               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.8.2016
            COM(2016) 531 final
            2016/0256(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega luuakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75

               SELETUSKIRI

               1. Ettepaneku taust

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Ettepaneku eesmärk on muuta Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) asutamismäärust, mis on pärit 1975. aastast. Läbivaatamise põhjused on järgmised.

               Eurofoundi asutamismääruse läbivaatamisega viiakse Eurofoundi käsitleva kehtiva määruse teatavad sätted vastavusse detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisiga.

               Läbivaatamine annab võimaluse ajakohastada Eurofoundi eesmärke ja ülesandeid. Alates fondi asutamisest 1975. aastal on selle tegevuses arvesse võetud üldist ühiskondlikku, institutsioonilist ja majandusarengut ning ELi elu- ja töötingimusi käsitlevate poliitikameetmete uusi suundumusi. Eesmärke ja ülesandeid on kavas kohandada selliselt, et need kajastaksid paremini kõnealust arengut ning Eurofoundi praegust panust sotsiaal- ja tööpoliitika kujundamisse, teostades asjakohaseid ja kvaliteetseid teadusuuringuid tööhõive, töösuhete ning töö- ja elutingimuste kohta.

               Läbivaatamise puhul ei ole tegemist õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi alla kuuluva algatusega.

               Samaaegselt Eurofoundi asutamismäärusega on kavas läbi vaadata ka ülejäänud kahe nn kolmepoolse Euroopa Liidu asutuse (Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse) asutamismäärused.

               Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Eurofoundi asutamismäärust on muudetud kolmel korral (1993., 2003. ja 2005. aastal) peamiselt selleks, et võtta arvesse ELi laienemist või aluslepingu muutmist. Nende muudatustega ei ole asutuse põhialuseid oluliselt muudetud.

               Läbivaatamise käigus täpsustatakse Eurofoundi rolli komisjoni, ELi muude institutsioonide ja organite ning liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite toetamisel, et kujundada elu- ja töötingimuste poliitikameetmeid ning edendada sotsiaalset dialoogi. Lisaks ajakohastatakse Eurofoundi kui analüüsi-, teadusuuringute ja poliitika järelevalve keskuse volitusi nendes poliitikavaldkondades.

               Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Eurofoundi roll on teavitada ja aidata kaasa tõenditel põhinevale paremale poliitikakujundamisele elu- ja töötingimusi käsitlevates valdkondades. Läbivaatamisel võetakse arvesse elu- ja töötingimusi hõlmavaid kehtivaid ELi poliitikameetmeid ning nähakse ette vastastikune täiendavus selles valdkonnas käimasolevate ja kavandatud teadusuuringutega, mida rahastatakse ELi rahastamisvahenditest, näiteks programmi „Horisont 2020“ raames.

               2. Õiguslik alus, subsidiaarsus ja proportsionaalsus

               Õiguslik alus

               Kavandatav õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 153, mis hõlmab Eurofoundi tegevust töö- ja elutingimuste valdkonnas, näiteks ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 2 punktis a osutatud meetmete kavandamist, mille eesmärk on ergutada liikmesriikide koostööd.

               Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse teatavaid aspekte, mis on seotud ELi asutuse sisemise toimimisega ja tegevusega Euroopa Liidu institutsioonilises raamistikus. Seega ei saa käesoleva ettepaneku eesmärke saavutada liikmesriikide tasandil võetavate meetmetega.

               Proportsionaalsus

               Asutamismääruse läbivaatamisel tuleks arvesse võtta mõju halduskoormusele ja eelarvekulusid ning järgida proportsionaalsuse põhimõtet. Läbivaatamisel tuleb juhinduda üldpõhimõttest, et asutamismääruse tekst peab olema lihtne, selge ja paindlik ning üksikasjalike sätete jaoks tuleb kasutada muid reguleerimise vorme (nt töökord). Asutamismäärusel peaks olema keskpikk kehtivusaeg ja määrusega tuleks tagada asjakohane paindlikkus, et asutus saaks tulevikus areneda ilma, et määrust tuleks taas läbi vaadata.

               Vahendi valik

               Vahend on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse praegune nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75.

               3.Järelhindamise, sidusrühmadega konsulteerimise ja mõju hindamise tulemused

               Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Viimatine väline järelhindamine on asutuse poolt kokku võetud ja selles keskenduti 2009–2012 mitmeaastasele töökavale.

               Konsulteerimine sidusrühmadega

               Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 154 konsulteeriti ELi tasandil tööturu osapooltega nii liidu meetmete võimaliku suuna kui ka kavandatava ettepaneku sisu üle. Tööturu osapooled rõhutasid oma arvamuses, et kindlasti peaks säilima asutuse kolmepoolne olemus ning see peab kajastuma ka asutuse eesmärkides ja kõikide rühmade tasakaalustatud esindatuses asutuse juhtimisstruktuuris. Lisaks soovisid nad säilitada asedirektori ametikoha, mis on ette nähtud 1975. aasta määrusega.

               Komisjon teavitas muid asjaomaseid sidusrühmi läbivaatamise kohta tehtud üldistest otsustest ning konsulteeris nendega vajaduse korral.

               Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata.

               Mõjuhinnang

               Võttes arvesse asutamismääruse läbivaatamise piiratud ulatust, siis selle mõju ei hinnatud.

               Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata. Ettepanek ei ole seotud õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga.

               Põhiõigused

               Ei kohaldata.

               4. Mõju eelarvele

               Mõju eelarvele inim- ja finantsressursside osas on üksikasjalikumalt selgitatud finantsselgituses ning see on kooskõlas komisjoni teatisega COM(2013) 519.

               5.Muu teave

               Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                Kooskõlas ühise lähenemisviisiga sisaldab ettepanek sätet, et komisjon hindab kõnealust asutust. Lisaks käesolevale ettepanekule on komisjonil kavas koostada valdkondadeülene hinnang, et vaadelda asutuse eesmärke, volitusi, juhtimist ja ülesandeid ka seoses muude asutustega, kes tegelevad tööturu, töötingimuste, kutsehariduse ja -õppe ning oskustega.

               Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Ei kohaldata.

               ETTEPANEKU SÄTETE ÜKSIKASJALIK SELGITUS

               Läbivaatamine annab võimaluse ajakohastada Eurofoundi eesmärke ja ülesandeid, et need kajastaksid asutuse ja selle tegutsemiskeskkonna muutumist alates esimese asutamismääruse vastuvõtmisest 1975. aastal. Läbivaatamine võimaldab määratleda täpsemalt Eurofoundi rolli komisjoni, liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite toetamisel selliste poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel, mille eesmärk on parandada töö- ja elutingimusi ning toetada sotsiaalset dialoogi.

               Lisaks loob asutamismääruse läbivaatamine võimaluse näha ette pettusevastased meetmed, huvide konflikti vältimise poliitika, hindamise ja läbivaatamise korra ning peakorterit käsitleva lepingu.

               Määruse läbivaatamise käigus saab viia programmitöö ja aruandluse sätted vastavusse läbivaadatud raamfinantsmääruses kehtestatud nõuetega. Samuti on kavas muuta direktori (tegevdirektori) ametisse nimetamise menetlust ja viia see vastavusse ühises lähenemisviisis sätestatud menetlusega ning kaotada asedirektori ametikoht. Ametisse nimetava asutuse ülesanded antakse asutuse haldusnõukogule. Juhtimisstruktuuri puhul kasutatav terminoloogia viiakse kooskõlla ühise lähenemisviisi terminoloogiaga. Käesoleva ettepaneku raames ei uuritud asutamismääruse teatavata osade vastavust ühisele lähenemisviisile, seda tehakse pärast täiendavat hindamist.

                  Seoses nõukogu poolt ametisse määratavate haldusnõukogu liikmetega, kes esindavad kõikide liikmesriikide tööandjate ja töövõtjate organisatsioone, on tehtud ettepanek, et valik tehtaks ELi tööturu osapoolte organisatsioonide Business Europe ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC) esitatud nimekirja põhjal.

