püütakse jõuda konsensusele. Projektid
valitakse välja objektiivsel alusel ilma mis tahes eelnevalt kindlaks määratud
sektoripõhise või geograafilise eelistuseta, et maksimeerida tagatisfondi
lisandväärtust. EFSI-l on ka võimalus rahastada koos liikmesriikidega ja
erainvestorite investeerimisplatvormidega riiklikul, piirkondlikul või sektori
tasemel.
Lisaks EFSI loomist, tegevust ja juhtimist
käsitlevatele erisätetele nähakse EFSI lepinguga ette ka Euroopa
investeerimisnõustamise keskuse loomine (artikli 2 lõige 2). Tuginedes
olemasolevatele EIP ja komisjoni nõustamisteenustele annab Euroopa
investeerimisnõustamise keskus nõuandvat toetust investeerimisprojektide
kindlakstegemiseks, ettevalmistamiseks ja arendamiseks ning tegutseb ühtse
projektide rahastamise tehnilise nõustamise (sealhulgas õigusküsimustes)
keskusena liidus. See hõlmab toetust tehnilise abi kasutamiseks projekti
koostamisel, uudsete rahastamisvahendite kasutamiseks ning avaliku ja
erasektori partnerluse kasutamiseks.
3.2.      ELi tagatise andmine ja ELi
tagatisfondi loomine (artiklid 4–8)
Ettepaneku artikliga 4 nähakse ette algne ELi
tagatis 16 miljardit eurot EIP rahastamis- ja investeerimistehinguteks.
Vastavalt artiklile 5 peavad need tehingud toetama taristu arendamist või
investeeringuid haridusse, tervishoidu, teadusuuringutesse, arendustegevusse,
info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse ning innovatsiooni või taastuvenergia
ja energiatõhususe edendamist või taristuprojekte keskkonna, loodusvarade,
linnaarenduse ja sotsiaalvaldkonnas või VKEsid ja keskmise
turukapitalisatsiooniga äriühinguid, sealhulgas võimaldades käibekapitali riski
rahastamist. Toetust saab anda otse EIP või Euroopa Investeerimisfondi kaudu.
Need institutsioonid pakuvad kõrge finantsriskitaluvusvõimega rahastamist
(omakapital, kvaasiomakapital jne), võimaldades erasektori investoritel kaasinvesteerida.
Selleks et tagada ELi eelarve nõuetekohane
täitmine isegi juhul, kui tagatis realiseeritakse, nähakse artikliga 8 ette
tagatisfond. Kogemused seoses EFSI toetatavate investeeringute laadiga
osutavad, et liidu eelarvest tehtavate maksete ja liidu tagatiskohustuste
kogumahu vaheline asjakohane suhe oleks 50 %. Tavatingimustes rahastatakse
kõnealune sihttase 50 % ELi eelarvest, summadest, mida liit saab
investeeringutest, summadest, mis on sisse nõutud lepingulised kohustused
täitmata jätnud võlgnikelt, ja tagatisfondi investeeritud vahenditest saadud
tulust. Algetapis rahastatakse 8 miljardit eurot siiski üksnes liidu eelarvest
tehtavate maksetega. Alates 2016. aastast tehakse eelarvest järk-järgult
sissemakseid tagatisfondi ja fondi maht peaks jõudma 8 miljardi euroni aastaks 2020.
ELi tagatise realiseerimise korral on siiski asjakohane võtta sihttaseme
arvutamisel arvesse ka tagatisfondi alternatiivseid allikaid, et piirata
võimalikku mõju ELi eelarvele. Selline arvutamisel arvessevõtmine on piiratud
realiseeritud ELi tagatise summaga.
Maksimaalse kulutõhususe tagamiseks tehakse
komisjonile ülesandeks kõnealuste vahendite investeerimine. Lisaks antakse
komisjonile õigus delegeeritud õigusaktidega muuta pärast 2018. aastat fondi
sihtsummat 10 %. See peaks võimaldama komisjonil võtta arvesse saadud
praktilisi kogemusi ja hoida ära eelarvevahendite põhjendamatu väljavoolu,
tagades samas pideva kaitse.
Väljaarvatud omakapitali võimaliku vähenemise
korral, mil EIP võib otsustada viivitamata tagatise realiseerida, tuleks
tagatist realiseerida üksnes kord aastas pärast olemasolevatest tehingutest
tuleneva tulu ja kahju tasaarvestamist.
Tagatise realiseerimise korral vähendataks
tagatise mahtu allapoole algset 16 miljardit eurot. Liidu tulevased tulud EFSI
tegevusest tuleks siiski eraldada ELi tagatise taastamiseks algses summas.
3.3.      Euroopa investeerimisprojektide
registri loomine (artikkel 9)
Nagu sidusrühmad on sageli märkinud, on ELi
investeeringute mahtu piiravaks teguriks puudulikud teadmised olemasolevate ja
tulevaste investeerimisprojektide kohta ELis. Lisaks EFSI tegevusele nähakse
ettepanekuga ette Euroopa investeerimisprojektide registri loomine, mis peaks
tagama, et teave võimalike projektide kohta on läbipaistev ja investoritele
kättesaadav.
3.4.      EFSI tehingutega seotud aruandlus
ja aruandekohustus ning EFSI tehingute hindamine ja läbivaatamine (artiklid 10–12)
Võttes arvesse, et EIP kasutab ELi tagatist,
on asjakohane, et EIP annab komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule
korrapäraselt aru ELi tagatisega kaetud tehingute kohta.
Artikliga 12 on ette nähtud, et EIP ja
komisjon teostavad korrapäraselt hindamisi, et tagada EFSI, ELi tagatise ja
tagatisfondi nõuetekohane kasutamine. Selles kontekstis on eriti oluline
aruandekohustus Euroopa Parlamendi ees.
3.5.      Üldsätted (artiklid 13–17)
EIP kasutatava ELi tagatise puhul on
asjakohane kohaldada mitmeid üldeeskirju. Artikliga 13 nähakse ette teave, mis
tuleb avalikustada ELi tagatisega seotud tegevuse kohta. Artiklid 14 ja 15
käsitlevad vastavalt kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti pädevust
ning artikliga 16 jäetakse välja teatavat liiki tegevused. Artikliga 17 antakse
komisjonile õigus võtta asjaomases korras vastu delegeeritud õigusakte.
3.6.      Muutmine (artiklid 18-19)
Artiklitega 18 ja 19 nähakse ette
tegevusassigneeringute ümberjaotamine programmist Horisont 2020 (määrus (EL) nr
1291/2013) ja Euroopa ühendamise rahastust (määrus (EL) nr 1316/2013).
4.           MÕJU EELARVELE
EFSI-le antava ELi tagatise maht on 16
miljardit eurot ja see on täielikult kättesaadav alates käesoleva määruse
jõustumisest. Selleks et tagada ELi eelarve nõuetekohane täitmine hoolimata
tagatise võimalikust realiseerimisest, luuakse tagatisfond ja tehakse sinna 2020.
aastaks eraldisi 50 % ELi tagatiskohustuste kogumahust. Tagatisfondi
tehakse makseid 500 miljardit eurot 2016. aastal, 1 miljard eurot 2017. aastal
ja 2 miljardit eurot 2018. aastal. 2019. ja 2020. aastal tehtavad maksed mahus 2,25
miljardit eurot sõltuvad sellest, kas tagatisfondi sihtsumma hoitakse pärast 2018.
aastat muutumatuna tasemel 50 %. Kulukohustuste assigneeringute maht on 1,35
miljardit eurot 2015. aastal, 2,03 miljardit eurot 2016. aastal, 2,641
miljardit eurot 2017. aastal ja 1,979 miljardit eurot 2018. aastal.
Tagatisfondi järk-järguline rahastamine ei tohiks kujutada ohtu ELi eelarvele
esimestel aastatel, kuna tagatise võimalik realiseerimine seoses saadud kahjuga
toimub alles pikema aja jooksul.
Nagu EIP praeguse tegevuse puhul, nõutakse
kasusaajatelt EFSI raames tehtud EIP tehingute kulude katmist. EIP poolne
tagatise kasutamine ja tagatisfondi vahendite investeerimine peaks tagama
positiivse netotulu. EFSI tulud jaotatakse proportsionaalselt
riskivõtmisvõimesse panustajate vahel. Tagatisfondi üleliigseid vahendeid võib
kasutada ELi tagatise taastamiseks algses mahus.
Kahe meetmega kaasnevad EIP-le kulud, mida ei
saa kasusaajad katta.
1.           Käesoleva ettepaneku artikli 2 lõike
2 kohaselt loodud Euroopa investeerimisnõustamise keskust rahastatakse
peamiselt olemasolevate ELi programmide (Euroopa ühendamise rahastu, programmi
„Horisont 2020” jne) jaoks ette nähtud EIP tehnilise abi rahastamispaketist. Täiendav
rahastamine kuni 20 miljonit eurot aastas (10 miljonit eurot 2015. aastal) võib
olla vajalik ja see nähakse eelarves ette vastavalt käesolevale ettepanekule
lisatud finantsselgitusele. Samuti kaetakse projektide registri mis tahes
võimalikud kulud.
2.           EIP-l tekivad halduskulud EIFi kaudu
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamise suurendamisel. Praegused
prognoosid instrumentide liigi ja uute tehingute allkirjastamise kiiruse kohta
osutavad, et makstavate tasude maht on kokku ligikaudu 105 miljonit eurot,
millest ligikaudu 48 miljonit eurot 2020. aastani. Võttes arvesse võimalust
tasumist edasi lükata kuni ajani, mil selleks saaks kasutada saadud tulu, ei
ole kõnealuseid makseid eelarves veel ette nähtud, vaid neid on kirjeldatud
finantsselgituse lisas.
EIP kulud, mida ei ole kasusaajatelt tagasi
saadud ega ELi antud tagatise tasustamisest maha arvatud, võib katta ELi
tagatisega kumulatiivse piirmäärani, mis vastab 1 %-le antud tagatise
summast.
Käesoleva ettepanekuga ette nähtud
tegevusassigneeringuid rahastatakse täielikult mitmeaastase finantsraamistiku
alusel (2014–2020). 6 miljardit eurot jaotatakse ümber rubriigis 1A, 2,11 miljardit
eurot rahastatakse mittesihtotstarbelise varu (sealhulgas kulukohustuste
koguvaru) kasutamise teel. Kuigi toetuste rahastamist Euroopa ühendamise
rahastu ja programmi „Horisont 2020” raames vähendatakse, tagab EFSI
mitmekordistav mõju investeeringute märkimisväärse suurenemise kõnealuse kahe
olemasoleva programmiga hõlmatud poliitikavaldkondades.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Käesoleva ettepaneku rahastamispakett ei näe
sõnaselgelt ette liikmesriikide või muude kolmandate isikute panust mis tahes
loodavatesse struktuuridesse. Artikli 1 lõikega 2 siiski sõnaselgelt lubatakse
kõnealustel huvitatud isikutel ühineda EFSI lepinguga kapitalisissemaksete
tegemise teel fondi.
