               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.9.2018
            COM(2018) 657 final
            2018/0337(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi teisel istungil seoses elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidliku vaheladustamise suuniste vastuvõtmisega vastavalt nimetatud konventsiooni artikli 10 lõigetele 2 ja 3.

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi teisel istungil seoses elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidliku vaheladustamise suuniste kavandatud vastuvõtmisega vastavalt nimetatud konventsiooni artikli 10 lõigetele 2 ja 3.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Minamata elavhõbedakonventsioon

               Minamata elavhõbedakonventsioon (edaspidi „konventsioon“) on peamine rahvusvaheline õigusraamistik, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda elavhõbeda ja selle ühendite inimtekkelise heite laskmise eest õhku, vette ja pinnasesse.

               Konventsioonis käsitletakse elavhõbeda kogu olelusringi alates elavhõbedamaagi kaevandamisest kuni elavhõbedajäätmete kõrvaldamiseni, sealhulgas elavhõbeda vaheladustamine, elavhõbeda segud muude ainetega, kaasa arvatud elavhõbedasulamid, milles elavhõbeda sisaldus on vähemalt 95 massiprotsenti (edaspidi „elavhõbedasegud“) ja kuus elavhõbedaühendit, sealhulgas elavhõbe(I)kloriid, elavhõbe(II)oksiid, elavhõbe(II)sulfaat, elavhõbe(II)nitraat, kinaver ja elavhõbesulfiid, välja arvatud elavhõbedajäätmed.

               Konventsioon jõustus 16. augustil 2017.

               Euroopa Liit on konventsiooni
                  1
                osaline nagu enamik liikmesriike
                  2
               .

               2.2.Konventsiooniosaliste konverents

               Konventsiooniosaliste konverents täidab talle konventsiooniga pandud ülesandeid ning arutab ja võtab lisameetmeid, mis võiksid olla vajalikud konventsiooni eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas võtab vastu asjakohaseid suunised.

               Vastavalt konventsiooni artiklile 28 ning kodukorda käsitlevale otsusele MC-1/1, mille konventsiooniosaliste konverents võttis vastu oma esimesel istungil (24.–29. september 2017), on igal konventsiooniosalisel üks hääl. Siiski on liidul kui piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonil tema pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui palju tema liikmesriike on konventsiooniga ühinenud. Liit ei kasuta oma hääleõigust, kui seda kasutab tema mis tahes liikmesriik, ja vastupidi.

               2.3.Konventsiooniosaliste konverentsi kavandatud õigusliku toimega akt

               19. novembril 2018 toimuval teisel istungil on konventsiooniosaliste konverentsil kavas võtta vastu suunised elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidliku vaheladustamise kohta, millele on osutatud artikli 10 lõigetes 2 ja 3 (edaspidi „kavandatud õigusliku toimega akt“).

               Kavandatud õigusliku toimega akti eesmärk on kehtestada suunised, et tagada elavhõbeda, elavhõbedasegude ja kuue elavhõbedaühendi (elavhõbe(I)kloriid, elavhõbe(II)oksiid, elavhõbe(II)sulfaat, elavhõbe(II)nitraat, elavhõbesulfiid ja kinaver), välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidlik vaheladustamine. Praktikas on kavandatud õigusliku toimega akt kohaldatav peamiselt metallilise vedela elavhõbeda suhtes.

               Konventsiooni artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaselt kohustuvad konventsiooniosalised võtma keskkonnahoidlikku vaheladustamist tagavate meetmete kehtestamisel arvesse konventsiooniosaliste konverentsi poolt vastu võetud suuniseid.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel on konventsiooniosaliste konverentsi teisel istungil kavas võtta seisukoht, millega toetatakse kavandatud õigusliku toimega akti vastuvõtmist.

               Kavandatud õigusliku toimega akti sisu on konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil otsusega MC-1/18
                  3
                käivitatud istungitevahelise protsessi tulemus; selle otsusega „tehti sekretariaadile ülesandeks korraldada suuniste eelnõu täiendav läbivaatamine“ ja „esitada muudetud suunised teisel istungil arutamiseks ja võimalikuks vastuvõtmiseks“. Liidu eksperdid on sellele protsessile märkimisväärselt kaasa aidanud, esitades sekretariaadile oma märkused, järgides otsuses MC-1/18 sätestatud ajakava. Sekretariaadi muudatusi sisaldavas eelnõus on arvesse võetud liidu ekspertide märkuseid. Täiendavaid märkusi liidul suuniste kohta ei ole, sest suurte elavhõbedavarude osas on need kooskõlas ühenduse õigustikuga, sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiiviga 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta
                  4
               . Lisaks on suunistes sätestatud, et eelkõige väikeste varude suhtes võib neid kohaldada paindlikult.

               Kavandatav seisukoht on kooskõlas ELi poliitikaga ja elavhõbedat käsitlevate õigusaktidega, sest kavandatud õigusliku toimega akti rakendamine konventsiooniosaliste poolt toetaks elavhõbeda heite ja keskkonda sattumise vähendamist vahepealse ladustamise käigus ning aitaks seega kaitsta inimeste tervist ja keskkonda, sealhulgas ka Euroopa Liidus.

               Liidu seisukoht on vaja vastu võtta seepärast, et konventsiooniosalised peavad neid suuniseid pärast nende vastuvõtmist arvesse võtma elavhõbeda, elavhõbedasegude ja kuue elavhõbedaühendi, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidlikku vaheladustamist käsitlevate meetmete võtmisel.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Konventsiooniosaliste konverents on Minamata elavhõbedakonventsiooni kohaselt loodud organ.

               Otsus, mille konventsiooniosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatud aktil on õiguslik toime, sest konventsiooniosalised võtavad seda arvesse meetmete kehtestamisel, et tagada elavhõbeda, elavhõbedasegude ja kuue elavhõbedaühendi (elavhõbe(I)kloriid, elavhõbe(II)oksiid, elavhõbe(II)sulfaat, elavhõbe(II)nitraat, elavhõbesulfiid ja kinaver), välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidlik vaheladustamine.

               Kavandatav õigusliku toimega akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusliku toimega akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusliku toimega akti eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0337 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi teisel istungil seoses elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidliku vaheladustamise suuniste vastuvõtmisega vastavalt nimetatud konventsiooni artikli 10 lõigetele 2 ja 3.

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Minamata elavhõbedakonventsiooni (edaspidi „konventsioon“)
                  6
                vastavalt nõukogu otsusele 2017/939/EL
                  7
                ja see jõustus 16. augustil 2017.

               (2)Vastavalt kodukorda käsitlevale otsusele MC-1/1, mis võeti vastu konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil, peavad konventsiooniosalised tegema kõik selleks, et jõuda kõigis sisulistes küsimustes kokkuleppele konsensuse teel.

               (3)Konventsiooniosaliste konverentsi teisel istungil, mis toimub 19.–23. novembril 2018, on kavas võtta vastu suunised elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidliku vaheladustamise kohta.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil, sest suunistel elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidliku vaheladustamise kohta on õiguslik toime, kuna konventsiooniosalised peavad neid arvesse võtma keskkonnahoidlikku vaheladustamist käsitlevate meetmete võtmisel.

