				|

		52012PC0081

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (uuesti sõnastatud) /* COM/2012/081 final - 2012/0033 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Ettepaneku taust
•           Üldine taust
Euroopa Liidu raamistikku integreeritud
Schengeni acquis’ kohaldamisel mängivad suurt rolli Schengeni
infosüsteem (edaspidi „SIS”), mis on loodud 19. juuni 1990. aasta konventsiooni
(millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi
Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste
vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, edaspidi
„Schengeni konventsioon”) IV jaotise alusel, ja selle edasiarendus SIS 1+.
Teise põlvkonna SISi (edaspidi „SIS II”)
arendamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr
2424/2001[1]
ja nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsusele 2001/886/JSK teise põlvkonna
Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta[2]. SIS II asendab süsteemi SIS
1+. SIS II arendamisel arvestatakse infotehnoloogia viimaseid arengusuundi ning
see võimaldab kasutusele võtta täiendavaid funktsioone.
SIS II loomist, toimimist ja kasutamist
käsitlevad sätted on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri
2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni
infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist,[3] ning nõukogu 12. juuni 2007.
aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni
infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist[4]. Vastavalt nendele
õigusaktidele kohaldatakse neid sätteid süsteemis SIS 1+ osalevate
liikmesriikide suhtes alates kuupäevadest, mis määratakse kindlaks nõukogu
otsusega, mille teevad ühehäälselt süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide
valitsusi esindavad liikmed. Alates nendest kuupäevadest asendatakse SIS 1+
käsitlevad Schengeni acquis’ sätted, eelkõige Schengeni konventsiooni
asjakohased sätted, nimetatud aktidega.
Enne nimetatud
asendust peavad SIS 1+ kasutajad migreeruma SIS II keskkonda. Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migratsiooni õigusraamistik
kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1104/2008[5] ja nõukogu 24. oktoobri
2008. aasta otsusega 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni
infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[6] (ühiselt „migratsiooni
käsitlevad õigusaktid”).
2.           Ettepaneku põhjused ja
eesmärgid
Ettepaneku eesmärk on ühesainsas õigusaktis
uuesti sõnastada määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja nõukogu otsus 2008/839/JSK. Selles
esitatakse süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migratsiooni uus õiguslik kord,
mis võimaldab liikmesriikidel kasutada kogu SIS II funktsionaalsust alates
süsteemilt SIS 1+ süsteemile SIS II ülemineku hetkest.
Euroopa Parlamenti teavitatakse SIS II
arendamise käigust aruandekohustuse kohaselt.
3.           Ettepaneku õiguslik
külg
•           Õiguslik alus
Kuna käesolevas määruses käsitletakse
meetmeid, millega tagatakse nii liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste
vaheline kui ka selliste asutuste ja komisjoni vaheline koostöö küsimustes, mis
on seotud turvalisuse tagamisega Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja
õigusel rajaneval alal, on selle aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikkel 74.
•           Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanekus on kinni peetud subsidiaarsuse
põhimõttest, sest kavandatava meetme peamist eesmärki, nimelt migratsiooni
süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei saa saavutada liikmesriigid üksinda, vaid
seda on parem täita liidu tasandil.
•           Proportsionaalsuse põhimõte
Käesolev ettepanek ei ole ulatuslikum sellest,
mis on vajalik tema eesmärgi saavutamiseks. Ettepanek on kooskõlas
proportsionaalsuse põhimõttega, kuna mõjutab peamiselt liikmesriikide
migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II.
•           Õigusakti valik
Määruse (EÜ) nr 1104/2008 ja otsuse
2008/839/JSK uuesti sõnastamiseks sobib kõige paremini nõukogu määrus, kuna
uuesti sõnastatavate õigusaktide hulgas on määrus. Peale selle tuleb kehtestada SIS II arendamise ja migratsiooni
ühtsed eeskirjad ja kord. Määruse ettepanek on selgelt sõnastatud ning
tingimusteta ja vahetult kohaldatav ega nõua oma olemuse tõttu liikmesriikidelt
meetmeid selle ülevõtmiseks siseriiklikku õigusse.
•           Komiteemenetlus
Kuna 1. märtsil 2011 muutus kehtetuks nõukogu
28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni
rakendusvolituste kasutamise menetlused,[7]
tuleb osutada uutele komiteemenetlust käsitlevatele sätetele Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses
(EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted,
mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida
kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes[8]. Endise komiteemenetluse raames
kohaldatud regulatiivkomitee menetluse asemel kasutatakse käesoleva ettepaneku
puhul kontrollimenetlust.
Komitee loomist käsitlevas määruses (EÜ) nr
1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK on esitatud eeskirjad varasema
regulatiivmenetluse kohta. Vastavalt määruses (EL) nr 182/2011 ettenähtud
üleminekusätetele peaksid olemasolevad komiteed alates 1. märtsist 2011
kasutama uusi eeskirju, käesoleval juhul kontrollimenetlust. Määrust (EÜ) nr
1987/2006 ja otsust 2007/533/JSK ei ole vaja muuta.
4.           Ettepaneku
üksikasjalik selgitus
Käesolev ettepanek sisaldab täielikult või
osaliselt uusi sätteid, mis käsitlevad järgmist:
(a)
Uuesti sõnastamine
Parema õigusloome põhimõttele vastab kõige
paremini õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika, kuna:
a) migratsiooni käsitlevaid õigusakte tuleb
oluliselt muuta ja
b) pärast Lissaboni lepingu jõustumist ei
kehti enam nn sammaste struktuur, mille kohaselt tuli vastu võtta kaks
ühesuguse sisuga õigusakti.
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 28.
novembri 2001. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes õigusaktide
uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta[9] (punkt 2) on sätestatud, et
varasema õigusakti sisulise muutmise korral kasutatakse uuesti sõnastamist,
kuna see võimaldab vastu võtta ühe õigusakti, millega tehakse soovitud
muudatused, kodifitseeritakse muudatused varasema õigusakti muutmata sätetega
ja tühistatakse nimetatud õigusakt. Institutsioonid tõdesid
ühisdeklaratsioonis, et uuesti sõnastamine võib olla vertikaalne, mille puhul
uus õigusakt asendab ühe varasema õigusakti ning selle hilisemad muudatused,
või horisontaalne, mille puhul uus õigusakt asendab samaaegselt mitu
samateemalist varasemat õigusakti.
Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt ei
ole võimalik muuta endise kolmanda samba õigusakti. Seetõttu on ainsaks
sobivaks õigustehnikaks määruse (EÜ) nr 1104/2008 ja otsuse 2008/839/JSK
ühendamine üheks õigusaktiks, millel on üks ja sama õiguslik alus. Seega kätkeb
migratsiooni käsitlevate õigusaktide uuesti sõnastamine nii vertikaalset kui ka
horisontaalset uuesti sõnastamist.
Ettepanekus on selgelt eristatavad uued ja
kohandatud sätted. Lisaks sisaldab see kehtetuks tunnistamise sätet ja
vastavustabelit.
(b)
Migratsiooni õigusrežiimid
Ettepaneku kohaselt kohaldatakse süsteemist
SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise kummagi etapi suhtes eri õiguslikku
lähenemisviisi. Migratsioonil on kaks etappi:
(1)
N.SIS II andmete laadimine
N.SIS II andmete laadimise etapi aluseks on
endiselt Schengeni konventsioon.
(2)
Üleminek süsteemi N.SIS kasutamiselt süsteemi N.SIS
II kasutamisele.
Selline eristamine võimaldab liikmesriikidel
kasutada SIS II kõiki funktsioone alates süsteemi SIS 1+ kasutamiselt süsteemi
SIS II kasutamisele ülemineku hetkest, kuna nähakse ette lähtumine määrusest
(EÜ) nr 1987/2006 ja otsusest 2007/533/JSK.
Migratsiooni käsitlevate õigusaktide artikli
12 senise sõnastuse kohaselt toimub migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS
II vastavalt Schengeni konventsiooni IV jaotisele. See aga takistab
liikmesriikidel kasutada kõiki SIS II funktsioone kohe alates süsteemi SIS 1+
kasutamiselt süsteemi SIS II kasutamisele ülemineku hetkest peale. Seetõttu
peavad liikmesriigid seniks, kuni nõukogu langetab otsuse määruse
(EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaldamise tärmini kohta,
lülitama välja need SIS II funktsioonid, mida süsteemis SIS 1+ ei ole.
23. veebruaril 2011 esitasid liikmesriigid
SISi-VISi komitee raames komisjonile üleskutse algatada viivitamatult
migratsiooni õigusraamistiku kohandamine, et viia see vastavusse
migratsioonikavas esitatud tehnilise lahendusega. Migratsioonikava kohaselt
lähevad kõik liikmesriigid lühikese üleminekuperioodi jooksul üksteise järel
oma siseriikliku SIS I rakenduse kasutamiselt üle SIS II rakenduse
kasutamisele. Oleks hea, kui ülemineku sooritanud liikmesriik saaks kõiki SIS
II funktsioone tarvitama hakata kohe uuele süsteemile ülemineku järel ega peaks
ootama, kuni SIS II on kasutama hakanud kõik liikmesriigid. Seepärast peaks
määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaldamine algama kohe, kui
esimene liikmesriik on süsteemile SIS II üle läinud. Migreerumise
ajavahemik peaks olema võimalikult lühike. Määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse
2007/533/JSK kohaldamine ei takista liikmesriikidel, kes ei ole SIS II-le
veel üle läinud või kellel tuleb intensiivse seire perioodil minna üle
varurežiimile, kasutada ka SIS II puhul ainult neid funktsioone, mis on olemas
süsteemis SIS 1+.
Ettepanek võimaldab liikmesriikidel täielikult
ära kasutada kõik SIS II pakutavad uued võimalused ja lisaks saavutada
märkimisväärset kokkuhoidu.
(c)
Migratsiooniks vajalik ajutine arhitektuur
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 52
lõikele 1 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 68 lõikele 1 asendavad Schengeni
konventsiooni artiklid eespool osutatud õigusaktide artiklid 64 ja 92–119a,
välja arvatud artikli 102a. Schengeni konventsiooni artiklis 92a on esitatud
üksikasjalikud eeskirjad migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri kohta,
mistõttu on soovitav, et see artikkel kehtiks kuni migratsiooni lõpuni.
SIS 1+ toimimise ajutise arhitektuuri abil
saavad SIS 1+ ja SIS II teatavad tehnilised osad, mis peavad olema kasutuses
järkjärgulise ühest süsteemist teise migreerumise võimaldamiseks, toimida
teatava üleminekuaja jooksul samaaegselt.
Seetõttu tuleb Schengeni konventsiooni artikli
92a asjaomased sätted üle võtta migratsiooni õigusraamistikku.
•           Ettepaneku valdkonnas kehtivad
õigusnormid
–
Konventsioon, 19. juuni 1990, millega rakendatakse
14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide,
Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende
ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta[10] (edaspidi „Schengeni
konventsioon”);
–
nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember
2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta[11];
–
nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001,
teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta[12];
–
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni
infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist;
–
nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis
käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja
kasutamist;
–
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr
1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite
registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna
Schengeni infosüsteemile (SIS II)[13];
–
komisjoni otsused 2007/170/EÜ ja 2007/171/EÜ, 16.
märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi
võrgule[14];
–
nõukogu määrus (EÜ) nr 189/2008, 18. veebruar 2008,
teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[15];
–
nõukogu otsus 2008/173/EÜ, 18. veebruar 2008, teise
põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[16];
–
nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober
2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise
põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[17];
–
nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008,
mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna
Schengeni infosüsteemi (SIS II)[18];
–
komisjoni otsus 2009/724/JSK, 17. september
2009, millega nähakse ette Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna
Schengeni infosüsteemi (SIS II) migratsiooni lõppkuupäev[19].