               2016/0256 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega luuakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõike 2 punkti a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  1
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  2
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) loodi määrusega (EMÜ) nr 1365/75,
                  3
                et aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele meetmete kaudu, mille sihiks on laiendada ja levitada teadmisi, mis tõenäoliselt toetavad seda arengut.

               (2)Eurofoundil on alates selle loomisest 1975. aastal olnud oluline roll elu- ja töötingimuste parandamise toetamisel kogu Euroopa Liidus. Ühiskonna arengu ja oluliste muutuste tõttu tööturul on elu- ja töötingimuste kontseptsioon ja tähendus muutunud. Seega on vaja kohandada määruses (EMÜ) nr 1365/75 Eurofoundi eesmärkide ja ülesannete kirjeldamiseks kasutatud terminoloogiat.

               (3)Määrust (EMÜ) nr 1365/75 on mitu korda muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks määrus selguse huvides asendada ja kehtetuks tunnistada.

               (4)Vastavalt võimalustele tuleks asutust juhtida ja selle tegevust korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta ühisavaldusega detsentraliseeritud asutuste kohta. Käesolev ettepanek ei piira seetõttu Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi asutamismääruse hilisemat muutmist, mille kohta võib komisjon esitada ettepaneku pärast käesoleva õigusaktiga ette nähtud täiendavat hindamist või omal algatusel. Komisjon hindab kõikide tööturu, töötingimuste, kutsehariduse ja -õppe ning oskuste valdkonnas tegutsevate ELi asutuste eesmärke, volitusi, juhtimist ja ülesandeid.

               (5)Kuna ELi kolm nn kolmepoolset asutust – Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound), Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) ja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) – tegelevad kõik tööturu, töökeskkonna, kutsehariduse ja -õppe ning oskuste küsimustega, peaksid kolm asutust tegema tihedat koostööd, et parandada tõhusust ja ära kasutada koostoimet. Lisaks peaks asutus vajaduse korral tegema tõhusat koostööd Euroopa Komisjoniga, et kasutada ära asutusesisest teadussuutlikkust.

               (6)Määruse (EMÜ) nr 1365/75 finantssätted ning programmitööd ja aruandlust käsitlevad sätted tuleks viia kooskõlla komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1271/2013
                  4
               .

               (7)Eurofoundi personali käsitlevad määruse (EMÜ) nr 1365/75 sätted tuleks viia kooskõlla Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega („teenistustingimused“), mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68
                  5
               .

               (8)Asutus peaks võtma vajalikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse teabe turvaline käsitlemine ja töötlemine. Vajaduse korral võtab Eurofound vastu julgeolekueeskirja, mis on sätestatud komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/443
                  6
                ja komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/444
                  7
               .

               (9)On vaja ette näha üleminekusätted seoses eelarvega ning haldusnõukogu, tegevdirektori ja personaliga, et tagada asutuse tegevuse jätkumine kuni käesoleva määruse jõustumiseni,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               I peatükk
                  Asutuse eesmärgid ja ülesanded

               Artikkel 1 – Asutuse eesmärgid

               1.Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „asutus“) ehk Eurofound luuakse Euroopa Liidu asutusena.

               2.Asutuse eesmärk on laiendada ja levitada teadmisi, mis aitavad komisjoni ning teisi ELi institutsioone ja organeid, liikmesriike ja sotsiaalpartnereid selliste poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel, mille eesmärk on parandada elu- ja töötingimusi, toetades tööhõivemeetmeid ja edendades dialoogi tööturu osapoolte vahel.

               Artikkel 2 – Ülesanded

               1.Asutuse ülesanded seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud poliitikavaldkondadega on järgmised:

               (a)analüüsida arengut ning koostada kõiki riike hõlmavaid võrdlevaid analüüse meetmete, institutsiooniliste raamistike ja tavade kohta;

               (b)analüüsida elu- ja töötingimuste ning tööturu suundumusi;

               (c)analüüsida töösuhete süsteemi ja eelkõige sotsiaaldialoogi arengut nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil;

               (d)viia läbi või tellida uuringuid ning teostada asjakohaseid teadusuuringuid sotsiaal-majandusliku arengu ja sellega seotud poliitikameetmete kohta;

               (e)pakkuda sidusrühmadele, sealhulgas tööturu osapooltele võimalust kogemuste ja teabe vahetamiseks ning toetada reformide ja poliitikameetmete elluviimist riikide tasandil;

               (f)hallata ja teha poliitikakujundajatele, sotsiaalpartneritele, akadeemilistele ringkondadele ja muudele sidusrühmadele kättesaadavaks vahendid ja andmekogud.

               2.Oma ülesannete täitmisel suhtleb asutus tihedalt nii avaliku kui ka erasektori erialaasutustega, avaliku sektori asutustega ning töövõtjate ja tööandjate organisatsioonidega. Ilma et see piiraks tema enda eesmärke, teeb asutus koostööd teiste Euroopa Liidu asutustega, eelkõige Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega ning, kui see on asjakohane, ka ELi muude asutustega, et vältida tegevuse kattumist ning edendada koostoimet ja vastastikust täiendavust.

               II peatükk
                  Asutuse töökorraldus

               Artikkel 3 – Haldus- ja juhtimisstruktuur

               Asutuse haldus- ja juhtimisstruktuur koosneb järgmistest osadest:

               (a)haldusnõukogu, kes täidab artiklis 5 sätestatud ülesandeid;

               (b)juhatus, kes täidab artiklis 10 sätestatud ülesandeid;

               (c)tegevdirektor, kes täidab artiklis 11 sätestatud kohustusi.

               1. osa. Haldusnõukogu

               Artikkel 4 – Haldusnõukogu koosseis

               1.Haldusnõukogu koosneb järgmistest isikutest:

               (a)igast liikmesriigist üks valitsust esindav liige;

               (b)igast liikmesriigist üks tööandjate organisatsioone esindav liige;

               (c)igast liikmesriigist üks töötajate organisatsioone esindav liige;

               (d)kolm komisjoni esindavat liiget.

               Kõikidel punktides a–d osutatud liikmetel on hääleõigus.

               Punktides a, b ja c märgitud liikmed nimetab nõukogu liikmesriikide ja Euroopa tööandjate organisatsioonide ning töövõtjate organisatsioonide esitatud kandidaatide nimekirjade põhjal. Komisjon nimetab liikmed, kes teda esindavad.

               2.Igal haldusnõukogu liikmel on asendusliige. Täisliikme puudumise korral esindab teda asendusliige. Asendusliikmed nimetatakse ametisse vastavalt lõikes 1 sätestatud korrale.

               3.Haldusnõukogu liikmed ja nende asendusliikmed nimetatakse ametisse vastavalt nende teadmistele sotsiaal- ja tööpoliitika valdkonnas, võttes arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Kõik haldusnõukogus esindatud osalised püüavad piirata oma esindajate vahetumist, et tagada nõukogu töö järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus.

               4.Liikmete ja asendusliikmete ametiaeg on neli aastat. Ametiaega võib pikendada. Ametiaja lõppemisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed ametisse kuni nende tagasinimetamiseni või asendamiseni.

               5.Valitsuste ning tööandjate organisatsioonide ja töötajate organisatsioonide esindajad moodustavad haldusnõukogus eraldi rühmad. Iga rühm määrab koordinaatori, et tõhustada arutelusid rühmade sees ja vahel. Tööandjate ja töötajate rühmade koordinaatorid on oma vastavate organisatsioonide esindajad Euroopa tasandil ning neid ei pea nimetama ametisse määratud haldusnõukogu liikmete seast. Koordinaatorid, keda ei ole valitud haldusnõukogu liikmeteks lõike 1 tähenduses, osalevad haldusnõukogu koosolekutel ilma hääleõiguseta.