               (5)Liit andis oma panuse keskkonnahoidlikku vaheladustamist käsitlevate suuniste eelnõu läbivaatamisse istungitevahelise eksperditöö raames, mis käivitati konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil vastu võetud otsuse MC-1/18
                  8
                kohaselt; seda arvesse võttes ei pea liit vajalikuks esitada ettepanekuid täiendavate muudatuste tegemiseks istungitevahelise töö käigus koostatud läbivaadatud suuniste eelnõus.

               (6)Seega tuleks toetada elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidliku vaheladustamise suuniste vastuvõtmist, milles käsitletakse elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidlikku vaheladustamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsi teisel istungil, on järgmine:

               Euroopa Liit toetab konventsiooniosaliste konverentsi teisel istungil elavhõbeda, välja arvatud elavhõbedajäätmete, keskkonnahoidliku vaheladustamise suuniste vastuvõtmist, millele on osutatud konventsiooni artikli 10 lõigetes 2 ja 3.

               Esimeses lõigus osutatud dokumentidesse tehtavates väiksemates muudatustes võivad liidu esindajad kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/939 Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 142, 2.6.2017, lk 4).

                     (2)

                        7. septembril 2018 ratifitseerisid Minamata elavhõbedakonventsiooni kakskümmend kaks liikmesriiki, sealhulgas Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Prantsusmaa, Horvaatia, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik.

                     (3)

                        Otsus MC-1/18, „Draft guidelines on the interim storage of mercury and mercury compounds referred to in paragraph 3 of article 10“ (Suuniste eelnõu elavhõbeda ja selle ühendite ajutise ladustamise kohta, millele on osutatud artikli 10 lõikes 3). Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi aruanne esimese istungi kohta, UNEP/MC/COP1/29, 22.11.2017.

                     (4)

                        ELT L197, 24.7.2012, lk 1.

                     (5)

                        Euroopa Liidu Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                        Minamata elavhõbedakonventsiooni kinnitatud ärakiri on kättesaadav aadressil:
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf

                     (7)

                        Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/939 Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 142, 2.6.2017, lk 4).

                     (8)

                        Otsus MC-1/18, „Draft guidelines on the interim storage of mercury and mercury compounds referred to in paragraph 3 of article 10“ (Suuniste eelnõu elavhõbeda ja selle ühendite ajutise ladustamise kohta, millele on osutatud artikli 10 lõikes 3). Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi aruanne esimese istungi kohta, UNEP/MC/COP1/29, 22.11.2017.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.11.2018
            COM(2018) 792 final
            2018/0407(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks energiaühenduse ministrite nõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses energiaühenduse sekretariaadi direktori ametiaja pikendamisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks energiaühenduse ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses energiaühenduse sekretariaadi direktori ametiaja pikendamisega.

               Energiaühenduse sekretariaadi praegune direktor Janez Kopac määrati esmakordselt ametisse 2012. aastal. Tema volitusi uuendati 2015. aastal ning need peaksid lõppema 30. novembril 2018.

               Energiaühenduse asutamislepingu artiklitele 69 ja 88 kohaselt määrab energiaühenduse ministrite nõukogu (EMN) energiaühenduse sekretariaadi direktori ametisse lihthäälteenamusega. Direktori kandidaadi nimetamise ainuõigus on komisjonil.

               2.Liidu nimel võetav seisukoht

               Energiaühenduse sekretariaadi praeguse direktori Janez Kopaci kolmandaks ametiajaks määramisel on mitu põhjust.

               Esiteks on oluline tagada energiaühenduse tegevuse järjepidevus. Hr Kopac on energiaühenduse raamistiku põhiaspektide juhtimisega väga hästi hakkama saanud. Eelkõige kuulub tema saavutuste hulka energiaühenduse asutamislepingu reformimine, millega tagatakse acquis’ rakendamine ning millel on esmatähtis roll energiaühenduse lepinguosaliste energiaturu reformide teostamisel.

               Teiseks haldab hr Kopac oma portfelli konstruktiivselt ja ettevaatavalt. Ta on pühendunud oma ülesannete täitmisele energiaühenduse ministrite nõukogu eesmärkide elluviimiseks. Sealhulgas kuulub tema vastutusalasse energiaühenduse lepinguosaliste asjakohaste õigusaktide vastavusse viimine ELi õiguse peamiste põhimõtetega. Lisaks sellele on ta personali professionaalsuse ja osutatavate teenuste kvaliteedi tagamisega kindlustanud energiaühenduse sekretariaadi institutsionaalse usaldusväärsuse ning aidanud seda hoida..

               Samuti on hr Kopac korduvalt näidanud oma sõltumatust ülesannete täitmisel. ELi liikmesriigi kodanikuna suudaks hr Kopac ka edaspidi tagada energiaühenduses otsuste tegemisel tasakaalu ja erapooletuse.

               Ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht peaks väljendama käesoleva otsuse eelnõu heakskiitu.

               3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               3.1.Menetlusõiguslik alus

               3.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Kavandatav õigusliku toimega akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku. Kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               3.2.Materiaalõiguslik alus

               3.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               3.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusliku toimega akti eesmärk ja sisu on seotud energiaga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 194.

               3.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0407 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks energiaühenduse ministrite nõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses energiaühenduse sekretariaadi direktori ametiaja pikendamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 29. mai 2006. aasta otsust 2006/500/EÜ energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt,

               võttes arvesse energiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 69 ja 88,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis energiaühenduse asutamislepingu nõukogu 29. mai 2006. aasta otsusega 2006/500/EÜ
                  1
                ja see leping jõustus 1. juulil 2006.

               (2)Energiaühenduse lepingu artiklitele 69 ja 88 kohaselt tuleb energiaühenduse sekretariaadi direktor ametisse määrata ministrite nõukogu menetlusdokumendiga, mis põhineb Euroopa Komisjoni ettepanekul.

               (3)Energiaühenduses on käimas reformid, sealhulgas on arutluse all mitu uut seadusandlikku ettepanekut, mis nõuavad sekretariaadi aktiivset tegevust.

               (4)Hr Janez Kopac on näidanud end sekretariaadi juhi ülesannete täitmisel tõhusa, tulemusliku ja sõltumatuna ning seetõttu on ta selle ülesande täitmiseks sobiv isik.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Liidu nimel võetav seisukoht väljendab heakskiitu käesoleva otsuse lisas esitatud ministrite nõukogu menetlusdokumendi eelnõule.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 198, 20.7.2006, lk 15.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.11.2018
            COM(2018) 792 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            ettepanek: nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks energiaühenduse ministrite nõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses energiaühenduse sekretariaadi direktori ametiaja pikendamisega

               LISA

               Ettepanek:

               ministrite nõukogu menetlusdokument energiaühenduse sekretariaadi direktori ametiaja pikendamise kohta

               Energiaühenduse ministrite nõukogu,

               võttes arvesse energiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 69 ja 88,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni poolt ministrite nõukogule esitatud ettepanekut pikendada energiaühenduse direktori hr Janez Kopaci ametiaega,

               võttes arvesse energiaühenduse ministrite nõukogu 17. novembri 2006. aasta otsusega 2006/02/MC-EnC vastuvõetud sekretariaadi töötajate töölevõtmist, töötingimusi ja geograafilist tasakaalu käsitlevate eeskirjade punkte II.1 ja II.5,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ministrite nõukogu pikendab energiaühenduse sekretariaadi direktori hr Janez Kopaci ametiaega alates 1. detsembrist 2018.