Komisjon on märkinud, et juhul, kui
liikmesriik otsustab anda panuse EFSI, võtab komisjon riigi rahanduse
hindamisel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 ja määrusele
(EÜ) nr 1467/1997 sellise panuse suhtes positiivse seisukoha. Komisjoni 13.
jaanuari 2015. aasta teatises („Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete
paindlikum kasutamine”) on esitatud sellise stsenaariumi korral kohaldatavad
erisätted.
2015/0009 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
mis käsitleb Euroopa Strateegiliste
Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL)
nr 1316/2013
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikleid 172 ja 173, artikli 175 lõiget 3 ja artikli 182
lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee arvamusi,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Majandus- ja finantskriisi
tõttu on investeeringute maht liidus vähenenud. Pärast jõudmist haripunkti 2007.
aastal on investeeringute maht vähenenud ligikaudu 15 %. Eelkõige on investeeringute nappus liidus tingitud turu ebakindlusest
majanduslike väljavaadete osas ja liikmesriikide eelarvepiirangutest. Investeeringute nappus pärsib majanduse elavnemist, töökohtade loomist,
kasvuväljavaateid pikaajalises perspektiivis ja konkurentsivõimet.
(2)       Investeeringute nappusest
tingitud nõiaringist väljumiseks tuleb võtta laiaulatuslikke meetmeid.
Struktuurireformid ja eelarvepoliitiline vastutus on investeeringute
edendamiseks vajalikud eeltingimused. Koos investeeringute rahastamise uue
hooga võivad kõnealused eeltingimused luua positiivse mõjuringi, kus
investeerimisprojektid aitavad toetada tööhõivet ja nõudlust ning tagavad
kasvupotentsiaali jätkusuutliku suurenemise.
(3)       G20 on ülemaailmse
taristualgatuse raames tunnistanud investeeringute olulisust nõudluse
edendamisel ning majanduskasvu ja tootlikkuse suurendamisel ning on kohustunud
looma tingimused investeeringute soodustamiseks.
(4)       Majandus- ja finantskriisi
ajal on liit võtnud meetmeid majanduskasvu soodustamiseks, eelkõige aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” algatuste
kaudu. Ka Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP”) on suurendanud oma rolli
investeeringute soodustamisel ja edendamisel liidus, osaliselt kapitali
suurendamise teel 2013. aasta jaanuaris. Tuleb võtta täiendavaid meetmeid, et
tagada liidu investeerimisvajaduste rahuldamine ning turupõhise likviidsuse
tõhus kasutamine ja suunamine elujõuliste investeerimisprojektide
rahastamiseks.
(5)       Ametisseastuv Euroopa
Komisjoni president esitas 15. juulil 2014 Euroopa Parlamendile Euroopa
Komisjoni poliitikasuunised. Kõnealustes poliitkasuunistes kutsuti üles kaasama
„järgmise kolme aasta jooksul avaliku ja erasektori investeeringuteks
reaalmajandusse juurde kuni 300 miljardit eurot”, et soodustada investeeringuid
töökohtade loomiseks.
(6)       Komisjon esitas 26. novembril
2014 teatise „Investeerimiskava Euroopa jaoks”,[1]
mille kohaselt luuakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (edaspidi
„EFSI”), läbipaistev Euroopa tasandi investeerimisprojektide register ja
Euroopa investeerimisnõustamise keskus ning nähakse ette ambitsioonikas kava,
et kõrvaldada takistused investeerimisel ja kujundada välja ühtne turg.
(7)       18. detsembri 2014. aasta
Euroopa Ülemkogu järeldas, et „investeeringute suurendamine ja turutõrke
käsitlemine Euroopas on suur poliitiline väljakutse” ja et „uus fookus
investeeringutel, koos liikmesriikide pühendumusega intensiivistada
struktuurireforme ja püüelda majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise
suunas, loob aluse majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks Euroopas” ning
kutsus üles „looma EIP grupis Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi eesmärgiga
mobiliseerida ajavahemikus 2015–2017 uusi investeeringuid summas 315 miljardit
eurot”.
(8)       EFSI on osa terviklikust
lähenemisviisist, et lahendada avaliku ja erasektori investeeringute
ebakindlusega seotud probleeme. Strateegia rajaneb kolmel alusel: mobiliseerida
rahalised vahendid investeeringuteks, tagada investeeringute jõudmine
reaalmajandusse ja parandada investeerimiskeskkonda liidus.
(9)       Tuleks parandada
investeerimiskeskkonda liidus, kõrvaldades takistused investeerimisel, tugevdades
ühtset turgu ja edendades regulatiivset prognoositavust. Nii EFSI tegevus kui
ka investeeringud kogu Euroopas tervikuna peaksid sellest täiendavast tööst
kasu saama.
(10)     EFSI eesmärk peaks olema
aidata lahendada probleeme, mis on seotud rahastamisega ja tootlike
investeeringute rakendamisega liidus ning tagada parem juurdepääs
rahastamisele. Kavakohaselt peaksid paremast juurdepääsust rahastamisele saama
eelkõige kasu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Samuti on asjakohane
laiendada paremast juurdepääsust rahastamisele saadavat kasu keskmise
turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, st kuni 3 000 töötajaga
äriühingutele. Euroopa praeguste investeerimisraskuste ületamine peaks
aitama tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.
(11)     EFSI peaks toetama
strateegilisi investeeringuid, millel on suur majanduslik lisandväärtus ja mis
aitavad saavutada liidu poliitikaeesmärke.
(12)     Paljud väikesed ja keskmise
suurusega ettevõtjad ning keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingud kogu
liidus vajavad abi turupõhise rahastamise ligitõmbamisel, eelkõige suurema
riskiga investeeringute puhul. EFSI peaks aitama kõnealustel ettevõtjatel
lahendada kapitalipuudusega seotud probleeme, võimaldades EIP-l ja Euroopa
Investeerimisfondil (edaspidi „EIF”) teha otseseid ja kaudseid kapitalisüste,
samuti anda tagatisi kõrgekvaliteedilistele laenude väärtpaberistamistele ning
muudele toodetele, mille puhul järgitakse EFSI eesmärke.
(13)     EFSI tuleks luua EIP raames,
et saada kasu EIP kogemustest ja tõendatud tulemustest ning tagada tehingute
positiivne mõju võimalikult kiiresti. EFSI tegevus väikeste ja keskmise
suurusega ettevõtjate ning keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingute
rahastamisel peaks toimuma Euroopa Investeerimisfondi (EIF) kaudu, et saada
kasu EIFi kogemustest selles valdkonnas.
(14)     EFSI peaks keskenduma
projektidele, millel on suur ühiskondlik ja majanduslik väärtus. Eelkõige peaks
EFSI keskenduma projektidele, mis edendavad töökohtade loomist, pikaajalist
majanduskasvu ja konkurentsivõimet. EFSI peaks toetama väga erinevaid
finantstooteid, sealhulgas omakapitali, võlga või tagatisi, et paremini vastata
konkreetse projekti vajadustele. Selline lai tootevalik peaks võimaldama EFSI-l
kohaneda turu vajadustega, edendades samas erainvesteeringuid projektidesse.
EFSI ei tohiks asendada turupõhist rahastamist, vaid peaks soodustama
erasektori poolset rahastamist, kõrvaldades turutõrked, et tagada avaliku
sektori rahaliste vahendite kõige tõhusam ja strateegilisem kasutamine. Riigiabi
põhimõtete järgimise nõue peaks aitama kaasa sellisele tõhusale ja
strateegilisele kasutamisele.
(15)     Selleks et täiendada
olemasolevaid tehinguid, peaks EFSI keskenduma projektidele, mille riski ja
tootluse profiil on kõrgem kui olemasolevatel EIP ja liidu instrumentidel. EFSI
peaks rahastama projekte kogu liidus, sealhulgas riikides, mida finantskriis
kõige rohkem mõjutas. EFSId tuleks kasutada ainult juhul, kui ei ole võimalik
rahastada mõistlikel tingimustel muudest allikatest.
(16)     EFSI peaks keskenduma
investeeringutele, mis eeldatavalt on majanduslikult ja tehniliselt elujõulised
ja millega võib kaasneda asjakohane risk, kuid mis samas peavad vastama
teatavatele EFSI rahastamise nõuetele.
(17)     Otsuseid EFSI toetuse
kasutamise kohta taristu ja keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingute suurte
projektide puhul peaks tegema investeeringute komitee. Investeeringute
komiteesse peaksid kuuluma sõltumatud eksperdid, kellel on teadmisi ja kogemusi
investeerimisprojektide valdkonnas. Investeeringute komitee peaks andma aru
EFSI juhtorganile, kes peaks teostama järelevalvet EFSI eesmärkide saavutamise
üle. Selleks et tõhusalt ära kasutada EIFi kogemusi, peaks EFSI toetama EIFi
rahastamist, et EIF saaks võtta ette individuaalseid projekte väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtjate ning keskmise turukapitalisatsiooniga
äriühingute valdkonnas.
(18)     Selleks et EFSI saaks toetada
investeeringuid, peaks liit andma tagatise summas 16 000 000 000
eurot. Portfellipõhise andmise korral peaks sõltuvalt instrumendi liigist (nt
võlg, omakapital või tagatised) kohaldama tagatise ulatuse suhtes ülempiiri,
mida kajastatakse protsendina olemasolevate kohustuste portfelli mahust.
Prognoositakse, et tagatise kombineerimisel EIP eraldatava 5 000 000 000
euroga peaks EFSI toetus võimaldama teha täiendavaid EIP ja EIFi
investeeringuid 60 800 000 000 eurot. Need EFSI toetatavad 60 800 000 000
eurot peaksid võimaldama teha aastatel 2015–2017 investeeringuid liidus kokku 315 000 000 000
eurot. Tagatised, mis on seotud projektidega, mis on viidud lõpule ilma
tagatist realiseerimata, on kättesaadavad uute tehingute toetamiseks.
(19)     EFSI vahendite täiendavaks
suurendamiseks peaks selles osalemine olema olemasolevate panustajate
nõusolekul avatud kolmandatele isikutele, sealhulgas liikmesriikidele,
riiklikele tugipankadele või liikmesriikide omandis olevatele või
kontrollitavatele avalik-õiguslikele asutustele, erasektori üksustele ja
liiduvälistele üksustele. Kolmandad isikud võivad otseselt panustada EFSI ja
võtta osa EFSI juhtimisstruktuurist.
