Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0377

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 40/2008 teatavate kalavarude püügivõimaluste ning lisatingimuste osas  /* KOM/2008/0377 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.6.2008KOM(2008) 377 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 40/2008 teatavate kalavarude püügivõimaluste ning lisatingimuste osas(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määrusega (EÜ) nr 2015/2006[1] on ühenduse kalalaevadele kehtestatud 2007. ja 2008. aastaks püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega.Teatavate püügipiirkondade kirjeldusi kõnealuses määruses tuleks selgitada selleks, et piirkond, kus asjaomase kvoodi alusel võib kalastada, oleks õigesti määratletud.Nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/2008[2] on 2008. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.Teatavate kalapüügipiirangutega piirkondade koordinaadid olid kõnealuses määruses esitatud valesti ning need tuleks parandada.Kõnealuses määruses olid teatavate liikide puhul teatavad kvoodid ja joonealused märkused esitatud valesti ning need tuleks parandada.Ühenduse ja Islandi vahel 10. aprillil 2008 toimunud konsultatsioonide kohaselt jõuti kokkuleppele moivakvootides, mille ulatuses Islandi kalalaevad võivad püüda enne 30. aprilli 2008 ühenduse kvoodist, mis on eraldatud ühenduse, Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kokkuleppe raames, ning kvootides, mille ulatuses ühenduse laevad võivad Islandi majandusvööndis meriahvenat püüda juulist detsembrini. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses.Euroopa Ühenduse, Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi, Norra ja Venemaa Föderatsiooni vahel 13.–14. veebruaril Kopenhaagenis sõlmitud kokkulepet, milles käsitletakse meriahvena püüki Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) konventsiooni piirkonnas 2008. aastal, tuleks rakendada ühenduse õiguses. Kuna asjaomast kokkulepet kohaldatakse kogu 2008. aasta suhtes, tuleks selle kokkuleppe rakendamist kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2008.ELi ja Gröönimaa ühiskomitee 27. novembril 2007 Nuukis toimunud koosoleku järeldused ning 12. veebruaril 2008 Kopenhaagenis toimunud tehnilise koosoleku järeldused, milles käsitletakse EÜ osa meriahvena püügist ICES V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes, tuleks rakendada ühenduse õiguses. Kuna Gröönimaaga kokku lepitud korraldus on seotud NEAFCi kokkuleppega meriahvena püügi kohta Irmingeri meres, tuleks EÜ ja Gröönimaa ühiskomitee koosoleku järeldusi samuti kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2008.Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Norra vahel peetud kalandusalaste nõupidamiste 26. novembri 2007. aasta lõppotsuste kooskõlastatud protokolliga hakkab ühendus 2008. aastal katsetama tehnilisi meetmeid veetavate püügivahendite puhul, et vähendada vette tagasi lastava tursa osa arvuliselt 10 %-ni või veel madalama tasemeni. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses.Käesoleva ettepaneku eesmärk on teha vajalikud muudatused määrustes (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 40/2008.Nõukogul palutakse käesolev ettepanek võimalikult kiiresti vastu võtta, et kaluritel oleks võimalik kavandada käesoleva kalastushooaja tegevust.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 40/2008 teatavate kalavarude püügivõimaluste ning lisatingimuste osasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[3] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4],ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2015/2006[5] on ühenduse kalalaevadele kehtestatud 2007. ja 2008. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügivõimalused.(2) Teatavate püügipiirkondade kirjeldusi kõnealuses määruses tuleks selgitada selleks, et piirkond, kus asjaomase kvoodi alusel võib kalastada, oleks õigesti määratletud.(3) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/2008[6] on 2008. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.(4) Teatavate kalapüügipiirangutega piirkondade koordinaadid olid kõnealuses määruses esitatud valesti ning need tuleks parandada.(5) Kõnealuses määruses olid teatavate liikide puhul teatavad kvoodid ja joonealused märkused esitatud valesti ning need tuleks parandada.(6) Ühenduse ja Islandi vahel 10. aprillil 2008 toimunud konsultatsioonide kohaselt jõuti kokkuleppele moivakvootides, mille ulatuses Islandi kalalaevad võivad püüda enne 30. aprilli 2008 ühenduse kvoodist, mis on eraldatud ühenduse, Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kokkuleppe raames, ning kvootides, mille ulatuses ühenduse laevad võivad Islandi majandusvööndis meriahvenat püüda juulist detsembrini. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses.(7) Euroopa Ühenduse, Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi, Norra ja Venemaa Föderatsiooni vahel 13.–14. veebruaril Kopenhaagenis sõlmitud kokkulepet, milles käsitletakse meriahvena püüki Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) konventsiooni piirkonnas 2008. aastal, tuleks rakendada ühenduse õiguses. Kuna kõnealust kokkulepet kohaldatakse kogu 2008. aasta suhtes, tuleks selle rakendamiseks võetud meetmeid kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2008.(8) EÜ ja Gröönimaa ühiskomitee 27. novembril 2007 Nuukis toimunud koosoleku järeldused ning 12. veebruaril 2008 Kopenhaagenis toimunud tehnilise koosoleku järeldused, milles käsitletakse EÜ osa meriahvena püügist ICES V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes, tuleks rakendada ühenduse õiguses. Kuna Gröönimaaga kokku lepitud korraldus on seotud NEAFCi kokkuleppega meriahvena püügi kohta Irmingeri meres, tuleks EÜ ja Gröönimaa ühiskomitee koosoleku järeldusi samuti kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2008.(9) Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Norra vahel peetud kalandusalaste nõupidamiste 26. novembri 2007. aasta lõppotsuste kooskõlastatud protokolliga hakkab ühendus 2008. aastal katsetama veetavate püügivahendite puhul tehnilisi meetmeid, et vähendada vette tagasi lastava tursa osa arvuliselt 10 %-ni või veel madalama tasemeni. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses.(10) Seetõttu tuleks määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 40/2008 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 2015/2006 muudatusedMääruse (EÜ) nr 2015/2006 lisa 2. osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.Artikkel 2 Määruse (EÜ) nr 40/2008 muudatusedMäärust (EÜ) nr 40/2008 muudetakse järgmiselt.(1) Artikli 30 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:„a) süvamerepüügi piirangutega keeluala – Capo Santa Maria di Leuca Lophelia riff:- 39º 27,72' N, 18º 10,74' E- 39º 27,80' N, 18º 26,68' E- 39º 11,16' N, 18º 35,58' E- 39º 11,16' N, 18º 04,28' E"(2) Määruse (EÜ) nr 40/2008 IA, IB, III ja XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.Artikkel 3 JõustumineKäesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artiklit 2 kohaldatakse II lisa punktides 2b ja 2c sätestatud muudatuste osas siiski alates 1. jaanuarist 2008.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja I LISAMääruse (EÜ) nr 2015/2006 lisa 2. osa muudetakse järgmiselt.Kanne, milles käsitletakse atlandi karekala ICES I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII ja XIV püügipiirkonna ühenduse vetes ja kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla mittekuuluvates vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Atlandi karekala | Piirkond: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed |Hoplostethus atlanticus |aasta | 2007 | 2008 |Hispaania | 4 | 3 |Prantsusmaa | 23 | 15 |Iirimaa | 6 | 4 |Portugal | 7 | 5 |Ühendkuningriik | 4 | 3 |EÜ | 44 | 30 | ” |II LISAMääruse (EÜ) nr 40/2008 lisasid muudetakse järgmiselt:(1) IA lisas:a) kanne, milles käsitletakse põhjaputassuud II, IVa, V, VI püügipiirkonna EÜ vetes põhja pool 56°30' N ning VII püügipiirkonnas lääne pool 12°W, asendatakse järgmisega:„Liik: | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou | Piirkond: | II, IVa, V, VI püügipiirkonna EÜ veed põhja pool 56° 30' N ja VII püügipiirkonna veed lääne pool 12° W WHB/24A567 |Norra | 196 269 | (1) (2) | Analüütiline TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Fääri saared | 31 000 | (3)(4) |Lubatud kogupüük (TAC) | 1 266 282 |(1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügilimiitide suhtes. (2) IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada 48 418 tonni. (3) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Fääri saartele kehtestatud püügilimiitide suhtes. (4) Võib püüda samuti püügipiirkonnas VIb. IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada 7 750 tonni.” |b) kanne, milles käsitletakse railasi IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Railased Rajidae | Piirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed SRX/2AC4-C |Belgia | 277 | (1) (2) | Analüütiline TAC. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Taani | 11 | (1) (2) |Saksamaa | 14 | (1) (2) |Prantsusmaa | 43 | (1) (2) |Madalmaad | 236 | (1) (2) |Ühendkuningriik | 1 062 | (1) (2) |EÜ | 1 643 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 1643 |(1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondrai (Raja brachyuran) (RJH/2AC4-C), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C), okkalise rai (Amblyraja radiate) (RJR/2AC4-C) ja hariliku rai (Dipturus batis) (RJB/2AC4-C) püük märgitakse eraldi laeva püügipäevikusse, ümberlaadimisdeklaratsioonidesse, lossimisdeklaratsioonidesse, müügiteatistesse ja transpordi- või vastuvõtudeklaratsioonidesse. (2) Kaaspüügi kvoot. Kõnealuste liikide kaal ei tohi moodustada rohkem kui 25 % pardal oleva püütud kala eluskaalust. Seda tingimust kohaldatakse ainult üle 15 m pikkuste laevade suhtes.” |(2) IB lisas:a) kanne, milles käsitletakse moivat ICES V ja XIV püügipiirkonnas, asendatakse järgmisega:„Liik: | Moiva Mallotus villosus | Piirkond: | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed CAP/514GRN |Kõik liikmesriigid | 0 |EÜ | 23 716 | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Sellest 23 716 tonni eraldatakse Islandile. (2) Püük enne 30. aprilli 2008. |b) kanne, milles käsitletakse meriahvenat ICES V püügipiirkonnas ning XII ja XIV püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Meriahven Sebastes spp. | Piirkond: | V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed RED/51214. |Saksamaa | 210 | (1) | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 4 266 | (1) |Hispaania | 749 | (1) |Prantsusmaa | 398 | (1) |Iirimaa | 1 | (1) |Läti | 76 | (1) |Madalmaad | 2 | (1) |Poola | 384 | (1) |Portugal | 896 | (1) |Ühendkuningriik | 10 | (1) |EÜ | 6 992 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 46 000 |(1) Ajavahemikul 1. aprill – 15. juuli 2008 ei tohi püüda üle 65 % kvoodist põhja pool 59ºN ja ida pool 36ºW. Ajavahemikul 1. aprill – 10. mai 2008 ei tohi püüda üle 30 % kvoodist põhja pool 59ºN ja ida pool 36ºW. |c) kanne, milles käsitletakse meriahvenat ICES V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Meriahven Sebastes spp. | Piirkond: | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed RED/514GRN |Saksamaa | 4 248 | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Prantsusmaa | 22 |Ühendkuningriik | 30 |EÜ | 8 000 | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Võib püüda ainult pelaagilise traalnoodaga. Võib püüda idas või läänes. Selle kvoodi alusel võib püüda NEAFCi reguleerimispiirkonnas tingimusel, et Gröönimaa kohta aruandmise tingimused on täidetud. (2) Pelaagilise traaliga püüdmiseks eraldatakse Norrale 3 500 tonni ja Fääri saartele 200 tonni.” " |d) kanne, milles käsitletakse meriahvena püüki ICES Va püügipiirkonna Islandi vetes, asendatakse järgmisega:„Liik: | Meriahven Sebastes spp. | Piirkond: | Va püügipiirkonna Islandi veed RED/05A-IS |Belgia | 100 | (1) (2) | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 1690 | (1) (2) |Prantsusmaa | 50 | (1) (2) |Ühendkuningriik | 1 160 | (1) (2) |EÜ | 3 000 | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (tursa kaaspüük keelatud). (2) Püük ajavahemikul juulist detsembrini. |(3) III lisas:a) lisatakse punkti 9 järele punkt 9a:„9a Tursa vette tagasi laskmise vähendamine9a.1. Liikmesriigid, kellel on tursapüügikvoote, hakkavad 2008. aastal katsetama veetavate püügivahendite tehnilisi meetmeid, et vähendada vette tagasi lastava tursa osa arvuliselt 10 %-ni või veel madalama tasemeni.9a.2. Liikmesriigid teevad punktis 9a.1 nimetatud katsete tulemused komisjonile kättesaadavaks hiljemalt 31. detsembriks 2008.b) Punktis 13.1 asendatakse Hattoni madaliku (Hatton Bank) koordinaadid järgmisega:„Hattoni madalik (Hatton Bank):59º 26' N, 14º 30' W59º 12' N, 15º 08' W59º 01' N, 17º 00' W58º 50' N, 17º 38' W58º 30' N, 17º 52' W58º 30' N, 18º 22' W58º 03' N, 18º 22' W58º 03' N, 17º 30' W57º 55' N, 17º 30' W57º 45' N, 19º 15' W58º 30' N, 18º 45' W58º 47' N, 18º 37' W59º 05' N, 17º 32' W59º 16' N, 17º 20' W59º 22' N, 16º 50' W59º 21' N, 15º 40' W”(4) XIV lisas:asendatakse tekstis, milles on esitatud resolutsiooni GFMC/31/2007/2 3. lisa tekst, GFCM geograafilise alapiirkonna (GSA) 2 geograafilised koordinaadid järgmisega:„36º 05' N, 3º 20' W36º 05' N, 2º 40' W35º 45' N, 2º 40' W35º 45' N, 3º 20' W”. [1] ELT L 384, 29.12.2006, lk 28. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1533/2007.[2] ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.[3] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).[4] ELT C, lk .[5] ELT L 384, 29.12.2006, lk 28. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1533/2007 (ELT L 337, 21.12.2007, lk 21).[6] ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0489

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 404/93, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 247/2006 banaanisektori suhtes {SEK(2006) 1106} {SEK(2006) 1107}  /* KOM/2006/0489 lõplik - CNS 2006/0173 */

		ETBrüssel 20.9.2006KOM(2006) 489 lõplik2006/0173 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 404/93, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 247/2006 banaanisektori suhtes(komisjoni esitatud){SEK(2006) 1106}{SEK(2006) 1107}SELETUSKIRI1. SissejuhatusÜhenduse banaanid moodustavad banaanide kogukäibest ELi turul vaid 16%. Need toodetakse liidu äärepoolseimates piirkondades troopilistel ja subtroopilistel aladel, v.a väikesed kogused (vähem kui 2%), mis toodetakse Küprosel, Kreekas ja Portugali mandriosas.2005. aasta veebruaris pärast banaanituru ühise korralduse laiendamist kümnesse uude liikmesriiki ja enne impordikorra olulist muutmist, selleks et võtta arvesse 2001. aastal Ecuadori ja Ameerika Ühendriikidega sõlmitud lepinguid, avaldas komisjon teatise ühise turukorralduse toimimise kohta. [1] Sellest sai alguse laiapõhjaline arutelu ühise turukorralduse tuleviku üle olukorras, mida kujundasid Doha läbirääkimistevooru lõpulejõudmise ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega uue põlvkonna partnerluslepingute sõlmimise väljavaated, banaanidele EBA-lepinguga (Everything But Arms agreement) sätestatud erandi lõppemine ning liidu poliitika uuendamine äärepoolseimate piirkondade suhtes ja spetsiaalselt nende piirkondade põllumajanduse toetamiseks mõeldud POSEI programmid (kõrvalisele asukohale ning saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmid) [2].Sellest arutelust, millele tuli kasuks ühise turukorralduse toimimise kohta vahepeal teostatud sõltumatu hindamine, [3] esimesi järeldusi tehes otsustas komisjon 2005. aasta oktoobris teha ettepaneku banaanituru ühise korralduse ühendusesiseste aspektide, eelkõige Euroopa tootjatele toetuse andmisega seotud aspektide reformimiseks 2006. aastal. [4] See reformiettepanek vastab ka Euroopa Kontrollikoja soovitustele, mis esitati eriettekandes nr 1/2003 banaanituru ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtmise kohta. [5] Oma vastuses väitis komisjon, et on sügavalt veendunud vajaduses põhjalikult üle vaadata ühenduse tootjatele suunatud toetuskava ning et kontrollikoja ettepanek koos muude asjaoludega, nagu üksnes tariifidel põhinevale impordikorrale üleminek, andis võimaluse hinnata turukorralduse eesmärke või need isegi uuesti läbi vaadata.Lähtuvalt kohustusest tagada parem õigusloome [6] eelnes reformi ettevalmistamisele sellega kaasnevate probleemide majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaaspektide analüüs, sh avalik arutelu reformi võimalike variantide üle.2. Reformi põhjused ja eesmärgidBanaanitootjate toetamise praeguse süsteemi aluseks on põhimõtted, mida teiste turgude ühise korralduse puhul on oluliselt reformitud. Tootjad on turusuundumustest kunstlikult eraldatud, kuna hinnamuutused hüvitatakse toetustega automaatselt. Kuigi toetus on piiratud kõigi tootmispiirkondade jaoks kokku 867 500-tonnise maksimumkogusega, ei ole seatud eelarve ülemmäära. Toetuse arvutamisel ühenduse keskmiste hindade alusel ei võeta piisavalt arvesse iga tootva piirkonna eripära.Seda süsteemi tuleb muuta reformitud ühisesse põllumajanduspoliitikasse üle võetud säästva arengu ja Lissaboni strateegia peamiste poliitiliste eesmärkide kohaselt. Reformi eesmärgid on:– tagada banaane tootvate piirkondade põllumajanduses hõivatud rahvastikuosale rahuldav elatustase, stabiliseerides samas riiklikke kulutusi;– viia toetuste süsteem kooskõlla reformitud ühise turukorralduse peamiste põhimõtetega – säästvus, konkurentsivõime, tootjate orienteeritus turule – ning tagada ühenduse rahvusvaheliste kohustuste, eriti WTO eeskirjade arvessevõtmine;– võtta piisavalt arvesse tootmispiirkondade eripära. Banaanid on mõnedes ühenduse äärepoolseimates piirkondades, nimelt Prantsusmaa ülemeredepartemangudes Guadeloupe’il ja Martinique’il, Assooridel, Madeiral ja Kanaari saartel, üks peamisi põllumajanduskultuure ning põllumajandust neis piirkondades pärsib nende alade kaugus, eraldatus, väiksus ja keeruline pinnamood. Kohalik banaanitootmine on nende piirkondade keskkonna, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu tähtis osa.Järgides kohustust tagada parem õigusloome, hindas komisjon kolme võimaliku reformi mõju: toodangust lahtisidumine – banaanitootmise toetuste süsteemi integreerimine toodanguga sidumata ühtsesse otsemaksete kavva; memorandum – vastab suures osas peamiste banaane tootvate riikide ettepanekule; POSEI – äärepoolseimate piirkondade banaanitootjate toetuste integreerimine olemasolevatesse POSEI programmidesse ning mandril asuvate tootjate toetuste integreerimine ühtsesse otsemaksete kavva. Mõju hindamise järeldus oli, et võetud eesmärkide saavutamiseks sobib kõige paremini POSEI variant.Eeltoodut arvestades teeb komisjon ettepaneku tühistada ühise turukorralduse toetuskava ning selle asemel 1) suurendada eelarveeraldist POSEI kava puhul, mis muutub äärepoolseimates piirkondades ainsaks banaanituru toetamise vahendiks, ja 2) kaasata need banaane tootvad piirkonnad, mis ei ole äärepoolseimad, ühtsesse otsemaksete kavva, samuti teha vajalikud muudatused eelarves.3. Banaanituru ühise korralduse reformimiseks kavandatavad meetmed3.1. Toetus äärepoolseimate piirkondade tootjateleNõukogu 30. jaanuari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 247/2006 (millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) [7] III jaotises nähakse äärepoolseimate piirkondade jaoks ette ühenduse abiprogrammid, mis sisaldavad kohalikku põllumajanduslikku tootmist soodustavaid erimeetmeid. See vahend näib asjaomaste piirkondade banaanitootmise toetamiseks kõige paremini sobivat, võimaldades asjasse puutuvatel liikmesriikidel pakkuda oma üldiste abiprogrammide raames piirkonna eripära arvestavaid meetmeid.Tehakse ettepanek suurendada määruse (EÜ) nr 247/2006 III jaotisest tulenevat eelarveeraldist kokku 278,8 miljoni euro võrra, et hõlmata alates 1. jaanuarist 2007 ühenduse toetus banaanitootmisele täielikult kõnealuste programmidega, mis suurendaks põllumajandusliku tootmise toetamise strateegiate ühtsust neis