title: Ettepanek NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokollile Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutamise kohta Ettepanek NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokolli Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0753(01)

Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokollile Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutamise kohta  /* KOM/2006/0753 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 4.12.2006KOM(2006) 753 lõplik2006/0257 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokollile Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutamise kohtaEttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokolli Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRII. SissejuhatusEuroopa Ühendus kirjutas Šveitsi Konföderatsiooniga 26. oktoobril 2004. aastal alla lepingule, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (Šveitsiga sõlmitud „Dublini/Eurodac´i“ leping).Lepingu artiklis 15 sätestatakse Liechtensteini võimalus ühineda lepinguga. Liechtensteini ühinemise üle on peetud läbirääkimisi ning on parafeeritud protokolli eelnõu, mis käsitleb Liechtensteini ühinemist Šveitsiga sõlmitud Dublini/Eurodaci lepinguga.Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani nõukogu määrustes (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest („Dublini määrus“), ja (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, („Eurodaci määrus“).[1]Šveitsiga sõlmitud Dublini/Eurodaci lepingus sätestatakse võimalus, et Taani võib taotleda lepinguga ühinemist. Selliseks juhuks sätestatakse lepingus, et lepinguosalised kehtestavad Taani nõusolekul tingimused, mille alusel Taani saab osaleda lepingule lisatud protokollis.Taani Kuningriik esitas 8. novembri 2004. aasta kirjaga taotluse osalemiseks Šveitsiga sõlmitud Dublini/Eurodaci lepingus. Kuna Liechtenstein ühineb nüüd kõnealuse lepinguga, on asjakohane, et Taani osalemine oleks nii Šveitsi kui ka Liechtensteini suhtes kinnitatud.Komisjon sai nõukogult läbirääkimisvolitused 27. veebruaril 2006 ning alustas Liechtensteini ja Šveitsiga läbirääkimisi. Läbirääkimised lõppesid 21. juunil 2006 ning parafeeriti Taani osalemist Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud Dublini/Eurodaci lepingut käsitlev protokolli eelnõu.[2]Läbirääkimiste toimumise ja protokolli eelnõu parafeerimise aluseks oli see, et Liechtensteinist saaks pärast tema ühinemist Šveitsiga sõlmitud Dublini/Eurodaci lepingut käsitleva protokolliga lepinguosaline. Seetõttu tuleb meeles pidada, et Liechtensteinist võib saada lepinguosaline Taani osalemist käsitlevas protokollis ainult pärast seda, kui ta on parafeerinud protokolli, mis käsitleb tema ühinemist Šveitsiga sõlmitud Dublini/Eurodaci lepinguga.[3]Lisatud ettepanekud moodustavad protokolli allakirjutamist ja sõlmimist käsitlevate otsuste õigusliku aluse. Käesoleva protokolli õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punkt a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega.Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Protokolli sõlmimisel tuleb konsulteerida Euroopa Parlamendiga vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikele 3.II. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSEDKomisjon on arvamusel, et nõukogu läbirääkimisdirektiividega sätestatud eesmärgid saavutati ning protokolli eelnõu on ühendusele vastuvõetav.Protokolli lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:-  Protokolliga muudetakse Dublini ja Eurodaci määrused ning nende rakenduseeskirjad kohaldatavaks Taani ning Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheliste suhete suhtes. Protokoll võimaldab kohaldada kõnealuste suhete suhtes tulevikus tehtavaid muudatusi või uusi rakendusmeetmeid.-  Protokolliga antakse Šveitsile ja Liechtensteinile õigus esitada Euroopa Kohtule oma seisukohad või kirjalikud tähelepanekud juhul, kui Taani kohus esitab Euroopa Kohtule taotluse eelotsuse tegemiseks Euroopa Ühenduse ja Taani vahelise lepingu sätte tõlgendamise kohta.-  Protokolliga nähakse ette lepitusmehhanism juhuks, kui Taani ühelt poolt ning Šveits ja Liechtenstein teiselt poolt ei jõua kokkuleppele protokolli tõlgendamise või rakendamise küsimuses.-  Protokoll sisaldab selle kohaldamise lõpetamist käsitlevaid sätteid.III. JÄRELDUSEDEespool nimetatust lähtudes soovitab komisjon nõukogul:-  teha otsus, et protokoll kirjutatakse alla ühenduse nimel ning anda nõukogu eesistujale õigus määrata isik, kellel on volitused alla kirjutada Euroopa Ühenduse nimel;-  kiita pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga heaks lisatud Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme.EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokollile Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]ning arvestades järgmist:(1) Pärast komisjonile 27. novembril 2006. aastal antud volitusi viidi lõpule läbirääkimised Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga protokolli kohta, mis käsitleb Taani osalemist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, ning