               Artikkel 5 – Haldusnõukogu ülesanded

               1.Haldusnõukogu:

               (a)annab asutusele üldise tegevussuuna ja võtab igal aastal hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastavalt artiklile 6 vastu asutuse programmdokumendi;

               (b)võtab hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega vastu asutuse aastaeelarve ja täidab muid asutuse eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas III peatükiga;

               (c)võtab vastu asutuse iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande ja hinnangu asutuse tegevuse kohta ning edastab need hiljemalt iga aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. Tegevuse konsolideeritud aastaaruanne avalikustatakse;

               (d)võtab vastavalt artiklile 17 vastu asutuse suhtes kohaldatavad finantseeskirjad;

               (e)võtab vastu pettustevastase strateegia, mis on proportsionaalne pettuste ohuga, ja võtab arvesse rakendatavate meetmete kulusid ja kasulikkust;

               (f)võtab vastu eeskirjad, et vältida ja lahendada oma liikmete ja sõltumatute ekspertide huvide konflikte;

               (g)võtab vajaduste analüüsi põhjal vastu teavitamis- ja levitamiskavad ning ajakohastab neid korrapäraselt;

               (h)võtab vastu oma töökorra;

               (i)kasutab kooskõlas lõikega 2 asutuse personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse määrava asutuse volitused“);

               (j)võtab vastu asjakohased rakenduseeskirjad, et jõustada vastavalt personalieeskirjade artiklile 110 personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused;

               (k)nimetab ametisse tegevdirektori ja vajaduse korral pikendab tema ametiaega või tagandab ta ametist kooskõlas artikliga 19;

               (l)nimetab vastavalt ametnike personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele ametisse peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatu;

               (m)kontrollib sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste suhtes asjakohaste järelmeetmete võtmist;

               (n)teeb kõik otsused asutuse sisestruktuuride loomise ja vajaduse korral nende muutmise kohta, võttes arvesse asutuse tegevusega seonduvaid vajadusi ja lähtudes eelarve usaldusväärsest haldamisest;

               (o)annab loa kehtestada artikli 30 lõikes 1 osutatud koostöökord.

               2.Haldusnõukogu võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 põhineva otsuse, millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetava asutuse volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel võib volituste delegeerimise peatada. Tegevdirektoril on õigus need volitused edasi delegeerida.

               Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu teha otsuse peatada ajutiselt tegevdirektorile delegeeritud ja tema poolt edasi delegeeritud ametisse nimetava asutuse volitused ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või mis tahes töötajale peale tegevdirektori.

               Artikkel 6 – Iga-aastane ja mitmeaastane programm

               1.Vastavalt artikli 11 lõike 5 punktile c koostab tegevdirektor igal aastal programmdokumendi, mis sisaldab mitmeaastaseid ja iga-aastaseid programme, mis on kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013
                  8
                artikliga 32 ja milles võetakse arvesse komisjoni kehtestatud suuniseid.

               2.Haldusnõukogu võtab lõikes 1 osutatud programmdokumendi vastu iga aasta 30. novembriks ning esitab programmdokumendi ja kõik selle hilisemad ajakohastatud versioonid hiljemalt 31. jaanuariks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

               Programmdokument jõustub pärast liidu üldeelarve lõplikku kinnitamist ja vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt eelarvele.

               3.Iga-aastane tööprogramm sisaldab üksikasjalikke eesmärke ja oodatavaid tulemusi, sealhulgas tulemusnäitajaid. Samuti sisaldab see rahastatavate meetmete kirjeldust koos igale meetmele eraldatavate rahaliste vahendite ja inimressurssidega vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise põhimõtetele. Iga-aastane tööprogramm on kooskõlas lõikes 5 osutatud mitmeaastase tööprogrammiga. Iga-aastases tööprogrammis osutatakse selgelt ülesannetele, mis võrreldes eelmise eelarveaastaga on lisatud või tühistatud või mida on muudetud.

               4.Kui asutusele antakse mõni uus ülesanne, muudab haldusnõukogu vastuvõetud iga-aastast tööprogrammi. Haldusnõukogu võib delegeerida tegevdirektorile õiguse teha iga-aastases tööprogrammis vähetähtsaid muudatusi.

               Kõik iga-aastase tööprogrammi olulised muudatused kinnitatakse sama korra kohaselt kui algne iga-aastane tööprogramm.

               5.Mitmeaastases tööprogrammis esitatakse üldine strateegiline programm, sealhulgas eesmärgid, eeldatavad tulemused ja tulemusnäitajad. Selles esitatakse ka vahendite eraldamise programm, sealhulgas mitmeaastase eelarve ja personali jaoks. Selles esitatakse strateegia, mis käsitleb suhteid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, ning täpsustatakse sellega seotud vahendid.

               Vahendite eraldamise programmi ajakohastatakse igal aastal. Strateegilist programmi ajakohastatakse, kui selle järele on vajadus ja eriti artiklis 28 osutatud hindamise tulemuse arvesse võtmiseks.

               Artikkel 7 – Haldusnõukogu esimees

               1.Haldusnõukogu valib esimehe ja tema kolm asetäitjat järgmiselt: üks isik liikmesriike esindavate liikmete hulgast, üks isik tööandjate organisatsioone esindavate liikmete hulgast, üks isik töötajate organisatsioone esindavate liikmete hulgast ja üks isik komisjoni esindavate liikmete hulgast. Esimees ja aseesimehed valitakse haldusnõukogu hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.

               2.Esimehe ja aseesimeeste ametiaeg on kaks aastat. Nende ametiaega võib pikendada ühe korra. Kui nende liikmesus haldusnõukogus lõppeb mis tahes ajal nende ametiaja jooksul, lõppeb nende ametiaeg automaatselt samal päeval.

               Artikkel 8 – Haldusnõukogu koosolekud

               1.Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees.

               2.Asutuse tegevdirektor osaleb aruteludes hääleõiguseta.

               3.Aastas toimub üks haldusnõukogu korraline koosolek. Lisaks toimuvad haldusnõukogu koosolekud kas esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotluse korral.

               4.Haldusnõukogu võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejatena isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv.

               5.Sekretariaaditeenust osutab haldusnõukogule asutus.

               Artikkel 9 – Haldusnõukogu hääletuskord

               1.Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 punktide a ja b ning artikli 19 lõike 7 kohaldamist, võtab haldusnõukogu otsused vastu hääleõiguslike liikmete häälteenamusega.

               2.Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl. Hääleõigusega liikme puudumise korral võib tema eest hääletada tema asendusliige.

               3.Esimees osaleb hääletamisel.

               4.Tegevdirektor osaleb aruteludes hääleõiguseta.

               5.Haldusnõukogu kodukorraga kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel.

               2. osa. Juhatus

               Artikkel 10 – Juhatus

               1.Haldusnõukogu abistab juhatus.

               2.Juhatus:

               (a)valmistab ette haldusnõukogus vastu võetavad otsused;

               (b)kontrollib koos haldusnõukoguga asjakohaste järelmeetmete võtmist vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest;

               (c)abistab ja nõustab tegevdirektorit haldusnõukogu otsuste rakendamisel eesmärgiga tugevdada haldus- ja eelarvejuhtimise järelevalvet, ilma et see piiraks tegevdirektori selliste kohustuste täitmist, mis on sätestatud artiklis 11.

               3.Kiireloomulistel juhtudel võib juhatus vajaduse korral teha haldusnõukogu nimel teatavaid esialgseid otsuseid, eelkõige haldusküsimustes, sealhulgas ametisse nimetamise volituste delegeerimise peatamise ja eelarveküsimuste kohta.

               4.Juhatuse koosseisu kuuluvad haldusnõukogu esimees ja kolm aseesimeest, artikli 4 lõikes 5osutatud kolme rühma koordinaatorid ning üks komisjoni esindaja. Iga artikli 4 lõikes 5 osutatud rühm võib määrata kuni kaks asendajat, kes osalevad juhatuse koosolekutel täisliikmete puudumise korral. Haldusnõukogu esimees on ühtlasi juhatuse esimees. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid tal ei ole hääleõigust.

               5.Juhatuse liikme ametiaeg on kaks aastat. Ametiaega võib pikendada. Juhatuse liikme ametiaeg lõpeb samal ajal tema liikmesuse lõppemisega haldusnõukogus.

               6.Juhatus tuleb kokku vähemalt kolm korda aastas. Liikmete taotluse korral võib esimees kokku kutsuda lisakoosolekuid.