piirkondades.3.2. Toetus muude banaane tootvate piirkondade tootjateleNende banaane tootvate ühenduse piirkondade puhul, mis ei ole äärepoolseimad (Kreeka, Portugali mandriosa ja Küpros), ei tundu banaanitootmise jaoks eraldi toetuskava säilitamine vajalik, arvestades asjaomase tootmise väikest osatähtsust ühenduse kogutoodangus. Tehakse ettepanek minna tootmise toetamiselt üle tootjate toetamisele:Tehakse ettepanek minna tootmise toetamiselt üle tootjate toetamisele, tühistades olemasoleva banaanitootmise tasandustoetuse kava ja kaasata see nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003 [8]8 kehtestatud ühtsesse otsemaksete kavasse. Liikmesriigid peavad kindlaks määrama ühtse otsemaksete kava võrdlussummad ja abikõlblikud hektarid banaanituru puhul sobiva vaatlusperioodi ning sobivate objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Tehakse ettepanek suurendada riiklikke ülemmäärasid Kreekale ja Portugalile [9]9 vastavalt 1,1 miljoni ja 0,1 miljoni euro võrra. Tehakse ettepanek suurendada ühtse otsemaksete kava Küprosel rakendamise eelarvet alates 2009. aastast 3,4 miljoni euro võrra, korrigeerides seda vastavalt uute liikmesriikide suhtes kohaldatavale juurdekasvukavale. Eelarve üksikasjad esitatakse allpool.3.3. Tootjate organisatsioonidOlemasolev toetuste süsteem seadis eesmärgiks muu hulgas tootjate organisatsioonide moodustamise, et nende liikmeks oleks võimalikult palju tootjaid, ning piiras tasandustoetuse maksmise tunnustatud organisatsioonide liikmetega. Esimese eesmärgi saavutamisel on süsteem olnud edukas, sest enamik ühenduse tootjatest kuulub nüüd tootjate organisatsioonidesse. Teine eesmärk on iganenud, sest tasandustoetuste süsteem tühistatakse.Seetõttu tehakse ettepanek kaotada tootjaorganisatsioone käsitlevad ühenduse õigusnormid, jättes liikmesriikidele võimaluse kehtestada vajadusel asjaomased õigusnormid oma territooriumi erilist olukorda arvestades. Samamoodi tehakse ettepanek tühistada ka toetuskava, mille eesmärk oli soodustada tootjate organisatsioonide asutamist ja haldamist. Õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse huvides jätkatakse siiski toetuste maksmist sellist abi juba saavatele hiljuti tunnustatud tootjaorganisatsioonidele.3.4. Vananenud sättedTehakse ettepanek jätta määrusest (EMÜ) nr 404/93 välja rida iganenud või vananenud sätteid, mis käsitlevad peamiselt kaubandust kolmandate riikidega enne üksnes tariifil põhineva impordikorra jõustumist [10]10 ja maaelu arenguprogramme banaane tootvates piirkondades, samuti aruandlust käsitlevad iganenud sätted.4. järelevalve ja hindamineEuroopa Parlamendile ja nõukogule kavatsetakse 2009. aastal esitada aruanne POSEI programmide rakendamise kohta. Sellega antakse võimalus POSEI vahendi sobivuse ja tõhususe süvaanalüüsiks ning käesoleva ettepaneku elluviimisega listakse banaanisektor peamiste tootmispiirkondade hulka. Sellest tulenevad järeldused võimaldavad käsitleda erinevate meetmete ja taotletavate eesmärkide vahelise tasakaalu küsimust. Juhul, kui äärepoolseimates piirkondades elavate kogukondade majandustingimused muutuvad oluliselt, siis esitab komisjon aruande varem.5. Ettepaneku mõju eelarveleEttepanekuga seotud rahalise eraldise aluseks on aastatel 2000–2002 banaanitootjatele keskmiselt makstud toetus. See ajavahemik vastab võrdlusperioodile, mida kasutati 2003. ja 2004. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi puhul rahalise eraldise arvutamiseks. Tulemuseks on eraldis summas 280 miljonit eurot banaane tootvatele liikmesriikidele, välja arvatud Küpros. Tehakse ettepanek jaotada see summa liikmesriikide vahel samade 2000. aasta jaotusprotsentide kohaselt, mida taotlesid tootvad liikmesriigid oma 2005. aasta 20. septembri memorandumis ja 2006. aasta 22. mai ühisseisukohas: Hispaaniale 50,4%, Prantsusmaale 46,1%, Portugalile 3,1% ja Kreekale 0,4%. Selle tulemusena toimitakse järgmiselt:a) lisatakse POSEI programmide rahastamiskavadesse järgmised summad:miljonites eurodes || Eelarveaasta 2008 ja järgnevad |Prantsusmaa ülemeredepartemangud | +129,1 |Assoorid ja Madeira | +8,6 |Kanaari saared | +141,1 |POSEI kasv KOKKU | 278,8 |b) määruse (EÜ) 1782/2003 artiklis 41 (ja VIII lisa) osutatud Kreeka ja Portugali ülemmäära suurendatakse aastal 2007 ja selle järgnevatel aastatel vastavalt 1,1 miljoni euro ja 0,1 miljoni euro võrra.Küprose puhul, kus banaanitootjaid toetatakse praegu ühtse pindalatoetuse kava alusel, tehakse ettepanek suurendada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 71c (ja VIIIa lisa) osutatud siseriiklikku ülemmäära 3,4 miljoni euro võrra, mida korrigeeritakse vastavalt uute liikmesriikide suhtes kohaldatavale juurdekasvukavale. Ülemmäära suurendamise ajakava on järgmine.LISA VIIIaArtiklis 71c osutatud siseriiklikud ülemmääradtuhandetes eurodes |Kalendri-aasta | Tšehhi Vabariik | Eesti | Küpros | Läti | Leedu | Ungari | Malta | Poola | Sloveenia | Slovakkia |2005 | | | | | | | | | | |2006 | | | | | | | | | | |2007 | | | +1360 | | | | | | | |2008 | | | +1700 | | | | | | | |2009 | | | +2040 | | | | | | | |2010 | | | +2380 | | | | | | | |2011 | | | +2720 | | | | | | | |2012 | | | +3060 | | | | | | | |Järgmised aastad | | | +3400 | | | | | | | |Toetuse kogusumma 3,4 miljonit eurot on arvutatud Küprose aastate 2000–2002 keskmise banaanitoodangu ning samal ajavahemikul ELi tootjatele makstud keskmise banaanitoetuse põhjal.2006/0173 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 404/93, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 247/2006 banaanisektori suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [11]11võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [12]12ning arvestades järgmist:(1) Praegu on banaanisektori toetamise kord kehtestatud nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta. [13]13 Banaanitootjate toetamise kava aluseks on põhimõtted, mida teiste turgude ühise korralduse puhul on oluliselt reformitud. Selleks et paremini tagada rahuldav elatustase banaane tootvate piirkondade põllumajanduses hõivatud rahvastikuosale, suunata paremini vahendeid tootjate turule orienteerimiseks, stabiliseerida kulutusi, tagada ühenduse rahvusvaheliste kohustuste arvessevõtmine, võtta piisavalt arvesse tootvate piirkondade eripära, lihtsustada toetuskorra haldamist ning viia see kooskõlla reformitud ühise turukorralduse põhimõtetega, tuleb banaanisektori toetamise korda muuta.(2) Muudatuste tegemisel peaks võtma arvesse kolmandates riikides toodetud banaanide ühendusse importimist reguleeriva korra tegelikku ja võimalikku arengut, eelkõige üleminekut tariifikvootidel põhinevalt korralt üksnes tariifidel põhinevale korrale, kus sooduskvooti kohaldatakse ainult AKV riikides toodetud banaanide suhtes.(3) Banaanid on mõnedes ühenduse äärepoolseimates piirkondades, nimelt Prantsusmaa ülemeredepartemangudes Guadeloupe’il ja Martinique’il, Assooridel, Madeiral ja Kanaari saartel üks peamisi põllumajanduskultuure. Banaanide tootmist neis piirkondades pärsib nende kaugus, eraldatus, väiksus ja keeruline pinnamood. Kohalik banaanitootmine on nende piirkondade maaregioonide keskkonna, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu tähtis osa.(4) Määruse (EMÜ) nr 404/93 III jaotises kehtestatud praegune ühenduse banaanide tasandustoetuse süsteem ei võta piisavalt arvesse iga äärepoolseima piirkonna tootmise kohalikku eripära. Seega tuleks sätestada tasandustoetuse praegusel kujul maksmise lõpetamine neis piirkondades, mis võimaldaks banaanitootmise hõlmamist abiprogrammidega. Seetõttu on kohane otsida kõnealuste piirkondade banaanitootmise toetamiseks parem vahend.(5) Nõukogu 30. jaanuari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 247/2006 (millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) [14]14 III jaotises nähakse äärepoolseimate piirkondade jaoks ette ühenduse abiprogrammid, mis sisaldavad kohalikku põllumajanduslikku tootmist soodustavaid erimeetmeid. Selle määrusega nähakse ette läbivaatamine hiljemalt 31. detsembril 2009. Juhul, kui äärepoolseimates piirkondades elavate kogukondade majandustingimused on oluliselt muutunud, siis esitab komisjon aruande varem. See vahend näib asjaomaste piirkondade banaanitootmise toetamiseks kõige paremini sobivat, sest võimaldab banaanitootmise toetusmeetmete paindlikkust ja detsentraliseerimist. Banaanitootmise toetuse hõlmamine nende abiprogrammidega peaks suurendama põllumajandusliku tootmise toetamise strateegiate ühtsust nendes piirkondades.(6) Vastavalt tuleks suurendada määruse (EÜ) nr 247/2006 III jaotisest tulenevat eelarveeraldist.(7) Nende banaane tootvate ühenduse piirkondade puhul, mis ei ole äärepoolseimad, ei tundu banaanitootmise jaoks eraldi toetuskava säilitamine vajalik, arvestades asjaomase tootmise väikest osatähtsust ühenduse kogutoodangus.(8) Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse mõningaid määruseid) [15]15 sätestatakse iga põllumajandustootja jaoks toodanguga sidumata sissetulekutoetuste süsteem (edaspidi „ühtne otsemaksete kava”). Süsteem oli mõeldud üleminekuks tootmise toetamiselt tootjate toetamisele.(9) Järjekindluse huvides on kohane tühistada olemasolev banaanitootmise tasandustoetuse kava ja hõlmata banaanitootmine ühtse otsemaksete kavaga. Selleks tuleb lisada banaanide tasandustoetus määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 33 osutatud ühtse otsemaksete kavaga seotud otsemaksete loetelusse. Samuti peaksid liikmesriigid kindlaks määrama ühtse otsemaksete kava võrdlussummad ja abikõlblikud hektarid banaanituru puhul sobiva vaatlusperioodi ning sobivate objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Alasid, kuhu on istutatud banaanid, ei tohiks välja jätta põhjusel, et neid käsitatakse püsikultuurina. Asjakohaselt tuleb muuta siseriiklikke ülemmäärasid. Sätestada tuleb ka üksikasjalike eeskirjade ja vajalike üleminekumeetmete vastuvõtmine komisjoni poolt.