(20)     Projektide tasandil võivad
kolmandad isikud kaasrahastada EFSIga projektipõhiselt või
investeerimisplatvormide kaudu, mis on seotud teatavate geograafiliste
piirkondadega või valdkondlike sektoritega.
(21)     Tingimusel et täidetud on kõik
asjaomased abikõlblikkuse kriteeriumid, võivad liikmesriigid kasutada Euroopa
struktuuri- ja investeerimisfonde, et panustada selliste toetuskõlblike
projektide rahastamisse, mida toetatakse ELi tagatisega. Kõnealuse
lähenemisviisi paindlikkus peaks võimaldama maksimaalselt tõmmata ligi
investoreid EFSI investeeringute valdkondades.
(22)     Vastavalt Euroopa Liidu
toimimise lepingule peaksid EFSI toetatavad taristu- ja projektiinvesteeringud
olema kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Sellega seoses teatas komisjon, et määrab
kindlaks riigiabi hindamise põhimõtted, millele projekt peab EFSI toetuse
saamiseks vastama. Komisjon on teatanud, et juhul, kui projekt vastab
kõnealustele kriteeriumidele ja saab EFSI toetust, hinnatakse mis tahes
riiklikku täiendavat toetust riigiabi lihtsustatud ja kiirendatud
hindamismenetluse raames, mille puhul kontrollib komisjon täiendavalt üksnes
avaliku sektori toetuse proportsionaalsust (ülemäärase hüvitamise puudumine). Samuti
on komisjon teatanud, et annab täiendavaid suuniseid põhimõtete kohta, et
tagada avaliku sektori vahendite tõhus kasutamine.
(23)     Võttes arvesse kiireloomuliste
meetmete vajadust liidus, võivad EIP ja EIF rahastada 2015. aastal enne
käesoleva määruse jõustumist täiendavaid projekte, mis jäävad väljapoole nende
tavapärast profiili. Selleks et käesoleva määrusega ette nähtud meetmetest
saadav kasu oleks võimalikult suur, peaks olema võimalik hõlmata sellised
täiendavad projektid ELi tagatisega juhul, kui need vastavad käesolevas
määruses sätestatud sisulistele kriteeriumidele.
(24)     EFSI toetatavaid EIP
rahastamis- ja investeerimistehinguid tuleb jätkuvalt teha EIP kehtestatud
eeskirjade ja korra, sh asjakohaste kontrollimeetmete ja maksudest
kõrvalehoidumise vältimiseks võetud meetmete kohaselt, kooskõlas kontrollikoja ja
Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) asjaomaste eeskirjade ja menetlustega,
sealhulgas Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa
Investeerimispanga vahelise kolmepoolse lepinguga.
(25)     EIP peaks korrapäraselt
hindama EFSI toetatavaid tegevusi, et hinnata nende asjakohasust, tulemusi ja
mõju ning teha kindlaks aspektid, millega saab tulevast tegevusi tõhustada.
Sellised hindamised peaksid toetama vastutust ja jätkusuutlikkuse analüüsi.
(26)     Paralleelselt EFSI kaudu
tehtavate rahastamistehingutega tuleks luua Euroopa investeerimisnõustamise
keskus. Euroopa investeerimisnõustamise keskus peaks andma olulist tuge
projektide arendamiseks ja ettevalmistamiseks kogu liidus, kasutades ära
komisjoni, EIP, riiklike tugipankade ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide
juhtimisorganite teadmisi. See peaks olema ühtne kontaktpunkt küsimustes, mis
on seotud investeeringute tehnilise abiga liidus.
(27)     EIP-le antava ELi tagatisega
seotud riskide katmiseks tuleks luua tagatisfond. Tagatisfond tuleks luua
järk-järguliste maksetega liidu eelarvest. Lisaks tuleks tagatisfondi täiendada
ka selliste projektide tuludest ja tagasimaksetest, mis on saanud EFSI toetust,
ja summadest, mis on sisse nõutud lepingulised kohustused täitmata jätnud
võlgnikelt, kui tagatisfond on juba EIP-le tagatise välja maksnud.
(28)     Tagatisfond peaks tagama liidu
eelarvele likviidsuspuhvri EFSI eesmärkide saavutamisel saadud kahjude katteks.
Kogemused seoses EFSI toetatavate investeeringute laadiga osutavad, et liidu
eelarvest tehtavate maksete ja liidu tagatiskohustuste kogumahu vaheline
asjakohane suhe oleks 50 %.
(29)     Liidu eelarvest antava panuse
osaliseks rahastamiseks tuleks vähendada Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013[2]
ette nähtud teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi
„Horisont 2020” ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1316/2013[3] ette nähtud Euroopa ühendamise rahastu rahastamispaketti. EFSI ei
dubleeri kõnealuste programmide eesmärki. Mõlema programmi vähendamine tagatisfondi
rahastamiseks peaks siiski tagama suuremad investeeringud nende vastavate
volituste alla kuuluvates valdkondades, kui oleks võimalik teha olemasolevate
programmide raames. EFSI peaks suutma võimendada ELi tagatist, et
mitmekordistada finantsmõju teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja
transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiataristu valdkonnas võrreldes
sellega, kui vahendeid oleks kasutatud toetustena programmi „Horisont 2020” ja
Euroopa ühendamise rahastu raames. Seepärast oleks asjakohane suunata osa
kõnealuste programmide jaoks kavandatud rahastamisest ümber EFSI tarbeks.
(30)     Võttes arvesse nende
ülesehituse laadi, ei ole ELi tagatis EIP-le ega tagatisfond
„rahastamisvahendid” Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 966/2012 tähenduses[4].
(31)     Liidus on märkimisväärne arv
potentsiaalselt elujõulisi projekte, mida ei ole rahastatud selliste
projektidega seotud ebakindluse ja läbipaistmatuse tõttu. Sageli on see
tingitud sellest, et erainvestorid ei ole projektidest teadlikud või neil ei
ole piisavalt teavet investeerimisriskide hindamiseks. Komisjon ja EIP peaksid
liikmesriikide toel edendama investeerimiseks sobivate praeguste ja tulevaste
investeerimisprojektide läbipaistva registri loomist liidus. Projektide
register peaks tagama, et teave investeerimisprojektide kohta avalikustatakse
korrapäraselt ja struktureeritud viisil, et tagada investoritele usaldusväärne
teave investeerimisotsuste tegemiseks.
(32)     Liikmesriigid on ka riiklikul
tasandil alustanud projektide registrite loomist ja edendamist riikliku
tähtsusega projektide jaoks. Komisjoni ja EIP koostatav teave peaks sisaldama
viiteid asjaomastele riiklikele projektiregistritele.
(33)     Kuigi projektide registri
raames kindlaks tehtud projekte võib EIP kasutada EFSI toetatavate projektide
kindlakstegemiseks ja väljavalimiseks, peaks projektide registril olema laiem
kohaldamisala projektide kindlakstegemisel kogu liidus. See kohaldamisala võib
hõlmata projekte, mida võib täielikult rahastada erasektori poolt või muude
Euroopa või riikliku tasandi instrumentide abil. EFSI peaks suutma toetada
rahastamist ja investeeringuid projektide registrisse kantud projektidesse,
kuid ei tohiks olla automaatset seost registrisse kandmise ja EFSI toetusele
juurdepääsu vahel ning EFSI-l peaks olema kaalutlusõigus selliste projektide
valikul ja toetamisel, mis ei ole registrisse kantud.
(34)     Selleks et tagada
aruandekohustus Euroopa kodanike ees, peaks EIP korrapäraselt esitama Euroopa
Parlamendile ja nõukogule aruandeid EFSI edusammude ja mõju kohta.
(35)     Selleks et tagada ELi
tagatiskohustuste asjakohane ulatus ja ELi tagatise pidev kättesaadavus, tuleks
komisjonile anda õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290
sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, millega kohandatakse liidu
üldeelarvest makstavaid summasid ja vastavalt muudetakse I lisa. On eriti
oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid
konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide
ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide
sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
(36)     Kuna käeoleva määruse
eesmärke, nimelt toetada investeeringuid liidus ja tagada parem juurdepääs
rahastamisele kuni 3 000 töötajaga äriühingutele, ei suuda liikmesriigid
piisavalt saavutada, sest liikmesriikide fiskaalvõimekus meetmete võtmiseks on
erinev, ning on neid meetme ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu
tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud
eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK – Euroopa Strateegiliste
Investeeringute Fond
Artikkel 1
Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond
1.           Komisjon sõlmib Euroopa
Investeerimispangaga (edaspidi „EIP”) lepingu Euroopa Strateegiliste
Investeeringute Fondi (edaspidi „EFSI”) asutamise kohta.
EFSI eesmärk on EIP riskivõtmisvõime suurendamise
teel toetada investeeringuid liidus ja tagada parem juurdepääs rahastamisele
kuni 3 000 töötajaga äriühingutele, keskendudes eelkõige väikestele ja
keskmise suurusega ettevõtjatele.
2.           EFSI leping on ühinemiseks
avatud liikmesriikidele. Olemasolevate panustajate nõusolekul on EFSI leping
avatud ühinemiseks ka muudele kolmandatele isikutele, sealhulgas riiklikele
tugipankadele või liikmesriikide omandis olevatele või kontrollitavatele
avalik-õiguslikele asutustele ning erasektori üksustele.
Artikkel 2
EFSI lepingu tingimused
1.           EFSI leping sisaldab eelkõige
järgmist:
(a)
sätted, mille kohaselt luuakse EFSI eraldiseisva,
selgelt eristatava ja läbipaistva tagatissüsteemina ning EIP hallatava eraldi
kontona;
(b)
EIP poolt EFSI kaudu antava rahalise toetuse summa
ja tingimused;
(c)
EIP poolt EFSI kaudu Euroopa Investeerimisfondile
(edaspidi „EIF”) antava rahastamise tingimused;
(d)
EFSI juhtimiskord vastavalt artiklile 3, ilma et
see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohaldamist;
(e)
üksikasjalikud eeskirjad ELi tagatise andmise kohta
vastavalt artiklile 7, sealhulgas eri liiki instrumentide portfellide tagatise
ülempiir, ELi tagatise realiseerimine, mis väljaarvatud omakapitali võimaliku
vähenemise korral toimub üksnes kord aastas pärast tehingutest tuleneva tulu ja
kahju tasaarvestamist, ja tasu ELi tagatise eest ning nõue, mille kohaselt
jaotatakse riski võtmise eest saadud tasu panustajate vahel proportsionaalselt
nende vastava riski osakaaluga;
(f)
nõuete sissenõudmist käsitlevad sätted ja
menetlused;
(g)
ELi tagatise kasutamist reguleerivad nõuded,
sealhulgas teatavad tähtajad ja peamised tulemusnäitajad;
(h)
sätted Euroopa investeerimisnõustamise keskuse
rahastamise kohta vastavalt lõike 2 kolmandale lõigule;
(i)
sätted selle kohta, mil viisil võivad kolmandad
isikud kaasrahastada EFSI toetatavaid EIP rahastamis- ja
investeerimistehinguid;
(j)
ELi tagatise ulatust käsitlevad sätted.