               7.Haldusnõukogu kehtestab juhatuse kodukorra.

               3. osa. Tegevdirektor

               Artikkel 11 – Tegevdirektori ülesanded

               1.Tegevdirektor juhib asutust. Tegevdirektor annab aru haldusnõukogule.

               2.Ilma et see piiraks komisjoni, haldusnõukogu ja juhatuse volitusi, täidab tegevdirektor oma ülesandeid sõltumatult ning ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt.

               3.Tegevdirektor annab Euroopa Parlamendile selle taotluse korral oma ülesannete täitmisest aru. Nõukogu võib kutsuda tegevdirektori oma ülesannete täitmisest aru andma.

               4.Tegevdirektor on asutuse seaduslik esindaja.

               5.Tegevdirektor vastutab asutusele käesoleva määrusega pandud ülesannete täitmise eest. Eelkõige teeb tegevdirektor järgmist:

               (a)juhib asutuse igapäevast tööd;

               (b)rakendab haldusnõukogu otsuseid;

               (c)koostab programmdokumendi ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule;

               (d)viib programmdokumendi ellu ja annab haldusnõukogule selle elluviimise kohta aru;

               (e)koostab asutuse iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande ja esitab selle haldusnõukogule hindamiseks ja vastuvõtmiseks;

               (f)koostab sise- või välisauditi aruannete ja hindamiste ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste järelduste kohaselt järelmeetmete võtmiseks tegevuskava ning annab kaks korda aastas komisjonile ning korrapäraselt haldusnõukogule ja juhatusele aru tehtud edusammudest;

               (g)kaitseb liidu finantshuve, kohaldades selleks ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks, tehes tulemuslikke kontrolle, nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning kohaldades vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi;

               (h)koostab asutuse pettustevastase strateegia ning esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;

               (i)koostab asutuse suhtes kohaldatavate finantseeskirjade projekti;

               (j)koostab asutuse tulude ja kulude eelarvestuse projekti ning täidab asutuse eelarvet.

               6.Tegevdirektor otsustab ka selle üle, kas asutuse ülesannete tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks on ühes või mitmes liikmesriigis vaja luua üks kohalik kontor või mitu kohalikku kontorit. Sellise otsuse tegemiseks on vaja komisjoni, haldusnõukogu ja nende liikmesriikide eelnevat nõusolekut, kuhu kohalik kontor luuakse. Otsuses määratakse täpselt kindlaks kohaliku kontori tegevuse ulatus, et vältida tarbetuid kulusid ja asutuse haldusülesannete dubleerimist.

               4. osa. Nõuandekomiteed

               Artikkel 12 – Nõuandekomiteed

               1.Haldusnõukogu loob nõuandekomiteed kooskõlas asutuse programmdokumendis esitatud poliitikaprioriteetidega.

               2.Nõuandekomiteed on tööorganid, mille eesmärk on tagada asutuse teadusuuringute kvaliteet ning võtta ulatuslik vastutus projektide ja nende tulemuste eest, osaledes asutuse programmide rakendamises, andes nõu ja luues uusi sisendeid.

               3.Koostöös haldusnõukogu ja juhatusega on nõuandekomiteede peamised teadusprojektidega seotud ülesanded:

               (a)anda nõu nende kavandamisel ja rakendamisel;

               (b)jälgida rakendamisel tehtud edusamme;

               (c)hinnata projektide tulemusi;

               (d)anda nõu tulemuste levitamise kohta.

               4.Nõuandekomiteede kodukorra võtab vastu haldusnõukogu. Vastavalt eespool nimetatud kodukorrale teostavad järelevalvet nõuandekomiteede liikmete nimetamise ja töös osalemise üle artikli 4 lõikes 5 osutatud rühmade koordinaatorid.

               5.Haldusnõukogu teeb otsuse nõuandekomiteede tegevuse lõpetamise kohta, lähtudes asutuse programmdokumendis sätestatud prioriteetidest.

               III peatükk
                  Finantssätted

               Artikkel 13 – Eelarve

               1.Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse asutuse kõikide tulude ja kulude eelarvestus, mis esitatakse asutuse eelarves.

               2.Asutuse eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

               3.Ilma et see piiraks muid sissetulekuallikaid, koosnevad asutuse tulud järgmistest vahenditest:

               (a)Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud liidu toetus;

               (b)liikmesriikide võimalik vabatahtlik rahaline osalus;

               (c)tasu väljaannete ja kõikide asutuse osutatavate teenuste eest.

               (d)asutuse töös osalevate kolmandate riikide osamaksud vastavalt artiklile 30.

               4.Asutuse kulud hõlmavad personali töötasu, haldus- ja taristukulusid ning tegevuskulusid.

               Artikkel 14 – Eelarve koostamine

               1.Tegevdirektor koostab igal aastal asutuse järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti, mis sisaldab ametikohtade loetelu, ning edastab selle haldusnõukogule.

               2.Kõnealuse projekti põhjal võtab haldusnõukogu vastu asutuse järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti.

               3.Asutuse tulude ja kulude eelarvestuse projekt esitatakse komisjonile iga aasta 31. jaanuariks.

               4.Komisjon edastab eelarvestuse projekti eelarvepädevatele institutsioonidele koos liidu üldeelarve projektiga.

               5.Eelarvestuse projekti alusel kannab komisjon liidu üldeelarve projekti arvestuslikud summad, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse ning esitab need kooskõlas aluslepingu artiklitega 313 ja 314 eelarvepädevatele institutsioonidele.

               6.Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad asutuse toetuseks kasutatavad assigneeringud.

               7.Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu asutuse ametikohtade loetelu.

               8.Asutuse eelarve võtab vastu haldusnõukogu. See on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vajalikud kohandused.

               9.Hoonetega seotud kõikide selliste projektide suhtes, mis võivad märkimisväärselt mõjutada asutuse eelarvet, kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 sätteid.

               Artikkel 15 – Eelarve täitmine

               1.Tegevdirektor vastutab asutuse eelarve täitmise eest.

               2.Tegevdirektor edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu hindamismenetluse tulemuste seisukohast asjakohase teabe.

               Artikkel 16 – Raamatupidamisaruanded ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine

               1.Asutuse peaarvepidaja esitab järgmise eelarveaasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja Euroopa Kontrollikojale esialgse raamatupidamisaastaaruande.

               2.Asutus esitab järgmise eelarveaasta 31. märtsiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande.

               Komisjoni peaarvepidaja edastab järgmise eelarveaasta 31. märtsiks Euroopa Kontrollikojale asutuse esialgse raamatupidamise aastaaruande, mis on konsolideeritud komisjoni raamatupidamisaruannetega.

               3.Pärast seda, kui tegevdirektor on saanud finantsmääruse artikli 148 kohaselt Euroopa Kontrollikoja märkused asutuse esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab tegevdirektor omal vastutusel asutuse lõpliku aruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

               4.Haldusnõukogu esitab oma arvamuse asutuse lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

               5.Peaarvepidaja edastab igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

               6.Lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.

               7.Tegevdirektor saadab Euroopa Kontrollikojale vastuse kontrollikoja tähelepanekute kohta 30. septembriks. Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.

               8.Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor parlamendile finantsmääruse artikli 165 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mis on vajalik, et asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus sujuks tõrgeteta.

               9.Kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse teinud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne aasta n + 2 15. maid heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel.

               Artikkel 17 – Finantseeskirjad

               Asutuse suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu pärast konsulteerimist komisjoniga. Need ei või lahkneda delegeeritud määrusest (EL) nr 1271/2013, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik asutuse toimimiseks ja komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.

               IV peatükk
                  Töötajad

               Artikkel 18 – Üldsätted

               1.
                     Asutuse personali suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi ning nende personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks liidu institutsioonide kokkuleppel vastu võetud eeskirju.

               2.
                     Haldusnõukogu võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu asjakohased rakenduseeskirjad personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks.

               Artikkel 19 – Tegevdirektor

               1.Tegevdirektor on personali liige ja võetakse tööle liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti a alusel asutuse ajutise teenistujana.