(10) Määruse (EÜ) nr 404/93 II jaotises on sätestatatud tootjate organisatsioonid ja koondamismehhanismid. Olemasolev toetuste süsteem seadis eesmärgiks muu hulgas tootjate organisatsioonide moodustamise, et nende liikmeks oleks võimalikult palju tootjaid, ning piiras tasandustoetuse maksmise tunnustatud organisatsioonide liikmetega.(11) Esimese eesmärgi saavutamisel on süsteem olnud edukas, sest enamik ühenduse tootjatest kuulub nüüd tootjate organisatsioonidesse. Teine eesmärk on iganenud, sest tasandustoetuste süsteem tühistatakse. Seetõttu ei ole vaja säilitada tootjaorganisatsioone käsitlevaid ühenduse õigusnorme, jättes liikmesriikidele samas võimaluse kehtestada vajadusel sellised õigusnormid oma territooriumi erilist olukorda arvestades.(12) Seetõttu tuleks tühistada ka toetuskava, mille eesmärk oli soodustada tootjate organisatsioonide asutamist ja haldamist. Õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse huvides tuleks siiski sätestada toetuste maksmise jätkamine sellist abi juba saavatele hiljuti tunnustatud tootjaorganisatsioonidele.(13) Ettevõtjate rühmade, kelle üks või mitu tegevusala on seotud banaanide tootmise, turustamise või töötlemisega, tunnustamist ja tegevust käsitlevaid sätteid ei ole tegelikult kohaldatud. Seetõttu tuleks need kehtetuks tunnistada.(14) Banaanitootmise toetamises tehtavaid muudatusi silmas pidades ei ole edaspidi vaja eraldi banaanituru korralduskomiteed. Selle asemel tuleks vastavalt vajadusele kasutada nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2200/96 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta) [16]16 loodud värske puu- ja köögivilja korralduskomiteed.(15) Mitmed määruse (EMÜ) nr 404/93 sätted on vananenud ja seetõttu tuleks need selguse huvides tühistada.(16) Vastavalt tuleks muuta määruseid (EMÜ) nr 404/93, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 247/2006.(17) Sätestada tuleks, et komisjon võtab vastu käesolevas määruses ette nähtud muudatuste rakendamiseks vajalikud üksikasjalikud eeskirjad ning olemasolevalt korralt käesoleva määrusega kehtestatud korrale sujuvaks üleminekuks vajalikud üleminekumeetmed.(18) Selleks et praegust banaanitootmise toetuskava asjatult ei pikendataks, samuti lihtsa ja tõhusa haldamise huvides tuleks kohaldada käesolevas määruses sätestatud muudatusi niipea, kui see võimalik on, nimelt alates banaanide turustusaastast 2007,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 404/93 muudatusedMäärust (EMÜ) nr 404/93 muudetakse järgmiselt:1) II ja III jaotis, artiklid 16–20, artikli 21 lõige 2, artikkel 25 ja artiklid 30–32 tunnistatakse kehtetuks;2) artikli 27 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Komisjoni abistab määruse (EMÜ) nr 2200/96 artikli 46 lõikes 1 osutatud värske puu- ja köögivilja korralduskomitee.1a. 1a. Viiteid banaanituru korralduskomiteele loetakse viidetena lõikes 1 nimetatud komiteele.”;3) artikkel 29 asendatakse järgmisega:„Artikkel 29Liikmesriigid esitavad komisjonile käesoleva määruse rakendamiseks vajaliku teabe.”;4) lisatakse järgmine artikkel 29a:„Artikkel 29aKäesoleva määruse kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 27 lõikes 2 kirjeldatud korras.”.Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 1782/2003 muudatusedMäärust (EÜ) nr 1782/2003 muudetakse järgmiselt:1) artikli 33 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:„a) neile on antud artiklis 38 osutatud võrdlusperioodi jooksul toetust vähemalt ühe VI lisas osutatud toetuskava alusel või oliiviõli puhul artikli 37 lõike 1 teises lõigus osutatud turustusaastate jooksul või suhkrupeedi, suhkruroo ja siguri puhul, kui nende tootmiseks on saadud turutoetust VII lisa punktis K osutatud vaatlusperioodil, või banaanide puhul, kui nende tootmiseks on saadud hüvitist saamata jäänud tulude eest VII lisa punktis L osutatud vaatlusperioodil.”;2) artikli 37 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:„Banaanide puhul arvutatakse võrdlussumma ja seda korrigeeritakse vastavalt VII lisa punktile L.”;3) artikli 40 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2.„2. Kui vääramatu jõu juhud või erandlikud asjaolud mõjutasid kogu võrdlusperioodi, arvutab liikmesriik võrdlussumma aastate 1997–1999 alusel või suhkrupeedi, suhkruroo ja siguri puhul VII lisa punkti K kohaselt valitud vaatlusperioodile eelnenud lähima turustusaasta alusel või banaanide puhul VII lisa punkti L kohaselt valitud vaatlusperioodile eelnenud lähima turustusaasta alusel. Sel juhul kohaldatakse artiklit 1 mutatis mutandis.”;4) artikli 43 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:„a) VII lisas loetletud kartulitärklise, kuivsööda, seemne-, oliivisalude ja tubakatoetuste puhul hektarite arv, millelt saadud toodangu kohta on võrdlusperioodil antud VII lisa punktide B, D, F, H ja I kohaselt arvutatud toetust, suhkrupeedi, suhkruroo ja siguri puhul kõnealuse lisa punkti K alapunkti 4 kohaselt arvutatud hektarite arv ning banaanide puhul sama lisa punkti L kohaselt arvutatud hektarite arv;“;5) artikli 44 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:„Toetuskõlblik hektar” on ka maa, millele on istutatud banaane või humalat või mis peab ajutiselt puhkama või VII lisa punkti H teise alapunkti kohaselt arvutatud pindalaga maa, millel on enne 1. maid 1998 istutatud oliivipuud, välja arvatud Küprosel ja Maltal, kelle jaoks see kuupäev on 31. detsember 2001, või olemasolevaid oliivipuid asendavad oliivipuud või heakskiidetud istutamiskavadega hõlmatud ja geograafilise teabe süsteemis registreeritud oliivipuud.“;6) artikli 51 punkt a asendatakse järgmisega:„a) „muud püsikultuurid, välja arvatud enne 1. maid 1998 istutatud oliivipuud, kusjuures Küprose ja Malta jaoks on see kuupäev 31. detsember 2001, või olemasolevaid oliivipuid asendavad oliivipuud või heakskiidetud istutamiskavadega hõlmatud ja geograafilise teabe süsteemis registreeritud oliivipuud või humal või banaanid;“;7) pärast artikli 145 punkti d alapunkti b lisatakse järgmine alapunkt:„c) üksikasjalikud eeskirjad banaanitootmise toetuste hõlmamise kohta ühtse otsemaksete kavaga.“;8) artikkel 155 asendatakse järgmisega:„Artikkel 155Muud üleminekueeskirjadArtiklites 152 ja 153 osutatud määrustes, määruses (EÜ) nr 1260/2001 ja nõukogu määruses (EMÜ) nr 404/93* sätestatud menetlustelt käesoleva määrusega sätestatud korrale, eelkõige määruse (EÜ) nr 1259/1999 artiklite 4 ja 5 ja selle lisa ning määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 6 kohaldamisega seotud korrale ning määrusega (EMÜ) nr 1035/72 sätestatud arengukavadelt käesoleva määruse artiklites 83–87 osutatud arengukavadele ülemineku hõlbustamiseks vajalikud lisameetmed võib võtta käesoleva määruse artikli 144 lõikes 2 osutatud korras. Artiklites 152 ja 153 osutatud määruseid ja artikleid kohaldatakse siiski VII lisas osutatud võrdlussummade kehtestamise eesmärgil.* EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1“;9) lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 3Määruse (EÜ) nr 247/2006 muudatusedMäärust (EÜ) nr 247/2006 muudetakse järgmiselt:1) artikli 23 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Ühendus rahastab käesoleva määruse II ja III jaotises ettenähtud meetmeid järgmise aastase ülemmääraga:miljonites eurodes || 2007. eelarveaasta | 2008. eelarveaasta | 2009. eelarveaasta | Eelarveaasta 2010 ja järgnevad |Prantsusmaa ülemeredepartemangud | 126,6 | 262,6 | 269,4 | 273 |Assoorid ja Madeira | 77,9 | 86,6 | 86,7 | 86,8 |Kanaari saared | 127,3 | 268,4 | 268,4 | 268,4”; |2) artikli 28 lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Hiljemalt 31. detsembriks 2009, seejärel iga viie aasta möödudes, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldaruande käesoleva määruse alusel võetud meetmete mõju kohta (sealhulgas banaanisektoris), millele vajaduse korral lisatakse asjakohased ettepanekud.”;3) Artiklile 30 lisatakse järgmine lõige:„Sama korra kohaselt võib komisjon võtta meetmeid, et tagada sujuv üleminek nõukogu määrusega (EMÜ) nr 404/93* sätestatud korralt käesoleva määrusega kehtestatud korrale.* EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1.“Artikkel 4Üleminekumeetmed1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 1 punkti 1 kohaldamist, peavad liikmesriigid jätkama määruse (EMÜ) nr 404/93 artiklite 5 ja 6 ning artikli 25 lõike 2 kohaldamist tootjate organisatsioonide suhtes, keda nad on tunnustanud hiljemalt 31. detsembril 2006 ja kellele on enne seda kuupäeva makstud toetust kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 alusel.2. Lõike 1 rakendamiseks vajalikud üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 404/93 artikli 27 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 5Jõustumine ja kohaldamineKäesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, …Nõukogu nimeleesistujaLISAMääruse (EÜ) nr 1782/2003 lisasid muudetakse järgmiselt:1) I lisas jäetakse välja banaane käsitlev rida;2) VI lisasse lisatakse järgmine rida:„Banaanid | Määruse (EMÜ) nr 404/93 artikkel 12 | Hüvitis saamata jäänud tulude eest”; |3) VII lisasse lisatakse järgmine punkt:„L. BanaanidLiikmesriigid määravad iga põllumajandustootja võrdlussumma hulka arvatava summa kindlaks selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu:– tootja poolt ajavahemikku 2000–2005 jääva vaatlusperioodi jooksul turustatud banaanide kogus, mida arvestades maksti hüvitist saamata jäänud tulu eest vastavalt määruse (EMÜ) nr 404/93 artiklile 12;– maa pindala, millel esimeses taandes osutatud banaanid kasvatati, ja– tootjale esimeses taandes nimetatud ajavahemikul makstud saamata jäänud tulu hüvitise summa.Liikmesriigid arvutavad käesoleva määruse artikli 43 lõikes 2 osutatud toetuskõlblike hektarite arvu selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, nagu on esimese lõigu teises taandes osutatud maa pindala.”;4) lisad VIII ja VIIIa asendatakse järgmistega:„VIII LISAArtiklis 41 osutatud siseriiklikud ülemmääradtuhandetes eurodes |Liikmesriik | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 ja järgnevad |Belgia | 411 053 | 580 376 | 593 395 | 606 935 | 614 179 | 611 805 |Taani | 943 369 | 1 015 479 | 1 021 296 | 1 027 278 | 1 030 478 | 1 030 478 |Saksamaa | 5 148 003 | 5 647 175 | 5 695 607 | 5 744 240 | 5 770 254 | 5 774 254 |Kreeka | 838 289 | 2 143 603 | 2 171 217 | 2 175 731 | 2 178 146 | 1 988 815 |Hispaania | 3 266 092 | 4 635 365 | 4 649 913 | 4 664 087 | 4 671 669 | 4 673 546 |Prantsusmaa | 7 199 000 | 8 236 045 | 8 282 938 | 8 330 205 | 8 355 488 | 8 363 488 |Iirimaa | 1 260 142 | 1 335 311 | 1 337 919 | 1 340 752 | 1 342 268 | 1 340 521 |Itaalia | 2 539 000 | 3 791 893 | 3 813 520 | 3 835 663 | 3 847 508 | 3 869 053 |Luksemburg | 33 414 | 36 602 | 37 051 | 37 051 | 37 051 | 37 051 |Madalmaad | 386 586 | 428 329 | 833 858 | 846 389 | 853 090 | 853 090 |Austria | 613 000 | 633 577 | 737 093 | 742 610 | 745 561 | 744 955 |Portugal | 452 000 | 504 287 | 571 377 | 572 368 | 572 898 | 572 594 |Soome | 467 000 | 561 956 | 563 613 | 565 690 | 566 801 | 565 520 |Rootsi | 637 388 | 670 917 | 755 045 | 760 281 | 763 082 | 763 082 |Ühendkuningriik | 3 697 528 | 3 944 745 | 3 960 986 | 3 977 175 | 3 985 834 | 3 975 849 |LISA VIIIaArtiklis 71c osutatud siseriiklikud ülemmääradtuhandetes eurodes |Kalendri-aasta | Tšehhi Vabariik | Eesti | Küpros | Läti | Leedu | Ungari | Malta | Poola | Sloveenia | Slovakkia |2005 | 228 800 | 23 400 | 8900 | 33 900 | 92 000 | 350 800 | 670 | 724 600 | 35 800 | 97 700 |2006 | 294 551 | 27 300 | 12 500 | 43 819 | 113 847 | 446 305 | 830 | 980 835 | 44 184 | 127 213 |2007 | 377 919 | 40 400 | 17 660 | 60 764 | 154 912 | 540 286 | 1640 | 1 263 706 | 58 958 | 161 362 |2008 | 469 986 | 50 500 | 22 100 | 75 610 | 193 076 | 672 765 | 2050 | 1 572 577 | 73 533 | 200 912 |2009 | 559 145 | 60 500 | 26 540 | 90 016 | 230 560 | 802 610 | 2460 | 1 870 392 | 87 840 | 238 989 |2010 | 644 745 | 70 600 | 30 980 | 103 916 | 267 260 | 929 210 | 2870 | 2 155 492 | 101 840 | 275 489 |2011 | 730 445 | 80 700 | 35 420 | 117 816 | 303 960 | 1 055 910 | 3280 | 2 440 492 | 115 840 | 312 089 |2012 | 816 045 | 90 800 | 39 860 | 131 716 | 340 660 | 1 182 510 | 3690 | 2 725 592 | 129 840 | 348 589 |Järgmised aastad | 901 745 | 100 900 | 44 300 | 145 616 | 377 360 | 1 309 210 | 4100 | 3 010 692 | 143 940 | 385 189 |".FINANTSSELGITUS | Fichefin/06/21515 6.153.2006.1 || KUUPÄEV: 29/06/2006 |1. | EELARVERUBRIIK: (2007. aasta nomenklatuur) 05 03 01 05 03 02 30 05 03 02 50 | ASSIGNEERINGUD: PDB 200730 709 miljonit eurot 265 miljonit eurot  159 miljonit eurot |2. | NIMETUS:Nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 404/93, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 247/2006 banaanisektori suhtes. |3. | ÕIGUSLIK ALUS:Asutamislepingu artikkel 37 |4. | EESMÄRGID:2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi kohaselt on käesoleva ettepaneku eesmärk:– tagada parem elatustase banaane tootvate piirkondade põllumajanduses hõivatud rahvastikuosale; – suunata paremini vahendeid tootjate turule orienteerimiseks;– tagada ühenduse rahvusvaheliste kohustuste arvessevõtmine;– võtta piisavalt arvesse tootvate piirkondade eripära;– stabiliseerida kõnealuse sektori toetuseks tehtavad ühenduse kulutused;– lihtsustada toetuskorra haldamist ning viia kord kooskõlla reformitud ühise turukorralduse põhimõtetega. |5. | FINANTSMÕJU | 12-KUULINE AJAVAHEMIK (miljonites eurodes) | EELARVEAASTA 2007 (miljonites eurodes) | EELARVEAASTA 2008 (miljonites eurodes) |5.0 | KULUD – EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED / SEKKUMISED) – RIIGIASUTUSED – MUUD | kuus | – | +35,2 |5.1 | TULUD – EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD / TOLLIMAKSUD) – RIIGI TULUD | – | – | – || | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | +35,5 | +35,8 | +36,2 | +36,5 |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | – | – | – | – |5.2 | ARVUTAMISE MEETOD:Vt lisa |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEGA? |  JAH-EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? |  JAH-EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH-EI |6.3 | KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KAVANDADA TULEVASTES EELARVETES? | JAH-EI |MÄRKUSED:Vt lisa. |Lisamiljonites eurodes | Praegune olukord | | Käesolev ettepanek || | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Tasandustoetus (sh täiendav toetus) | 243** | | | | | | |Ühtse pindalatoetuse kava | 3,2 | | 1,4* | | | | |Ühtne otsemaksete kava | | | 1,2 | 2,9* | 3,2* | 3,6* | 3,9* |POSEI | | | 278,8 | 278,8 | 278,8 | 278,8 | 278,8 |KOKKU | 246,2 | | 281,4 | 281,7 | 282 | 282,4 | 282,7 |* Küprose toetuse lõppsumma 3,4 miljonit eurot alates 2013. aastast vastavalt uute liikmesriikide suhtes kohaldatavale juurdekasvukavale.** Kulutused, mida tehtaks praeguse olukorra säilimisel, on arvutatud järgmiste näitajate alusel: 1. hinnanguline kogus 750 000 tonni; 2. hinnanguline tasandustoetuse (sh täiendav toetus) määr 324 eurot tonni kohta, võttes arvesse uue impordisüsteemi kasutuselevõttu üleminekul tariifikvootidel põhinevalt süsteemilt üksnes tariifidel põhinevale süsteemile.[1] Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule banaanituru ühise korralduse toimimise kohta, KOM(2005) 50, 17. veebruar 2005.[2] Määrus (EÜ) nr 247/2006, 30. jaanuar 2006 (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1).[3] Banaanituru ühise korralduse hinnang, COGEA 2005, http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/reports/bananas/index_fr.htm[4] Komisjoni 2006. aasta töökava, KOM(2005) 531 lõplik, 25. oktoober 2005.[5] ELT C 294, 28.12.2002, lk 1.[6] Teatis mõju hindamise kohta, KOM(2002) 276, 5. juuni 2002; mõju hindamise suunised, SEK(2005) 791, 15. juuni 2005.[7] ELT L 42, 14.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1).[8] 8 ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 319/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 32).[9] 9 Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 VIII lisa.[10] 10 Määrus (EÜ) nr 1964/2005 (ELT L 316, 2.12.2005, lk 1).[11] 11 ELT C …, ..., lk ….[12] 12 ELT C …, ..., lk ….[13] 13 EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.[14] 14 ELT L 42, 14.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 318/2006 (EÜT L 58, 28.2.2006, lk 1).[15] 15 ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 319/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 32).[16] 16 EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 6/2005 (ELT L 2, 5.1.2005, lk 3).--------------------------------------------------


title: Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 798/2004

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0445

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 7.8.2006KOM(2006)445 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 798/2004(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1.  Nõukogu määrus (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 798/2004, avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja jõustus 2. juunil 2006.2.  Mitmed ettevõtjad on küsinud, miks määrus (EÜ) nr 817/2006 ei sisalda eelmise määruse nr 798/2004 artikli 8 sätteid. Nimetatud artikkel võimaldas finantsasutustel, juhul kui kolmandad isikud kannavad loetelus nimetatud isiku, asutuse või üksuse kontole üle rahalisi vahendeid, külmutatud kontot krediteerida tingimusel, et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse.3.  Sätte väljajätmine näib olevat ekslik. Komisjon teeb ettepaneku lisada eespool nimetatud säte tagasiulatuvalt nõukogu määrusesse (EÜ) nr 817/2006.EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 817/2006, millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 798/2004EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,võttes arvesse nõukogu 27. aprilli 2006. aasta ühist seisukohta 2006/318/ÜVJP, Birma/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta,[1]Võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 798/2004 (millega uuendatakse piiranguid Myanmar/Myanmari suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2000)[3] artikli 8 kohaselt ei takistata külmutatud kontode krediteerimist finantsinstitutsioonide poolt, mis saavad kolmandate isikute poolt üle kantud rahalisi vahendeid loetletud isiku või üksuse kontole, tingimusel, et kõik sellistele kontodele lisanduv samuti külmutatakse.(2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 798/2004 asendati määrusega 817/2006[4] kuid ekslikult jäi nimetatud säte sellest välja. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 817/2006 muuta ja lisada sellele eelnimetatud säte.(3) Käesolevat määrust tuleb kohaldada alates määruse (EÜ) nr 817/2006 jõustumise kuupäevast,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 817/2006 artiklile 7 lisatakse lõige 3:„3. Artikli 6 lõige 2 ei takista ühenduse finants- või krediidiasutustel külmutatud kontode krediteerimist, kui kolmandad isikud kannavad loetelus nimetatud isiku, asutuse või üksuse kontole üle rahalisi vahendeid, tingimusel, et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finants- või krediidiasutus peab pädevatele asutustele sellistest ülekannetest viivitamatult teatama.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolevat määrust kohaldatakse alates 2. juunist 2006.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 116, 29.4.2006, lk 77.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT L 125, 28.4.2004, lk 4. Määrus on kehtetuks tunnistatud määrusega (EÜ) nr 817/2006 (ELT L 148, 2.6.2006, lk 1).[4] ELT L 148, 2.6.2006, lk 1.


				|

		52013PC0192

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, ja nõukogu määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed /* COM/2013/0192 final - 2013/0103 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Käesolev ettepanek käsitleb määruse (EÜ) nr
1225/2009 (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”) ja määruse (EÜ) nr 597/2009
(edaspidi „subsiidiumidevastane algmäärus”) parandusi. Võttes arvesse asjaolu,
et nimetatud määrusi ei ole pärast Uruguay vooru lõppu 1995. aastal oluliselt
läbi vaadatud, ning võttes arvesse nende õigusaktide toimimise hindamisuuringu
järeldusi, tehakse ettepanek neid uuendada ja ajakohastada.