EFSI lepinguga nähakse ette EFSI toetusega
tehingute ja EIP muude tehingute selge eristamine.
EFSI lepinguga nähakse ette, et EIFi poolt
läbiviidavaid EFSI tegevusi juhivad EIFi juhtorganid.
EFSI lepinguga nähakse ette, et liidule ettenähtud
tasu EFSI toetatud tehingutest eraldatakse pärast ELi tagatise realiseerimisest
tulenevate maksete ning lõike 2 ja artikli 5 lõike 3 kohast kulude
mahaarvamist.
2.           EFSI lepinguga nähakse ette
Euroopa investeerimisnõustamise keskuse loomine EIP raames. Euroopa
investeerimisnõustamise keskuse eesmärk on tuginedes olemasolevatele EIP ja
komisjoni nõustamisteenustele anda nõuandvat toetust investeerimisprojektide
kindlakstegemiseks, ettevalmistamiseks ja arendamiseks ning tegutseda ühtse
projektide rahastamise tehnilise nõustamise keskusena liidus. See hõlmab
toetust tehnilise abi kasutamiseks projekti koostamisel, uudsete
rahastamisvahendite kasutamiseks, avaliku ja erasektori partnerluse
kasutamiseks ning vajaduse korral nõuandeid ELi õiguse asjaomastes küsimustes.
Selle eesmärgi täitmiseks kasutab Euroopa
investeerimisnõustamise keskus EIP, komisjoni, riiklike tugipankade ning
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimisorganite teadmisi.
Euroopa investeerimisnõustamise keskust rahastab
osaliselt liit summas kuni 20 000 000 eurot aastas ajavahemikul kuni 31.
detsembrini 2020 lisateenuste eest, mida Euroopa investeerimisnõustamise keskus
osutab lisaks olemasolevale EIP tehnilisele abile. Pärast 2020. aastat on liidu
rahaline panus otseselt seotud tulevaste mitmeaastaste finantsraamistike
sätetega.
3.           Liikmesriigid, kes saavad
EFSI lepingu osalisteks, peavad suutma anda oma panuse, eelkõige raha või
EIP-le vastuvõetava tagatise vormis. Muud kolmandad osalised peavad suutma anda
oma panuse üksnes rahas.
Artikkel 3
EFSI juhtimine
1.           EFSI lepinguga nähakse ette,
et EFSId juhib juhtorgan, kes määrab kindlaks strateegilise suuna,
strateegilise varade jaotuse ning tegevuspõhimõtted ja -korra, sealhulgas
selliste projektide investeerimispoliitika, mida EFSI võib toetada, ja EFSI
riskiprofiili kooskõlas artikli 5 lõikes 2 sätestatud eesmärkidega. Juhtorgan
valib ühe oma liikmetest eesistujaks.
2.           Kui EFSI panustajad on üksnes
liit ja EIP, jaotatakse juhtorgani liikmete ja häälte arv vastavalt raha või
tagatise vormis antud panuse suurusele.
Juhtorgan teeb
otsuseid ühehäälselt.
3.           Kui muud isikud ühinevad EFSI
lepinguga vastavalt artikli 1 lõikele 2, jaotatakse juhtorgani liikmete ja
häälte arv vastavalt panustajate poolt raha või tagatise vormis antud panuse
suurusele. Komisjoni ja EIP liikmete ja häälte arv vastavalt lõikele 2
arvutatakse vastavalt ümber.
Juhtorgan püüab
teha otsuseid ühehäälselt. Kui juhtorgan ei suuda jõuda ühehäälsele otsusele
eesistuja seatud tähtajaks, teeb juhtorgan otsuse lihthäälteenamusega.
Juhtorgani otsust
ei võeta vastu juhul, kui komisjon või EIP hääletab selle vastu.
4.           EFSI lepinguga nähakse ette,
et EFSI-l on tegevdirektor, kes vastutab EFSI igapäevase juhtimise ja lõikes 5
osutatud investeeringute komitee kohtumiste ettevalmistamise ja juhatamise
eest. Tegevdirektorit abistab tegevdirektori asetäitja.
Tegevdirektor esitab igas kvartalis juhtorganile
EFSI tegevusaruande.
Tegevdirektor ja tegevdirektori asetäitja
nimetatakse ametisse juhtorgani poolt komisjoni ja EIP ühisettepaneku alusel
kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada.
5.           EFSI lepinguga nähakse ette,
et EFSI-l on investeeringute komitee, kes vastutab võimalike tehingute
analüüsimise eest kooskõlas EFSI investeerimispoliitikaga ja ELi tagatise
vormis toetuse andmise heakskiitmise eest tehingutele kooskõlas artikliga 5,
olenemata nende geograafilisest asukohast.
Investeeringute komiteesse kuuluvad kuus
sõltumatut eksperti ja tegevdirektor. Sõltumatutel ekspertidel on suured
asjakohased kogemused projektide rahastamise valdkonnas ja nad nimetab ametisse
juhtorgan kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada.
Investeeringute komitee otsused tehakse
lihthäälteenamusega.
II PEATÜKK – ELi tagatis ja ELi
tagatisfond
Artikkel 4
ELi tagatis
Liit annab EIP-le liidus tehtavateks
rahastamis- ja investeerimistehinguks tagatise, mis on reguleeritud käesoleva
määrusega (ELi tagatis). ELi tagatis antakse nõudmisel tagatisena artiklis 6
osutatud instrumentide suhtes.
Artikkel 5
ELi tagatise kasutamise nõuded
1.           ELi tagatise andmiseks peab
jõustuma EFSI leping.
2.           ELi tagatis antakse EIP
rahastamis- ja investeerimistehingutele, mille on heaks kiitnud artikli 3
lõikes 5 osutatud investeeringute komitee, või Euroopa Investeerimisfondi
rahastamiseks, et teha EIP rahastamis- ja investeerimistehinguid vastavalt
artikli 7 lõikele 2. Asjaomased tehingud on kooskõlas liidu poliitikaga ja
toetavad mis tahes järgmist üldeesmärki:
(a)
taristu arendamine, sealhulgas
transpordivaldkonnas, eelkõige tööstuskeskustes, energiavaldkonnas, eelkõige
energiaühendus, ja digitaalse taristu valdkonnas;
(b)
investeeringud haridusse ja koolitusse,
tervishoidu, teadus- ja arendustegevusse, info- ja
kommunikatsioonitehnoloogiasse ning innovatsiooni;
(c)
taastuvenergia ning energia- ja ressursitõhususe
edendamine;
(d)
taristuprojektid keskkonna, loodusvarade,
linnaarenduse ja sotsiaalvaldkonnas;
(e)
rahalise toetuse andmine artikli 1 lõikes 1
osutatud äriühingutele, sealhulgas käibekapitali riski rahastamine.
Lisaks antakse ELi tagatis EIP kaudu selliste
sihtotstarbeliste investeerimisplatvormide ja riiklike tugipankade toetuseks,
kes investeerivad tehingutesse, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele. Sel
juhul määrab juhtorgan kindlaks aktsepteeritavate investeerimisplatvormidega
seotud põhimõtted.
3.           Vastavalt Euroopa
Investeerimispanga põhikirja artiklile 17 nõuab EIP rahastamistehingute
kasusaajatelt tasu, et katta EFSIga seotud kulusid. Ilma et see piiraks
lõigete 2 ja 3 kohaldamist, ei kaeta liidu eelarvest EIP halduskulusid ega muid
tasusid rahastamis- ja investeerimistehingute eest, mida EIP teeb käesoleva
määruse alusel.
             EIP võib vastavalt artikli 2
lõike 1 punktile e ELi tagatise realiseerida kumulatiivse piirmäärani, mis
vastab 1 %-le ELi võetud tagatiskohustustest kokku, et katta kulusid,
mille tasumist on rahastamistehingutest kasusaajatelt nõutud, kuid mida ei ole
tasutud.
             EIP tasusid, mis kaasnevad
juhul, kui EIP annab EFSI nimel EIFile rahastamist, mis on kaetud ELi
tagatisega vastavalt artikli 7 lõikele 2, võib katta liidu eelarvest.
4.           Tingimusel et täidetud on
asjaomased abikõlblikkuse kriteeriumid, võivad liikmesriigid kasutada Euroopa
struktuuri- ja investeerimisfonde, et toetada selliste toetuskõlblike
projektide rahastamist, millesse EIP ELi tagatise toetusel investeerib.
Artikkel 6
Aktsepteeritavad instrumendid
Artikli 5 kõike 2 kohaldamisel kasutab EIP ELi
tagatist instrumentide riski katmiseks reeglina portfellipõhiselt.
Katmiseks aktsepteeritavad individuaalsed
instrumendid või portfellid võivad koosneda järgmistest instrumentidest:
(a)
EIP laenud, tagatised, edasitagatised, kapitalituru
instrumendid, mis tahes muud liiki rahastamis- või krediidikvaliteedi
parandamise instrumendid, omakapitali- või kvaasiomakapitali osalused. Neid
instrumente antakse, omandatakse või emiteeritakse, et toetada liidus tehtavaid
tehinguid, sealhulgas piiriüleseid tehingud liikmesriigi ja kolmanda riigi
vahel, kooskõlas käesoleva määrusega ja juhul, kui EIP poolset rahastamist on
antud allkirjastatud lepingu alusel, mis ei ole aegunud ja mida ei ole
tühistatud;
(b)
EIP poolne EIFi rahastamine, mis võimaldab EIFil
anda laene, tagatisi ja edasitagatisi, kasutada mis tahes muud liiki
krediidikvaliteedi parandamise instrumente, kapitalituru instrumente ning
omandada omakapitali- või kvaasiomakapitali osalusi. Neid instrumente antakse,
omandatakse või emiteeritakse liidus tehtavate tehingute toetuseks kooskõlas
käesoleva määrusega ja juhul, kui EIFi poolset rahastamist on antud
allkirjastatud lepingu alusel, mis ei ole aegunud ja mida ei ole tühistatud.