               Artikkel 2

               Direktori töötingimused määratakse personalieeskirja uusima versiooni kohaselt. Direktori aastane brutotöötasu on 168 042,96 eurot, mis on talle 2015. aastal määratud töötasu koos inflatsioonist tulenevate korrigeerimistega.

               Artikkel 3

               Sekretariaat teeb selle menetlusdokumendi energiaühenduse asutamislepingu kohaselt kättesaadavaks kõigile lepinguosalistele ja institutsioonidele seitsme päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist.

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [Koht]

               Ministrite nõukogu nimel

               ------------------------------

               Eesistuja


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.1.2019
            COM(2019) 11 final
            2019/0008(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste 14. konverentsil seoses teatavate muudatustega konventsiooni II, VIII ja IX lisas

               SELETUSKIRI

               1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungil võetav seisukoht seoses konventsiooni lisadesse tehtavate muudatuste kavandatud vastuvõtmisega.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.Ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon

               Ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (edaspidi „konventsioon“) võeti vastu 22. märtsil 1989 ja see jõustus 1992. aastal. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on konventsiooni osalised
                  1
               . Praegu on konventsioonil 186 osalist.

               Konventsiooni nurgakivi on teatavate jäätmete ekspordi, impordi ja transiidi kontrollisüsteem. Siht- ja transiidiriikide pädevatele asutustele teatatakse ette selliste jäätmete ekspordist, mille suhtes konventsiooni kohaldatakse. Teate edastab lähteriik, kes võib nõuda, et jäätmetekitaja või eksportija esitaks selle ise asjaomase riigi pädeva asutuse kaudu. Teade esitatakse kirjalikult ning see sisaldab konventsiooni V A lisas nimetatud deklaratsioone ja teavet. Jäätmete eksport võib toimuda ainult siis, kui kõik asjaomased riigid on andnud oma kirjaliku nõusoleku (konventsiooni artikkel 6).

               Konventsiooni kontrollisüsteemi kohaldatakse konventsiooni artiklis 1 määratletud ja VIII lisas loetletud ohtlike jäätmete suhtes ja muude, II lisas loetletud jäätmete (kodumajapidamistest kogutud jäätmed ja olmejäätmete põletamisel tekkivad jäägid) suhtes. Konventsiooni IX lisas on loetletud ka need jäätmeliigid, mis ei kuulu konventsiooni ega kontrollisüsteemi reguleerimisalasse, kui need ei sisalda I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvaid aineid määral, mis põhjustab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemist.

               2.2.Konventsiooniosaliste konverents

               Baseli konventsiooni osaliste konverents on konventsiooni peamine otsustusorgan. Konverentsil on volitused muuta konventsiooni lisasid ja see tuleb kokku iga kahe aasta tagant.

               Konventsiooniosaliste konverentsi 14. istung toimub 2019. aasta aprillist maini Genfis.

               2.3.Kavandatav akt

               Konventsiooniosaliste konverentsi 14. istungi esialgse päevakorra üks punktidest on seotud Norra esitatud ettepanekuga muuta konventsiooni teatavaid lisasid (edaspidi „kavandatav akt“)
                  2
               .

               Kavandatava aktiga ei hakataks Baseli konventsiooni kontrollimehhanismi kohaldama kõigi plastijäätmete suhtes, vaid see hõlmaks ainult teatavat liiki plastijäätmeid ja jätaks muud plastijäätmed kontrolli alt välja (et nendega oleks võimalik kaubelda ilma lähte-/sihtriigi teadeteta).

               Kavandatava akti eesmärk on muuta või lisada plastijäätmetega seotud kirjeid järgmiselt:

               –II lisas selliste tavaplastijäätmete kohta, mille suhtes tuleks kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi;

               –VIII lisas selliste ohtlike plastijäätmete kohta, mille suhtes tuleks samuti kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi;

               –IX lisas selliste tavaplastijäätmete kohta, mille suhtes ei tuleks kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi, kui need ei sisalda I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvaid aineid määral, mis põhjustab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemist.

               Norra ettepanek muuta konventsiooni II, VIII ja IX lisa esitati konventsiooni osalistele 26. oktoobril 2018. Kõnealuse ettepaneku kohaselt võivad riigid jätkata IX lisas muudetud kirje alla kuuluvate tavaplastijäätmetega kauplemist samadel konventsioonis sätestatud tingimustel nagu praegu, samal ajal kui vastavalt II ja VIII lisa uute kirjete alla kuuluvate erilist tähelepanu nõudvate ja ohtlike plastijäätmete suhtes kohaldatakse konventsiooni kontrollisüsteemi.

               Konventsiooni II, VIII ja IX lisa muudatused jõustuvad ELis pärast seda, kui need on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta)
                  3
                muudatustega rakendatud. Muudatused ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks EList toimuva ekspordi puhul sõltuvad jäätmeliikidest ja sihtriikidest.

               Mitmete uutesse ohtlike plastijäätmete kategooriatesse kuuluvate jäätmete (loetletud VIII lisas) eksport EList OECDsse mittekuuluvatesse riikidesse keelatakse. OECD-sisese ekspordi korral tuleb selliste jäätmete puhul järgida teatamise korda. Samuti keelatakse teatavate II lisas loetletud tavaplastijäätmete eksport EList OECDsse mittekuuluvatesse riikidesse, kui EL ei otsusta kohaldada teatamise korda muudatuste tegemisega määruses (EÜ) nr 1013/2006 (mis tuleb 2020. aasta lõpuks läbi vaadata). OECD-sisese ekspordi korral tuleb ka selliste jäätmete suhtes kohaldada teatamise korda. Konventsiooni IX lisasse kantud tavaplastijäätmete alla kuuluvaid jäätmeid võib eksportida ilma kontrollita, kui on täidetud teatavad tingimused, millega tagatakse, et neid on sihtriigis lihtne ringlusse võtta.

               Norra ettepaneku automaatne ülevõtmine määrusesse (EÜ) nr 1013/2006 tooks kaasa selle, et muudatuste tulemusena Baseli konventsiooni II ja VIII lisasse kantud jäätmete ELi-siseste saadetiste suhtes tuleks hakata kohaldama teatamise korda.

               Konventsiooni lisade muutmise kord on sätestatud konventsiooni artiklites 17 ja 18. Konventsiooniosaline peab esitama muudatusettepaneku ja sekretariaat peab selle teistele konventsioonosalistele edastama vähemalt kuus kuud enne istungit, kus see vastuvõtmiseks esitatakse, konventsiooniosaliste konverentsi 14. istungi puhul 28. oktoobriks 2018. Lisaks tuleb kõik muudatused vastu võtta konventsiooniosaliste konverentsi istungil ja need jõustuvad kuue kuu möödumisel päevast, mil hoiulevõtja vastava teate välja saatis. Kavandatav akt muutub konventsiooniosaliste jaoks siduvaks vastavalt konventsiooni artikli 18 lõike 2 punktile c, milles on sätestatud: „kõigi konventsiooniosaliste või kõnealuse protokolli poolte suhtes, kes ei ole esitanud teadet vastavalt punktile b, jõustub lisa kuue kuu möödumisel päevast, mil depositaar teate välja saatis“.