Üldine taust
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 207
nähakse muu hulgas ette meetmete võtmine kaubanduse kaitseks, näiteks sellised,
mida võetakse dumpingu või subsiidiumide korral.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Nõukogu eelnimetatud määrused.
Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja
eesmärkidega
Puuduvad vastuolud liidu poliitikavaldkondade
ja eesmärkidega.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Huvitatud isikutel, keda käesolev ettepanek puudutab,
oli võimalus osaleda 2012. aasta aprillist juulini toimunud avalikus arutelus.
Avaliku arutelu tulemuste kokkuvõte on olnud kättesaadav kaubanduse
peadirektoraadi veebilehel alates 2012. aasta oktoobrist.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ELi
õigusaktide toimimise hindamisuuring viidi lõpule 2012. aasta alguses ja see on
olnud sellest ajast kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebilehel.
Mõju hindamine
Võttes arvesse avaliku arutelu ja
hindamisuuringu tulemusi ning komisjoni ulatuslikku praktikat kõnealuste
õigusaktide kasutamisel, viidi mõju hindamine läbi 2012. aasta sügisel. Mõju
hindamise aruandes leiti probleeme kaubanduse kaitset käsitlevate õigusaktide
toimimises ja pakuti välja erinevaid lahendusi. Mõju hindamise komitee vaatas
aruande 2012. aasta detsembris läbi ning kiitis selle heaks tingimusel, et
selles tehtaks mõningad muudatused. Aruanne on läbi vaadatud ja viimistletud.
Käesoleva ettepaneku aluseks on eelistatumad lahendused.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Tehakse ettepanek muuta dumpinguvastast ja
subsiidiumidevastast algmäärust nende täiustamiseks mitmes valdkonnas.
Läbipaistvus ja prognoositavus suurenevad, kui huvitatud isikuid teavitatakse
ajutiste meetmete kehtestamisest kaks nädalat ette. Neile antakse ka garantii,
et need meetmed kahe nädala jooksul kehtestatakse. Huvitatud isikutele
saadetakse kokkuvõte põhjustest, miks meetmed kehtestatakse, ja neil on
võimalus esitada märkusi dumpingu- ja kahjumarginaalide arvutamise kohta. Kui
aga otsustatakse ajutisi meetmeid mitte võtta, vaid jätkata uurimist,
teavitatakse huvitatud isikuid kaks nädalat enne lõplikku kehtestamise kuupäeva
kavatsusest selliseid meetmeid mitte kehtestada.
Vastumeetmeid dumpingu- ja/või subsiidiumidevastast
kaebust esitada kavatsevate liidu tootjate suhtes võib lugeda eriolukorraks,
mis annab ametikohustustest tulenevalt põhjuse algatada uurimine. Tehakse
ettepanek kehtestada liidu tootjaile kohustus menetluses koostööd teha, juhul
kui selline uurimine ametikohustustest tulenevalt algatatakse.
Õigusaktide tulemuslikkuse suurendamiseks
tehakse ettepanek kaotada väiksema tollimaksu reegel kõrvalehoidmise juhtudel
või kui on tuvastatud struktuurilised moonutused tooraineturul ja
subsideerimine. Läbivaatamiste puhuks tehakse ettepanek maksta tagasi
tollimaksud, mis on kogutud aegumise läbivaatamise ajal, mis on meetmete
tühistamise tõttu lõpetatud.
Peale selle tehakse ettepanek kodifitseerida
mitmes valdkonnas teatavad tavad, mis tulenevad Euroopa Kohtu või WTO viimastel
aastatel tehtud otsustest. Need on seotud liidu tootmisharu määratlusega,
tagajärgedega nende eksportivate tootjate jaoks, kelle puhul on esialgse
uurimise käigus tuvastatud dumpingu puudumine või dumping väikeses ulatuses,
muutunud asjaolude arvessevõtmisega läbivaatusuuringute käigus, omavahel seotud
äriühingute kohtlemisega kõrvalehoidmise uurimiste käigus, impordi
registreerimise tingimustega ja liidu tootjate valimi valimise alusega.
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikkel 207.
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel:
Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool
nimetatud algmäärustes ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide
tasandil.
Sellega ei kaasne liidu, riikide valitsuste,
piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja kodanike finants- või
halduskoormuse suurenemine. Käimasoleva aegumise läbivaatamise ajal kogutud
tollimaksude tagasimaksmist käsitlevad riiklikud tolliametid, kui aegumise
läbivaatamise tulemusel meetmeid ei pikendata. Tolliametite täiendavat
töökoormust loetakse väikseks ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalseks, s.t
õigusaktide õiglust suurendavaks.
Väiksema tollimaksu reegli mittekohaldamine
kõrvalehoidmise juhtudel või juhul, kui on tuvastatud struktuurilised
moonutused tooraineturul, ja subsideerimine on neis olukordades proportsionaalne
täiendava vajadusega kaitsta kaubandust.
Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt(id): määrus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el
põhjus(t)el:
Eelnimetatud algmäärused ei paku
alternatiivseid võimalusi.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek mõjutab liidu eelarvet. Väiksema
tollimaksu reegli mittekohaldamine teatavate asjaolude korral põhjustab mõnel
juhul kõrgemaid tollimaksu tasemeid ja suurendab seega eelarve tulusid.
Tollimaksude tagasimaksmine juhtudel, kui meetmed pärast aegumise läbivaatamist
lõpetatakse, kujutab liidu eelarve seisukohast kulu. Tulude ja kulude suurust
on väga raske määrata, sest see sõltub iga üksikjuhtumi asjaoludest.
Ettepaneku kohased seadusandlikud muudatused
hõlmavad tavade teatavaid muudatusi. Neil puudub igasugune mõju eelarvele, kuid
need muudavad töökorda (näiteks eelavalikustamine, eelteade, koonddokument).
VKEde kasutajatoe (selgitatud teatises) täiustamine nõuab ressursse, mida on
kirjeldatud lisatud finantsselgituses ettepaneku kohta.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Ei kohaldata.
2013/0103 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole
Euroopa Ühenduse liikmed, ja nõukogu määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta
subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes
arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207
lõiget 2,
võttes
arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles
edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides
seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Ühendusse
mittekuuluvatest riikidest dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordi eest
kaitsmise ühiseeskirjad sisalduvad nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruses
(EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei
ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1]
ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruses (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta
subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[2] (edaspidi „määrused”). Määrused
võeti algselt vastu 1995. aastal pärast Uruguay vooru lõppemist. Võttes
arvesse, et sellest ajast on määrustes tehtud hulk muudatusi, otsustas nõukogu
2009. aastal määrused selguse ja ratsionaalsuse huvides kodifitseerida.
(2)       Ehkki määruseid on muudetud,
ei ole nende õigusaktide toimimist pärast 1995. aastat põhjalikult üle
vaadatud. Seepärast käivitas komisjon 2011. aastal määruste läbivaatamise
selleks, et muu hulgas paremini arvestada 21. sajandi alguse ärivajadusi.
(3)       Läbivaatamise järel tuleks
määruste teatavaid sätteid muuta, et suurendada läbipaistvust ja
prognoositavust, näha ette tulemuslikud vahendid võitluseks vastumeetmetega,
parandada tulemuslikkust ja tagada määruste tõhusam täitmine ning optimeerida
läbivaatamistavasid. Peale selle tuleks määrustesse lisada teatavad tavad, mida
on viimastel aastatel dumpingu- ja subsideerimisvastaste uurimiste raames
kohaldatud.
(4)       Selleks et suurendada
dumpingu- ja subsideerimisvastaste uurimiste läbipaistvust ja prognoositavust,
tuleks pooli, keda mõjutab ajutiste dumpinguvastaste ja tasakaalustavate
meetmete kehtestamine, eelkõige importijaid, teavitada selliste meetmete
eelseisvast kehtestamisest. Antav aeg peaks vastama ajavahemikule, mis jääb
vastuvõtmise eest vastutavale, määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 alusel
loodud dumpinguvastasele või määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 25 alusel loodud
subsiidiumidevastasele komiteele rakendusakti eelnõu esitamise ja komisjoni
poolt akti vastuvõtmise vahele. Nimetatud periood on määratud määruse (EL) nr
182/2011 artikli 3 lõikes 3. Samuti on soovitav, et uurimiste puhul, mille
korral ajutiste meetmete kehtestamine ei ole asjakohane, et saaksid pooled
piisavalt aegsasti sellest teada.
(5)       Enne ajutiste meetmete
kehtestamist tuleks eksportijatele või tootjatele anda veidi aega nende
individuaalse dumpingu- või subsiidiumimarginaali arvutuse kontrollimiseks.
Sellisel juhul saaks arvutusvead enne meetmete kehtestamist parandada.
(6)       Selleks et tagada tulemuslik
vastumeetmete ennetamine, peaksid liidu tootjad saama toetuda määrustele,
kartmata kolmandate isikute võetavaid vastumeetmeid. Praegu kehtivad sätted
näevad erilistel asjaoludel ette uurimise algatamise ka ilma kaebuse laekumiseta,
kui on piisavad tõendid dumpingu, tasakaalustavate subsiidiumide, kahju ja
põhjusliku seose kohta. Sellised erilised asjaolud peaksid hõlmama
kättemaksuähvardust.
(7)       Kui uurimist ei algatata
kaebuse alusel, tuleks kehtestada liidu tootjatele kohustus esitada uurimiseks
vajalik teave, et tagada teabe piisavus vastumeetmete võtmise ähvarduste
uurimiseks.
(8)       Kolmandad riigid sekkuvad üha
enam toorainekaubandusse, et hoida oma riigi toorained kohalikele
allkasutajatele, näiteks kehtestades ekspordimakse või kasutades kahetisi
hinnasüsteeme. Selle tulemusena ei kujune toorainekulud normaalsete turujõudude
mõjul ega peegelda konkreetse tooraine pakkumist ja nõudlust. Selline sekkumine
moonutab kaubandust veelgi. Tulemusena ei kahjustata liidu tootjaid ainult
dumpinguga, vaid võrreldes selliselt käituvate kolmandate riikide
allkasutajatega kannatavad nad ka täiendavate kaubanduse moonutuste all.
Kaubanduse piisavaks kaitsmiseks ei tohi väiksema tollimaksu reeglit
tooraineturu selliste struktuuriliste moonutuste puhul kohaldada.
(9)       Liidus on tasakaalustavad
subsiidiumid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1
põhimõtteliselt keelatud. Seepärast moonutavad kolmandate riikide makstavad
tasakaalustavad subsiidiumid kaubandust eriti. Komisjoni lubatava riigiabi
suurus on aja jooksul pidevalt vähenenud. Seega ei tuleks subsiidiumidevastases
õigusaktis väiksema tollimaksu reeglit subsideerimisega tegelevatest riikidest
lähtuva impordi suhtes enam mitte kohaldada.