Artikkel 7
ELi tagatise ulatus ja tingimused
1.           ELi tagatis EIP-le on 16 000 000 000
eurot, millest kuni 2 500 000 000 eurot võib eraldada EIP
poolseks EIFi rahastamiseks vastavalt lõikele 2. Ilma et see piiraks artikli 8
lõike 9 kohaldamist, ei tohi liidu poolt tagatise alusel EIP-le tehtavad maksed
kokku ületada tagatise summat.
2.           Artiklis 6 osutatud teatavat
liiki instrumentide portfelli tagatise ulatus sõltub kõnealuse portfelli
riskist. ELi tagatist võib anda esimese järjekoha kahju tagatisena
portfellipõhiselt või täieliku tagatisena. ELi tagatis võidakse anda võrdsetel
alustel muude panustajatega.
Kui EIP rahastab EIP rahastamis- ja
investeerimistehingute tegemiseks EIFi, nähakse ELi tagatisega EIP poolsele
rahastamisele ette täielik tagatis, tingimusel et EIP tagab samas summas
rahastamise ilma ELi tagatiseta. ELi tagatisega kaetud summa ei ületa 2 500 000 000
eurot.
3.           Kui EIP realiseerib ELi
tagatise vastavalt EFSI lepingule, maksab liit nõudmise korral vastavalt
kõnealuse lepingu tingimustele.
4.           Kui liit teeb ELi tagatise
alusel mis tahes makse, jätkab EIP makstud summadega seotud nõuete
sissenõudmist ja maksab liidule sissenõutud summadest tagasi.
Artikkel 8
ELi tagatisfond
1.           Luuakse ELi tagatisfond
(edaspidi „tagatisfond”), millest võidakse maksta EIP-le ELi tagatise
realiseerimise korral.
2.           Tagatisfondi rahastatakse:
(a)
liidu üldeelarvest tehtavate maksetega;
(b)
tagatisfondi investeeritud vahenditest saadud
tulust;
(c)
summadest, mis on sisse nõutud lepingulised
kohustused täitmata jätnud võlgnikelt vastavalt EFSI lepingus sätestatud
sissenõudmismenetlusele, nagu on ette nähtud artikli 2 lõike 1 punktiga f;
(d)
mis tahes muude maksetega, mida liit on saanud
vastavalt EFSI lepingule.
3.           Lõike 2 punktide c ja d
kohast tagatisfondi rahastamist käsitletakse sihtotstarbelise sisetuluna
vastavalt määruse (EL) nr 966/2012 artikli 21 lõikele 4.
4.           Lõike 2 kohaselt
tagatisfondile eraldatud rahalisi vahendeid haldab otseselt komisjon ja neid
investeeritakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, järgides
asjakohaseid usaldatavusnõudeid.
5.           Lõike 2 kohast tagatisfondi
rahastamist kasutatakse selleks, et saavutada asjakohane tase kajastamaks ELi
tagatiskohustusi kokku (sihtsumma). Sihtsumma on 50 % liidu
tagatiskohustuste kogumahust.
Sihtsumma rahastatakse algselt lõike 2 punktis a osutatud vahendite
järk-järguliste maksetega. Kui tagatisfondi algse moodustamise ajal tagatis
realiseeritakse, kasutatakse lõike 2 punktide b, c ja d kohast tagatisfondi
rahastamist ka sihtsumma rahastamiseks kuni summas, mis võrdub realiseeritud
tagatise summaga.
6.           Komisjon vaatab 31.
detsembriks 2018 ja seejärel igal aastal läbi tagatisfondi taseme asjakohasuse,
võttes arvesse tagatise realiseerimisest tulenevat rahaliste vahendite mis
tahes vähenemist ning artikli 10 lõike 3 kohaselt esitatud EIP hinnangut.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, millega korrigeeritakse lõikes 5
sätestatud sihtsummat kuni 10 %, et paremini kajastada ELi tagatise
realiseerimise võimalikku riski.
7.           Pärast sihtsumma
korrigeerimist aastal n või hinnangut tagatisfondi taseme asjakohasuse
kohta vastavalt lõikes 6 osutatud läbivaatamisele:
(a)
kantakse mis tahes ülejääk ühe tehinguga aasta n+1
Euroopa Liidu üldeelarve tulude eelarvestuse erirubriiki;
(b)
tehakse tagatisfondi mis tahes täiendamine
iga-aastaste osamaksetena kuni kolme aasta jooksul alates aastast n+1.
8.           Alates 1. jaanuarist 2019
esitab komisjon juhul, kui tagatise realiseerimise tulemusel langeb
tagatisfondi tase allapoole 50 % sihtsummast, aruande erakorraliste
meetmete kohta, mida võib olla vaja fondi täiendamiseks.
9.           Pärast
ELi tagatise realiseerimist kasutatakse sihtsummat ületavat lõike 2 punktide b,
c ja d kohast tagatisfondi rahastamist ELi tagatise taastamiseks kuni algse
summani.
III PEATÜKK – Euroopa
investeerimisprojektide register
Artikkel 9
Euroopa investeerimisprojektide register
1.           Komisjon ja EIP edendavad
liikmesriikide toel läbipaistva praeguste ja võimalike tulevaste
investeerimisprojektide registri loomist liidus. Register ei mõjuta lõplike
projektide valimist toetuseks vastavalt artikli 3 lõikele 5.
2.           Komisjon ja EIP koostavad,
ajakohastavad ja levitavad korrapäraselt ja struktureeritud viisil teavet
praeguste ja tulevaste investeeringute kohta, mis märkimisväärselt aitavad
saavutada ELi poliitikaeesmärke.
3.           Liikmesriigid koostavad,
ajakohastavad ja levitavad korrapäraselt ja struktureeritud viisil teavet nende
territooriumil tehtavate praeguste ja tulevaste investeerimisprojektide kohta.
IV PEATÜKK – Aruandlus, aruandekohustus ja
hindamine
Artikkel 10
Aruandlus ja raamatupidamisarvestus
1.           EIP annab kord poolaastas,
vajaduse korral koos EIFiga, komisjonile aru käesoleva määruse kohaste EIP
rahastamis- ja investeerimistehingute kohta. Aruandes hinnatakse vastavust
artikli 2 lõike 1 punkti g kohaselt kehtestatud ELi tagatise kasutamise
nõuetele ja peamistele tulemusnäitajatele. Aruanne sisaldab ka statistilisi,
finants- ja raamatupidamisandmeid iga EIP rahastamis- ja investeerimistehingu
kohta ning agregeeritult.
2.           EIP annab kord aastas,
vajaduse korral koos EIFiga, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru EIP
rahastamis- ja investeerimistehingute kohta. See aruanne avalikustatakse ja see
hõlmab järgmist:
(a)
hinnang EIP rahastamis- ja investeerimistehingute
kohta tehingu, sektori, riigi ja piirkonna tasandil ning nende tehingute
käesolevale määrusele vastavuse kohta koos hinnanguga EIP rahastamis- ja investeerimistehingute
jaotuse kohta artikli 5 lõikes 2 esitatud eesmärkide lõikes;
(b)
koondhinnang EIP rahastamis- ja
investeerimistehingute lisandväärtuse, erasektori vahendite kaasamise ning
hinnanguliste ja tegelike väljundite, tulemuste ja mõju kohta;
(c)
koondhinnang EIP rahastamis- ja
investeerimistehingutest kasusaajatele üle kantud rahalise kasu kohta;
(d)
hinnang EIP rahastamis- ja investeerimistehingute
kvaliteedi kohta;
(e)
üksikasjalik teave ELi tagatise kasutamise kohta;
(f)
EFSI finantsaruanded.
3.           Komisjoni raamatupidamisarvestuse
eesmärgil ning ELi tagatisega kaetud riskide ja tagatisfondi valitsemise kohta
aru andmise eesmärgil esitab EIP, vajaduse korral koostöös EIFiga, komisjonile
igal aastal järgmise teabe:
(a)
 EIP ja EIFi riskihinnangu ja reitingualane teave seoses
EIP rahastamis- ja investeerimistehingutega;
(b)
ELi olemasolevad finantskohustused seoses EIP
rahastamis- ja investeerimistehingute jaoks antud tagatistega eraldi iga
tehingu lõikes;
(c)
EIP rahastamis- ja investeerimistehingutest tulenev
kogukasum või -kahjum vastavalt artikli 2 lõike 1 punkti e kohaselt EFSI
lepinguga ette nähtud portfellide lõikes.
4.           EIP esitab komisjonile
taotluse korral mis tahes täiendava teabe, mida on vaja komisjoni kohustuste
täitmiseks seoses käesoleva määrusega.
5.           EIP, ja vajaduse korral EIF,
esitab lõigetes 1–4 osutatud teabe enda kulul.
6.           Komisjon saadab iga aasta 30.
juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale tagatisfondi eelmise
kalendriaasta finants- ja juhtimisaruande.
Artikkel 11
Aruandekohustus
1.           Euroopa Parlamendi taotluse
korral osaleb tegevdirektor Euroopa Parlamendis kuulamisel, mis käsitleb EFSI
tulemusi.
2.           Tegevdirektor vastab Euroopa
Parlamendi poolt EFSI-le esitatud küsimustele kas suuliselt või kirjalikult,
kuid igal juhul viie nädala jooksul alates küsimuse saamisest.
3.           Euroopa Parlamendi taotluse
korral esitab komisjon Euroopa Parlamendile aruande käesoleva määruse
rakendamise kohta.
Artikkel 12
Hindamine ja läbivaatamine
1.           EIP hindab EFSI toimimist
hiljemalt [PO-l lisada kuupäev: 18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist].
EIP esitab oma hinnangu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.
Komisjon hindab hiljemalt [PO-l lisada kuupäev:
18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] ELi tagatise kasutamist ja
tagatisfondi toimimist, sealhulgas tagatisfondi rahastamise kasutamist
vastavalt artikli 8 lõikele 9. Komisjon esitab kõnealuse hinnangu Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
2.           30. juuniks 2018 ja pärast
seda iga kolme aasta järel:
(a)
EIP avaldab põhjaliku aruande EFSI toimimise kohta;
(b)
komisjon avaldab põhjaliku aruande ELi tagatise
kasutamise ja tagatisfondi toimimise kohta.
3.           EIP, vajaduse korral koostöös
EIFiga, aitab kaasa ja esitab vajaliku teabe vastavalt lõike 1 ja 2 kohase
komisjoni hindamise ja aruande jaoks.