               3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               Liit peaks toetama konventsiooni lisade muudatusi, et muuta või lisada plastijäätmetega seotud kirjeid järgmiselt:

               –II lisas selliste tavaplastijäätmete kohta, mille suhtes tuleks kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi;

               –VIII lisas selliste ohtlike plastijäätmete kohta, mille suhtes tuleks samuti kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi;

               –IX lisas selliste tavaplastijäätmete kohta, mille suhtes ei tuleks kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi, kui need ei sisalda I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvaid aineid määral, mis põhjustab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemist.

               Kui konventsiooni lisades eespool nimetatud muudatusi ei tehta, on suur oht, et plastijäätmed eksporditakse riikidesse, kus puudub nõuetekohane taristu jäätmete tõhusaks kogumiseks ja keskkonnahoidlikuks käitlemiseks. Kavandatav akt aitab:

               –suurendada kontrolli plastijäätmete ekspordi üle;

               –toetada plastijäätmete keskkonnahoidlikku käitlemist;

               –vähendada plastijäätmete keskkonda sattumise ohtu;

               –hoida ära mereprügist tulenevat üleilmset keskkonnaprobleemi.

               16. jaanuaril 2018 vastu võetud Euroopa plastistrateegia
                  4
                kohaselt on rahvusvahelised meetmed esmatähtsad selleks, et kõrvaldada ookeanidesse sattuvate plastijäätmete olulisimad allikad, st puudused arenguriikide ja tärkava turumajandusega riikide jäätmekäitlustaristus. Plastistrateegias mainitakse konkreetselt Baseli konventsiooni raames võetavate meetmete toetamist ja selle tagamist, et ringlussevõtuks väljapoole ELi saadetud plasti käideldakse ja töödeldakse samasugustel tingimustel, mis kehtivad ELis. EL ekspordib märkimisväärse osa plastijäätmetest (2016. aastal 3 miljonit tonni) kolmandatesse riikidesse, teadmata täpselt, kuidas neid seal töödeldakse. Võttes arvesse rahvusvahelisi arengusuundi, sealhulgas Hiina hiljutist otsust piirata teatavate plastijäätmete importi, esineb ka piiriüleseid probleeme üha enam.

               Konventsiooni sätteid rakendatakse liidus määrusega (EÜ) nr 1013/2006. Kõnealust määrust kohaldatakse jäätmete liidust eksportimise ja liitu importimise ning liikmesriikidevahelise veo suhtes (artikkel 1). Määrust kohaldatakse ka Euroopa Majanduspiirkonnas (edaspidi „EMP“)
                  5
               .

               Kui kavandatav akt on vastu võetud ja jõustunud, tuleks see üle võtta liidu õigusesse, täpsemalt määrusesse (EÜ) nr 1013/2006. See tähendaks uute kontrollimeetmete rakendamist II ja VIII lisasse kantud plastijäätmete ELi- ja EMP-siseste saadetiste suhtes (ja nende jäätmete väljapoole OECDd eksportimise keeldu). Kuigi selline olukord oleks eespool nimetatud põhjustel soovitav EList toimuva ekspordi puhul, võib sellel olla soovimatu ja probleemne mõju ringlussevõtuks mõeldud plastijäätmete ELi- ja EMP-sisestele saadetistele, kuna nende suhtes tuleks kohaldada uut teatamise korda. Nende saadetiste puhul tuleb juba järgida liidu jäätmeid käsitlevates õigusaktides sätestatud keskkonnakaitsenõudeid ning uute haldusmenetluste kehtestamine võib muuta plasti ringlussevõtu ELis keerukamaks ja kulukamaks, tuues keskkonna seisukohast vaid piiratud kasu.

               Selleks et säilitada liidus ja EMPs praegune olukord, st mitte rakendada konventsiooni kontrollisüsteemi uute plastijäätmete saadetiste suhtes, tuleks konventsiooni artikli 11 kohaselt teatada konventsiooni sekretariaadile asjaomastest sätetest. Kõnealune artikkel võimaldab konventsiooniosalistel sõlmida kahepoolseid, mitmepoolseid ning piirkondlikke lepinguid ja kokkuleppeid jäätmete riikidevahelise veo kohta, tingimusel et need lepingud ja kokkulepped on kooskõlas konventsioonis sätestatud keskkonnahoidliku jäätmekäitluse nõuetega. Nende lepingute ja kokkulepete sätted peavad olema sama keskkonnahoidlikud kui konventsiooni sätted ja võtma eelkõige arvesse arenguriikide huve. Artikli 11 kohased teated on esitatud näiteks OECD nõukogu otsuse kohta
                  6
               .

               Sellest tulenevalt nähakse käesolevas nõukogu otsuse ettepanekus ette, et liit teavitab konventsiooni artikli 11 kohaselt sekretariaati asjaomaste plastijäätmete liidu- ja EMP-siseste saadetiste suhtes kohaldatavatest sätetest, niivõrd kui need sätted erinevad kavandatavast aktist, ning täpsustab, et liidu sätted põhinevad konventsiooniga kooskõlas oleval keskkonnahoidlikul jäätmekäitlussüsteemil. Olukorrast tuleb teavitada ka OECD sekretariaati, kuna konventsiooni lisade muudatused ja OECD otsus on omavahel seotud.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  7
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Baseli konventsiooni osaliste konverents on Baseli konventsiooniga ettenähtud organ.

               Akt, mille lepinguosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas konventsiooni artikliga 18. Kavandatav akt võib otsustavalt mõjutada järgmise ELi õigusakti sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta. Kõnealuse määrusega rakendatakse konventsiooni ning kehtestatakse muu hulgas jäätmete liidust eksportimise ja liitu importimise ning liikmesriikidevahelise veo kord. Määrust kohaldatakse ka EMPs.

               Kui konventsiooni lisasid on muudetud, tuleb need muudatused rakendada määrusega (EÜ) nr 1013/2006 (võimaliku erandiga ELi siseseid jäätmesaadetisi käsitlevate sätete suhtes, nagu on selgitatud eespool). Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0008 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste 14. konverentsil seoses teatavate muudatustega konventsiooni II, VIII ja IX lisas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse 93/98/EMÜ (ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva, 22. märtsil 1989 vastu võetud Baseli konventsiooni ühenduse nimel sõlmimise kohta)
                  8
                alusel ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni (edaspidi „konventsioon“), mis jõustus 1992. aastal.

               (2)Konventsiooni artikli 15 kohaselt konventsiooniosaliste konverents vajaduse korral kaalub ja võtab vastu konventsiooni muudatusi.

               (3)2019. aasta aprillist maini toimuval konventsiooniosaliste konverentsi 14. istungil kaalutakse konventsiooni lisade muudatuste vastuvõtmist, et muuta või lisada plastijäätmetega seotud kirjeid järgmiselt:

               –II lisas selliste tavaplastijäätmete kohta, mille suhtes tuleks kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi;

               –VIII lisas selliste ohtlike plastijäätmete kohta, mille suhtes tuleks samuti kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi;

               –IX lisas selliste tavaplastijäätmete kohta, mille suhtes ei tuleks kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi, kui need ei sisalda I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvaid aineid määral, mis põhjustab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemist.