               2.Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust.

               Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab asutust haldusnõukogu esimees.

               3.Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle ajavahemiku lõpus koostab komisjon hinnangu, milles võetakse arvesse tegevdirektori tegevuse tulemuslikkuse hindamist ning asutuse edasisi ülesandeid ja eesmärke.

               4.Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse lõikes 3 osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega ühel korral kuni viie aasta võrra.

               5.Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei tohi pärast üldperioodi lõppu osaleda sama ametikoha tulevastes valikumenetlustes.

               6.Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel.

               7.Tegevdirektori ametisse nimetamise, ametiaja pikendamise ja ametist tagandamise otsused teeb haldusnõukogu hääleõigusega liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.

               Artikkel 20 – Liikmesriikide lähetatud eksperdid ja muud töötajad

               1.Asutus võib kasutada riikide lähetatud eksperte või muid asutuseväliseid töötajaid.

               2.Haldusnõukogu võtab vastu otsuse, milles sätestatakse eeskirjad riikide ekspertide asutusse lähetamise kohta.

               V peatükk
                  Üldsätted

               Artikkel 21 – Õiguslik seisund

               1.Asutus luuakse liidu asutusena. Ta on juriidiline isik.

               2.Asutusel on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi õigusaktidele on juriidilistel isikutel. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.

               3.Asutuse asukoht on Iirimaal Dublinis.

               4.Asutus võib kooskõlas artikli 11 lõikega 6 asutada kohaliku kontori ühes või mitmes liikmesriigis, kui need selleks nõusoleku annavad.

               Artikkel 22 – Privileegid ja immuniteedid

               Asutuse ja selle personali suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.

               Artikkel 23 – Kasutatavad keeled

               1.Asutuse suhtes kohaldatakse määrust nr 1.

               2.Haldusnõukogu võib otsustada, milliseid keeli kasutatakse asutusesisesel suhtlemisel.

               3.Asutuse toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus.

               Artikkel 24 – Läbipaistvus

               1.Asutuse valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001
                  9
               . Haldusnõukogu võtab kuue kuu jooksul alates oma esimese koosoleku kuupäevast vastu üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks.

               2.Asutuses toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001. Kuue kuu jooksul alates oma esimese koosoleku kuupäevast kehtestab haldusnõukogu meetmed, mida asutus võtab määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamiseks, sealhulgas meetmed, mis käsitlevad asutuse andmekaitseametniku ametisse nimetamist. Meetmed kehtestatakse pärast konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga.

               Artikkel 25 – Pettustevastane võitlus

               1.Selleks et lihtsustada võitlust pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999,
                  10
                ühineb asutus kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta ja võtab vastu kõikide oma töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse kokkuleppe lisas esitatud vormi.

               2.Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda asutus on rahastanud liidu vahenditest.

               3.OLAF võib määruses (EÜ) nr 1073/1999 ja määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korra kohaselt teostada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas seoses asutuse rahastatud toetuse või lepinguga on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

               4.Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad asutuse ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised koostöölepingud ning asutuse lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused sätteid, milles antakse Euroopa Kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus selliste auditite ja juurdluste teostamiseks vastavalt oma pädevusele.

               Artikkel 26 – Turvaeeskirjad salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitse kohta

               Asutus võtab vajaduse korral vastu oma turvaeeskirjad, mis on samaväärsed komisjoni turvaeeskirjadega, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud komisjoni otsustes (EL, Euratom) 2015/443
                  11
                ja 2015/444
                  12
               . Asutuse turvaeeskirjad hõlmavad muu hulgas ja vajaduse korral sätteid sellise teabe vahetamise, töötlemise ja säilitamise kohta.

               Artikkel 27 – Vastutus

               1.Asutuse lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus.

               2.Otsuste tegemine vastavalt asutuse sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.

               3.Lepinguvälise vastutuse korral heastab asutus vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele kõik kahjud, mida asutuse osakonnad või töötajad on oma ülesannete täitmisel tekitanud.

               4.Lõikes 3 osutatud kahju hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.

               5.Töötajate isiklik vastutus asutuse ees on reguleeritud nende suhtes kohaldatavate personalieeskirjade või teenistustingimuste sätetega.

               Artikkel 28 – Hindamine

               1.Hiljemalt viis aastat pärast artiklis 37 osutatud kuupäeva ja seejärel iga viie aasta tagant teostab komisjon vastavalt oma suunistele hindamise, milles hindab asutuse tegevust eesmärkide saavutamisel, volituste kasutamisel ja ülesannete täitmisel. Hindamise eesmärk on eelkõige välja selgitada võimalik vajadus muuta asutuse volitusi ja selliste võimalike muudatuste finantsmõju.

               2.Kui komisjon leiab, et asutuse töö jätkamine ei ole asutusele seatud eesmärkide, volituste ja ülesannete seisukohast enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta või see kehtetuks tunnistada.

               3.Komisjon esitab hindamistulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule. Hindamistulemused avalikustatakse.

               Artikkel 29 – Haldusuurimine

               Asutuse tegevust uurib Euroopa Ombudsman vastavalt aluslepingu artiklile 228.

               Artikkel 30 – Koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega

               1.Niivõrd kui see on vajalik käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks ja ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu institutsioonide vastavat pädevust, võib asutus teha koostööd kolmandate riikide pädevate asutuste ja/või rahvusvaheliste organisatsioonidega.

               Selleks võib asutus komisjoni eelneval nõusolekul leppida kolmandate riikide asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega kokku koostöökorra. Kõnealune koostöökord ei too liidule ega selle liikmesriikidele kaasa õiguslikke kohustusi.

               2.Asutus on osalemiseks avatud nendele kolmandatele riikidele, kes on sõlminud liiduga vastavad lepingud.

               Esimeses lõigus osutatud lepingute asjakohaste sätete alusel töötatakse välja kord, milles täpsustatakse eelkõige asjaomaste kolmandate riikide poolset asutuse töös osalemise olemust, ulatust ja viisi, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad asutuse käivitatud algatustes osalemist, rahalist panust ja töötajaid. Personaliküsimustes peab kõnealune kord olema igal juhul kooskõlas personalieeskirjadega.

               3.Haldusnõukogu võtab vastu strateegia, mis käsitleb kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega arendatavaid suhteid asutuse pädevusse kuuluvates küsimustes.

               Artikkel 31 – Peakorterit käsitlev leping ja tegutsemistingimused

               1.Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse asutusele asukohaliikmesriigis antavaid ruume ja selle liikmesriigi pakutavaid vahendeid ning asukohaliikmesriigis tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, asutuse töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse asutuse ja selle liikmesriigi vahelises peakorterit käsitlevas lepingus, kus peakorter asub.

               2.Asutuse asukohaliikmesriik tagab võimalikult head tingimused asutuse toimimiseks, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.

               VI peatükk
                  Üleminekusätted

               Artikkel 32 – Haldusnõukogu käsitlevad üleminekusätted

               1.Nõukogu määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 6 alusel moodustatud haldusnõukogu liikmete ametiaeg lõpeb ... [käesoleva määruse jõustumiskuupäeval].

               2.Ajavahemikul … [käesoleva määruse jõustumiskuupäevast] kuni … [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevani] täidab käesoleva määruse artiklis 5 osutatud haldusnõukogu ülesandeid nõukogu määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 6 kohaselt loodud haldusnõukogu.

               Artikkel 33 – Personali käsitlevad üleminekusätted

               1.Nõukogu määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 8 alusel ametisse nimetatud asutuse direktorile antakse tema ametiaja lõpuni käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud tegevdirektori ülesanded. Tema muud lepingutingimused ei muutu.

               2.Nõukogu määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 8 alusel ametisse nimetatud asutuse asedirektor abistab direktorit või tegevdirektorit oma ametiaja lõpuni.

               3.Käesolev määrus ei mõjuta nõukogu määruse (EMÜ) nr 1365/75 alusel värvatud töötajate õigusi ega kohustusi.