4.           EIP ja EIF esitavad Euroopa
Parlamendile, nõukogule ja komisjonile korrapäraselt kõik oma sõltumatud
hindamisaruanded, milles hinnatakse EIP ja EIFi käesoleva määruse kohaste
konkreetsete tegevustega saavutatud praktilisi tulemusi.
5.           Komisjon esitab hiljemalt [PO-l
lisada kuupäev: kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] Euroopa
Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, lisades
sellele mis tahes asjakohased ettepanekud.
V PEATÜKK – Üldsätted
Artikkel 13
Läbipaistvus ja teabe avalikustamine
EIP teeb kooskõlas oma läbipaistvuse
põhimõtetega, mis käsitlevad dokumentidele ja teabele juurdepääsu, oma
veebisaidil avalikkusele kättesaadavaks teabe kõigi EIP rahastamis- ja
investeerimistehingute kohta ning selle kohta, kuidas need tehingud aitavad
kaasa artikli 5 lõikes 2 osutatud üldeesmärkide saavutamisele.
Artikkel 14
Kontrollikoja poolne auditeerimine
Kontrollikoda auditeerib ELi tagatist ja selle
alusel liidu üldeelarvest tehtud makseid ja liidu üldeelarvesse laekunud
maksete sissenõudmisi.
Artikkel 15
Pettusevastased meetmed
1.           Kui EIP-il on ELi tagatisega
hõlmatud tehingute ettevalmistamise, rakendamise või lõpetamise mis tahes
etapis põhjust kahtlustada võimalikku pettust, korruptsiooni, rahapesu või muud
ebaseaduslikku tegevust, mis võib kahjustada liidu finantshuve, teatab ta
sellest viivitamatult OLAFile ning esitab kogu vajaliku teabe.
2.           OLAF võib läbi viia
juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013([5]), nõukogu määruse (EÜ,
Euratom) nr 2185/96([6])
ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95([7])
sätetele ja menetlustele, et kaitsta liidu finantshuve eesmärgiga teha
kindlaks, kas ELi tagatisega toetatud mis tahes tehingutega seoses on esinenud
pettust, korruptsiooni, rahapesu või toimunud mis tahes muud ebaseaduslikku
tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve. OLAF võib edastada juurdluste käigus
saadud teabe asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele.
Kui selline ebaseaduslik tegevus on tõendatud,
võtab EIP sissenõudmiseks meetmeid seoses oma tehingutega, mida on toetatud ELi
tagatisega.
3.           Käesoleva määruse kohaselt
toetatavate tehingutega seoses allkirjastatud rahastamislepingud sisaldavad
klausleid, mis võimaldavad pettuse, korruptsiooni või muu ebaseadusliku
tegevuse korral kooskõlas EFSI lepingu, EIP põhimõtete ja kohaldatavate
regulatiivsete nõuetega jätta EIP rahastamis- ja investeerimistehingutest välja
või vajaduse korral võtta asjakohaseid sissenõudmismeetmeid. Otsus, kas kasutada
EIP rahastamis- ja investeerimistehingutest väljajätmist, tehakse kooskõlas
asjaomase rahastamis- või investeerimislepinguga.
Artikkel 16
Välja jäetud tegevused ja koostööd mittetegevad jurisdiktsioonid
1.           EIP ei toeta oma rahastamis-
ja investeerimistehingutes ühtegi ebaseaduslikul eesmärgil toimuvat tegevust,
sealhulgas rahapesu, terrorismi rahastamise, maksupettuse ja maksudest
kõrvalehoidumise, korruptsiooni ning liidu finantshuve kahjustava pettuse
eesmärgil toimuvat tegevust. Eelkõige ei osale EIP üheski rahastamis- ega
investeerimistehingus vahendi kaudu, mis asub koostööd mittetegevas
jurisdiktsioonis, vastavalt EIP poliitikale nõrgalt reguleeritud ja koostööst
keelduvate jurisdiktsioonide suhtes, mis põhineb liidu, Majanduskoostöö ja
Arengu Organisatsiooni või rahapesuvastase töökonna põhimõtetel.
2.           EIP kohaldab oma rahastamis-
ja investeerimistehingutes liidu õiguses finantssüsteemide rahapesuks ja
terrorismi rahastamiseks kasutamise vältimiseks sätestatud põhimõtteid ja
standardeid, sealhulgas nõuet võtta asjakohasel juhul mõistlikke meetmeid, et
teha kindlaks tulusaavad omanikud.
Artikkel 17
Delegeeritud volituste rakendamine
1.           Komisjonile antakse õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.            Artikli 8 lõikes 6 osutatud
õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks
alates käesoleva määruse jõustumisest. Komisjon esitab delegeeritud volituste
kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste
delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud
juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes
seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3.           Euroopa Parlament või nõukogu
võib artikli 8 lõikes 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi
võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste
delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta
juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Artikli 8 lõike 6 alusel
vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament
ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud
selle kohta vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja
möödumist teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi
või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
VI PEATÜKK – Muutmine
Artikkel 18
Määruse (EL) nr 1291/2013 muutmine
Määrust (EL) nr 1291/2013 muudetakse
järgmiselt.
1)         Artikli 6 lõiked 1, 2 ja 3
asendatakse järgmistega:
„1.       Rahastamispakett programmi „Horisont
2020” rakendamiseks on 74 328,3 miljonit eurot jooksevhindades, millest kuni 71 966,9
miljonit eurot eraldatakse ELi toimimise lepingu XIX jaotise kohase
tegevuse jaoks.
Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad
iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires.
2.         ELi toimimise lepingu XIX jaotise
kohase tegevuse jaoks ette nähtud summa jaotatakse käesoleva määruse artikli 5
lõikes 2 nimetatud prioriteetide vahel järgmiselt:
a) tipptasemel teadus: 23 897,0 miljonit eurot
jooksevhindades;
b) juhtpositsioon tööstuses: 16 430,5 miljonit
eurot jooksevhindades;
c) ühiskondlikud väljakutsed: 28 560,7
miljonit eurot jooksevhindades.
Maksimaalne kogusumma, mille liit eraldab
programmist „Horisont 2020” artikli 5 lõikes 3 sätestatud erieesmärkidele ja
Teadusuuringute Ühiskeskuse otsestele meetmetele väljaspool
tuumaenergiavaldkonda, on järgmine:
i) tipptaseme levitamine ja osaluse
laiendamine: 782,3 miljonit eurot jooksevhindades;
ii) teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna
heaks: 443,8 miljonit eurot jooksevhindades;
iii) Teadusuuringute Ühiskeskuse otsesed
meetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda: 1 852,6 miljonit eurot
jooksevhindades.
Artikli 5 lõigetes 2 ja 3 sätestatud
prioriteetidele ja erieesmärkidele eraldatud vahendite soovituslik jaotus on
kindlaks määratud II lisas.
3.         Programmist „Horisont 2020”
eraldatakse EITile kuni 2 361,4 miljonit eurot jooksevhindades, nagu on
sätestatud II lisas.”
2)         II lisa asendatakse käesoleva
määruse I lisaga.
Artikkel 19
Määruse (EL) nr 1316/2013 muutmine
Määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 5 lõige 1
asendatakse järgmisega:
„1.       Euroopa ühendamise rahastu
rakendamise rahastamispakett aastateks 2014–2020 on 29 942 259 000
(*) eurot (jooksevhindades). See summa jaotatakse järgnevalt:
a) transpordisektor: 23 550 582 000 eurot,
millest 11 305 500 000 eurot paigutatakse ümber Ühtekuuluvusfondist, mida
kasutatakse kooskõlas käesoleva määrusega üksnes Ühtekuuluvusfondist abi
saamise tingimustele vastavates liikmesriikides;
b) telekommunikatsioonisektor: 1 041 602 000
eurot;
c) energiasektor: 5 350 075 000 eurot.
Need summad ei
piira nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 (*) sätestatud
paindlikkusmehhanismi kohaldamist.
Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL,
Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane
finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).
VII PEATÜKK – Ülemineku- ja lõppsätted
Artikkel 20
Üleminekusäte
Rahastamis- ja investeerimistehingud, mille
EIP või EIF allkirjastavad ajavahemikul 1. jaanuarist 2015 kuni EFSI lepingu
sõlmimiseni, võib EIP või EIF esitada komisjonile ELi tagatisega katmiseks.
Komisjon hindab neid tehinguid ning juhul, kui
need vastavad artiklis 5 ja EFSI lepingus sätestatud sisulistele nõuetele,
otsustab, et ELi tagatise kate laieneb nendele.
Artikkel 21
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourgis,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste
Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL)
nr 1316/2013
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[8]
Poliitikavaldkond:
Majandus- ja rahandusküsimused
Tegevusala
vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise struktuurile: Finantstehingud ja
rahastamisvahendid
Üksikasjalik
ülevaade tegevusaladest vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise struktuurile on
esitatud osas 3.2.
Poliitikavaldkond:
Liikuvus ja transport
Poliitikavaldkond:
Sidevõrgud, edastatav sisu ja sidetehnoloogia
Poliitikavaldkond:
Energeetika
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
X Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[9]
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
X Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Majanduskasvu tugevdavate investeeringute
toetamine kooskõlas liidu eelarveprioriteetidega, eelkõige järgmistes
valdkondades:
1)       strateegiline taristu (investeeringud
digitaal- ja energiavaldkonda kooskõlas ELi poliitikaga);
2)       transporditaristu tööstuskeskustes,
haridus, teadustegevus ja innovatsioon;
3)       investeeringud, mis soodustavad
töökohtade loomist, eelkõige VKEde rahastamise ja noorte tööhõivet käsitlevate
meetmete kaudu.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
Erieesmärk nr 1
Euroopa
Investeerimispanga (EIP) rahastamis- ja investeerimistehingute arvu ja mahu
suurendamine prioriteetsetes valdkondades.
Erieesmärk nr 2
Euroopa
Investeerimisfondi (EIF) poolt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
antava rahastamise mahu suurendamine.
Erieesmärk nr 3
Euroopa
investeerimisnõustamise keskuse loomine.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile:
Majandus-
ja rahandusküsimuste peadirektoraat: Finantstehingud ja rahastamisvahendid
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Algatus
peaks võimaldama Euroopa Investeerimispangal ja Euroopa Investeerimisfondil
teostada punktis 1.4.1. osutatud rahastamis- ja investeerimistehinguid suuremas
rahastamismahus ning EIP puhul riskantsemate, kuid majanduslikult siiski
tasuvate projektide kaudu.
Mitmekordistav
mõju peaks saavutatama ELi tagatise andmisega EIP-le nii, et algatuse raames
antava 1 euro suuruse ELi tagatise tulemusena investeeritakse projektidesse 15
eurot.