(10)     Läbivaatamistava
optimeerimiseks tuleks uurimise ajal kogutud tollimaksud importijatele tagasi
maksta juhul, kui meetmeid pärast aegumise läbivaatamise lõppu ei pikendata.
See on asjakohane, võttes arvesse, et meetmete pikendamiseks vajalikke
tingimusi uurimisperioodi ajal ei tuvastatud.
(11)     Määrustesse tuleks lisada
teatavad tavad, mida on viimastel aastatel dumpingu- ja subsideerimisvastaste
uurimiste raames kohaldatud.
(12)     Liidu tootmisharu ei tuleks
enam määratleda viidates määrustes sätestatud menetluse algatamise künnisele.
(13)     Esialgsed uurimised, mille
puhul on leitud, et dumpingu- või subsiidiumimarginaal on de minimis künnisest
väiksem, tuleks kohe lõpetada nende eksportijate suhtes, kelle suhtes ei
korraldata järgnevaid läbivaatusuuringuid.
(14)     Dumpingu- ja
subsiidiumidevastaste läbivaatusuuringute raames oleks asjakohane omada
võimalust muuta dumpingu- ja subsiidiumidevastaste läbivaatusuuringute
metoodikat võrreldes meetmete kehtestamiseni viinud uurimisega, et tagada muu
hulgas järjekindlate meetodite kasutamine erinevate uurimiste käigus mingil
ajahetkel. See annab eelkõige vabaduse muuta meetodeid, mida aja jooksul
vastavalt olukorra muutusele läbi vaadatakse.
(15)     Kui on täidetud tingimused
kõrvalehoidmise uurimise algatamiseks, tuleks igal juhul kehtestada impordi
registreerimise kohustus.
(16)     Kõrvalehoidmise uurimiste
puhul tundub soovitav kõrvaldada tingimus, et registreerimise või pikendatud
tollimaksu maksmise kohustusest vabastamiseks ei tohiks asjaomase toote tootjad
olla seotud ühegi tootjaga, kelle suhtes olid kehtestatud algsed meetmed. Selle
aluseks on kogemused, mille kohaselt mõnikord selgub, et asjaomase toote
tootjad ei ole seotud kõrvalehoidmisega, kuid on seotud tootjaga, kelle suhtes
kehtestati esialgsed meetmed. Sellistel juhtudel tuleks tootjale mitte keelata
vabastust vaid sel põhjusel, et ta on seotud tootjaga, kelle suhtes kehtestati
esialgsed meetmed. Samuti, kui kõrvalehoidmine toimub liidus, siis ei peaks
asjaolu, et importijad on seotud tootjatega, kelle suhtes on võetud meetmed,
olema määrav otsustamisel, kas importijale võib anda vabastuse.
(17)     Kui tootjate arv liidus on nii
suur, et tuleb kasutada valimit, tuleks tootjate valim valida kõigi liidu
tootjate hulgast, mitte ainult kaebuse esitanute hulgast.
(18)     Liidu huvide hindamisel tuleks
anda võimalus esitada märkusi kõigile liidu tootjatele, mitte üksnes kaebuse
esitanuile.
(19)     Määrusi (EÜ) nr
1225/2009 ja (EÜ) nr 597/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr
1225/2009 muudetakse järgmiselt.
1.         Artikli 4
lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
„1. Käesolevas
määruses tuleb terminit „liidu tootmisharu” tõlgendada viitavana samasuguste
toodete liidu tootjatele tervikuna või nendele tootjatele, kelle ühine toodang
moodustab põhiosa nende toodete kogu liidu toodangust, välja arvatud järgmised
juhud:”
2.         Artiklile
6 lisatakse lõige 10:
„10.      Samasuguse
toote tootjad liidus on kohustatud tegema koostööd artikli 5 lõike 6 alusel
algatatud menetlustes.”
3.         Artiklit 7 muudetakse järgmiselt.
a) lõikesse 1
lisatakse järgmine lause:
„Ajutist
tollimaksu ei kohaldata kahe nädala jooksul pärast teabe saatmist huvitatud
isikutele vastavalt artiklile 19a. Sellise
teabe andmine ei piira komisjoni võimalusi teha hiljem mis tahes otsuseid.”
b) lõige 2
asendatakse järgmisega:
„Ajutise
dumpinguvastase tollimaksu summa ei ületa ajutiselt kindlaksmääratud
dumpingumarginaali. Kui eksportivas riigis ei ole seoses asjaomase tootega
tuvastatud struktuurilisi moonutusi tooraineturul, peaks see olema
dumpingumarginaalist väiksem juhul, kui selline väiksem tollimaks oleks liidu
tootmisharule tehtud kahju kõrvaldamiseks piisav.”
4.         Artiklit 9
muudetakse järgmiselt.
a) lõige 3
asendatakse järgmisega:
„3. Artikli 5
lõike 9 kohaselt algatatud menetluse puhul loetakse kahju tavaliselt tühiseks,
kui asjaomane import on väiksem artikli 5 lõikes 7 sätestatud mahtudest.
Kõnealune menetlus lõpetatakse viivitamata, kui on kindlaks tehtud, et
dumpingumarginaal on protsentidena ekspordihinnast alla 2 %.”
b) lõike 4 viimane
lause asendatakse järgmisega:
„Dumpinguvastase
tollimaksu summa ei ületa kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kui eksportivas
riigis ei ole seoses asjaomase tootega tuvastatud struktuurilisi moonutusi
tooraineturul, on see dumpingumarginaalist väiksem juhul, kui selline väiksem
tollimaks oleks liidu tootmisharule tehtud kahju kõrvaldamiseks piisav.”
5.         Artiklit
11 muudetakse järgmiselt.
a) lõikele 5
lisatakse järgmine lõik:
„Kui meede lõike 2
alusel algatatud uurimise järel aegub, makstakse kõik pärast sellise uurimise
algatamist kogutud tollimaksud tagasi tingimusel, et liikmesriigi
tolliasutustele esitatakse asjakohane taotlus ja nimetatud asutused teevad seda
kooskõlas kehtivate liidu tollivaldkonna õigusaktidega, mis reguleerivad
tollimaksude tagasimaksmist ja vähendamist. Nimetatud tagasimaksmisega ei
kaasne asjaomastel liikmesriigi tolliasutustel intressikohustust.”
b) lõige 9 jäetakse
välja.
6.         Artiklit
13 muudetakse järgmiselt.
a) lõike 3 teine
lause asendatakse järgmisega:
„Uurimised algatatakse pärast nõuandekomiteega
konsulteerimist komisjoni määrusega, millega antakse tolliasutustele ka
korraldus nõuda impordi registreerimist artikli 14 lõike 5 kohaselt või nõuda
tagatisi.”
b) lõike 4 esimene
lõik asendatakse järgmisega:
„Importi ei pea
artikli 14 lõike 5 kohaselt registreerima ja nende suhtes ei kohaldata
meetmeid, kui nendega kauplevad äriühingud, mis on tollimaksust vabastatud.
Tollimaksust vabastamise taotlusi, millele on lisatud tõendid, esitatakse
uurimise algatamist käsitleva komisjoni määrusega kehtestatud tähtaja jooksul.
Kui meetmetest kõrvalehoidmine, protsess või toiming toimub väljaspool liitu,
võidakse vabastus anda neile asjaomase toote tootjatele, kelle puhul leitakse,
et nad ei ole osalenud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 määratletud
kõrvalehoidmises. Kui meetmetest kõrvalehoidmine, protsess või toiming toimub
liidus, võidakse vabastus anda neile importijatele, kes suudavad tõendada, et
nad ei ole osalenud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 määratletud kõrvalehoidmises.”

7.         Artikli 17
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Juhul kui
liidu tootjaid, eksportijaid, importijaid, tooteliike või tehinguid on palju,
võib uurimine piirduda mõistliku hulga isikute, toodete või tehingutega,
kasutades valiku ajal kättesaadava teabe põhjal statistiliselt õigeid valimeid,
või suurima tüüpilise toodangu-, müügi- või ekspordimahuga, mida on nende
käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida.”
8.         Artikli 19 järele lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 19a
Teave ajutiste meetmete kohta
1.
Liidu tootjad, importijad ja eksportijad, neid esindavad
ühendused ning eksportivate riikide esindajad võivad taotleda teavet ajutiste
tollimaksude kavandatava kehtestamise kohta. Sellise
teabe taotlus esitatakse kirjalikult algatamisotsuses määratud tähtaja jooksul. Sellist teavet antakse nimetatud isikutele vähemalt
kaks nädalat enne artikli 7 lõikes 1 nimetatud ajutiste tollimaksude
kehtestamise tähtaega. Selline teave sisaldab:
a)
ettepanekukohaste tollimaksude kokkuvõtet üksnes teavitamise eesmärgil ning
b)
dumpingumarginaali ja liidu tootmisharule tehtud kahju kõrvaldamiseks piisava
marginaali arvutamise üksikasju, võttes nõuetekohaselt arvesse artiklis 19
sisalduvate konfidentsiaalsuskohustuste järgimise vajadust. Teabe saajail on kolm tööpäeva aega esitada märkusi
arvutuste täpsuse kohta.
2.         Juhtudel, kui ei ole kavatsust ajutisi tollimakse kehtestada, vaid
jätkata uurimist, teavitatakse huvitatud isikuid kaks nädalat enne artikli 7
lõikes 1 nimetatud ajutiste tollimaksude kehtestamise tähtaega tollimaksude
mittekehtestamisest.”
9.         Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Et
ametiasutustel oleks kindel alus kõikide seisukohtade ja kogu teabe
arvessevõtmiseks selle üle otsustamisel, kas meetmete kehtestamine on liidu
huvides või mitte, võivad liidu tootjad, importijad ja neid esindavad
ühendused, kasutajate esindajad ja tarbijaid esindavad organisatsioonid
dumpinguvastast tollimaksu käsitleva uurimise algatamise teates näidatud
tähtaja jooksul endast teatada ja komisjonile teavet anda. Teave või selle
kokkuvõte tehakse kättesaadavaks teistele käesolevas artiklis nimetatud
isikutele ja neil on õigus sellele vastata.”
Artikkel 2
Määrust (EÜ) nr 597/2009 muudetakse
järgmiselt.
1.         Artikli 9
lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
'1. Käesolevas
määruses tuleb terminit „liidu tootmisharu” tõlgendada viitavana samasuguste
toodete liidu tootjatele tervikuna või nendele tootjatele, kelle ühine toodang
moodustab põhiosa nende toodete kogu liidu toodangust, välja arvatud järgmised
juhud:”
2.         Artiklile
11 lisatakse uus lõige:
„11.      Samasuguse
toote tootjad liidus on kohustatud tegema koostööd artikli 10 lõike 8 alusel
algatatud menetlustes.”