5.           Konsulteerimine
huvitatud isikutega ja mõju hindamine
•           Konsulteerimine huvitatud
isikutega
Liikmesriikide eksperdid osalevad SIS II
arendamises eelkõige SISi-VISi komitee ja üldprogrammi nõukogu raames.
SIS II arendamist arutatavad korrapäraselt ka nõukogu ettevalmistavad
organid.
Kuna migratsiooni käigus laaditakse süsteemi
ka isikuandmeid, on aruteludes osalema kutsutud ka Euroopa
andmekaitseinspektor.
•           Vastuste kokkuvõte ja nende
arvessevõtmine
Käesolevas ettepanekus on võetud arvesse
liikmesriikidega nõukogu raames, eelkõige nõukogu SISi tehniliste küsimuste
(SIS-TECH) ja Schengeni küsimuste (SIS-SIRENE) töörühmades peetud
laiaulatuslike arutelude tulemusi ning üldprogrammi nõukogu liikmete
seisukohti. Lisaks on arvestatud ka liikmesriikide komisjonile esitatud
ettepanekuid võtta migratsiooni õigusraamistiku väljatöötamisel arvesse
liikmesriikide ekspertide koostatud tehnilist stsenaariumi.
•           Eksperdiarvamuste kogumine ja
kasutamine
Käesoleva ettepaneku ettevalmistamisel ei
kasutatud väliseksperte.
•           Mõju hindamine
Käesoleva ettepaneku mõju ei ole vaja hinnata,
kuna sellega jätkatakse tehnilist projekti, mille majandus-, sotsiaal- ja
keskkonnamõju ei ole selgelt kindlaks tehtav.
6.           Mõju eelarvele
Määrusega (EÜ) nr 2424/2001 ja otsusega
2001/886/JSK kehtestati, et süsteemi SIS II arendamise kulud kaetakse Euroopa
Liidu üldeelarvest. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklile 5 ja nõukogu
otsuse 533/2007/JSK artiklile 5 kaetakse SIS II kesksüsteemi ja
sideinfrastruktuuri sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud liidu
üldeelarvest. Liikmesriigid kannavad ise oma N.SIS II testimise, toimimise ja hooldusega
seotud kulud.
Määruse (EÜ) nr 1104/2008 ja nõukogu otsuse
2008/839/JSK puhul lähtuti samast kulude jaotuse põhimõttest ning kehtestati
uus kululiik, nimelt süsteemist SIS 1 süsteemi SIS II migreerumise kulud.
Vastavalt kummagi õigusakti artiklile 15 nähakse kesksel tasandil migratsiooni
ning SIS II kesksüsteemi ja sideinfrastruktuuri testimise, hoolduse ja
arendamise kulud ette Euroopa Liidu üldeelarves. Siseriiklike süsteemide N.SIS
II kulud jäävad endiselt liikmesriikide kanda.
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1987/2006,
otsusele 2007/533/JSK ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta
otsusele nr 574/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja
rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013,[20] võib liikmesriikide SIS II
arendustöödele anda rahalist toetust Välispiirifondist. Komisjoni
27. augusti 2007. aasta otsuses, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi
ja nõukogu otsust nr 574/2007/EÜ strateegiliste suuniste aastateks
2007–2013 vastu võtmise kohta,[21]
nimetati SIS II Välispiirifondi viie strateegilise prioriteedi seas, pidades
silmas, et lisaks kesksele SIS II-le on oluline toetada ka siseriiklike
projektide järjekindlat ja õigeaegselt arendamist.
2010. aastal, pärast eespool osutatud
õigusaktide vastuvõtmist ning olulise testikampaania (nn 1. vaheeesmärgi)
lõpuleviimist, muudeti märkimisväärselt SIS II projekti suunitlust. Sedamööda,
kuidas SISi kasutajad (liikmesriigid) süsteemi kasutusele võtsid, süvenes
vajadus ajakohastada SIS II suutlikkuse ja salvestusmahu tehnilisi nõudeid,
kuna pärast üheksa uue liikmesriigi ja Šveitsi ühinemist suurenes sellekohane
vajadus oluliselt. Täiustatud funktsioonid leidsid kajastamist liidese
juhenddokumendi uues (3.0) versioonis. Muudatused mõjutasid projekti
kesktasandi ja riikliku tasandi kulusid.
Mis puudutab migratsiooniprotsessi, siis
nõuete muutumine ja projekti edenemine tingivad migratsiooni arhitektuuri ja
ajakava ning testimisnõuete muutmist. Määruse (EÜ) nr 1104/2008 ja
nõukogu otsuse 2008/839/JSK vastuvõtmise ning rahastamispaketi ja
Välispiirifondi mitmeaastaste programmide koostamise ajal ei suudetud ette näha
suurt osa nendest meetmetest, mida nüüd tuleb liikmesriikidel võtta SIS II
kasutamisele ülemineku käigus.
Seepärast tuleb osaliselt muuta süsteemist SIS
1 süsteemi SIS II migreerumisega seotud kulude jaotamise põhimõtteid.
Liikmesriikide teatavaid migratsiooniga seotud meetmeid, eelkõige osalemist
migratsiooniga seotud testides, võiks kaasrahastada liidu üldeelarve
SIS II eelarverealt. Selline rahastamine võiks olla ette nähtud eelkõige
seoses konkreetsete ja täpselt kindlaksmääratud meetmetega, mis ei kattu muude
Välispiirfondist toetatavate SIS II meetmetega, vaid täiendavad neid. Seega
käesoleva ettepaneku kohane rahaline toetus vaid täiendaks Välispiirifondi poolset
rahastamist.
Kuna oma süsteemide väljatöötamine on eelkõige
liikmesriikide eneste kohustus, ei oleks liidu osalemine sellistes meetmetes
kohustuslik ja käesoleva ettepanekuga ei võeta liidu jaoks mingeid kohustusi.
Kindlaks on vaja määrata ka liidu toetuse ülemmäär iga liikmesriigi kohta.
Käesolev ettepanek ei tingi täiendavate assigneeringute eraldamist, kuna 2012.
aasta kulude kogusumma ja 2012. aasta eelarves SIS II real ettenähtud
assigneeringute vahe kaetakse 2011. aasta kasutamata assigneeringutest.
Komisjon hindab, otsustab ja haldab
kaasrahastamist vastavalt eelarve- ja muudele eelkõige finantsmääruses
ettenähtud menetlustele. Liikmesriigid peavad kinni pidama usaldusväärse
finantsjuhtimise, eelkõige ökonoomsuse ja kulutasuvuse põhimõtetest. Komisjonil
on õigus teha kontrolle ja järelevalvet, mis on vajalikud liidu rahaliste
vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning tema finantshuvide kaitseks
pettuste või muu eeskirjade eiramise eest. Euroopa Kontrollikojal on õigus teha
kontrolle vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287.
SIS 1+ suhtes võetavate meetmetega, sealhulgas
süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide nimel tegutseva Prantsusmaa täiendava
tegevusega seotud kulud kaetakse endiselt vastavalt Schengeni konventsiooni
artiklile 119. Kõnealuse artikli kohaselt katavad liikmesriigid ühiselt
konventsiooni artikli 92 lõikes 3 osutatud süsteemi SIS 1+ tehnilise toe
funktsiooni paigaldus- ja tegevuskulud, sealhulgas Schengeni infosüsteemi
siseriiklike osade ja tehnilise toe funktsiooni vahelise side loomiseks
vajaliku kaabelduse kulud. Schengeni infosüsteemi siseriikliku osa paigaldamise
ja kasutamise kulud kannab iga liikmesriik ise.
Komisjon koostas finantsselgituse, mis on
lisatud käesolevale ettepanekule.
7.           Täiendav teave
•           Seniste õigusaktide muutmine
Ettepanekuga sõnastatakse uuesti üheksainsaks
määruseks määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja otsus 2008/839/JSK.
•           Kehtivusaja lõppemise kuupäeva
väljajätmine
Kuna migratsioon on keeruline ning selles
esineb märkimisväärseid tehnilisi riske hoolimata sellest, et kõik sidusrühmad
on põhjalikult valmistunud, nähakse käesoleva ettepanekuga ette paindlikkus,
mis võimaldab kiiresti reageerida, kui kesksüsteemis või ühe või mitme
siseriikliku süsteemi migratsiooni ajal tekivad ootamatud raskused. Seetõttu
jäetakse kehtivusaja lõppemise kuupäev välja.
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklile
55 ja otsuse 2007/533/JSK artiklile 71 peab nõukogu kindlaks määrama nende
õigusaktide kohaldamise ja migratsiooni aja. Kuna tehnilises dokumentatsioonis
on migratsiooni järgseks ajaks ette nähtud ühekuine periood, mille jooksul võib
vajaduse korral kasutada varurežiimi, peaks määruse (EÜ) nr 1987/2006
ja otsuse 2007/533/JSK kohaldamise alguse kuupäev olema vähemalt üks kuu
varasem kui migratsiooni käsitlevate õigusaktide kehtivusaja lõppemise kuupäev.
•           Ajakava
Selleks et tagada ettevalmistuste jätkumine ja
õigeaegne migratsioon, tuleb käesolev ettepanek vastu võtta hiljemalt 2012.
aasta teises kvartalis.
2012/0033 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
mis käsitleb
migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni
infosüsteemi (SIS II) (uuesti sõnastatud)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
ê 1104/2008
ð uus
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 7466,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[22],
ð olles konsulteerinud Euroopa
andmekaitseinspektoriga ï
ning arvestades järgmist:
ò uus
(1)       Nõukogu
24. oktoobri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni
Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS
II),[23]
ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb
migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni
infosüsteemi (SIS II),[24]
on märkimisväärselt muudetud. Kuna nendesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks
need selguse huvides uuesti sõnastada.
ê 1104/2008
(kohandatud)
ð uus
(2)       19. juuni 1990. aasta
konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut
Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi
valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta,[25] edaspidi „Schengeni
konventsioon”) IV jaotise alusel loodud Schengeni infosüsteem (edaspidi „SIS”)
ning selle edasiarendus SIS 1+ mängivad olulist rolli Euroopa Liidu raamistikku
integreeritud Schengeni acquis’ kohaldamisel.
(3)       Teise põlvkonna Schengeni
infosüsteemi (edaspidi „SIS II”) arendamine on tehtud komisjoni ülesandeks
vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001[26]
ning nõukogu 6. detsembri
2001. aasta otsusele 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni
infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta[27]. ð Mõlemad õigusaktid kaotasid kehtivuse
31. detsembril 2008, kui SIS II arendustööd ei olnud veel lõppenud. Seetõttu
tuli neid õigusakte täiendada kõigepealt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrusega (EÜ) nr 1104/2008 ja otsusega 2008/839/JSK ning seejärel ka käesoleva
määrusega, mille kehtivuse lõppkuupäeva määrab nõukogu vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1987/2006,
mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist
ja kasutamist,[28] ï ning nõukogu
12. juuni 2007. aasta otsusele 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna
Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist[29].
(4)       SIS II loodi määrusega (EÜ) nr
1987/2006 ja nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise
põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist[30]. Käesolev määrus ei tohiks piirata nende õigusaktide sätete kohaldamist.
(5)       Teatud SIS II testid on
sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 189/2008[31]
ja nõukogu otsuses 2008/173/JSKEÜteise põlvkonna Schengeni
infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[32] .
(6)       SIS II tuleks edasi arendada
ja lõplikult viimistleda ð komisjoni poolt 2010. aasta oktoobris
esitatud ï nõukogu
poolt 6. juunil 2008 kinnitatud SIS II
rakendamise üldise ajakava raames.