               Artikkel 34 – Eelarvet käsitlevad üleminekusätted

               Määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 16 alusel heaks kiidetud eelarvete täitmisele heakskiidu andmise menetlust rakendatakse kooskõlas kõnealuses määruses kehtestatud reeglitega.

               VII peatükk
                  Lõppsätted

               Artikkel 35 – Kehtetuks tunnistamine

               Määrus (EMÜ) nr 1365/75 tunnistatakse kehtetuks alates [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast] ja viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

               Artikkel 36 – Asutuse poolt vastu võetud sise-eeskirjade jõussejäämine

               Määruse (EMÜ) nr 1365/75 alusel haldusnõukogu poolt vastu võetud sise-eeskirjad jäävad pärast [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] jõusse, kui asutuse haldusnõukogu ei otsusta käesoleva määruse kohaldamisel teisiti.

               Artikkel 37 – Jõustumine

               1.Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               2.Seda kohaldatakse alates [kohaldamise alguskuupäevast].

               3.Artikleid 32, 33 ja 34 kohaldatakse alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast].

               4.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3,2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Eurofoundi hinnanguline personalivajadus

               3.2.3.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.4.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND)

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)
                  13
                struktuurile

                  04: Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus

                  04 03: Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus

                  04 03 11: Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  14

               ⌧ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Eesmärgid / ELi lisaväärtus, mis on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“:

                  hoogustada tööhõivet, majanduskasvu ja investeeringuid;

                  luua süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Erieesmärk:

                  Laiendada ja levitada teadmisi, mis aitavad komisjoni ning teisi ELi institutsioone ja organeid, liikmesriike ja sotsiaalpartnereid selliste poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel, mille eesmärk on parandada elu- ja töötingimusi, toetades tööhõivemeetmeid ja edendades dialoogi tööturu osapoolte vahel.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile:

                  040311 – Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – Jaotiste 1, 2 ja 3 kohaselt antav toetus.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Eurofoundi ülesanne on pakkuda teadmisi, et aidata kaasa sotsiaal- ja tööpoliitika arengule.

                  Eurofound annab ELi institutsioonidele nõu ning varustab valitsuste, ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide poliitikakujundajaid asjakohase teabega. Kolmepoolne lähenemisviis kajastub haldusnõukogu struktuuris ja kujutab endast olulist lisaväärtust. See on oluline nii Eurofoundi tegevuse kui ka poliitikakujundajatele pakutava teabe usaldusväärsuse seisukohalt.

                  Eurofoundi tegevuse peamise sihtrühma moodustavad avaliku sektori asutused, tööturu osapooled ja ELi tasandi sotsiaalpoliitika kujundajad. Lähtudes oma teadustegevuses poliitikaeesmärkidest, on Eurofoundi eesmärk anda poliitikametmete kujundajatele ja rakendajatele asjakohast teavet. Oma veebisaidi kaudu, mille aadress on www.eurofound.europa.eu, teavitab Eurofound oma töö tulemustest ka liidu kodanikke.

                  Eurofoundi panus on tema tegevuse põhivaldkondades omandatud tippteadmised. Asutusel on tugev teadmistebaas töötingimuste valdkonnas. Asutus on esimene koht, kuhu pöörduda võrdlusandmete saamiseks töösuhete ja sotsiaalse dialoogi kohta ELis, ning asutust tunnustatakse elutingimusi ja -kvaliteeti käsitlevate küsimuste põhjaliku tundmise eest. Pärast Nice’is kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldusi on alates 2001. aastast arendatud ka teist pädevusvaldkonda, mis hõlmab struktuurikohandusi ja restruktureerimist.

                  Asutuse eesmärk on anda kvaliteetset, teaduslikult põhjendatud ja erapooletut teavet, mis on seotud tema pädevusvaldkondadega. Eurofoundi nägemuse kohaselt tuleks neid teadmisi kasutada tõhusate poliitikameetmete väljatöötamiseks, mille eesmärk on parandada elu- ja töökvaliteeti konkurentsivõimelises ja õiglases Euroopas.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Põhjalik järelevalve- ja hindamissüsteem mitmeaastaste tööprogrammide eel- ja järelhindamiseks on juba olemas. Lisaks teeb komisjon iga viie aasta tagant järelhindamise ja vaatab ettepaneku/algatuse läbi.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151 on sätestatud, et „liit ja liikmesriigid võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused...“

                  Eurofoundi asutamismääruses on asutuse roll ja eesmärgid sätestatud järgmiselt: „Eurofoundi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele meetmete kaudu, mille sihiks on laiendada ja levitada teadmisi, mis tõenäoliselt toetavad seda arengut. Seda eesmärki silmas pidades on fondi ülesandeks praktilistest kogemustest lähtudes arendada ja järgida elu- ja töötingimuste keskmise tähtajaga ja pikaajalise parandamise põhimõtteid ning teha kindlaks muudatusteni viivad tegurid.“

                  Eurofound toetab komisjoni tegevust tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse valdkondades ning koostab nende valdkondade kohta teadusuuringuid ja poliitikaanalüüse. Asutus koostab pikaajalisi analüüse probleemide ja poliitiliste algatuste kohta, et teha kindlaks toimivad lahendused. Uuringutest saadakse teavet pikaajaliste analüüside tarbeks ja teavet suundumuste kohta, mis on seotud töötingimuste, elukvaliteedi ja ettevõtjate tegevusega; asutuse andmehoidla sisaldab kirjeldavaid analüüse ja ajakohastatud teavet töösuhete ja -tingimuste, restruktureerimise ja muutustega toimetuleku kohta.

                  Eurofound toetab Euroopa sotsiaaldialoogi (ELi toimimise lepingu artiklid 154–155), ta teostab Euroopa sotsiaalpartnerite esindatuse uuringuid ning teostab sõltumatut kontrolli nende suutlikkuse üle osaleda Euroopa sotsiaalses dialoogis ja sõlmida lepinguid.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

                  Eurofound annab ELi institutsioonidele nõu ning varustab valitsuste, ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide poliitikakujundajaid asjakohase teabega. Kolmepoolne lähenemisviis kajastub haldusnõukogu struktuuris ja kujutab endast olulist lisaväärtust. See on oluline nii Eurofoundi tegevuse kui ka poliitikakujundajatele pakutava teabe usaldusväärsuse seisukohalt. Eurofoundi ülevaated ja uuringud on ainulaadne allikas sõltumatu teabe hankimiseks üleeuroopalise arengu kohta, mida mujalt ei leia. Mõnes liikmesriigis on loodud sarnased riiklikud asutused, kuid kindlasti ei paku keegi neist võrdlusandmeid kõikide liikmesriikide kohta.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Eurofound on teostanud teadusuuringuid, seiret ja uuringuid alates 1975. aastast. Eurofoundi tähtsaim panus on tema tegevuse põhivaldkondades omandatud tippteadmised. Asutusel on tugev teadmistebaas töötingimuste valdkonnas. Asutus on esimene koht, kuhu pöörduda võrdlusandmete saamiseks töösuhete ja sotsiaalse dialoogi kohta ELis, ning asutust tunnustatakse elutingimusi ja -kvaliteeti käsitlevate küsimuste põhjaliku tundmise eest.