Seega
peaks algatus aitama koondada projektide jaoks rahastamist kuni 2020. aastani
mahus vähemalt 315 miljardit eurot. See peaks aitama suurendada liidus
investeeringute üldmahtu ning seega potentsiaalset ja tegelikku majanduskasvu
ja tööhõivet.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Eesmärk
on suurendada investeeringuid strateegilistesse valdkondadesse, nagu on
loetletud punktis 1.4.1.
Seoses
sellega kasutatakse järgmisi näitajaid:
-
algatuse raames EIP/EIFi rahastust saanud projektide/VKEde arv;
-
saavutatud keskmine mitmekordistav mõju. Oodatav mitmekordistav mõju on
ligikaudu 15, võttes aluseks ELi tagatise kasutamise ja nendesse projektidesse
tehtud koguinvesteeringute suhte, mis on algatuse raames vastavalt tehingute
tingimustele toetust saanud;
-
toetatud projektide jaoks kaasatud rahastamise kogumaht.
Tulemusi
jälgitakse EIP aruannete ja turu-uuringute põhjal.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus
Algatus
pakub mastaabisäästu uuenduslike rahastamisvahendite kasutamisel, edendades
erainvesteeringuid kogu ELis ning kasutades selleks ära Euroopa
institutsioonide asjatundlikkust ja teadmisi. Geograafiliste piirangute
puudumine liidus suurendab toetatud projektide kogumi puhul atraktiivsust ja
vähendab riske võrreldes sellega, mis oleks võimalik üksiku liikmesriigi puhul.
1.5.2.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Komisjonil
on väärtuslikud kogemused uuenduslike rahastamisvahenditega, eelkõige tänu
projektivõlakirjade algatuse katseetapile ning olemasolevate ELi-EIP
finantsinstrumentide (nt COSME, Horisont 2020 ja projektivõlakirjade algatuse
kohaselt väljatöötatud instrumendid) kasutamisele.
1.5.3.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Algatus
on täielikult kooskõlas rubriigi 1a olemasolevate programmidega, eelkõige
Euroopa ühendamise rahastu, programmi „Horisont 2020” ja COSMEga.
Koostoime
saavutamiseks kasutatakse ära komisjoni olemasolevaid eksperditeadmisi
rahastamisvahendite haldamise valdkonnas ja kogemust, mis on saadud
olemasolevate ELi-EIP rahastamisvahendite valdkonnas.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Kavandatud eelarve täitmise
viisid[10]
X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
–
X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu
delegatsioonides töötavat komisjoni personali;
–
¨  rakendusametite kaudu
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
–
¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
(täpsustada);
–
¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
–
¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
–
¨ avalik-õiguslikele asutustele;
–
¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
esitavad piisavad finantstagatised;
–
¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
piisavad finantstagatised;
–
¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
–       Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused:
Tagatisfondi
puhul nähakse ette otsene eelarve täitmine komisjoni poolt.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Ettepaneku
artikli 10 kohaselt annab EIP kord poolaastas, vajaduse korral koos EIFiga,
komisjonile aru EIP rahastamis- ja investeerimistehingute kohta. Lisaks annab
EIP kord aastas, vajaduse korral koos EIFiga, Euroopa Parlamendile ja nõukogule
aru EIP rahastamis- ja investeerimistehingute kohta. Iga aasta 30. juuniks peab
komisjon saatma Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale tagatisfondi
eelmise aasta finants- ja juhtimisaruande.
Vastavalt
ettepaneku artiklile 12 hindab EIP Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi
(EFSI) toimimist ning esitab oma hinnangu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja
komisjonile. Lisaks hindab komisjon ELi tagatise kasutamist ja tagatisfondi
toimimist ning esitab selle hinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Põhjalik aruanne EFSI toimimise kohta tuleb esitata 30. juuniks 2018 ja
pärast seda iga kolme aasta järel; samuti tuleb esitada põhjalik aruanne ELi
tagatise kasutamise ja tagatisfondi toimimise kohta.
2.1.1.     Haldus- ja kontrollisüsteemid
Ettepaneku
artikliga 14 nähakse ette, et kontrollikoda auditeerib ELi tagatist ja selle
alusel liidu üldeelarvest tehtud makseid ja liidu üldeelarvesse laekunud
maksete sissenõudmisi.
EIP
teeb rahastamis- ja investeerimistehinguid enda eeskirjade ja korra kohaselt,
rakendades ka asjakohaseid auditi-, kontrolli- ja järelevalvemeetmeid.
Vastavalt EIP põhikirjale vastutab EIP tehingute ja raamatupidamisarvestuse
korrektsuse kontrollimise eest EIP auditikomisjon, keda toetavad
välisaudiitorid. EIP raamatupidamise aastaaruande kinnitab igal aastal EIP
juhatajate nõukogu.
Lisaks
sellele kinnitab EIP direktorite nõukogu, kus komisjoni esindab üks direktor
liikmena ja üks direktor asendusliikmena, iga EIP rahastamis- ja
investeerimistehingu ning jälgib, et EIP juhtimine toimuks vastavalt
põhikirjale ja kooskõlas juhatajate nõukogu kehtestatud üldjuhistega.
Praeguses,
2003. aasta oktoobris sõlmitud komisjoni, kontrollikoja ja EIP kolmepoolses
lepingus on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt teostab liidu
tagatisega kaetud EIP finantstehingute kohta auditeid kontrollikoda.
2.1.2.     Välja selgitatud ohud
Liidu
tagatisega kaetud EIP rahastamis- ja investeerimistehingutega kaasneb
märkimisväärne finantsrisk. On teatav tõenäosus, et tagatis realiseeritakse.
Siiski prognoositakse, et tagatisfond pakub liidu eelarvele vajalikku kaitset.
Projektide endi rakendamisel võib esineda viivitusi ja ülekulusid.
Isegi
konservatiivsete eelduste korral võib algatuse kulutõhusust vähendada ebapiisav
rahastamisvahendite kasutuselevõtt turul ja aja jooksul turutingimuste
muutumine, mis omakorda vähendab eeldatavat mitmekordistavat mõju.
Ettepaneku
artikli 8 lõike 4 kohaselt tuleb tagatisfondi vahendid investeerida. Nende
investeeringutega kaasneb investeerimisrisk (nt turu- ja krediidirisk) ja
mõningane operatsioonirisk.
2.1.3.     Teave loodud
sisekontrollisüsteemi kohta
EFSI
juhib juhtorgan, kes määrab kindlaks strateegilise suuna, strateegilise varade
jaotuse ning tegevuspõhimõtted ja -korra, sealhulgas selliste projektide
investeerimispoliitika, mida EFSI võib toetada, ja EFSI riskiprofiili.
Otsuseid
EFSI toetuse kasutamise kohta taristu ja keskmise turukapitalisatsiooniga
äriühingute suuremate projektide puhul teeb investeeringute komitee.
Investeeringute komitee peaks koosnema sõltumatutest ekspertidest, kellel on
teadmised ja kogemused investeerimisprojektide valdkonnas, ning see on vastutav
juhtorgani ees, kes teostab järelevalvet EFSI eesmärkide täitmise üle.
On
ka tegevdirektor, kes vastutab EFSI igapäevase juhtimise ja investeeringute komitee
kohtumiste ettevalmistamise eest. Tegevdirektor on vahetult aruandekohustuslik
juhtorgani ees ja esitab igas kvartalis juhtorganile EFSI tegevusaruande.
Tegevdirektori nimetab ametisse juhtorgan komisjoni ja EIP ühisettepaneku
alusel kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada.
Komisjon
haldab tagatisfondi varasid vastavalt määrusele ning oma kehtivatele
sise-eeskirjadele ja menetlustele.
2.2.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Ettepaneku
artiklis 15 täpsustatakse Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAF) pädevus teostada
juurdlusi käesoleva algatuse kohaselt toetatavate tehingute suhtes. Kooskõlas
EIP juhatajate nõukogu 27. juuli 2004. aasta otsusega, mis käsitleb EIP koostööd
OLAFiga, on EIP kehtestanud konkreetsed eeskirjad OLAFiga koostööks seoses
võimalike pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muude liidu finantshuve
kahjustavate ebaseaduslike tegevuste juhtumitega.
Lisaks
sellele kohaldatakse EIP eeskirju ja menetlusi. Siia alla kuuluvad eelkõige EIP
sisemised uurimismenetlused, mille EIP halduskomitee kiitis heaks 2013. aasta
märtsis. Lisaks võttis EIP 2013. aasta septembris vastu Euroopa
Investeerimispanga tegevuses keelatud käitumise ennetamise ja tõkestamise
poliitika (EIP pettusevastane poliitika).
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevate eelarveridade puhul vt osa 3.2.