               (4)Norra ettepanek muuta konventsiooni II, VIII ja IX lisa esitati konventsiooni osalistele 26. oktoobril 2018. Kõnealuse ettepaneku kohaselt jätkub riikidevaheline kauplemine tavaplastijäätmetega, mis kuuluvad IX lisas muudetud kirje alla, samadel konventsioonis sätestatud tingimustel nagu praegu, samal ajal kui vastavalt II ja VIII lisa uute kirjete alla kuuluvate erilist tähelepanu nõudvate ja ohtlike plastijäätmete suhtes kohaldatakse konventsiooni kontrollisüsteemi.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, sest kavandatav akt on liidule siduv ja võib otsustavalt mõjutada järgmise liidu õigusakti sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta
                  9
               .

               (6)Liit peaks toetama eespool nimetatud muudatuste tegemist konventsiooni lisades, kuna need aitavad suurendada kontrolli plastijäätmete ekspordi üle, vältida plastijäätmete eksporti riikidesse, kus puudub nõuetekohane taristu jäätmete tõhusaks kogumiseks ja keskkonnahoidlikuks käitlemiseks, toetada plastijäätmete keskkonnahoidlikku käitlemist, vähendada plastijäätmete keskkonda sattumise ohtu ning hoida ära mereprügist tingitud üleilmset keskkonnaprobleemi.

               (7)Liidu- ja EMP-sisese plastijäätmesaadetiste veo puhul on asjakohane säilitada praegune olukord ja seega mitte kasutada Baseli konventsiooni kontrollisüsteemi nende jäätmete puhul, mis võidakse konventsiooniosaliste konverentsi 14. istungil II ja VIII lisasse kanda. Sellest tulenevalt peaks liit teatama asjaomaste plastijäätmete liidu- ja EMP-siseste saadetiste suhtes kohaldatavatest liidu õigusaktide sätetest, niivõrd kui need sätted erinevad kavandatavast aktist, ning täpsustama, et liidu sätted põhinevad konventsiooniga kooskõlas oleval keskkonnahoidlikul jäätmekäitlussüsteemil. Kõnealune teade esitatakse konventsiooni sekretariaadile vastavalt konventsiooni artiklile 11,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, on liidu nimel Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungil võetav seisukoht järgmine.

               Liit toetab konventsiooni lisade muudatusi, et muuta või lisada plastijäätmetega seotud kirjeid järgmiselt:

               –II lisas selliste tavaplastijäätmete kohta, mille suhtes tuleks kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi;

               –VIII lisas selliste ohtlike plastijäätmete kohta, mille suhtes tuleks samuti kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi;

               –IX lisas selliste tavaplastijäätmete kohta, mille suhtes ei tuleks kohaldada konventsiooni kontrollisüsteemi, kui need ei sisalda I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvaid aineid määral, mis põhjustab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemist.

               2.Kui kavandatav akt on Baseli konventsiooni osaliste konverentsil vastu võetud, teatab liit konventsiooni artikli 11 kohaselt konventsiooni sekretariaadile kavandatava aktiga hõlmatud plastijäätmete liidu- ja EMP-siseste saadetiste suhtes kohaldatavatest liidu õigusaktide sätetest, niivõrd kui need sätted erinevad kavandatavast aktist.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu otsus 93/98/EMÜ ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva, 22. märtsil 1989 vastu võetud Baseli konventsiooni ühenduse nimel sõlmimise kohta, EÜT L 39, 16.2.1993, lk 1.

                     (2)

                        Ettepanek on kättesaadav Baseli konventsiooni veebisaidil, vt http://www.basel.int/TheConvention/Communications/tabid/1596/Default.aspx.

                     (3)

                        ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

                     (4)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“, COM(2018) 28 final.

                     (5)

                        EMP ühiskomitee 6. juuni 2008. aasta otsus nr 73/2008.

                     (6)

                        C(2001) 107/Final taaskasutatavate jäätmete üle piiri toimetamise kontrolli kohta,
                  http://www.basel.int/Countries/Agreements/tabid/1482/Default.aspx

                     (7)

                        Euroopa Liidu Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)

                        ELT L 39, 16.2.1993, lk 1.

                     (9)

                        ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.1.2019
            COM(2019) 26 final
            2019/0013(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (mis käsitleb nõukogu otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega), nõukogu otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, ja selle lisa) ja nõukogu raamotsuse 2009/905/JSK (mis käsitleb laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimist) teatavate sätete kohaldamist) sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega,
                  1
                (edaspidi „Prümi otsus“) võeti vastu eesmärgiga inkorporeerida Euroopa Liidu õigusraamistikku seitsme Euroopa riigi poolt 27. mail 2005 sõlmitud eelmise Prümi lepingu (eelkõige terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastases võitluses piiriülese koostöö tõhustamise kohta) sätete sisu. Samal päeval võttis nõukogu vastu ka 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/616/JSK,
                  2
                millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (edaspidi „Prümi otsust rakendav otsus“), milles on sätestatud otsuse 2008/615/JSK rakendamiseks vajalikud tehnilised sätted.

               Prümi otsuse ja Prümi otsust rakendava otsuse eesmärk on parandada teabevahetust kuritegude ärahoidmise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahel ning tihendada piiriülest politsei- ja õigusalast koostööd Euroopa Liidu liikmesriikide vahel. Prümi otsus sisaldab muu hulgas sätteid, millega liikmesriigid annavad üksteisele vastastikku õiguse juurdepääsuks automatiseeritud DNA-registritele, sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidele ning sõidukite registreerimisandmetele. Andmete võrdlemisel saadud teave võimaldab rakendada uusi uurimisalaseid lähenemisviise ning etendab seega liikmesriikide õiguskaitse- ja õigusasutuste abistamisel väga olulist osa.

               30. novembril 2009 võttis nõukogu vastu nõukogu raamotsuse 2009/905/JSK laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimise kohta
                  3
                (edaspidi „kohtuekspertiisi käsitlev otsus“). Kõnealuse nõukogu raamotsusega on kehtestatud nõuded DNA ja sõrmejälgede andmete vahetusele eesmärgiga tagada, et akrediteeritud kohtuekspertiisi teenuse pakkujate poolt ühes liikmesriigis tehtud laboritoimingute tulemusi tunnustatakse kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eest vastutavate ametiasutuste poolt sama usaldusväärsetena kui standardi EN ISO/IEC 17025 alusel akrediteeritud kohtuekspertiisi teenuse pakkujate poolt mis tahes teises liikmesriigis tehtud laboritoimingute tulemusi.

               2015. aasta oktoobris esitas komisjon nõukogule soovituse nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba läbirääkimiste pidamiseks, et sõlmida Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga lepingud, mis käsitlevad nõukogu otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) ja nõukogu otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, ja selle lisa), sealhulgas selle lisa teatavate sätete kohaldamist (edaspidi „läbirääkimisjuhised“).

                  10. juunil 2016 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga nõukogu otsuse 2008/615/JSK, nõukogu otsuse 2008/616/JSK ja selle lisa ning nõukogu raamotsuse 2009/905/JSK (mis käsitleb laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimist) teatavate sätete kohaldamise üle. Mõlema riigiga peetud läbirääkimised lõppesid edukalt lepingu parafeerimisega 24. mail 2018.