                  Asutuse eesmärk on anda kvaliteetset, teaduslikult põhjendatud ja erapooletut teavet, mis on seotud tema pädevusvaldkondadega. Eurofoundi nägemuse kohaselt tuleks neid teadmisi kasutada tõhusate poliitikameetmete väljatöötamiseks, mille eesmärk on parandada elu- ja töökvaliteeti konkurentsivõimelises ja õiglases Euroopas.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Eurofound teeb koostööd ELi muude samas valdkonnas tegutsevate asutustega. Koostöölepingud on sõlmitud Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA), Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (CEDEFOP), Euroopa Koolitusfondi (ETF), Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga (FRA). Nende lepingutega on eelkõige ette nähtud varane konsulteerimine tööprogrammi koostamise käigus ja seda täiendavad iga-aastased tegevuskavad, mille raames lepitakse kokku täiendavad teabevahetuse vormid ja, kui see on asjakohane, ühised tegevused. See tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               –◻
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               ⌧ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ⌧ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud

               ◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               ◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               ⌧ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;

               ◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               ◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               Märkused

                  Ei kohaldata

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Kõik ELi ametid töötavad range järelevalve süsteemis, mis hõlmab sisekontrolli koordinaatorit, komisjoni siseauditi talitust, haldusnõukogu, komisjoni, kontrollikoda ja eelarvepädevaid institutsioone. Jätkatakse Eurofoundi asutamismääruses sätestatud süsteemi kohaldamist.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud

                  Puuduvad

               2.2.2.Ettenähtud kontrollimeetod(id)

                  Ei kohaldata

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Eurofoundi kehtivas asutamismääruses ei olnud pettusevastased meetmed selgesõnaliselt ette nähtud, kuid direktor ja haldusnõukogu on võtnud asjakohased meetmed kooskõlas sisekontrollistandarditega, mida kohaldatakse kõikides ELi institutsioonides. Kooskõlas ühise lähenemisviisiga võttis asutus pettusevastase strateegia vastu 2014. aasta novembris.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik:

                        Eelarverida

                        Assigneerin-gute liik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 1A - Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Liigendatud /liigenda-mata
                           15

                        EFTA riigid
                           16

                        Kandidaat-riigid
                           17

                        Kolman-dad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        04 03 11 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND)

                        Liigendatud

                        JAH

                        JAH

                        EI

               Uued eelarveread, mille loomist taotletakse: Ei kohaldata

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik:

                        Eelarverida

                        Assigneerin-gute liik

                        Rahaline osalus

                        Nr [Nimetus …...….]

                        Liigendatud /liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaat-riigid

                        Kolman-dad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               Järgnevalt esitatud mõju kuludele on kooskõlas komisjoni teatisega COM(2013) 519.

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik:

                        1A

                        Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND)

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1)

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,779

                        21,195

                        143,829

                        Maksed

                        (2)

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,779

                        21,195

                        143,829

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1 a)

                        Maksed

                        (2a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           18

                        Puudu-vad

                        Puudu-vad

                        Puudu-vad

                        Puudu-vad

                        Puudu-vad

                        Puudu-vad

                        Puudu-vad

                        Puudu-vad

                        Eelarverida nr

                        (3)

                        Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondile (EUROFOUND) eraldatud assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a+3

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,779

                        21,195

                        143,829

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,371

                        20,779

                        21,195

                        143,829

               3.2.2.Eurofoundi hinnanguline personalivajadus

               3.2.2.1.Ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –⌧
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOKKU

                        Ametnikud (AD palgaastmed)

                        8

                        8

                        8

                        8

                        8

                        Ametnikud (AST palgaastmed)

                        10

                        9

                        9

                        9

                        9

                        Lepingulised töötajad

                        14

                        14

                        14

                        14

                        14

                        Ajutised töötajad

                        77

                        76

                        74

                        74

                        74

                        Riikide lähetatud eksperdid

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        KOKKU

                        114

                        108

                        106

                        106

                        106

               3.2.2.2.Haldusala peadirektoraadi hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –⌧
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        0,8

                        0,8

                        0,8

                        0,8

                        0,8

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad
                           19
                        )

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 aa
                           20

                        peakorteris
                           21

                        Delegatsiooni-des

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Komisjoni seisukoha kooskõlastamine ja esindamine asutuse tegevuses.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.3.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –⌧
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku
                  22
                läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.4.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –⌧
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               omavahenditele

               mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           23

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutamise meetod.

                     (1)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (2)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (3)
                  Nõukogu 26. mai 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta (EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1).

                     (4)
                  Komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1271/2013 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42).

                     (5)
                  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk. 1).

                     (6)
                  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 41).

                     (7)
                  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

                     (8)
                  Komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1271/2013 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42).

                     (9)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).

                     (11)
                  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 41).

                     (12)
                  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

                     (13)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (14)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (15)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (16)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (17)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (18)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (19)
                  AC = Lepingulised töötajad, AL = kohalikud töötajad, END = riikide lähetatud eksperdid, INT = renditud tööjõud, JED = noored eksperdid delegatsioonides.

                     (20)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (21)
                  Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.

                     (22)
                  Vt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega sätestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artikleid 11 ja 17.