(7)       SIS II igakülgne testimine
peaks toimuma liikmesriikide ja komisjoni täielikus koostöös kooskõlas
käesoleva määrusega sätetega.
Pärast testimise läbiviimist tuleks see vastavalt määrusele (EÜ) nr
1987/2006 ja otsusele 2007/533/JSK sätestatule esimesel võimalusel valideerida. ð Igakülgseks testimiseks tuleks kasutada
ainult testiandmeid. ï
(8)       Liikmesriigid peaksid testima
täiendava teabe vahetamist.
(9)       Schengeni konventsioonis on
seoses süsteemiga SIS 1+ ette nähtud tehnilise toe funktsioon tehnilise abi üksus
(C.SIS). Seoses süsteemiga SIS II nähakse määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ning
otsusega 2007/533/JSK ette keskne SIS II, mis koosneb tehnilise toe funktsioonist tehnilise abi üksusest ja ühtsest siseriiklikust liidesest (NI-SIS). Keskse SIS II tehnilise toe funktsioontehnilise abi üksus
hakkab asuma Strasbourgis (Prantsusmaa) ja varusüsteem Sankt Johann im Pongaus
(Austria).
(10)     Selleks, et paremini lahendada
võimalikke probleeme, mis tulenevad süsteemilt SIS 1+ süsteemile SIS II
üleminekust, tuleks luua SISiSchengeni infosüsteemi migratsiooniks vajalik ajutine arhitektuur ja seda testida. Selline
ajutine arhitektuur ei tohiks mõjutada SIS 1+ operatiivset kättesaadavust.
Komisjon peaks tagama konverteri.
(11)     Liikmesriigid, kes on
sisestanud hoiatusteate, peaksid vastutama SISiSchengeni infosüsteemi sisestatud andmete õigsuse, ajakohasuse ja seaduslikkuse eest.
(12)     Komisjon peaks jääma vastutama
keskse SIS II ja selle sideinfrastruktuuri eest. See kohustus hõlmab SIS II ja
selle sideinfrastruktuuri hooldamist ja arendamist, sealhulgas alati ka vigade
parandamist. Komisjon peaks koordineerima ja toetama ühist tegevust. Komisjon
peaks eelkõige andma liikmesriikidele kesksel SIS II tasandil vajalikku
tehnilist ja operatiivtoetust, sealhulgas tagama kasutajatoe kättesaadavuse.
(13)     Liikmesriigid vastutavad ja
peaksid jääma vastutama oma siseriiklike süsteemide (N.SIS II) arendamise ja
hooldamise eest.
(14)     Prantsusmaa peaks jääma
vastutama SIS 1+ tehnilise
toe funktsioonitehnilise abi üksuse eest, nagu on sõnaselgelt sätestatud Schengeni lepingu rakendamise
konventsioonis.
(15)     Süsteemis SIS 1+ osalevate
liikmesriikide esindajad peaksid nõukogu raames oma tegevust koordineerima.
Kõnealuse korraldusliku tegevuse jaoks tuleb luua raamistik.
ò uus
(16)     Selleks
et aidata liikmesriikidel valida tehniliselt ja rahaliselt kõige soodsamat
lahendust, peaks komisjon viivitamatult algatama käesoleva määruse kohandamise
ning esitama ettepaneku sellise õigusrežiimi kohta, mis vastab paremini
liikmesriikide poolt 23. veebruaril 2011 heakskiidetud SISi projekti
migratsioonikavas kindlaksmääratud migreerumise tehnilistele põhimõtetele.
(17)     Migratsioonikava
kohaselt lähevad liikmesriigid üleminekuperioodi jooksul üksteise järel SIS I
rakenduse kasutamiselt üle siseriikliku SIS II rakenduse kasutamisele.
Tehnilisest seisukohast lähtudes on soovitav, et SIS II-le üle läinud
liikmesriigid saaksid kõiki SIS II funktsioone kasutada kohe üleminekust alates
ega peaks ootama, kuni SIS II-le on üle läinud kõik liikmesriigid.
Seepärast tuleb määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja otsust 2007/533/JSK hakata
kohaldama kohe, kui SIS II-le on üle läinud esimene liikmesriik. Migreerumise
ajavahemik peaks olema võimalikult lühike. Määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse
2007/533/JSK kohaldamine ei takista liikmesriikidel, kes ei ole SIS II-le
veel üle läinud või kellel tuleb intensiivse seire perioodil minna
varurežiimile, kasutada ka SIS II puhul ainult neid funktsioone, mis on olemas
süsteemis SIS 1+.
(18)     Schengeni
konventsiooni IV jaotise teatavate sätete kohaldamist tuleb ajutistel alustel
jätkata ja need sätted käesolevasse määrusesse üle võtta, kuna neis on esitatud
konverteri ja migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri õigusraamistik. SIS
1+ toimimiseks vajaliku ajutise arhitektuuri abil saavad SIS 1+ ja SIS II
arhitektuuri teatavad tehnilised osad toimida lühikesel üleminekuperioodil
samaaegselt, mis võimaldab migreeruda järk-järgult.
ê 541/2010
(19)     Määruses (EÜ) nr 1987/2006 ning
otsuses 2007/533/JSK sätestatakseon sätestatud, et keskse SIS II jaoks kasutatakse parimat kättesaadavat
tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs. Nõukogu 4.–5. juuni
2009. aasta järelduste lisas SIS II edasise suuna kohta määratakse kindlaks
vahe-eesmärgid, mida tuleks täita, et jätkata tööd praeguse SIS II projektiga.
Paralleelselt on viidud läbi uuring, mis puudutab SIS 1+ edasiarendusele
(SIS 1+ RE) tugineva alternatiivse tehnilise stsenaariumi väljatöötamist
situatsiooniplaanina SIS II arendamiseks, juhul kui testid näitavad, et
vahe-eesmärkide nõudeid ei suudeta täita. Tuginedes nendele parameetritele,
võib nõukogu otsustada kutsuda komisjoni minema üle alternatiivsele tehnilisele
stsenaariumile.
(20)     Sellest
tulenevalt tuleks kohandada migratsiooniks vajaliku arhitektuuri tehnilisi
komponente ja näha ette veel üks tehniline lahendus, ningeelkõige SIS 1+
RE keskse SIS II arendamiseks. SIS 1+ RE on üks võimalik tehniline lahendus keskse
SIS II arendamiseks ning määruses (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK
sätestatud eesmärkide saavutamiseks.
(21)     SIS 1+ RE kujutab endast SIS 1+
ja SIS II vahelist arenguetappi ja selle arendamisel on kasutatud ainulaadseid
vahendeid. Käesolevas määruses sisalduvaid viiteid SIS II tehnilisele
ülesehitusele ja migratsiooniprotsessile tuleks seetõttu alternatiivse
tehnilise stsenaariumi rakendamise korral käsitada viidetena süsteemile SIS II,
mis põhineb muul tehnilisel lahendusel, mida kohaldatakse mutatis mutandis
nende lahenduste tehniliste eriomaduste suhtes, kooskõlas keskse SIS II
arendamise eesmärgiga.
ê 541/2010
ð uus
(22)     Mis tahes tehnilise
stsenaariumi korral peaks migratsiooni tulemuseks kesksel tasandil olema SIS 1+
andmebaasi ja uute SIS II funktsioonide, sealhulgas täiendavate
andmekategooriate kättesaadavus keskses SIS II-s. ð Andmete laadimise hõlbustamiseks tuleks
ette näha, et Schengeni konventsiooni artikli 113 lõikes 2 osutatud kustutatud
andmeid ei migreerita süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II. ï
ê 1104/2008
(23)     Komisjonile tuleks anda volitus
delegeerida käesoleva määrusega talle pandud ülesannete ja eelarve täitmisega
seotud ülesannete täitmine lepingu alusel kolmandatele isikutele, sealhulgas
siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele, kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002.
aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste
üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust[33]
(edaspidi „finantsmäärus”).
Kõigi selliste lepingute puhul tuleks
järgida SISi suhtes kohaldatavaid andmekaitseisikuandmete kaitse ja andmeturbe eeskirju, eelkõige Schengeni konventsiooni ja käesolevat
määrust, ning arvestada asjaomaste andmekaitseasutuste rolliga.
ê 541/2010
(24)     Alternatiivsel tehnilisel
lahendusel põhineva keskse SIS II arendamist tuleks rahastada liidu
üldeelarvest, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. Vastavalt finantsmäärusele võib komisjon delegeerida eelarve täitmise ülesanded riiklikeleriigi
avaliku sektori organitele. Järgides poliitilist seisukohta ning finantsmääruses sätestatud tingimusi, kutsutakse komisjoni, juhul kui minnakse üle
alternatiivsele lahendusele, delegeerima süsteemil SIS 1+ RE põhineva süsteemi
SIS II arendamisega seotud eelarve täitmise ülesanded Prantsusmaale.
ò uus
(25)     Vastavalt
määrusele (EÜ) nr 1987/2006, otsusele 2007/533/JSK ning Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusele nr 574/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi
„Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks
2007–2013,[34]
võib liikmesriikide SIS II arendustöid kaasrahastada Välispiirifondist.
Komisjoni 27. augusti 2007. aasta otsuses, millega rakendatakse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu otsust nr 574/2007/EÜ strateegiliste suuniste aastateks
2007–2013 vastu võtmise kohta,[35]
nimetati SIS II Välispiirifondi viie strateegilise prioriteedi seas ning
tõdeti, et lisaks keskse SIS II arendamisele on oluline toetada ka siseriiklike
projektide järjekindlat ja õigeaegset elluviimist.
Pärast
nimetatud õigusaktide vastuvõtmist ning olulise testikampaania (nn 1.
vahe-eesmärgi) lõpuleviimist muudeti 2010. aastal märkimisväärselt SIS II
projekti suunitlust. Sedamööda, kuidas liikmesriigid SISi kasutusele võtsid,
süvenes vajadus ajakohastada SIS II suutlikkuse ja salvestusmahu tehnilisi
nõudeid, mis mõjutas projekti kulusid kesk- ja riiklikul tasandil.
(26)     Migratsiooniprotsessi
käsitlevate nõuete muutumine ja projekti edenemine on tinginud migratsiooni arhitektuuri,
ajakava ja testimisnõuete muutmist. Määruse (EÜ) nr 1104/2008, nõukogu otsuse
2008/839/JSK, rahastamispaketi ja Välispiirifondi mitmeaastaste programmide
vastuvõtmise ajal ei suudetud ette näha suurt osa nendest meetmetest, mida nüüd
tuleb liikmesriikidel võtta SIS II kasutamisele ülemineku käigus.
Seepärast
tuleb osaliselt muuta süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumisega
seotud kulude jaotamise põhimõtteid. Liikmesriikide teatavaid migratsiooniga
seotud meetmeid, eelkõige osalemist migratsiooniga seotud testides, võiks
kaasrahastada liidu üldeelarve SIS II eelarverealt. Selline rahastamine võiks
olla ette nähtud eelkõige sellistele konkreetsetele ja täpselt kindlaksmääratud
meetmetele, mis ei kattu muude ka edaspidi Välispiirfondist toetatavate SIS II
meetmega, vaid täiendavad neid. Käesoleva ettepaneku kohane rahaline toetus
vaid täiendaks Välispiirifondi poolset rahastamist.
(27)     Käesolevas
määruses sätestatud kaasrahastamist silmas pidades tuleks võtta asjakohaseid ja
vajalikke meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi ning nõuda tagasi
kadumaläinud, valesti makstud ja ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt
nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa
ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[36]
nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96,
mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et
kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade
eiramiste eest,[37]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele
(EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste
kohta[38].
(28)     Käesoleva
määruse ühtsete rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda
rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes[39].