                  Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

               Selle ELi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise rahvusvahelise lepingu eesmärk on parandada ja lihtsustada teabe ja jälitusteabe automatiseeritud vahetamist liikmesriikide ja assotsieerunud riikide õiguskaitseasutuste vahel, et aidata kaasa rahvusvahelisele politseikoostööle. Piiriülese politseikoostöö edendamise ja soodustamise seisukohast on ilma igasuguse kahtluseta äärmiselt oluline, et kõigil liikmesriikidel oleks võimalik kasutada Šveitsi Konföderatsiooni riiklikke DNA-, sõrmejälje- ja sõidukite registreerimisandmete baase ning Šveitsi asutustel liidu andmebaase. Kuna rahvusvaheline kuritegevus ulatub oma iseloomust tingituna ka üle ELi piiride, ei suuda liikmesriigid omapäi küllaldaselt parandada õiguskaitsealase teabe vahetamist, mille eesmärk on säilitada julgeolek Euroopa Liidus.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsus 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta
                  4
                (nn Rootsi algatus) kujutab endast Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
                  5
                tähenduses.

               Rootsi algatus on teataval määral seotud Prümi otsusega, kuna sellega kehtestatakse eeskiri, mille alusel liikmesriikide ja assotsieerunud riikide õiguskaitseasutused saavad tõhusalt vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet, et viia läbi uurimist kriminaalasjades või kriminaalluure operatsioone. Rootsi algatuse artikli 5 lõike 1 kohaselt võidakse teavet ja jälitusteavet taotleda süüteo avastamise, ennetamise või uurimise eesmärgil, kui faktiliste põhjuste alusel saab uskuda, et vajalik teave ja jälitusteave on teises liikmesriigis olemas. Prümi otsuse kohaselt toimuv automatiseeritud teabevahetus sobib selliste faktiliste põhjuste tuvastamiseks.

               Lisaks peavad liikmesriigid vastavalt määruse (EL) nr 603/2013
                  6
                artikli 20 lõikele 1 enne taotluse esitamist õiguskaitseasutuste juurdepääsuks Eurodac-süsteemile kontrollima andmeid siseriikliku õiguse alusel kättesaadavates sõrmejälgede andmebaasides ja võrdlema sõrmejälgi teiste liikmesriikide automaatsete sõrmejälgede andmebaasidega, mis põhinevad Prümi otsusel. Liikmesriigid, kes jätavad tegemata Prümi otsuse kohase kohustusliku kontrolli ja ei vasta seega eeltingimustele, ei saa esitada taotlust õiguskaitseasutuste juurdepääsuks Eurodac-süsteemile.

               14. detsembril 2015 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi, et sõlmida ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Taani, Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini vahel lepingud, mis puudutavad nimetatud riikide osalemist määruse (EL) nr 603/2013 VI peatükiga ette nähtud, õiguskaitse eesmärgil toimuva andmete võrdlemise ja edastamise menetluses.

               26. juulil 2010 sõlmiti liidu ning Islandi ja Norra vaheline rahvusvaheline leping, mis käsitleb nõukogu otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) ja nõukogu otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) teatavate sätete kohaldamist.

               Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21
                  7
                (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt teatavad kõnealused liikmesriigid oma soovist osaleda käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku vastuvõtmisel ja kohaldamisel kolme kuu jooksul alates sellest, kui komisjon on selle vastu võtnud.

               Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22
                  8
                (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 82 lõike 1 punkt d ja artikli 87 lõike 2 punkt a koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktile v on käesoleva lepingu sõlmimiseks vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamine võimalik ainult liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Selleks et soodustada käesolevas valdkonnas rahvusvahelist koostööd, on ülimalt oluline, et kõik Prümi raamistiku alusel andmeid vahetavad pooled kasutaksid samu tehnilisi, menetlus- ja andmekaitsestandardeid ja -nõudeid, et võimaldada kiiret, tulemuslikku ja täpset teabevahetust. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik selleks, et saavutada Šveitsi Konföderatsiooni tulemuslik osalemine Prümi otsuste ja kohtuekspertiisi käsitleva otsuse kohaldamises.

               •Vahendi valik

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a, millega nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab vastu nõukogu pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Nõukogu on teavitatud ja temaga konsulteeriti asjaomases nõukogu töörühmas (teabevahetuse ja andmekaitse töörühm). Euroopa Parlamenti (justiits- ja siseasjade komisjoni) on teavitatud.

               •Põhiõigused

                  Kõnealune leping on täielikult kooskõlas põhiõiguste ja andmekaitsepõhimõtetega, mis on sätestatud Prümi otsuses (6. peatükk).

               4.MÕJU EELARVELE

                  Lepingu põhjendusega 8 on ette nähtud, et Šveitsi Konföderatsioon kannab oma asutuste kulud, mis on seotud kõnealuse lepingu kohaldamisega. Lepingu artikli 1 lõikes 1 on loetletud Prümi otsuse kohaldatavad artiklid, sealhulgas artikkel 34, milles on sätestatud, et iga liikmesriik kannab oma asutuste tegevuskulud, mis on seotud Prümi otsuse kohaldamisega. Artikli 1 lõikega 4 pannakse liikmesriikidele samasugune kohustus seoses kohtuekspertiisi käsitleva otsusega. Seega puudub mõju liidu eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Rakendamist (mille hulka kuulub nõukogu ja liikmesriikide tehtav eelhindamine) ning teadete ja deklaratsioonide esitamist on kirjeldatud lepingu artiklis 8.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Lepingus on loetletud Prümi otsuse, Prümi otsust rakendava otsuse ja kohtuekspertiisi käsitleva otsuse sätted, mida hakatakse Šveitsi Konföderatsiooni suhtes kohaldama pärast lepingu jõustumist.

               Samuti on lepinguga ette nähtud sätted, mis puudutavad ühtset kohaldamist (artikkel 3), vaidluste lahendamist (artikkel 4), muudatusi (artikkel 5) ning teateid ja deklaratsioone (artikkel 8). Lepinguosalised lepivad kokku, et leping vaadatakse ühiselt läbi hiljemalt viie aasta möödumisel selle jõustumisest (artikkel 6). Leping sõlmitakse määramata ajaks; samas võib üks lepinguosalistest lepingu igal ajal lõpetada (artikkel 10).

               2019/0013 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (mis käsitleb nõukogu otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega), nõukogu otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, ja selle lisa) ja nõukogu raamotsuse 2009/905/JSK (mis käsitleb laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimist) teatavate sätete kohaldamist) sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 punkti d ja artikli 87 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt nõukogu [XXX] otsusele  [XXX]
                  9
                 allkirjastati  [XXX]  Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping, mis käsitleb nõukogu otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega),
                  10
                nõukogu otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, ja selle lisa)
                  11
                ja nõukogu raamotsuse 2009/905/JSK (mis käsitleb laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimist)
                  12
                teatavate sätete kohaldamist (edaspidi „leping“), eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

               (2)Kuna rahvusvaheline kuritegevus ulatub oma iseloomust tingituna ka üle liidu piiride, ei suuda liikmesriigid omapäi küllaldaselt parandada õiguskaitsealase teabe vahetamist, mille eesmärk on säilitada julgeolek liidus. Piiriülese õiguskaitsealase koostöö edendamise ja soodustamise seisukohast on äärmiselt oluline, et kõigil liikmesriikidel ja Šveitsi Konföderatsioonil oleks vastastikku juurdepääs üksteise riiklikele DNA-registritele, sõrmejälgede identifitseerimise süsteemidele ja sõidukite registreerimisandmete baasidele.