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase
finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
   || Liigendatud/liigendamata[11] || EFTA riigid[12]   || Kandidaatriigid[13]   || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 1 a || 01.0404 – Tagatis Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) jaoks || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 1 a || 01.0405 – Maksed EFSI tagatisfondi || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 1 a || 01.0406 – Euroopa investeerimisnõustamise keskus || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi rahastamise allikad || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kokku
 EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU, millest || 790 || 770 || 770 || 970 ||   ||   || 3 300
 06.020101 – Kitsaskohtade kõrvaldamine, raudtee koostalitlusvõime tõhustamine, puuduvate ühenduste rajamine ja piiriüleste lõikude parendamine 06.020102 – Säästvate ja tõhusate transpordisüsteemide tagamine 06.020103 – Transpordiliikide optimaalne integreerimine ja ühendamine ning transpordi koostalitlusvõime suurendamine || 560,3 34,9   104,8 || 520,3 32,4   97,3 || 480,3 29,9   89,8 || 600,3 37,4   112,3 ||   ||   || 2 161,2 134,6   404,2
 09.0303 – Üleeuroopaliste digiteenuste taristute koosvõime, säästva kasutuselevõtu, toimimise ja ajakohastamise ning Euroopa tasandil koordineerimise edendamine ||   ||   || 50 || 50 ||   ||   || 100
 32.020101 – Energiasiseturu tõhusam integreerimine ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamine 32.020102 - Liidu energiavarustuskindluse suurendamine 32.020103 - Säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine     || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 ||   ||   || 166,7 166,6 166,7
 „HORISONT 2020”, millest || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2 700
 02.040201 – Juhtpositsioon kosmoses 02.040203 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) innovatiivsuse suurendamine 02.040301 – Ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu tagamine 02.040302 – Turvalise Euroopa ühiskonna edendamine || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 ||   ||   || 80,4 16,5 35,2 67,9
 05.090301 – Ohutu ja kvaliteetse toidu ning muude biotoorainetel põhinevate toodetega varustatuse tagamine ||   || 30 || 37 || 33 ||   ||   || 100
 06.030301 – Euroopa ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva transpordisüsteemi väljaarendamine ||   || 37 || 37 || 26 ||   ||   || 100
 08.020101 – Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu (ERC) kaudu 08.020103 – Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine 08.020201 - Juhtpositsioon nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, lasertehnoloogia, biotehnoloogia ning kõrgtehnoloogilise tootmise ja töötlemise valdkonnas 08.020203 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) innovatiivsuse suurendamine 08.020301 – Elukestva tervise ja heaolu parandamine 08.020302 - Piisava ohutu, tervisliku ja kvaliteetse toidu ja muude biotoorainel põhinevate toodetega varustamise tagamine 08.020303 - Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile 08.020304 - Ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi loomine 08.020305 - Ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu tagamine 08.020306 – Kaasava, innovatiivse ja turvalise Euroopa ühiskonna edendamine 08.0204 – Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine 08.0206 – Teadus ühiskonna osalusel ja ühiskonna heaks || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4
 09.040101 – Teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas 09.040102 – Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine 09.040201 – Juhtpositsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas 09.040301 – Elukestva tervise ja heaolu parandamine 09.040302 – Kaasava, innovatiivse ja turvalise Euroopa ühiskonna edendamine 09.040303 – Turvalise Euroopa ühiskonna edendamine ||   || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 ||   ||   || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5
 10.0201 – Raamprogramm „Horisont 2020” — Kliendikeskne teaduslik ja tehniline tugi liidu poliitikavaldkondadele || 11 || 12 || 13 || 14 ||   ||   || 50
 15.030101 - Marie Skłodowska-Curie meetmed — uute oskuste ja teadmiste loomine, arendamine ja siire ning innovatsioon 15.0305 - Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – teadmiste kolmnurga kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni harude lõimimine || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || -30 30 || -30 30 || 100 350
 32.040301 – Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile || 10 || 40 || 40 || 60 ||   ||   || 150
 ITERi ÜMBERPLANEERIMINE AASTATEL 2015–2020 08.040102 – ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy (F4E) || 490 ||   ||   || -70 || -150 || -270 || -
 Mittesihtotstarbeliste kulude varu (sh kulukohustuste assigneeringute üldine varu) ||   || 400 || 1 000 || 600 ||   ||   || 2 000
 EFSI tagatisfondi tehtavate maksete rahastamisallikad kokku || 1 350 || 2 030 || 2 641 || 1 979 ||   ||   || 8 000
 Euroopa investeerimisnõustamise keskuse rahastamine – 08.040102 – ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy (F4E) || 10 ||   ||   || -10 ||   ||   || -
 Euroopa investeerimisnõustamise keskuse rahastamine – Mittesihtotstarbeliste kulude varu ||   || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110
 PANUS EFSI KOKKU || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01.0405 || Kulukohustused || (1) || 1 350 || 2 030 || 2 641 || 1 979 || 0 || 0 || 8 000
 Maksed || (2) || 0 || 500 || 1 000 || 2 000 || 2 250 || 2 250 || 8 000
 01.0406 || Kulukohustused || (1a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Maksed || (2a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[14]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
 Maksed || =2+2a +3 || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
 Maksed || (5) || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110*
 Maksed || =5+ 6 || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110*
*NB: Vaja võib olla täiendavaid
assigneeringuid, nagu on täpsustatud käesoleva finantsselgituse lisas
Juhul kui
ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
  Muud halduskulud || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat KOKKU ||   || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 1 360,624 || 2 051,253 || 2 662,287 || 2 000,539 || 21,324 || 21,476 || 8 117,503
 Maksed || 10,624 || 521,253 || 1 021,287 || 2 021,539 || 2 271,324 || 2 271,476 || 8 117,503
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU ||
 ||
 Väljundi liik[15]   || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 Erieesmärgid nr 1: EIP rahastamis- ja investeerimistehingute arvu ja mahu suurendamine prioriteetsetes valdkondades ja nr 2: EIFi poolt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antava rahastamise mahu suurendamine ||
   ||   ||   ||   || 1 350 ||   || 2 030 ||   || 2 641 ||   || 1 979 ||   ||   ||   ||   ||   || 8 000 ||
 nr 3: Euroopa investeerimisnõustamise keskuse loomine ||
   ||   ||   ||   || 10 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 110 ||
 KULUD KOKKU ||   || 1 360 ||   || 2 050 ||   || 2 661 ||   || 1 999 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 8 110 ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
 Muud halduskulud || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[16]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
Personali ja muude
halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase
peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või
ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral
täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile
iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades
eelarvepiirangutega.
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
 ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||   ||   ||
 || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) [17]   ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 aa [18]   || - peakorteris   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või
eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || ·           Varahaldus: portfelli valitsemine, kvantitatiivne analüüs, sh abistamine seoses riski käsitleva analüütilise tööga; ·           eelarve otsese täitmisega seotud tugifunktsioon, eelkõige riskijuhtimise ja middle-office'i maksete tegemise funktsioonid; ·           tagatiste haldamine, aruandlus ja järelmeetmete võtmine (projektide register); ·           finantsaruandlus/raamatupidamisarvestus ja aruandlusega seotud tegevus.
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
X  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
[…]
–
¨  Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase
finantsraamistiku läbivaatamist.
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
[…]
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
–
¨ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
X  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites
eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[19]
 Aasta || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
[…]
Täpsustage tuludele
avaldatava mõju arvutamise meetod.
[…]
Lisa
järgmise dokumendi juurde:
Finantsselgitus
järgmise
dokumendi juurde:
Ettepanek:
EUROOPA
PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
mis
käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi
Ettepaneku artikli 8 lõike 2 kohaselt tuleb
tagatisfondis ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondis olevatest
vahenditest saadav tulu eraldada tagatisfondi.
Järgmised maksekohustused täidetakse
kõnealuseid tulusid kasutades. Siiski juhul, kui need vahendid ei ole piisavad
nende kohustuste täitmiseks, täidetakse need kohustused liidu eelarvest. Seepärast
võivad need kohustused lisanduda maksete ja kulukohustuste assigneeringutele,
nagu on osutatud käesolevas finantsselgituses
Miljonites eurodes
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kokku
 Suurenenud toetus Euroopa Investeerimisfondilt (EIF)
   || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11,7 || 48,3*
*NB: Haldustasud,
mida EIP, tegutsedes ELi tagatise alusel, maksab EIFile. Pärast 2020. aastat on
eeldatavad täiendavad kulud ligikaudu 57 miljonit eurot. Arvud põhinevad
oletustel, mis käsitlevad EIFi tootevalikut ja mis on tehtud käesoleva
dokumendi koostamise ajal, kuid neid oletusi võidakse hiljem oluliselt muuta.
[1]               Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide
Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Investeerimiskava Euroopa jaoks”,
COM(2014) 903 final.
[2]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11.
detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm
„Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).
[3]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11.
detsember 2013, millega luuakse Euroopa Ühendamise Rahastu, muudetakse määrust
(EL) nr 913/2010 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007
ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).
[4]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012,
25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid
finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ,
Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
[5]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013,
11. september 2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi
ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ)
nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk
1).
[6]               Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, 11. november
1996, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist,
et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade
eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).
[7]               Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95, 18. detsember 1995,
Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).
[8]               ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[9]               Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a
või b.
[10]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[12]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[13]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[14]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[15]             Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud
teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus
kilomeetrites jms).
[16]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[17]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
[18]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[19]             Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste
tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t
brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.
I
lisa
II lisa
Eelarve jaotus
Programmi
„Horisont 2020” vahendite soovituslik jaotus on järgmine:
   || Miljonit eurot jooksevhindades
 I Tipptasemel teadus, millest: || 23 897,0
    1. Euroopa Teadusnõukogu || 12 873,6
    2. Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad || 2 578,1
    3. Marie Skłodowska-Curie meetmed || 6 062,3
    4. Euroopa teadusuuringute infrastruktuurid || 2 383,1
 II Juhtpositsioon tööstuses, millest: || 16 430,5
    1. Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas (*), (****) || 13 000,7
    2. Riskikapitali kättesaadavus (**) || 2 842,3
    3. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsioonitegevus (***) || 587,4
 III Ühiskondlikud väljakutsed, millest (****) || 28 560,7
    1. Tervishoid, demograafilised muutused ja heaolu || 7 242,6
    2. Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus ja metsandus, mere-, merendus- ja siseveeuuringud ning biomajandus || 3 698,2
    3. Turvaline, puhas ja tõhus energia || 5 672,1
    4. Nutikas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport || 6 137,0
    5. Kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained || 2 948,3
    6. Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasa mõtlev ühiskond || 1 255,2
    7. Turvaline ühiskond – Euroopa ja tema kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine || 1 607,3
 IV Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine || 782,3
 V Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks || 443,8
 VI Teadusuuringute Ühiskeskuse otsesed meetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda || 1 852,6
 VII Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) || 2 361,4
 KOKKU || 74 328,3
(*) Sealhulgas
7 404 miljonit eurot info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, millest
1 539 miljonit eurot fotoonika ning mikro- ja nanoelektroonikale,
3 716 miljonit eurot nanotehnoloogiale, kõrgtehnoloogilistele
materjalidele ning kõrgtehnoloogilisele tootmisele ja töötlemisele, 498
miljonit eurot biotehnoloogiale ja 1 399 miljonit eurot
kosmosevaldkonnale. Selle tulemusena on 5 753 miljonit eurot ette nähtud
progressi võimaldavate tehnoloogiate rahastamiseks.
(**) Ligikaudu
959 miljonit eurot sellest summast on ette nähtud energiatehnoloogia
strateegilise kava (SET-kava) projektide rakendamiseks. Ligikaudu üks kolmandik
sellest võib minna VKEdele.
(***) Eesmärgi
raames anda erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku
tehnoloogia vallas” ja prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” jaoks ette
nähtud toetuste kogueelarvest vähemalt 20 % VKEdele, eraldatakse esialgu
VKEde vahendile vähemalt 5 % nende toetuste kogueelarvest. VKEde vahendile
eraldatakse programmi „Horisont 2020” kestuse jooksul keskmiselt vähemalt
7 % erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku
tehnoloogia vallas” ja prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” jaoks ette
nähtud toetuste kogueelarvest.
(****)
Innovatsiooni kiirtee katsemeetmeid rahastatakse erieesmärkidest „Juhtpositsioon
progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” ja prioriteedi
„Ühiskondlikud väljakutsed” asjaomastest erieesmärkidest. Algatatakse piisav
arv projekte, et võimaldada katsemeetmete täielikku hindamist. ”