ê 541/2010
(kohandatud)
(29)     Komisjon ja liikmesriigid
peaksid kõigis arendus- ja migratsioonietappides jätkama tihedat koostööd, et
viia protsess lõpule. Nõukogu 26.–27. veebruari 2009. aasta ja 4.–5. juuni
2009. aasta SIS II käsitlevate järeldustega loodi liikmesriikide ekspertidest
koosnev mitteametlik organ, nimetusega üldprogrammi nõukogu, et tugevdada
koostööd ning pakkuda liikmesriikidele seoses keskse SIS II projektiga otsest
tuge. Töörühma positiivsed tulemused ning vajadus projektialast koostööd ja
läbipaistvust veelgi suurendada, õigustavad kõnealuse rühma ametlikku
integreerimist SIS II projekti juhtimisstruktuuri. Seetõttu tuleks ametlikult
asutada eksperdirühm, nimetusega üldprogrammi nõukogu, et täiendada Ö SIS II Õ praegust
organisatsioonilist struktuuri. Tõhususe ja kulutasuvuse tagamiseks tuleks
ekspertide arvu piirata. Eksperdirühm ei tohiks piirata komisjoni ja
liikmesriikide vastutust.
ê 1104/2008
(30)     Euroopa Parlamendi ja nõukogu
18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste
andmete vaba liikumise kohta)[40]
kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab komisjon.
ê 1104/2008
(kohandatud)
ð uus
(31)     Euroopa andmekaitseinspektori, kes on ametisse nimetatud Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsuse 2004/55/EÜ (millega
määratakse EÜ asutamislepingu artiklis 286 sätestatud sõltumatu
järelevalveasutus) kohaselt,[41] ð ülesanne on jälgida ja tagada määruse
nr 45/2001 kohaldamist ning ta ï on pädev kontrollima ühenduse Ö liidu Õ institutsioonide ja
asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega. ð Käesolev määrus ei tohiks piirata
Schengeni konventsiooni, määruse (EÜ) nr 1987/2006 ega otsuse 2007/533/JSK
isikuandmete kaitset ja turvalisust käsitlevate erisätete kohaldamist. ï
ò uus
(32)     Migratsioon
on keerukas protsess, millega kaasnevad märkimisväärsed tehnilised riskid
hoolimata sellest, et kõik sidusrühmad teevad ulatuslikke ettevalmistusi.
Õiguslik raamistik peaks olema piisavalt paindlik, et reageerida migratsiooni
käigus keskses või ühes või mitmes siseriiklikus süsteemis tekkida võivatele
ootamatutele probleemidele. Seetõttu ei tohiks käesolevas määruses sätestada
tähtaegu. Migratsiooni tähtpäeva määrab kindlaks nõukogu vastavalt määruse (EÜ)
nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2.
ê 1104/2008
(kohandatud)
(33)     Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri loomist
ja andmete migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei suuda
liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda
parem saavutada ühenduseliidu
tasandil, võib ühendusliit
võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepinguEuroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus
nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(34)     Käesolevas määruses austatakse
põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud
põhimõtteid.
(21)     Schengeni konventsiooni tuleks muuta,
et lubada süsteemi SIS 1+ integreerimist migratsiooniks vajalikku ajutisse
arhitektuuri.
(35)     Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22
artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel,
mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev
määrus põhineb EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV
jaotise alusel Schengeni acquis’l,
peaksotsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 45 kohaselt otsustama kuue kuu
jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma
siseriiklikus õiguses.
ê 2008/839/JSK
ð uus
(36)     Käesolev
määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist,
milles Ühendkuningriik osaleb vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele
2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta
osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)[42] artikli 8 lõikele 2, ð niivõrd kui nimetatud artikkel osutab
Schengeni konventsiooni SISi asutamist käsitlevale sättele, välja arvatud
artiklile 96. ï
(37)     Käesolev määrus kujutab endast
nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa osaleb
vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2000/192/EÜ (Iirimaa
taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)[43] artikli 6 lõikele 2, ð niivõrd kuivõrd nimetatud artikkel
osutab Schengeni konventsiooni SISi asutamist käsitlevale sättele, välja
arvatud artiklile 96. ï
(38)     Käesolev määrus ei piira
Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis’s osalise osalemise korra
kohaldamist, mis on kindlaks määratud vastavalt nõukogu otsustes 2000/365/EÜ ja
2002/192/EÜ.
(39)     Islandi ja Norra puhul kujutab
käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist
Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel
sõlmitud lepingu (viimase kahe riiginende riikide osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises
ja edasiarendamises)[44]
tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ[45] artikli 1 punktis G osutatud
valdkonda.
(40)     Šveitsi puhul kujutab käesolev
määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa
Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi
Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise,
kohaldamise ja edasiarendamisega)[46]
tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud
valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes
nõukogu otsuse 2008/146/EÜ[47]
artikliga 3.
(41)     Liechtensteini puhul kujutab
käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist
Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini
Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi
ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise
lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse
1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse
vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EÜ[48] artikliga 3.
ò uus
(42)     Küprose
puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’ edasiarendamine või muul
viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2
tähenduses,
ê 1104/2008
(kohandatud)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Üldeesmärk
1. 1990. aasta Schengeni konventsiooni IV
jaotise sätete alusel loodud Schengeni infosüsteem (SIS 1+) asendatakse uue
süsteemiga – Schengeni II põlvkonna infosüsteemiga (SIS II),
mille loomist, toimimist ja kasutamist reguleeritakse määrusega (EÜ) nr
1987/2006 Ö ja otsusega
2007/533/JSK Õ .
2. Komisjon ja liikmesriigid töötavad SIS II
välja käesolevas määruses sätestatud menetluste ja ülesannete jaotuse kohaselt
kui ühtse ja tervikliku süsteemi ning valmistavad ette selle toimimise.
ê 541/2010
artikli 1 lõige 1
3. SIS II võib arendada, rakendades
alternatiivse tehnilise stsenaariumi, millel on talle omased tehnilised
spetsifikatsioonid.
ê 1104/2008
(kohandatud)
ð uus
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
a) „keskne SIS II” – teise põlvkonna Schengeni
infosüsteemi (SIS II) tehnilise
toe funktsioontehnilise abi üksus, mis sisaldab andmebaasi (SIS II andmebaas), ja ühtne siseriiklik
liides (NI-SIS);
b) „C.SIS” – süsteemi SIS 1+ tehnilise toe funktsioontehnilise abi üksus,
mis sisaldab SIS 1+ võrdlusandmebaasi ja ühtset siseriiklikku liidest (N.COM).
c) „N.SIS” – süsteemi SIS 1+ siseriiklik süsteem,
mis koosneb C.SIS-iga suhtlevatest siseriiklikest andmesüsteemidest;
d) „N.SIS II” – süsteemi SIS II siseriiklik
süsteem, mis koosneb keskse SIS II-ga suhtlevatest siseriiklikest
andmesüsteemidest;
e) „konverter” – tehniline vahend, mis võimaldab
luua järjepideva ja usaldusväärse side C.SIS-i ja keskse SIS II vahel, tagades
artikli 10 lõikes 3 sätestatud funktsioonide täitmise, ð ning võimaldades konverteerida ja
sünkroniseerida andmeid C.SIS-i ja keskse SIS II vahel; ï
f) „igakülgne testimine” – Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõike 3
punktis c Ö ja otsuse
2007/533/JSK artikli 71 lõike 3 punktis c Õ osutatud testimine;
g) „täiendava teabe vahetamise testimine” –
SIRENE büroode vahelised funktsionaalsed testid täiendava teabe vahetamise
testimiseks.
Artikkel 3
Reguleerimisese ja -ala
Käesolevas määruses määratakse kindlaks
komisjoni ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide ülesanded ja kohustused
järgmiste ülesannete osas:
a) SIS II hooldus ja edasiarendamine;
b) SIS II igakülgne testimine;
c) täiendava teabe vahetamise testimine;
d) konverteri edasiarendamine ja testimine;
e) migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri
loomine ja testimine;
f) migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II.

Artikkel 4
Migratsiooniks vajaliku arhitektuuri
tehnilised komponendid
ê 541/2010
artikli 1 lõige 2
Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise
tagamiseks tehakse vajalikul määral kättesaadavaks järgmised komponendid:
ê 1104/2008
a) C.SIS ja ühendus konverteriga;
b) süsteemi SIS 1+ sideinfrastruktuur, mis võimaldab
C.SIS-il suhelda N.SIS-iga;
c) N.SIS;
d) keskne SIS II, liides NI-SIS ja süsteemi SIS
II sideinfrastruktuur, mis võimaldab kesksel SIS II-l suhelda süsteemiga N.SIS
II ning konverteriga;
e) N.SIS II;
f) konverter.
Artikkel 5
Peamised kohustused SIS II
edasiarendamisel
1. Komisjon jätkab keskse SIS II,
sideinfrastruktuuri ja konverteri edasiarendamist.
2. Prantsusmaa teeb C.SIS-i kättesaadavaks ja
rakendab seda vastavalt Schengeni konventsiooni sätetele.
3. Liikmesriigid jätkavad süsteemi N.SIS II
arendamist.
4. Süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid
hooldavad N.SIS-i vastavalt Schengeni konventsiooni sätetele.
5. Süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid
teevad SIS 1+ sideinfrastruktuuri kättesaadavaks ja rakendavad seda.
6. Komisjon koordineerib tegevust ja annab
vajalikku abi lõigetes 1–3 nimetatud ülesannete ja kohustuste täitmisel.
ê 1104/2008
(kohandatud)
Artikkel 6
Edasiarendamine
SIS II edasiarendamiseks vajalike meetmetena,
nagu on osutatud artikli 5 lõikes 1, ja eelkõige vigade parandamiseks vajalike
meetmetena käsitatakse rakendusakte. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli Ö 17 lõikes
2 Õ osutatud
kontrollimenetluse kohaselt.
SIS II edasiarendamiseks vajalike meetmetena,
nagu on osutatud artikli 5 lõikes 3, niivõrd kui see puudutab ühtset
siseriiklikku liidest, mis tagab N.SIS II ühilduvuse keskse SIS II‑ga,
käsitatakse rakendusakte. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli Ö 17 lõikes
2 Õ osutatud
kontrollimenetluse kohaselt.
Artikkel 7
Põhitegevused
1. Komisjon viib koos süsteemis SIS 1+
osalevate liikmesriikidega läbi igakülgse testimise.
2. Komisjon loob koos Prantsusmaa ja teiste
süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikidega SIS-i migratsiooni
ajutise arhitektuuri ja testib seda arhitektuuri.
3. Komisjon ja süsteemis SIS 1+ osalevad
liikmesriigid viivad läbi migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II.
4. Süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid
viivad läbi täiendava teabe vahetamise testimise.
5. Komisjon annab lõigetes 1–4 osutatud
tegevusteks vajalikku abi keskse SIS II tasandil.
6. Komisjon ja süsteemis SIS 1+ osalevad
liikmesriigid koordineerivad nõukogu raames lõigetes 1–3 osutatud tegevusi.
Artikkel 8
Igakülgne
testimine
1. Igakülgne testimine ei alga enne, kui
komisjon on teatanud, et ta peab määruse (EÜ) nr 189/2008 artiklis 1 Ö ja otsuse
2008/839/JSK artiklis 1 Õ nimetatud teste
piisavalt edukaks igakülgse testimise alustamiseks.
2. Viiakse läbi igakülgne testimine, mille
eesmärk on eelkõige kinnitada, et komisjon ja süsteemis SIS 1+ osalevad
liikmesriigid on lõpule viinud SIS II andmete töötlemiseks vajalikud tehnilised
korraldused, ja näidata, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi
SIS 1+.
3. Süsteemi N.SIS II testivad igakülgselt
süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid ja keskset SIS II testib komisjon.