               (3)Kooskõlas lepingu artikliga 8 kohaldatakse mõnda lepingu sätet ajutiselt alates selle allkirjastamise päevast.

               (4)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita.

               (5)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]

               (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping, mis käsitleb nõukogu otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega), nõukogu otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, ja selle lisa) ja nõukogu raamotsuse 2009/905/JSK (mis käsitleb laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimist) teatavate sätete kohaldamist (edaspidi „leping“).

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama kõnealuse lepingu artikli 8 lõikes 1 sätestatud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda
                  13
               .

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

                     (3)

                        ELT L 322, 9.12.2009, lk 14.

                     (4)

                        ELT L 386, 29.12.2006, lk 89.

                     (5)

                        ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).

                     (7)

                        ELT L 202, 7.6.2016, lk 295.

                     (8)

                        ELT L 326, 26.10.2012, lk 299.

                     (9)

                        Nõukogu [XXX] otsus [XXX] Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (mis käsitleb nõukogu otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega), nõukogu otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, ja selle lisa) ja nõukogu raamotsuse 2009/905/JSK (mis käsitleb laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimist) teatavate sätete kohaldamist) allkirjastamise kohta Euroopa Liidu nimel ning selle teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta (ELT L […], […]. lk […]).

                     (10)

                        Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1).

                     (11)

                        Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

                     (12)

                        Nõukogu 30. novembri 2009. aasta raamotsus 2009/905/JSK laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimise kohta (ELT L 322, 9.12.2009, lk 14).

                     (13)

                        Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.2.2019
            COM(2019) 52 final
            2019/0025(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi üheksandal kohtumisel seoses A ja B lisa muutmise ettepanekutega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsil võetav seisukoht seoses selliste otsuste kavandatud vastuvõtmisega, millega muudetakse A ja B lisa, et kanda neisse täiendavaid kemikaale ja muuta olemasolevaid kandeid.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Stockholmi konventsioon

               Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest. Konventsiooniga on selle osalistele pandud õiguslikult siduvad kohustused võtta meetmeid, et lõpetada püsivate orgaaniliste saasteainete tootmine, kasutamine, import ja eksport või seda piirata. Osalised on samuti kohustatud võtma meetmeid, et vähendada püsivate orgaaniliste saasteainete juhuslikust tootmisest, varudest ja jäätmetest tulenevate ainete keskkonda sattumist või see lõpetada.

               Leping jõustus 24. veebruaril 2004.

               Euroopa Liit ja 27 liikmesriiki on konventsiooni osalised
                  1
               .

               2.2.Stockholmi  konventsiooni osaliste konverents

               Konventsiooni artikli 19 kohaselt asutatud konventsiooniosaliste konverents on Stockholmi konventsiooni juhtorgan. See organ kohtub tavaliselt iga kahe aasta tagant, et jälgida konventsiooni rakendamist. Samuti hindab konverents talle püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee poolt arutamiseks esitatud kemikaale.

               Kooskõlas konventsiooni artikliga 23 on igal osalisel üks hääl. Piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel, nagu EL, on aga nii palju hääli, kui palju nende liikmesriike on konventsiooni osalised.

               2.3.Konventsiooniosaliste konverentsi kavandatav akt

               Konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal korralisel kohtumisel, mis toimub 29. aprillist kuni 10. maini 2019, arutatakse konventsiooni A, B ja/või C lisasse täiendavate kemikaalide kandmise või nende lisade olemasolevate kannete muutmise otsuste vastuvõtmist.

               Kavandatavate aktide eesmärk on kanda konventsiooni A, B ja/või C lisasse täiendavaid kemikaale või muuta nendes olemasolevaid kandeid. A, B ja/või C lisasse kandmine tähendab, et asjaomaste kemikaalide suhtes rakendatakse meetmeid, mille eesmärk on lõpetada nende tootmine ja kasutamine või seda piirata, mis hõlmab ka juhusliku keskkonda sattumise piiramist või lõpetamist. Olemasolevate kannete muutmisega soovitakse vähendada kontrollmeetmetest tehtavate erandite hulka.

               Kavandatavad aktid muutuvad konventsiooniosalistele siduvaks kooskõlas konventsiooni artikli 22 lõikega 4, milles on sätestatud: „A, B või C lisa muudatuste ettepaneku, vastuvõtmise ja jõustumise suhtes kohaldatakse sama menetlust, mida kohaldatakse käesoleva konventsiooni täiendavate lisade ettepaneku, vastuvõtmise ja jõustumise suhtes, välja arvatud selles osas, et A, B või C lisa muudatus ei jõustu nende konventsiooniosaliste suhtes, kes on esitanud avalduse seoses nende lisade muudatusega artikli 25 lõike 4 kohaselt, mille puhul kõik niisugused muudatused jõustuvad nende konventsiooniosaliste suhtes üheksakümnendal päeval pärast niisuguse muudatuse ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandjale hoiuleandmist.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku otsuse kohta toetada konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal kohtumisel liidu nimel otsuseid, millega muudetakse konventsiooni A ja B lisa. Nende otsustega kantakse A lisasse täiendavaid kemikaale, mis tähendab, et nende suhtes rakendatakse konventsioonist tulenevaid kohustusi, eelkõige kohustust vähendada tahtlikust tootmisest tekkivate saasteainete keskkonda sattumist või see lõpetada see. Peale selle võetakse konventsiooniosaliste konverentsil eeldatavasti vastu otsus, millega jäetakse välja teatavad konventsiooni B lisas juba loetletud kemikaalide kasutamise erandid või muudetakse neid.

               Konventsiooniosaliste konverentsile vastuvõtmiseks esitatavad otsused tuginevad soovitustele, mille on teinud püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee (edaspidi „hindamiskomitee“), mis on konverentsi allorgan. Hindamiskomitee poolt A lisasse kandmiseks soovitatud kemikaalid leiti olevat vastavuses konventsiooni D lisa kriteeriumidega. Hindamiskomitee soovitused konventsioonis loetletud kemikaalide kasutamise erandite väljajätmise või muutmise kohta põhinevad olemasolevate alternatiivide hindamisel.

               Liidu kui keskkonnapoliitika kujundamise eestvedaja jaoks on oluline kinnitada oma üleilmset kohustust edendada mitmepoolsete keskkonnalepingute ja -standardite paremat rakendamist. See tähendab ka nende lepingute alusel tegutsevate teaduslike allorganite poolt vastu võetud soovituste toetamist ja rakendamist ning selliste soovituste aluseks olevates lepingutes sisalduvate kriteeriumide järgimist.

               Lisaks on see algatus kooskõlas president Junckeri prioriteediga saada rahvusvahelisel tasandil tugevamaks tegijaks, kestliku arengu eesmärkidega (eelkõige eesmärk nr 3 „hea tervis“ ning eesmärk nr 12 „vastutustundlik tarbimine ja tootmine“) ning seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammiga.