                     (23)
                  Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0683

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kompaktluminofoorlampide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine  /* KOM/2007/0683 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.11.2007KOM(2007) 683 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kompaktluminofoorlampide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005, (edaspidi „algmäärus”)) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit kompaktluminofoorlampide impordi menetluses. |Üldine taust Ettepanek on esitatud algmääruse rakendamise kontekstis ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetluse huvitatud isikutel on juba uurimise käigus olnud võimalus oma huve algmääruses sätestatud korras kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõjuanalüüsi, kuid see sisaldab täielikku loetelu hindamisele kuuluvatest tingimustest. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon avaldas 8. septembril 2006. aastal Euroopa Liidu Teatajas teatise[1] algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist pärit kompaktluminofoorlampide importimise suhtes ühendusse, ning menetlus on piiratud äriühingust Lisheng Electronic & Lighting lähtuva dumpinguga. Taotluse esitas ühenduse kompaktluminofoorlampide tootjate liit (Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated, 2CFL-i). Lisatud komisjoni ettepanekus nõukogu määruse kohta on esitatud lõplikud järeldused seoses läbivaatamisega. Liikmesriikidega konsulteeriti 11. oktoobril peetud dumpinguvastase komitee istungi ajal ning paluti neil esitada oma arvamus ettepaneku kohta 22. oktoobriks 2007. 27 liikmesriiki olid esitatud tegevuskava poolt ja mitte ükski ei olnud vastu. Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks lisatud määruse ettepaneku vastu ning see tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 6. detsembril 2007. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha riiklikke otsuseid. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusaktid: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kompaktluminofoorlampide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[2] (edaspidi “algmäärus”), eelkõige selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUSKehtivad meetmed(1) Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1470/2001[3] („esialgne määrus”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit kompaktluminofoorlampide impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud 0–66,1 % ulatuses. Enne seda oli komisjon määrusega (EÜ) nr 255/2001[4] (edaspidi „ajutise tollimaksu määrus“) kehtestanud ajutised dumpinguvastased tollimaksud.(2) Määrusega (EÜ) nr 866/2005[5] (edaspidi „laiendamismäärus”) laiendas nõukogu dumpinguvastaseid meetmeid ka Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist, Pakistani Islamivabariigist ja Filipiini Vabariigist saadetud kompaktluminofoorlampide impordi suhtes, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist, Pakistani Islamivabariigist või Filipiini Vabariigist pärinevana või mitte. Laiendamine järgnes algmääruse artikli 13 kohaselt korraldatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevale uurimisele.(3) Määrusega (EÜ) nr 1322/2006[6] (edaspidi „muutmismäärus”) muutis nõukogu kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. Muudatus tehti pärast toote määratlusega seotud vahepealset läbivaatamist. Uurimise tulemusena ja muutmismääruse mõjul jäeti alalisvoolul töötavad lambid meetmete rakendusalast välja. Sestsaadik hõlmasid dumpinguvastased meetmed üksnes vahelduvvoolul töötavaid lampe (sealhulgas nii alalis- kui ka vahelduvvoolul töötavaid sisseehitatud elektronliiteseadisega kompaktluminofoorlampe).(4) Määrusega (EÜ) nr 1205/2007[7] („pikendamismäärus”) pikendas nõukogu kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. Pikendus tehti artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel.Käesolev uurimine(5) Uurimine algatati pärast seda, kui oli nõutud läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse esitas ühenduse kompaktluminofoorlampide tootjate liit ( Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated , 2CFL-i, edaspidi „taotleja”).(6) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, algatas komisjon 8. septembril 2006. aastal uurimise[8] vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Vahepealne läbivaatamine piirdub dumpingu taseme uurimisega ühe eksportiva tootja, äriühingu Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) puhul.Uurimine ja sellega seotud isikud(7) Komisjon teatas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotlejale ja Hiina eksportivale tootjale (edaspidi „eksportiv tootja”), samuti eksportiva riigi valitsuse esindajatele.(8) Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.(9) Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon asjaomasele eksportivale tootjale küsimustikud. Eksportiv tootja asus koostööle, vastates küsimustikele, seejärel tehti kontrollkäigud eksportiva tootja ja ka eksportiva tootjaga seotud isikute ettevõtetesse, nimelt järgmistesse:-  Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. LtdSidusettevõte Hiinas-  Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen),Sidusettevõtted Hongkongis-  Neonlite Electronic & Lighting Ltd (HK)-  Electric Light Systems Ltd (HK)Sidusimportija ühenduses-  IDV, Import und Direkt-Vertreibs-Ges.mbH, SaksamaaUurimisperiood(10) Kõnealuse eksportiva tootja, äriühingu Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd dumpingutaseme vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas perioodi 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”).B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODEVaatlusalune toode(11) Vaatlusalune toode on sama mis muutmismääruses määratletud toode, st praegu CN-koodi ex 8539 31 90 alla kuuluvad ja Hiina Rahvavabariigist pärinevad sisseehitatud elektronliiteseadisega ja ühe- või mitmekordselt painutatud lahendustoruga kompaktluminofoorlambid, mille kõik valguselemendid ja elektroonilised komponendid on kinnitatud lambi sokli külge või ühendatud lambi soklisse ja mis töötavad vahelduvvoolul (sealhulgas elektronliiteseadisega kompaktluminofoorlambid, mis töötavad nii alalis- kui ka vahelduvvoolul) (edaspidi „vaatlusalune toode”).Samasugune toode(12) Sarnaselt esialgse uurimisega leiti ka nüüd, et Hiina-siseselt toodetud ja müüdud kompaktluminofoorlampidel ning Hiinast eksporditud kompaktluminofoorlampidel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning ühesugune kasutusotstarve. Seetõttu ja nagu pikendamismääruses järeldatud, on need tooted samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPINGTurumajanduslik kohtlemine(13) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, st et samasuguse toote valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes.(14) Kuigi algse uurimise kohaselt kohaldati Hiina eksportiva tootja suhtes turumajanduslikku kohtlemist, tuli vahepealse läbivaatamise puhul hinnata, kas tootja vastab endiselt asjakohastele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele. Seetõttu saadeti Hiina eksportivale tootjale ja tema sidusettevõttele Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen) algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b vastav turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm ja nad täitsid selle.(15) Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:1. majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turuolukorrast ja riigipoolse olulise sekkumiseta;2. äriühingutel on üks selge raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (IAS) ja mida kohaldatakse kõigil puhkudel;3. varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi;4. pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;5. vahetuskursid arvestatakse ümber turukursside alusel.(16) Nagu eespool öeldud, otsis ja kontrollis komisjon eksportiva tootja ja tema sidusettevõtte Megaman Electrical & Lighting Ltd kõiki andmeid, mis olid esitatud turumajandusliku kohtlemise taotlustes ja mida ta pidas vajalikuks. Uurimine näitas, et Hiina eksportiv tootja täitis kõiki turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimusi.Normaalväärtus(17) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt, kas eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas see moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud asjaomase toote kogumüügist.(18) Ülaltoodud nõudeid silmas pidades näitas uurimine, et eksportiva tootja omamaist müüki ei saanud pidada tüüpiliseks, ja seetõttu kujundati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, arvutades selle välja eksportiva riigi tootmiskulude põhjal, millele lisatakse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.(19) Seega määrati normaalväärtus kindlaks eksportiva tootja enda andmete põhjal omamaiseks tarbimiseks määratud toodete tootmiskulude kohta.(20) Seevastu ei saanud aga määrata kindlaks müügi-, üld- ja halduskulusid ega kasumisummat vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule, toetudes asjaomase toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi tegelikele andmetele.(21) Uuriti võimalust määrata müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisumma kindlaks vastavalt artikli 2 lõike 6 punktidele a ja b. Artikli 2 lõike 6 punkti a meetodit – nimelt kaalutud keskmist – ei olnud võimalik kasutada, kuna käesoleva läbivaatamise käigus ei uuritud ühtegi teist eksportijat. Samuti ei olnud asjakohane artikli 2 lõike 6 punkti b meetod, sest siseturul ei müüdud samasse kategooriasse kuuluvaid tooteid.(22) Seetõttu arvutas komisjon kaalutud keskmise välja sellise sarnase riigi kahe koostööd tegeva eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumisummade põhjal, mida oli kasutatud algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise puhul ja mille siseturul müüdi toodet tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kõnealuste koostööd tegevate Lõuna-Korea eksportivate tootjate müügi-, üld- ja halduskulud ning keskmised kasumisummad lisati vaadeldava eksportiva tootja kantud tootmiskuludele, pidades silmas algmääruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud eksporditud kaubatüüpe.Ekspordihind(23) Eksportiv tootja korraldas eksportmüüki ühendusse nii otse sõltumatutele klientidele kui ka kolmanda riigi ja ühenduse sidusimportijate kaudu. Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.(24) Juhtudel, kui müük toimus sidusimportija või müüja kaudu, arvutati ekspordihind kõnealuse sidusimportija ja sõltumatute klientide vahelise edasimüügihinna põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 2 kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, samuti mõistlikku kasumimarginaali. Asjakohane kasumimarginaal arvutati välja sõltumatutelt koostööd tegevatelt ühenduse turul tegutsevatelt edasimüüjatelt/importijatelt saadud teabe põhjal.Võrdlus(25) Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Uuritud eksportiva tootja puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkekuludes, krediidikuludes, kindlustuskuludes ja komisjonitasudes.Krediidi puhul kohaldatavad intressimäärad(26) Krediidikulude korrigeerimisega seoses väidab tootja, et krediidi intressimäära asemel tuleb kasutada deposiidi intressimäära, sest kui äriühing on piisavalt likviidne, piirduvad tema krediidikulud intressituluga, mis ei kajastu arvelduskontol.(27) Ühenduse institutsioonide väljakujunenud tavadest lähtuvalt leiti, et krediidikulude korrigeerimisel ei ole asjakohane tugineda deposiidi intressimäärale, sest krediidikulud on tegelike kuludega võrreldes alternatiivkulud.(28) Sellega seoses märgitakse, et klientidele makseviivituste korral kehtestatud intresside alusel on põhjust arvata, et äriühing kehtestas need krediidi intressimäärade, mitte deposiidi intressimäärade alusel.Dumpingumarginaal(29) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12, võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote iga vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul ühendusse eksportinud eksportiva tootja dumpingumarginaal oli alla miinimumi.D. JÄRELDUS(30) Eeltoodu põhjal järeldati, et dumpinguga seotud asjaolud, mille alusel praegused meetmed äriühingu suhtes esialgse uurimise käigus kehtestati, ei ole muutunud. Seetõttu tuleb algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine lõpetada.F. LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE(31) Ülaltoodud kaalutlustele tuginedes tuleb äriühingut Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd puudutav osaline vahepealne läbivaatamine lõpetada, ilma määrust (EÜ) nr 1205/2007[9] muutmata.(32) Huvitatud isikuid teavitati peamistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel komisjon tegi ettepaneku kõnealuse menetluse lõpetamiseks. Esitatud seisukohti analüüsiti, kuid ükski neist ei ei andnud põhjust ülaltoodud järeldusi muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevaga lõpetatakse äriühingus Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd toodetud ja Hiina Rahvavabariigist pärinevate kompaktluminofoorlampide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3, ilma määrust (EÜ) nr 1205/2007 (pikendamismäärus) muutmata.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT C 217, 8.9.2007, lk 2.[2] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[3] EÜT L 195, 19.7.2001, lk 8.[4] EÜT L 38, 8.2.2001, lk 8.[5] ELT L 145, 9.6.2005, lk 1.[6] ELT L 244, 7.9.2006, lk 1.[7] ELT L 272, 17.10.2007, lk 1[8] ELT C 217, 8.9.2006, lk 2.[9] ELT L 272, 17.10.2007, lk 1