4. Igakülgne testimine toimub vastavalt
üksikasjalikule ajakavale, mille on nõukogu raames kindlaks määranud süsteemis
SIS 1+ osalevad liikmesriigid koostöös komisjoniga.
5. Igakülgne testimine põhineb tehnilistel
spetsifikatsioonidel, mille on nõukogu raames kindlaks määranud süsteemis SIS
1+ osalevad liikmesriigid koostöös komisjoniga.
6. Komisjon ja süsteemis SIS 1+ osalevad
liikmesriigid, kes tegutsevad nõukogu raames, määravad kindlaks kriteeriumid,
mille alusel tehakse kindlaks, kas SIS II andmete töötlemiseks vajalikud tehnilised
korraldused on lõpule viidud ja kas SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui
seda tegi SIS 1+.
7. Süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid,
kes tegutsevad nõukogu raames, ja komisjon analüüsivad testimise tulemusi käesoleva artikli lõikes 6 nimetatud osutatud kriteeriumide põhjal. Testimise tulemused valideeritakse vastavalt
määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõike 3 punktile c Ö ja otsuse
2007/533/JSK artikli 71 lõike 3 punktile c Õ.
8. Liikmesriigid, kes ei osale süsteemis SIS
1+, võivad osaleda igakülgses testimises. Nende tulemused ei mõjuta testi
üldist valideerimist.
Artikkel 9
Täiendava teabe vahetamise testimine
1. Süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid
viivad läbi SIRENE funktsionaalsed testid.
2. Komisjon teeb keskse SIS II ja selle
sideinfrastruktuuri kättesaadavaks täiendava teabe vahetamise testimisel.
3. Täiendava teabe vahetamise testimine toimub
vastavalt üksikasjalikule ajakavale, mille on nõukogu raames kindlaks määranud
süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid.
4. Täiendava teabe vahetamise testimine
põhineb tehnilistel spetsifikatsioonidel, mille on nõukogu raames kindlaks
määranud süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid.
5. Testimise tulemusi analüüsivad nõukogu
raames süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid.
6. Liikmesriigid, kes ei osale süsteemis SIS
1+, võivad osaleda täiendava teabe vahetamise testimises. Nende tulemused ei
mõjuta testi üldist valideerimist.
Artikkel 10
Migratsiooniks vajalik ajutine
arhitektuur
1. 1. SIS-iMigratsiooniks luuakse ajutine arhitektuur. Konverter ühendab
üleminekuperioodil keskset SIS II ja C.SIS-i. N.SIS on ühendatud C.SIS-iga ja
N.SIS II on ühendatud keskse SIS II-ga.
2. Komisjon loob SISi migratsiooniks
vajaliku ajutise arhitektuuri osana konverteri, keskse SIS II ja selle
sideinfrastruktuuri.
ê 541/2010
artikli 1 lõige 3
3. Konverter konverteerib andmeid vastavalt
vajadusele kahes suunas C.SIS-i ja keskse SIS II vahel ning tagab C.SIS-i ja
keskse SIS II sünkroniseerimise.
ê 1104/2008
4. Komisjon testib keskse SIS II ja konverteri
vahelist sidet.
5. Prantsusmaa testib C.SIS-i ja konverteri
vahelist sidet.
6. Komisjon ja Prantsusmaa testivad keskse SIS
II ja C.SIS-i vahelist konverteri kaudu toimuvat sidet.
7. Prantsusmaa ühendab koos komisjoniga
C.SIS-i konverteri kaudu keskse SIS II-ga.
8. Komisjon testib koos Prantsusmaa ja teiste
süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikidega SIS-imigratsiooniks
vajalikku ajutist arhitektuuri tervikuna vastavalt komisjoni koostatud
testimise kavale.
9. Prantsusmaa teeb vajaduse korral
kättesaadavaks testimiseks vajalikud andmed.
ê 1104/2008
ð uus
Artikkel 11
Migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi
SIS II
1. C.SIS-ilt kesksele SIS II-le üleminekuks
teeb Prantsusmaa kättesaadavaks süsteemi SIS 1+ andmebaasi ja komisjon liidab
SIS 1+ andmebaasi keskse SIS II-ga. ð Schengeni konventsiooni artikli 113
lõikes 2 osutatud SIS 1+ andmebaasi andmeid ei kanta kesksesse SIS II. ï
ê 541/2010
artikli 1 lõige 4
2. Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS
1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise
arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II.
ê 1104/2008
(kohandatud)
Ö 3. Siseriikliku
süsteemi migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II algab
andmete laadimisega süsteemi N.SIS II, kui süsteem N.SIS II peab sisaldama
andmefaili „siseriiklik koopia”, mis sisaldab SIS II andmebaasi täielikku või
osalist koopiat. Õ
Ö Pärast esimeses
lõigus kirjeldatud andmete laadimist lähevad liikmesriigid süsteemi N.SIS
kasutamiselt üle süsteemi N.SIS II kasutamisele. Õ
Ö Migratsioon
toimub vastavalt üksikasjalikule ajakavale, mille on nõukogu raames koostanud
komisjon ja süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid. Õ
ê 1104/2008
ð uus
4. Komisjon aitab migratsiooni ajal ühiseid
tegevusi koordineerida ja toetab neid.
ð 5. Uue süsteemi kasutamisele minnakse
üle pärast artikli 8 lõikes 7 nimetatud valideerimist kuupäeval, mille määrab
kindlaks nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55
lõikega 2 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikega 2. ï
ê 1104/2008
Artikkel 12
Sisuline õiguslik raamistik
ò uus
Artikli 11 lõike 3
esimeses lõigus osutatud andmete laadimise ajal kohaldatakse süsteemi SIS 1+
suhtes endiselt Schengeni konventsiooni IV jaotist.
Alates hetkest, kui
esimene liikmesriik läheb käesoleva määruse artikli 11 lõike 3 teise lõigu
kohaselt süsteemi N.SIS kasutamiselt üle süsteemi N.SIS II kasutamisele,
hakatakse kohaldatama määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja otsust
2007/533/JSK.
ê 1104/2008
Artikkel 13
Koostöö
1. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd
kõikides käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates tegevustes kooskõlas
oma vastavate kohustustega.
2. Komisjon annab eelkõige keskse SIS II
tasandil vajalikku abi süsteemi N.SIS II testimiseks ja migratsiooniks.
3. Liikmesriigid annavad eelkõige N.SIS II
tasandil vajalikku abi migratsiooniks vajaliku ajutise infrastruktuuri
testimiseks.
ò uus
Artikkel 14
Siseriiklike osade asendamine N.SIS II-ga
1. Liikmesriik võib
Schengeni konventsiooni artiklis 92 nimetatud siseriikliku osa asendada
süsteemiga N.SIS II ega pea sellisel juhul siseriiklikku andmefaili säilitama.
2. Kui liikmesriik
asendab oma siseriikliku osa süsteemiga N.SIS II, muutuvad Schengeni
konventsiooni artikli 92 lõigetes 2 ja 3 nimetatud tehnilise toe funktsiooni
kõnealuse siseriikliku osaga seotud kohustuslikud ülesanded keskse SIS II-ga
seotud kohustuslikeks ülesanneteks, ilma et see piiraks käesoleva määruse
artikli 5 lõikes 1 ja artikli 10 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud kohustusi.
ê 1104/2008
Artikkel 15
ò uus
Andmete
töötlemine ja registrite pidamine keskses SIS II-s
1. Keskse SIS II andmebaasi kasutatakse liikmesriigi
territooriumil automatiseeritud otsingute teostamiseks.
2. Keskne SIS II
osutab teenuseid, mis on vajalikud SIS 1+ andmete sisestamiseks ja
töötlemiseks, süsteemi N.SIS II siseriiklike koopiate võrgus ajakohastamiseks
ning süsteemi N.SIS II siseriiklike koopiate ja keskse SIS II andmebaasi
sünkroniseerimiseks ja ühtlustamiseks, ning võimaldab N.SIS II siseriiklikke
koopiaid lähtestada ja taastada.
ê 1104/2008
3. Piiramata Schengeni konventsiooni IV jaotise asjakohaste sätete
kohaldamist, tagab komisjon, et iga juurdepääs keskses SIS II-s asuvatele
isikuandmetele ja selliste isikuandmete igasugune vahetamine registreeritakse,
et kontrollida otsingute seaduslikkust, jälgida andmetöötluse seaduslikkust
ning tagada keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide nõuetekohane toimimine,
andmete terviklus ja turvalisus.
4. Registrites on eelkõige näha andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg,
otsingute teostamiseks kasutatud andmed, viide edastatud andmetele ja
andmetöötluse eest vastutava pädeva asutuse nimi.
5. Registreid võib kasutada ainult lõikes 1 osutatud otstarbel ning need
kustutatakse kõige varem üks aasta ning kõige hiljem kolm aastat pärast nende
loomist.
6. Registreid võib säilitada kauem juhul, kui neid vajatakse juba alanud
järelevalvemenetlustes.
7. Pädevatel asutustel, kes kontrollivad otsingu seaduslikkust, jälgivad
andmetöötluse seaduslikkust, vastutavad enesekontrolli eest ning tagavad keskse
SIS II nõuetekohase toimimise, andmete tervikluse ja turvalisuse, on oma
ülesannete täitmiseks oma pädevuse piires ja vastava taotluse korral juurdepääs
kõnealustele registritele.
ê 1104/2008
ð uus
Artikkel 16
Kulud
1. Keskse SIS II tasandil süsteemi
migratsiooni, igakülgse testimise, täiendava teabe vahetamise testimise ning
hooldus- ja arendamismeetmetega, samuti sideinfrastruktuuriga seotud kulud
kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.
2. Siseriiklike süsteemide ð paigaldamise, ï migratsiooni, testimise, hoolduse ja arendamise ð ning käesolevast määrusest tulenevate
siseriiklike süsteemide ülesannete täitmisega ï seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik.
ò uus
3. Liit võib anda rahalist toetust liikmesriikides käesoleva määruse
alusel toimuva migratsiooni ja sellega seotud testimise kulude katteks, mis ei
ole abikõlblikud Välispiirifondi raames, kui asjaomane liikmesriik tõendab
vajadust täiendavate vahendite järele.
Liit toetab esimeses
punktis nimetatud meetmeid finantsmääruse VI jaotises ettenähtud toetustega.
Liidu toetus ei tohi ületada 75 % liikmesriigi abikõlblikest kuludest ega
olla ühegi liikmesriigi puhul suurem kui 750 000 eurot. Komisjon hindab,
otsustab ja haldab kaasrahastamist vastavalt eelarvemenetlusele ja muudele
eelkõige finantsmääruses ettenähtud menetlustele.
Rahalist toetust
taotlev liikmesriik koostab finantsprognoosi, milles on esitatud testimisest ja
migratsioonist tulenevate tegevus- ja halduskulude jaotus. Kulud, mida
liikmesriigid kannavad liidu vahenditest, peavad olema põhjendatud ning
kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise, eelkõige ökonoomsuse ja kulutasuvuse
põhimõtetega. Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande liidu toetuse
kasutamise kohta hiljemalt kuus kuud pärast kuupäeva, mille määrab kindlaks
nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikega 2
ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikega 2.
Kui
liidu rahalist toetust ei rakendata või kui seda rakendatakse ebapiisavalt,
osaliselt või hilinemisega, võib liit oma toetust vähendada või selle andmise
peatada või lõpetada. Kui liikmesriigid ei osale lõikes 1 osutatud meetmete
rahastamises või rahastavad neid ainult osaliselt või hilinemisega, võib liit
oma rahalist toetust vähendada.
4.