               Seepärast peaks liit toetama kavandatud otsuseid kanda A lisasse dikofool ning perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid. Nende kemikaalide suhtes rakendatakse juba liidu õiguse alusel ekspordipiiranguid, mis on sarnased konventsiooniga ette nähtud ekspordipiirangutega. Liidus on dikofooli kasutamine keelatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2032/2003
                  2
                ja komisjoni otsusega 2008/764/EÜ
                  3
               . Komisjoni määrusega (EL) 2017/1000
                  4
                on piiratud perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolade ja PFOA-ga seotud ühendite kasutust.

               Hindamiskomitee otsuses POPRC-14/2 soovitatakse kanda perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid loetelusse teatavate spetsiifiliste eranditega. See soovitus põhineb konventsiooniosaliste ja sidusrühmade esitatud teabe, sh liidust pärit teabe läbivaatamisel ning kajastab vajadust PFOA-d teatavatel spetsiifilistel kasutusotstarvetel edasi kasutada. Liidus on mõnda spetsiifilist erandit vaja, nagu ilmneb ka komisjoni määrusest (EL) 2017/1000, mis sisaldab sätteid, millega lubatakse liidus PFOA-d teatavatel spetsiifilistel otstarvetel edasi kasutada.

               Samuti peaks liit toetama perfluorooktaansulfoonhappe (PFOS), selle soolade ja perfluorooktaansulfonüülfluoriidi (PFOSF) kasutamise kohta B lisas esitatud lubatavate otstarvete ja spetsiifiliste erandite väljajätmist või muutmist. Neid aineid ei kasutata liidus enam ühelgi väljajätmiseks soovitatud lubataval otstarbel ega ühegi väljajätmiseks soovitatud spetsiifilise erandi kohaselt.

               Tuleb määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, sest A ja B lisa muudatused on liidule õiguslikult siduvad ja neid tuleb kajastada määruses (EÜ) nr 850/2004, millega rakendatakse Stockholmi konventsiooni liidus.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Konventsiooniosaliste konverents on lepinguga, s.t püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooniga ettenähtud organ.

               Akt, mille konventsiooniosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Stockholmi konventsiooni artikli 22 lõikega 4 ning seda tuleb kajastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ
                  6
               . Seda põhjusel, et kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt tuleb selle I, II ja III lisa muuta alati, kui konventsiooni loetellu kantakse mõni aine.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonna valdkonnaga.

               Seega on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2019/0025 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi üheksandal kohtumisel seoses A ja B lisa muutmise ettepanekutega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (edaspidi „konventsioon“) jõustus 17. mail 2004 ja see sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega 2006/507/EÜ
                  7
               .

               (2)Stockholmi konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 850/2004
                  8
               .

               (3)Konventsiooni artikli 8 kohaselt otsustab konventsiooniosaliste konverents, kas kanda kemikaal A, B ja/või C lisa loeteludesse, ning sätestab sellega seotud kontrollimeetmed.

               (4)Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi üheksandal kohtumisel võetakse eeldatavasti vastu otsused täiendavate kemikaalide A lisasse kandmise ja B lisa ühe olemasoleva kande muutmise kohta.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil võetav seisukoht, kuna kõnealused otsused on liidule siduvad.

               (6)Et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda dikofooli ning perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolade ja PFOA-ga seotud ühendite edasise keskkonda sattumise eest, on vaja üleilmselt vähendada nende kemikaalide tootmist ja kasutamist või see lõpetada ning toetada nende kandmist konventsiooni. Lisaks on vaja veelgi vähendada perfluorooktaansulfoonhappe (PFOS), selle soolade ja perfluorooktaansulfonüülfluoriidi (PFOSF) kasutamist või lõpetada see, jättes välja B lisas esitatud lubatavad otstarbed ja spetsiifilised erandid või muutes neid,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Liidu nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi üheksandal kohtumisel võetav seisukoht on kooskõlas püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee asjakohaste soovitustega toetada järgmist:

               –kanda dikofool konventsiooni A lisasse ilma spetsiifiliste eranditeta;

               –kanda A lisasse perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid koos spetsiifiliste eranditega järgmise tootmiseks: pooljuhid või nendega seotud elektroonikaseadmed, filmide fotograafilised kattekihid, vett ja õli hülgavad tekstiiltooted töötajate kaitsmiseks nende tervist ja ohutust ohustavate ohtlike vedelike eest, invasiivsed ja siirdatavad meditsiiniseadmed ning tulekustutusvahud vedelkütuseaurude tõrjumiseks ja vedelkütusest põhjustatud tule kustutamiseks;

               –jätta B lisa kandes perfluorooktaansulfoonhappe (PFOS) ja selle derivaatide kohta välja järgmised lubatavad otstarbed: kasutamine fotograafias, lennunduse hüdraulikavedelikes, teatavates meditsiiniseadmetes (nt etüleentetrafluoroetüleeni (ETFE) kopolümeerkatted ja röntgenkontrastse ETFE tootmine, in vitro diagnostika meditsiiniseadmed ning laengsidestusseadise värvifiltrid), pooljuhtide valguskindlates ja peegeldusvastastes kattekihtides ning ühendpooljuhtide ja keraamiliste filtrite söövitusainena;

               –jätta B lisa kandes perfluorooktaansulfoonhappe (PFOS) ja selle derivaatide kohta välja järgmised spetsiifilised erandid: kasutamine pooljuhtide ja vedelkristallkuvarite (LCD) tööstuses kasutatavates fotomaskides, metallpindamisel (kõvametallpindamine) ja metallpindamisel (dekoratiivne metallpindamine), teatavate värviprinterite ja värvikoopiamasinate elektrilistes ja elektroonilistes osades, sissetoodud punaste tulisipelgate ja termiitide tõrjeks ette nähtud insektitsiidides ning keemilises naftatootmises;

               –muuta lubatav otstarve, mis on seotud PFOSi ja selle derivaatide kasutamisega tulekustutusvahtude tootmiseks ja kasutamiseks, spetsiifiliseks erandiks vedelkütuseaurude tõrjumiseks ning vedelkütusest põhjustatud tule kustutamiseks ettenähtud tulekustutusvahtude kohta;

               –muuta lubatavat otstarvet, mis on seotud PFOSi ja selle derivaatide kasutamisega putukasöödas aedniksipelgate Atta spp. ja Acromyrmex spp. tõrjeks, lisades sufluramiidi ning täpsustades, et see lubatav otstarve on seotud üksnes põllumajandusliku kasutamisega.

               2.Olenevalt olukorra arengust Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi üheksandal kohtumisel võivad liidu esindajad kiita liikmesriikidega konsulteerides ja kohapeal kooskõlastamise järel heaks käesoleva seisukoha täpsustamise ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 31.7.2006, lk 1.

                     (2)

                        Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2032/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta (ELT L 307, 24.11.2003, lk 1).

                     (3)

                        Komisjoni 30. septembri 2008. aasta otsus 2008/764/EÜ dikofooli nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (ELT L 262, 1.10.2008, lk 40).

                     (4)

                        Komisjoni 13. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1000, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolade ja PFOA-ga seotud ainetega (ELT L 150, 14.6.2017, lk 14).

                     (5)

                        Euroopa Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. komisjon, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                        ELT L 158, 30.4.2004, lk 7.

                     (7)

                        Nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsus 2006/507/EÜ, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EL) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7).