3.         Artikli 12 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
a) kolmas lõik
asendatakse järgmisega:
„Ajutise tasakaalustava
tollimaksu summa ei ületa esialgselt tuvastatud tasakaalustavate subsiidiumide
kogusummat.”
b) lõppu lisatakse
järgmine lõik:
„Ajutist tollimaksu
ei kohaldata kahe nädala jooksul pärast teabe saatmist huvitatud isikutele
vastavalt artiklile 29a. Sellise teabe andmine
ei piira komisjoni võimalusi teha hiljem mis tahes otsuseid.”
4.         Artikli 14
lõige 5 asendatakse järgmisega:
„5.
Tasakaalustavate subsiidiumide summat loetakse olevat de minimis, kui
see on alla 1 % väärtusest, välja arvatud arenguriikidest lähtuva impordi
uurimiste puhul, kui de minimis künniseks on 2 % väärtusest.”
5.         Artikli 15
lõike 1 viimane lõik asendatakse järgmisega:
„Tasakaalustava
tollimaksu summa ei ületa tuvastatud tasakaalustavate subsiidiumide summat.”
6.         Artiklit 22
muudetakse järgmiselt.
a) lõikele 1
lisatakse järgmine lõik:
„Kui meede artikli 18
alusel algatatud uurimise järel aegub, makstakse tagasi kõik pärast sellise
uurimise algatamist kogutud tollimaksud. Tagasimakseid tuleb taotleda
riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas liidu asjakohaste tollialaste
õigusaktidega.”
b) lõige 6 jäetakse
välja.
7.         Artiklit
23 muudetakse järgmiselt.
a) lõike 4 teises
lauses asendatakse sõnad „võib anda” sõnaga „antakse”.
b) lõike 6 teine lõik
asendatakse järgmisega:
Kui meetmetest
kõrvalehoidmine, protsess või toiming toimub väljaspool liitu, võidakse
vabastus anda neile asjaomase toote tootjatele, kelle puhul leitakse, et nad ei
ole osalenud käesoleva artikli lõikes 3 määratletud kõrvalehoidmises.”
c) lõike 6
kolmas lõik asendatakse järgmisega:
„Kui meetmetest
kõrvalehoidmine, protsess või toiming toimub liidus, võidakse vabastus anda
neile importijatele, kes suudavad tõendada, et nad ei ole osalenud käesoleva
artikli lõikes 3 määratletud kõrvalehoidmises.”
8.         Artikli 27
lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„1. Kui liidu
tootjate, eksportijate, importijate, tooteliikide või tehingute arv on liiga
suur, võib uurimine piirduda:”
9.         Artikli 29 järele lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 29b
Teave ajutiste meetmete kohta
1.
Liidu tootjad, importijad ja eksportijad, neid esindavad
ühendused ning päritolu- ja/või ekspordiriigi esindajad võivad taotleda teavet
ajutiste tollimaksude kavandatava kehtestamise kohta.
Sellise teabe taotlus esitatakse kirjalikult algatamisotsuses määratud
tähtaja jooksul. Sellist teavet antakse
nimetatud isikutele vähemalt kaks nädalat enne artikli 12 lõikes 1 nimetatud
ajutiste tollimaksude kehtestamise tähtaega.
Selline teave
sisaldab:
a)
ettepanekukohaste tollimaksude kokkuvõtet üksnes teavitamise eesmärgil ning
b) subsiidiumi
marginaali ja liidu tootmisharule tehtud kahju kõrvaldamiseks piisava
marginaali arvutamise üksikasju, võttes nõuetekohaselt arvesse artiklis 29
sisalduvate konfidentsiaalsuskohustuste järgimise vajadust. Teabe saajail on kolm tööpäeva aega esitada märkusi
arvutuste täpsuse kohta.
2.
Juhtudel, kui ei ole kavatsust ajutisi tollimakse
kehtestada, vaid jätkata uurimist, teavitatakse huvitatud isikuid kaks nädalat
enne artikli 12 lõikes 1 nimetatud ajutiste tollimaksude kehtestamise tähtaega
tollimaksude mittekehtestamisest.”
10.       Artikli 31
lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Et
ametiasutustel oleks kindel alus kõikide seisukohtade ja kogu teabe
arvessevõtmiseks selle üle otsustamisel, kas meetmete kehtestamine on liidu
huvides või mitte, võivad liidu tootjad, importijad ja neid esindavad
ühendused, kasutajate esindajad ja tarbijaid esindavad organisatsioonid
tasakaalustamist käsitleva uurimise algatamise teates näidatud tähtaja jooksul
endast teatada ja komisjonile teavet anda. Info või selle kokkuvõte tehakse
kättesaadavaks teistele käesolevas lõikes nimetatud pooltele ja neil on õigus
sellele vastata.”
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 4
Käesolevat määrust
kohaldatakse kõigi uurimiste suhtes, mille kohta on pärast käesoleva määruse
jõustumist avaldatud Euroopa Liidu Teatajas algatamisteade kas määruse
(EÜ) nr 597/2009 artikli 10 lõike 11 või määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 5
lõike 9 alusel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
LIHTSUSTATUD FINANTSSELGITUS
(kasutada komisjonisiseste üldise tähtsusega
määruste puhul, mis mõjutavad eelarves haldusassigneeringuid või
personalikulusid, kui muud liiki finantsselgituse kasutamine ei ole asjakohane
– sise-eeskirjade artikkel 23)
1          Määruse eelnõu pealkiri:
Kaubanduse kaitset käsitlevate õigusaktide
ajakohastamine
2          Asjaomased poliitikavaldkonnad
ja nendega seonduvad tegevuspõhise eelarvestamise meetmed:
20: Kaubanduspoliitika
3          Õiguslik alus:
            ¨ Halduslik iseseisvus  þ Muu (määratleda):
nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,
ning
nõukogu määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta
subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed
4          Kirjeldus ja põhjused:
Praegu kehtivaid ELi kaubanduse kaitset
käsitlevaid õigusakte ajakohastatakse nende tõhustamiseks ja nende
tulemuslikkuse tõstmiseks. Algatus koosneb teatisest, seadusandlikust
ettepanekust ja suunistest.
5          Kestus ja hinnanguline
finantsmõju:
5.1       Kohaldamisaeg:
¨         Piiratud kehtivusajaga määrus: määrus on jõus [kuupäev] kuni
[kuupäev]
þ         Piiramata kehtivusajaga määrus: kehtib alates [kuupäev]
5.2       Eeldatav mõju eelarvele:
Määruse eelnõu hõlmab järgmist:
¨         kokkuhoid
þ         lisakulud (kui jah, siis märkige asjaomase mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid):
rubriik 5: halduskulud
Märkige hinnangulise finantsmõju tabelisse
lisas halduskulude või inimressurssidega seotud assigneeringud. Kui määruse
eelnõu kehtivusaeg on piiramatu, tuleb kulud märkida iga arendusaasta kohta ja
seejärel iga täiemahulise tööaasta kohta (veerus „KOKKU / aastane kulu”).
5.3       Kolmandate isikute osalus määruse
eelnõu rahastamises:
Kui ettepanekuga on ette nähtud
kaasrahastamine liikmesriikidest või muudest asutustest (palun täpsustada
millistest), tuleks esitada kaasrahastamise hinnanguline ulatus (kui see on
teada).
assigneeringud miljonites
eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 || Aasta n+6 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav allikas/asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
5.4       Selgitused arvandmete kohta:
Keskmised personalikulud
on esitatud järgmise veebilehe allosas: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html
6          Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga:
þ         Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule
¨         Ettepanekuga kaasneb mitmeaastase rahastamise asjakohase
rubriigi ümberplaneerimine
¨         Ettepanek eeldab paindlikkusinstrumendi kasutamist või
mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[3].
7          Kokkuhoiu või lisakulude mõju
ettenähtud ametikohtadele
þ         Vahendid, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades
asjaomastes talitustes ümber paigutada.
¨         Ametikohad, mis on asjaomas(t)ele talitus(t)ele praegu ette
nähtud.
¨         Ametikohad, mida tuleb taotleda järgmise vahendite eraldamise
menetluse käigus.
Personali ja haldusressursi vajadused
kaetakse summast, mida saab eraldada juhtivale peadirektoraadile iga-aastase
menetluse raames, pidades silmas kehtivaid eelarvelisi piiranguid.
LISA:
HINNANGULINE FINANTSMÕJU (kokkuhoid või
lisakulud) HALDUSALA ASSIGNEERINGUTELE JA INIMRESSURSSIDELE
FTE = täistööajale
taandatud töötajate arv      XX on asjaomane valdkond või pealkiri           miljonites
eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Täistööajale taandatud personal inimaastates || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || KOKKU /aastane kulu
 n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6
 Rubriik 5 || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign. || FTE || Assign.
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja/või ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorter ja esindused) || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13
 XX 01 01 02 (delegatsioonid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Koosseisuvälised töötajad ||
 XX 01 02 01 (üldvahendid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (delegatsioonid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vahesumma – Rubriik 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljaspool rubriiki 5 ||
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja/või ajutised töötajad)
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Koosseisuvälised töötajad
 XX 01 04 yy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Peakorterid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Delegatsioonid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vahesumma – väljaspool rubriiki 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Personali ja
haldusressursi vajadused kaetakse summast, mida saab eraldada juhtivale
peadirektoraadile iga-aastase menetluse raames, pidades silmas kehtivaid
eelarvelisi piiranguid.
Muud
haldusassigneeringud        XX on asjaomane valdkond või pealkiri   miljonites
eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || KOKKU
 n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6
 Rubriik 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Peakorter: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 01 – Lähetus- ja esinduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 02 – Konverentside ja koosolekutega seotud kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 03 – Komiteed ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 03 - Sisseseade ja mööbel ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 04 - Teenused ja muud talituskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (vajaduse korral täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Delegatsioonid: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 01 – Lähetused, konverentsid ja esinduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 02 – Töötajate täiendkoolitus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 01 – Soetamine, rentimine ja sellega seotud kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 02 – Sisseseade, mööbel, varustus ja teenused ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vahesumma – Rubriik 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljaspool rubriiki 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy – Tegevusassigneeringutest (endised BA-read) kaetavad tehnilise ja haldusabi kulud (välja arvatud koosseisuvälised töötajad) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Peakorterid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Delegatsioonid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 03 – muud halduskulud seoses kaudse teadustegevusega ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 03 – muud halduskulud seoses otsese teadustegevusega ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (vajaduse korral täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vahesumma – väljaspool rubriiki 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KÕIK KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Personali ja
haldusressursi vajadused kaetakse summast, mida saab eraldada juhtivale
peadirektoraadile iga-aastase menetluse raames, pidades silmas kehtivaid
eelarvelisi piiranguid.
[1]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
[2]               ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.
[3]               Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.