Euroopa Kontrollikojal on õigus teha kontrolle koostöös riigi auditeerimis- ja
muude pädevate asutustega. Komisjonil on õigus teha kontrolle ja järelevalvet
liidu rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning tema
finantshuvide kaitseks pettuste või muu eeskirjade eiramise eest. Selleks
teevad liikmesriigid komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavaks kõik
asjakohased dokumendid.
5. Liikmesriigid
kannavad ühiselt Schengeni konventsiooni artikli 92 lõikes 3 osutatud tehnilise
toe funktsiooni paigaldus- ja tegevuskulud, sealhulgas süsteemi SIS 1+
siseriiklike osade ja tehnilise toe funktsiooni vahelise side loomiseks
vajaliku kaabelduse kulud ning kulud, mis tulenevad Prantsusmaale määratud
käesoleva määruse eesmärgile vastavate tegevuste täitmisest.
Artikkel 16
Schengeni
konventsiooni sätete muutmine
Schengeni
konventsiooni sätteid muudetakse järgmiselt:
              1. Lisatakse järgmine
artikkel:
„Artikkel 92A
              1. Alates nõukogu
määruse (EÜ) nr 1104/2008[49] ja nõukogu otsuse 2008/839/JSK[50] jõustumisest ning tuginedes käesoleva määruse
artiklis 2 esitatud mõistetele, võib Schengeni infosüsteemi tehnilist
arhitektuuri täiendada järgnevaga:
         a) täiendav keskne süsteem,
mis koosneb järgmistest osadest:
–
Prantsusmaal asuv
tehnilise abi üksus (keskne SIS II) ja Austrias asuv keskse SIS II varusüsteem,
mis sisaldab SIS II andmebaasi ja ühtset riiklikku liidest (NI-SIS);
–
C.SIS-i ja keskse
SIS II vaheline tehniline ühendus konverteri kaudu, mis võimaldab
konverteerida ja sünkroniseerida andmeid C.SIS-i ja keskse SIS II vahel;
         b) siseriiklik süsteem
(N.SIS II), mis koosneb keskse SIS II-ga suhtlevatest siseriiklikest
andmesüsteemidest;
         c) keskse SIS II ja
süsteemi N.SIS II vaheline sideinfrastruktuur, mis on ühendatud NI-SIS-iga.
              2. Käesoleva
konventsiooni artiklis 92 nimetatud siseriikliku osa võib asendada süsteemiga
N.SIS II ja sellisel juhul ei pea liikmesriigid siseriiklikku andmefaili
säilitama.
              3. Keskset SIS II
andmebaasi kasutatakse liikmesriigi territooriumil automatiseeritud
otsingute teostamiseks.
              4. Kui liikmesriik
asendab oma siseriikliku osa süsteemiga N.SIS II, muutuvad artikli 92 lõigetes
2 ja 3 nimetatud tehnilise abi üksuse kohustuslikud ülesanded seoses kõnealuse
siseriikliku osaga kohustuslikeks ülesanneteks seoses keskse SIS II-ga, ilma
et see piiraks otsuses 2008/839/JSK ning määruse (EÜ) nr 1104/2008 artikli 5
lõikes 1 ja, artikli 10 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud kohustusi.
              5. Keskne SIS II osutab teenuseid, mis on vajalikud SISi andmete
sisestamiseks ja töötlemiseks, süsteemi N.SIS II siseriiklike koopiate võrgus
ajakohastamiseks, süsteemi N.SIS II siseriiklike koopiate ja keskse SIS II
andmebaasi sünkroniseerimiseks ja ühtlustamiseks, ning võimaldab N.SIS II siseriiklikke koopiaid lähtestada ja taastada.
              6. Prantsusmaa, kes
vastutab tehnilise abi üksuse eest, teised liikmesriigid ja komisjon teevad
koostööd tagamaks, et otsing süsteemi N.SIS II andmefailides või SIS II
andmebaasis annab tulemuse, mis on võrdne artikli 92 lõikes 2 nimetatud
siseriikliku osa andmefailis tehtud otsingu tulemusega.”»
              2. Artikli 119 esimese
lõike esimene lause asendatakse järgmisega:
              „Liikmesriigid
kannavad ühiselt artikli 92 lõikes 3 osutatud tehnilise abi üksuse paigaldus-
ja tegevuskulud, kaasa arvatud kaabelduskulud, mis kaasnevad ühenduse
loomisega Schengeni infosüsteemi siseriiklike osade ja tehnilise abi üksuse
vahel, ning kulud, mis tulenevad nõukogu otsusega 2008/839/JSK ja nõukogu
määrusega (EÜ) nr 1104/2008 Prantsusmaale määratud ülesannetega seonduvate tegevuste täitmisest.”
              3. Artikli 119 teine
lõige asendatakse järgmisega:
              „Schengeni
infosüsteemi siseriikliku osa paigaldus- ja tegevuskulud ning nõukogu otsusega
2008/839/JSK ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1104/2008 siseriiklikele
süsteemidele määratud ülesannete täitmisest tulenevad kulud kannab iga
liikmesriik iseseisavalt.”»
ê 1104/2008
(kohandatud)
Artikkel 171
Komitee
Ö 1. Komisjoni
abistab määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 51 ja otsuse 2008/533/JSK artikli 67
alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
tähenduses. Õ
Ö 2. Käesolevale
lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Õ
Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6
tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
ê 541/2010
artikli 1 lõige 5
ð uus
Artikkel 18
Üldprogrammi nõukogu
1. Ilma et see piiraks komisjoni, artiklis 17 nimetatud komitee, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide
kohustusi ja tegevust, luuakse käesolevaga tehnilistest ekspertidest koosnev
rühm, mida nimetatakse üldprogrammi nõukoguks. Üldprogrammi nõukogu on nõuandev
organ keskse SIS II projekti toetamiseks ning keskse ja siseriiklike SIS II
projektide vahelise sidususe edendamisekshõlbustamiseks. Üldprogrammi nõukogul ei ole otsuste langetamise ega komisjoni ja
liikmesriikide esindamise volitusi.
2. Üldprogrammi nõukogusse kuulub kuni 10
liiget, kes kohtuvad korrapäraselt. Nõukogu raames tegutsevad ð süsteemis SIS 1+ osalevad ï liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju
asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni
ametnike seast kuni kaks eksperti ja kaks asendajat.
Üldprogrammi nõukogu koosolekutel võivad oma
vastavate asutuste või institutsioonide kulul osaleda muud liikmesriikide
eksperdid ja komisjoni ametnikud, kes on otseselt seotud SIS II projekti
arendusega.
Üldprogrammi nõukogu võib vastavalt lõikes 5
osutatud töökorras kindlaksmääratud tingimustele kutsuda üldprogrammi nõukogu
koosolekutele osalema muid eksperte nende vastavate asutuste, institutsioonide
või ettevõtete kulul.
3. Eksperte, kelle on nimetanud liikmesriigid,
kes on eesistujariigid või tulevased eesistujariigid, kutsutakse alati
üldprogrammi nõukogu koosolekutel osalema.
4. Üldprogrammi nõukogu sekretariaaditeenused
tagab komisjon.
5. Üldprogrammi nõukogu koostab ise oma
töökorra, mis sisaldab eelkõige järgmisi küsimusi käsitlevaid menetlusi:
–
komisjoni ja eesistujariigi vahelduv eesistujaks
olemine;
–
koosolekute toimumiskohad;
–
koosolekute ettevalmistamine;
–
muude ekspertide koosolekule lubamine;
–
teavitamiskava, millega tagatakse mitte osalevatele
liikmesriikidele täielik teave.
Volitused jõustuvad pärast heakskiitva
arvamuse saamist komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektorilt ning ð süsteemis SIS 1+ osalevatelt ï liikmesriikidelt, kes tulevad kokku artiklis 17 osutatud
komitee raames.
6. Üldprogrammi nõukogu edastab korrapäraselt
kirjalikke aruandeid edusammude kohta projekti alal, sealhulgas saadud
nõuannete ja nende põhjenduste kohta artiklis 17 osutatud komiteele või vajaduse korral asjaomastele nõukogu ettevalmistavatele
organitele.
7. Ilma et see piiraks artikli 16
lõike 2 kohaldamist, kaetakse liidu üldeelarvest need üldprogrammi nõukogu
tegevusest tulenevad haldus- ja reisikulud, mida ei kaeta muudest allikatest.
Nõukogu raames tegutsevate ning ð süsteemis SIS 1+ osalevate ï liikmesriikide nimetatud üldprogrammi nõukogu liikmete ja käesoleva
artikli lõike 3 alusel kutsutud ekspertide üldprogrammi nõukogu tegevuses
osalemisega seotud reisikulude suhtes kohaldatakse komisjoni eeskirju
väljastpoolt komisjoni koosolekutel osalema kutsutud ekspertide kulude
hüvitamise kohta.
ê 1104/2008
Artikkel 19
Aruandlus
Iga kuue kuu järel ja esimest korda 2009.
aasta esimese kuuekuulise ajavahemiku lõpus esitab komisjon Euroopa
Parlamendile ja nõukogule eduaruande, mis käsitleb SIS II arendamist ning
migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II.
ò uus
Artikkel 20
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr
1104/2008 ja otsus 2008/839/JSK tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks
tunnistatud määrusele (EÜ) nr 1104/2008 ja otsusele 2008/839/JSK käsitatakse
viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt II lisas esitatud
vastavustabelile.
ê 1104/2008
(kohandatud)
è1 541/2010 artikli 1 lõige 6 (kohandatud)
Artikkel 21
Jõustumine ja kohaldamine
Ö Käesolev määrus
jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Õ è1 Määrus
kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr
1987/2006 artikli 55 lõikele 2 ja otsuse 2007/533 artikli 71 lõikele 2, ning igal juhul hiljemalt 31. märtsil 2013, või juhul kui
minnakse üle artikli 1 lõikes 3 sätestatud alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile,
31. detsembril 2013. ç
Ö Käesolev määrus
on Euroopa Liidu
toimimise lepingu Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides
liikmesriikides. Õ
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
é
I LISA
Kehtetuks
tunnistatud õigusaktid ja nende hilisemad muudatused
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008
(ELT L 299, 8.11.2008, lk 1)
Nõukogu määrus (EÜ) nr 541/2010
(ELT L 155, 22.6.2010, lk 19)
Nõukogu otsus 2008/839/JSK
(ELT L 299, 8.11.2008, lk 43)
Nõukogu otsus 542/2010/JSK
(ELT L 155, 22.6.2010, lk 23)
II
LISA
Vastavustabel
 Nõukogu määrus         (EÜ) nr 1104/2008 || Nõukogu otsus           2008/839/JSK || Käesolev määrus
 Artikkel 1 || Artikkel 1 || Artikkel 1
 Artikkel 2 || Artikkel 2 || Artikkel 2
 Artikkel 3 || Artikkel 3 || Artikkel 3
 Artikkel 4 || Artikkel 4 || Artikkel 4
 Artikkel 5 || Artikkel 5 || Artikkel 5
 Artikkel 6 || Artikkel 6 || Artikkel 6
 Artikkel 7 || Artikkel 7 || Artikkel 7
 Artikkel 8 || Artikkel 8 || Artikkel 8
 Artikkel 9 || Artikkel 9 || Artikkel 9
 Artikkel 10 || Artikkel 10 || Artikkel 10
 Artikkel 11 || Artikkel 11 || Artikkel 11
 Artikkel 12 || Artikkel 12 || Artikkel 12
 Artikkel 13 || Artikkel 13 || Artikkel 13
 - || - || Artikkel 14
 Artikkel 14 || Artikkel 14 || Artikkel 15
 - || - ||
 Artikkel 15 || Artikkel 15 || Artikkel 16
 Artikkel 16 || Artikkel 16 || -
 Artikkel 17 || Artikkel 17 || Artikkel 17
 Artikkel 17a || Artikkel 17a || Artikkel 18
 Artikkel 18 || Artikkel 18 || Artikkel 19
 - || - || Artikkel 20
 Artikkel 19 || Artikkel 19 || Artikkel 21
 - || - || I lisa
 - || - || II lisa
FINANTSSELGITUS
1........... ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK................................................................ 35
1.1........ Ettepaneku/algatuse nimetus.......................................................................................... 35
1.2........ Asjaomased poliitikavaldkonnad
vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile  35
1.3........ Ettepaneku/algatuse liik................................................................................................. 35
1.4........ Eesmärgid.................................................................................................................... 35
1.4.1..... Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse 35
1.4.2..... Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile         35
1.4.3..... Oodatavad tulemused ja mõju....................................................................................... 36
1.4.4..... Tulemus- ja mõjunäitajad.............................................................................................. 36
1.5........ Ettepaneku/algatuse põhjendus...................................................................................... 36
1.5.1..... Lühi- või pikaajalises perspektiivis
täidetavad vajadused................................................ 36
1.5.2..... Euroopa Liidu meetme lisaväärtus................................................................................. 36
1.5.3..... Samalaadsetest kogemustest saadud
õppetunnid............................................................ 37
1.5.4..... Kooskõla ja võimalik koostoime muude
asjaomaste meetmetega................................... 37
1.6........ Meetme kestus ja finantsmõju....................................................................................... 37
1.7........ Ettenähtud eelarve täitmise viisid.................................................................................... 38
2........... HALDUSMEETMED.................................................................................................. 39
2.1........ Järelevalve ja aruandluse eeskirjad................................................................................ 39
2.2........ Haldus- ja kontrollisüsteem........................................................................................... 39
2.2.1..... Tuvastatud ohud........................................................................................................... 39
2.2.2..... Ettenähtud kontrollimeetod(id)...................................................................................... 39
2.3........ Pettuste ja muude rikkumiste
ärahoidmine...................................................................... 39
3........... ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU........................... 40
3.1........ Mitmeaastase finantsraamistiku
rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub....... 40
3.2........ Hinnanguline mõju kuludele........................................................................................... 41
3.2.1..... Üldine hinnanguline mõju kuludele................................................................................. 41
3.2.2..... Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele................................................................... 43
3.2.3..... Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele..................................................................... 45
3.2.3.1.. Kokkuvõte................................................................................................................... 45
3.2.3.2.. Hinnanguline personalivajadus....................................................................................... 46
3.2.4..... Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga....................................................... 48
3.2.5..... Kolmandate isikute rahaline osalus................................................................................ 48
3.3........ Hinnanguline mõju tuludele............................................................................................ 49
ETTEPANEKULE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse
nimetus
Ettepanek:
nõukogu määrus, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+)
teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (uuesti sõnastatud).
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[51]
Jaotis
18: vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala
Solidaarsus
– Välispiirid, tagasipöördumine, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine
(peatükk 18 02)
1.3.        Ettepaneku/algatuse
liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[52]
x Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni
mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu
täidetakse
Stockholmi
programmis[53]
esitatud ELi teabehalduse strateegia kuulub 2010. aastal Euroopa Ülemkogu
kohtumisel kindlaksmääratud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala
arendamise prioriteetide hulka. Schengeni infosüsteem on eriti oluline
kompenseeriv meede, mis aitab tagada julgeolekut pärast sisepiiride kaotamist.
1.4.2.     Erieesmärgid
ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
süsteemile
Erieesmärk nr 1: Võimaldada isikutel ületada
sisepiire ilma piirikontrollita, parandada piiride turvalisust ning tõkestada
ebaseaduslikku rännet, täiustades välispiiri haldamise integreeritud süsteemi
ja kõrgetasemelisi piirikontrollistandardeid, mis muu hulgas hõlmavad ka
Schengeni infosüsteemi (SIS II) arendamist ja Välispiirifondist eraldatavat
finantstoetust.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
Peatükk
18.02. Solidaarsus – Välispiirid, tagasipöördumine, viisapoliitika ja isikute
vaba liikumine
1.4.3.     Oodatavad
tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Migratsiooni käsitlevad
õigusaktide[54]
eesmärk on tagada edukas migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II,
kehtestades tehnilised tingimused, migratsiooni etapid ning komisjoni ja
süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide ülesanded.
Ettepaneku peamine
eesmärk on võtta migratsiooni õiguslikus raamistikus arvesse liikmesriikide
ekspertide koostatud tehnilist stsenaariumi[55]
ja lisada sellele mõned paindlikkust parandavad elemendid (vt punkt 1.5.3).
Ettepanekus võetakse
arvesse ka Lissaboni lepingu jõustumist, koondades eelmiste lepingute sammaste
struktuurile vastavad kaks õigusakti ühestainsast õigusaktist koosnevaks
migratsiooni õigusraamistikuks.
1.4.4.     Tulemus-
ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Ettepaneku
põhiline eesmärk on täidetud, kui süsteemi SIS 1+ andmed on laaditud
SIS II kesksüsteemi (ja riikide süsteemidesse), siseriiklikele
rakendustele on edukalt üle mindud ning kõik liikmesriigid saavad kasutada
kõiki SIS II funktsioone.
1.5.        Ettepaneku/algatuse
põhjendus
1.5.1.     Lühi-
või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
Liikmesriigid
ja komisjon peavad rajama kõik tehnilised osad ja edukalt teostama testid, mida
on vaja migratsiooni ettevalmistaval etapil igakülgse testimise
lõpuleviimiseks.
1.5.2.     Euroopa
Liidu meetme lisaväärtus
SIS
II peaeesmärk on võimaldada Schengeni riikide õiguskaitse-, piirivalve-,
tolli-, viisa- ja kohtuasutustel ühiselt kasutada teavet teatavate isikute ja
esemete kategooriate kohta. Komisjoni ülesanne on jätkata keskse SIS II,
sideinfrastruktuuri ja konverteri arendamist. Lisaks kavatseb komisjon
koordineerida SIS II arendamist ja toetada liikmesriike nende ülesannete
täitmisel, tagades keskse tasandi ja liikmesriikide projektide sidususe.
1.5.3.     Samalaadsetest
kogemustest saadud õppetunnid
Õigusraamistik peab
olema piisavalt paindlik, et vältida migreerumisel tarbetuid kulutusi. Eelkõige
peaksid SIS II kasutamisele juba üle läinud liikmesriigid saama kasutada selle
kõiki funktsioone, ilma et nad peaksid ära ootama, kuni SIS II kasutamisele
lähevad üle kõik liikmesriigid.
Et migratsioon oleks
sujuv ja nõuetekohane, tuleb ette näha võimalus kaasrahastada Euroopa Liidu
üldeelarvest teatavaid liikmesriikide migreerumismeetmeid, eelkõige
liikmesriikide osalemist migratsiooniga seotud testides.
1.5.4.     Kooskõla
ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
Ettepanek
põhineb määrusel (EÜ) nr 1987/2006[56]
ja otsusel 2007/533/JSK[57],
mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist
ja kasutamist. Käesoleva määruse kehtivusaeg määratakse kindlaks vastavalt
nendele õigusaktidele. Käesolev ettepanek on kooskõlas muude õigusaktidega, mis
käsitlevad SIS II testimist, võrku ja turvalisust.
1.6.        Meetme
kestus ja finantsmõju
x Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1 juulist 2012[58] kuni migratsiooni
lõpuleviimiseni, st arvatavasti mitte kauem kui 30. juunini 2013.
–
xFinantsmõju avaldub ajavahemikul 2012–2013
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
Märkus
Migratsiooniperioodi
lõpu kuupäeva ei kehtestata käesoleva ettepanekuga, vaid selle määrab kindlaks
nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikega 2
ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikega 2.
1.7.        Ettenähtud
eelarve täitmise viisid[59]
x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[60]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Komisjon kontrollib ja
jälgib töövõtja tööd rangelt ja järjepidevalt ning tihedas koostöös kvaliteedi
tagamise eest vastutava alltöövõtja ja üldprogrammi nõukoguga.
Lepingust tulenevalt
hindab komisjon SIS II projekti edusamme korrapäraselt ning koostöös kvaliteedi
tagamise eest vastutava alltöövõtjaga mõõdab süsteemi suutlikkust kehtestatud
nõuete ja eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumite alusel.
Eduaruandes
kirjeldatakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) arendamisel
tehtud tööd ja ettevalmistusi migratsiooniks süsteemist SIS 1+ süsteemi
SIS II. Vastavalt migratsiooni käsitlevate õigusaktide artiklile 18 esitatakse
aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile iga kuue kuu tagant. Aruannetes
esitatakse järjekindlalt ka keskse SIS II projekti eelarve täitmist
(kulukohustusi ja makseid) käsitlev osa.
2.2.        Haldus-
ja kontrollisüsteem
2.2.1.     Tuvastatud
ohud
1. Kesksel tasandil:
risk, et üldist ajakava ei suudeta täita ootamatute sündmuste või arendamise
eest vastutava peatöövõtja saamatuse tõttu.
2. Liikmesriikide
tasandil: risk, et üldist ajakava ei suudeta täita, kuna üks või mitu
liikmesriiki ei suuda lõpule viia siseriikliku süsteemi arendamist (mõni
liikmesriik ei ole valmis osalema etappide üldise ajakava raames ette nähtud
testimisetappides hangete hilinemise, tehniliste probleemide või arendamise ja
migratsiooni puuduliku rahastamise tõttu)
SIS II kasutuselevõtmise
võib ohtu seada ka ainult ühe liikmesriigi hilinemine, kuna sel juhul jäävad
täitmata süsteemi kasutuselevõtmise õiguslikud eeltingimused (pidades silmas,
et kõigil liikmesriikidel tuleb teatada oma valmisolekust ja igakülgse
testimise edukast lõpuleviimisest).
2.2.2.     Ettenähtud
kontrollimeetod(id)
Komisjon jälgib pingsalt
projekti riske koostöös üldprogrammi nõukogu, liikmesriikide ja kvaliteedi
tagamise eest vastutava alltöövõtjaga.
Kaasrahastamise suhtes
kohaldatakse komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja kontrolle.
2.3.        Pettuste
ja muude rikkumiste ärahoidmine
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed
Komisjon
teeb liidu üldeelarvest kaasrahastamise (toetuste) suhtes otsuseid ning hindab
ja haldab seda kooskõlas finantsmääruse nõuetega. Komisjon võib oma rahalist
toetust vähendada ning selle andmise peatada või lõpetada. Komisjonil ja
kontrollikojal on õigus teha kontrolle ja järelevalvet liidu finantshuvide
nõuetekohaseks kaitseks pettuse ja eeskirjade rikkumise eest.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Number Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem || Liigendatud[61] || EFTA[62] riigid || Kandidaatriigid[63] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 3A || 18 02 04 || Liigendatud || EI || EI || JAH || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse: puudub
3.2.        Hinnanguline
mõju kuludele
3.2.1.     Üldine
hinnanguline mõju kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 3 A || Vabadus, turvalisus ja õigus
 Siseasjade peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2012 (proportsionaalselt alates 1. juulist) || Aasta 2013 (proportsionaalselt kuni 30. juunini) || Aasta N+3 || lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida 18 02 04 || Kulukohustused || (1) || 28,120 || 7,120 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Maksed || (2) || 18,184 || 17,056 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Eelarverida || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide eelarvest rahastatud haldusassigneeringud[64] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Siseasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a,+3 || 28,120 [65] || 7,120 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Maksed || =2+2a +3 || 18,184 || 17,056 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2012 (proportsionaalselt alates 1. juulist) || Aasta 2013 (proportsionaalselt kuni 30. juunini) || Aasta N+3 || lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Siseasjade peadirektoraat ||   ||   ||
  Personalikulud || 2,675 || 2,439 ||   ||   ||   ||   || 5,114
  Muud halduskulud || 0,152 || 0,152 ||   ||   ||   ||   || 0,304
 Siseasjade peadirektoraat KOKKU || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   || 5,418 || 5,418
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma =          maksete kogusumma) || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   || 5,418
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta N+3 || lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1,6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 30,947 || 9,710 ||   ||   ||   ||   || 40,658
 Maksed || 21,011 || 19,646 ||   ||   ||   ||   || 40,658
3.2.2.     Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Märkige eesmärgid ja väljundid ò ||   ||   || Aasta 2012 (proportsionaalselt alates 1. juulist) || Aasta 2013 (proportsionaalselt kuni 30. juunini) || KOKKU ||
 ||   || Väljundi liik[66] || Väljundi keskmine aastane maksumus || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kogumaksumus ||
 || ERIEESMÄRK nr 1[67] Ettevalmistused SIS II käitamiseks ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - 1. väljund || SIS II muudatused ||   ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0
 || - 2. väljund || Kvaliteedi tagamine ||   ||   || 1,250 ||   || 1,250 ||   || 2,500
 || - 3. väljund || sTESTA (sideinfrastruktuur) ||   ||   || 7,500 ||   || 0 ||   || 7,500
 || - 4. väljund || Turbeauditid ||   ||   || 0,500 ||   || 0 ||   || 0,500
 || - 5. väljund || Turbealane valikuvõimalus ||   ||   || 0,500 ||   || 0 ||   || 0,500
 || - 6. väljund || Liikmesriikidepoolse kaasrahastamise puhul[68] ||   ||   || 15,750 ||   || 5,250 ||   || 21,000
 || - 7. väljund || Projekti üldjuhtimine ||   ||   || 0,120 ||   || 0,120 ||   || 0,240
 || - 8. väljund || Uuringud ||   ||   || 2,000 ||   || 0 ||   || 2,000
 || - 9. väljund || Teavituskampaania ||   ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 1,000
 || Erieesmärk nr 1 kokku ||   || 28,120 ||   || 7,120 ||   || 35,240
 || KULUD KOKKU ||   || 28,120 ||   || 7,120 ||   || 35,240
3.2.3.     Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Kokkuvõte
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2012 (proportsionaalselt alates 1. juulist) || Aasta 2013 (proportsionaalselt kuni 30. juunini) ||   || Aasta N+3 || lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 2,675 || 2,439 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,114
 Muud halduskulud || 0,152 || 0,152 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,304
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,418
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[69] välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,418
3.2.3.2.   Hinnanguline
personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus (täisarvuna või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 ||   || 2012. aasta   || 2013. aasta   ||   ||   || lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || XX 01 01 01 (komisjoni peakorter ja esindused) || 33 || 32 ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (delegatsioonid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[70] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 17 || 12 ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 aa[71] || - peakorteris[72] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 50 || 44 ||   ||   ||   ||   ||
XX on asjaomane
poliitikavaldkond või eelarvepeatükk.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. See
aga ei piira vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste
IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ameti asutamist[73] ega ameti ülesannete täitmist
allhanke teel, mis võimaldab 2013. aasta lõpuks vabastada SIS II, VISi ja
EURODACi töötajaid 50 täistööajale taandatud ametikoha ulatuses (27 ametikohta
ja 23 täistööajale taandatud koosseisuvälise töötaja ametikohta).
2012
Arvutus: Ametnikud
ja ajutised töötajad
AD/AST
– 127 000 eurot aastas * 33 töötajat = 4,191 miljonit eurot
          1. juuli – 31. detsember: 2,096 miljonit eurot
Arvutus:
Koosseisuvälised töötajad
lepingulised
töötajad: 64 000 eurot aastas * 9 töötajat = 0,576 miljonit eurot
liikmesriikide
eksperdid: 73 000 eurot aastas * 8 töötajat = 0,584 miljonit eurot
Koosseisuvälised
töötajad kokku: 1,160 miljonit eurot
          1. juuli – 31. detsember: 0,580 miljonit eurot
2013
Arvutus: Ametnikud
ja ajutised töötajad
AD/AST
– 127 000 eurot aastas * 32 töötajat = 4,064 miljonit eurot
          1. jaanuar –
30. juuni: 2,032 miljonit eurot
Arvutus: Koosseisuvälised
töötajad
lepingulised
töötajad: 64 000 eurot aastas * 7 töötajat = 0,448 miljonit eurot
riikide
eksperdid: 73 000 eurot aastas * 5 töötajat = 0,365 miljonit eurot
Koosseisuvälised
töötajad kokku: 0,813 miljonit eurot
          1. jaanuar – 30. juuni: 0,407 miljonit eurot
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Programmi koordineerimine, projektijuhtimine, hindamine ja aruandlus, avalikud hanked, lepingute haldamine
 Koosseisuvälised töötajad || Tehniline haldamine, IT- ja haldustoetus
3.2.4.     Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
–
x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[74].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate
isikute rahaline osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || 2012. aasta || 2013. aasta ||   ||   || lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline
mõju tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
x Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
Kaasrahastamise andmed
Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude
asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud
tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui
kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):            Ei kohaldata
·
Norra ja Islandi osamaks moodustab Euroopa Liidu
Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase
kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises,
kohaldamises ja edasiarendamises) artikli 12 lõike 1 teise lõigu kohaselt
vastavalt 2,406882 % ja 0,073102 % tegevuskuludest (2010. aasta andmed)[75].
·
Šveitsi ja Liechtensteini osamaks moodustab Euroopa
Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi
vahelise lepingu (Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Schengeni acquis’
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) artikli 11 lõike 3 teise lõigu
kohaselt vastavalt 3,043387 % ja 0,026579 % tegevuskuludest (2010. aasta
andmed)[76].
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[77]
 2012. aasta || 2013. aasta ||   ||   || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Norra osamaks ||   || 0,438 || 0,411 ||   ||   ||   ||   ||
 Islandi osamaks ||   || 0,013 || 0,012 ||   ||   ||   ||   ||
 Šveitsi osamaks ||   || 0,553 || 0,519 ||   ||   ||   ||   ||
 Liechtensteini osamaks ||   || 0,005 || 0,004 ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU artikkel xxxx ||   || 1,009 || 0,947 ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avaldatava mõju arvutusmeetod.
Vt
eespool
[1]               EÜT
L 328, 13.12.2001, lk 4.
[2]               EÜT
L 328, 13.12.2001, lk 1.
[3]               ELT
L 381, 28.12.2006, lk 4.
[4]               ELT
L 205, 7.8.2007, lk 63.
[5]               ELT
L 299, 8.11.2008, lk 1.
[6]               ELT
L 299, 8.11.2008, lk 43.
[7]               EÜT
L 184, 17.7.1999, lk 23.
[8]               ELT
L 55, 28.2.2011, lk.13.
[9]               EÜT
C 77, 28.3.2002, lk 1.
[10]             EÜT
L 239, 22.9.2000, lk 19 (ELT L 299, 8.11.2008, lk 43).
[11]             EÜT
L 328, 13.12.2001, lk 4.
[12]             EÜT
L 328, 13.12.2001, lk 1.
[13]             ELT
L 381, 28.12.2006, lk 1.
[14]             ELT
L 79, 20.3.2007, lk 20 ja ELT L 79, 20.3.2007, lk 29.
[15]             ELT
L 57, 1.3.2008, lk 1.
[16]             ELT
L 57, 1.3.2008, lk 14.
[17]             ELT
L 299, 8.11.2008, lk 1.
[18]             ELT
L 299, 8.11.2008, lk 43.
[19]             ELT
L 257, 30.9.2009, lk 41.
[20]             ELT
L 144, 6.6.2007, lk 22.
[21]             ELT
L 233, 5.9.2007, lk 3.
[22]             ELT
C …
[23]             ELT L 299, 8.11.2008,
lk 1.
[24]             ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.
[25]             EÜT
L 239, 22.9.2000, lk 19.
[26]             EÜT
L 328, 13.12.2001, lk 4.
[27]             EÜT
L 328, 13.12.2001, lk 1.
[28]             ELT
L 381, 28.12.2006, lk 4.
[29]             ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.
[30]             ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.
[31]             ELT
L 57, 1.3.2008, lk 1.
[32]             ELT
L 57, 1.3.2008, lk 14.
[33]             EÜT
L 248, 16.9.2002, lk 1.
[34]             ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.
[35]             ELT L 233, 5.9.2007, lk 3.
[36]             EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
[37]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[38]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
[39]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[40]             EÜT
L 8, 12.1.2001, lk 1.
[41]             ELT L 12,
17.1.2004, lk 47.
[42]             EÜT
L 131, 1.6.2000, lk 43.
[43]             EÜT
L 64, 7.3.2002, lk 20.
[44]             EÜT
L 176, 10.7.1999, lk 36.
[45]             EÜT
L 176, 10.7.1999, lk 31.
[46]             ELT
L 53, 27.2.2008, lk 52.
[47]             ELT
L 53, 27.2.2008, lk 1.
[48]             ELT
L 160, 18.5.2011, lk 19.
[49]             ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.
[50]             ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.
[51]             ABM
– tegevuspõhine juhtimine, ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
[52]             Vastavalt
finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[53]             Stockholmi
programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel,
ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.
[54]             Nõukogu
määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni
Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS
II) (ELT L 299, 8.11, 2008, lk 1); nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober
2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise
põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (ELT L 299, 8.11, 2008, lk 43).
[55]             Liikmesriigid
kiitsid tehnilise stsenaariumi („migratsioonikava") SIS-VIS komitees
ühehäälselt heaks 23. veebruaril 2011.
[56]             Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006,
mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist,
toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).
[57]             Nõukogu
otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni
infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205,
7.8.2007, lk 63).
[58]             Ettepanekuga
hõlmatud muudetud nõukogu määruse jõustumise kavandatav kuupäev.
[59]             Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on
selgitatud veebisaidil http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[60]             Määratletud
finantsmääruse artiklis 185.
[61]             Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[62]             EFTA:
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[63]             Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
[64]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[65]             Kasutusele
võetakse veel kasutamata summad. Seetõttu ei tule eelarvet muuta.
[66]             Väljunditena
käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[67]             Punktis
1.4.2 nimetatud eesmärkide „Erieesmärk/eesmärgid” kohaselt.
[68]             Kulud,
mis on seotud liikmesriikides migratsiooni ettevalmistamisega, eelkõige testide
koordineerimisega. Hinnangute kohaselt peaksid migratsiooni ettevalmistamisega
seotud täiendavad kulud olema kõikides liikmesriikides enamvähem ühesuurused
ega sõltu liikmesriigi suurusest: 1 projektijuht 1 500 eurot päevas, 4
spetsialisti 1 200 eurot päevas (andmebaasihaldur, süsteemispetsialist ning rakenduse
spetsialistid ja arendajad) ja 2,5 operaatorit 700 eurot päevas – kokku 8050
eurot päevas 120 päeva jooksul = 966 000 eurot iga SIS 1+ osaleva liikmesriigi
kohta. Eeldatavasti seotakse 75 % assigneeringutest kohustustega 2012. aastal
ning ülejäänud osa 2013. aastal.
[69]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[70]             Lepingulised
töötajad, renditööjõud („Intérimaire”); noored eksperdid
delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.
[71]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
read).
[72]             Peamiselt
struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa
Kalandusfond.
[73]             Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011,
millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, lk 1).

[74]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[75]             EÜT
L 176, 10.7.1999, lk 36.
[76]             ELT
L 53, 27.2.2008, lk 52 ja ELT L 160, 18.6.2011, lk 84.
[77]             Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud, suhkrumaks) korral tuleb näidata netosummad, st
brutosumma, milles on lahutatud 25 % kogumiskuludena.