Liechtensteini liitumist käsitleva protokolli käsitlevad läbirääkimised;(2) 21. juunil 2006. aastal Brüsselis parafeeritud protokollile tuleks alla kirjutada, tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval;(3) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel;(4) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning seetõttu ei ole see otsus Taani suhtes siduv ja seda ei kohaldata Taani suhtes;ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelNõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama protokollile Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu kohta, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, ja Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist käsitlevale protokollile, tingimusel, et kokkulepe sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimelEesistuja2006/0257 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokolli Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[6]ning arvestades järgmist:(1) Pärast komisjonile 27. novembril 2006. aastal antud volitusi viidi lõpule läbirääkimised Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga protokolli kohta, mis käsitleb Taani osalemist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, ja läbirääkimised Liechtensteini ühinemist käsitleva protokolli kohta.(2) Vastavalt … nõukogu otsusele …/…/EÜ, kirjutati protokollile Euroopa Ühenduse nimel … 2006. aastal alla tingimusel, et see sõlmitakse hiljem.(3) Protokoll tuleks heaks kiita.(4) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.(5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning seetõttu ei ole see otsus Taani suhtes siduv ja seda ei kohaldata Taani suhtes.ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule lisatud protokoll, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme ning Liechtensteini ühinemist käsitlev protokoll on ühenduse nimel heaks kiidetud.Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel hoiule andma protokolli artiklis 5 sätestatud heakskiitmiskirja, et väljendada ühenduse nõusolekut olla lepinguga seotud.Artikkel 3Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimelEesistujaLisaEuroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud Euroopa Ühenduse, Šveitsi ja Liechtensteini vaheline protokollEuroopa ÜhendusningŠveitsi KonföderatsioonningLiechtensteini Vürstiriik,edaspidi “lepinguosalised”,PIDADES SILMAS, et Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise alusel vastu võetud meetmed ei ole Taani suhtes siduvad ega tema suhtes kohaldatavad.VIIDATES Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme,[7] (edaspidi „Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline kokkulepe“) artikli 11 lõikele 1, mille kohaselt võib Taani Kuningriik taotleda kõnealuses lepingus osalemist.VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli, mis lisatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta kõnealuse lepinguga, vastavalt selle lepingu artiklile 15,MÄRKIDES, et Taani taotles 8. novembri 2004. aasta kirjaga osalemist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelises lepingus,MEENUTADES, et vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu, millega Liechtensteini Vürstiriik on ühinenud, artikli 11 lõikele 1 määravad lepinguosalised Taani nõusolekul lepingule lisatud protokollis kindlaks Taani Kuningriigi sellise osalemise tingimused,ARVESTADES, et esiteks oli asjakohane sõlmida Taani ja Euroopa Ühenduse vaheline leping, millega määratakse kindlaks eelkõige Euroopa Kohtu pädevusega seotud küsimused ning rahvusvaheliste lepingutega seotud teabe kooskõlastamine Euroopa Ühenduse ja Taani vahel,ARVESTADES Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelist lepingut, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Taanis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme ning lepingut, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil,[8]ARVESTADES, et on vaja määrata kindlaks Taani osalemise tingimused Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelises lepingus, millega Liechtenstein on ühinenud ning et eriti oluline on määrata kindlaks Šveitsi, Liechtensteini ja Taani vahelised õigused ja kohustused,MÄRKIDES, et Taani põhiseadusest tulenevate nõuete kohaselt põhineb käesoleva protokolli jõustumine Taani nõusolekul,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1Taani Kuningriik osaleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus, mis käsitleb liikmesriigis ja Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (edaspidi „Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping“), millega Liechtenstein on ühinenud lepingu artiklile 15 vastavalt lepingule lisatud protokolliga (edaspidi „Liechtensteini protokoll“), vastavalt tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigiga sõlmitud lepingus, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Taanis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme ja lepingus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (Euroopa Ühenduse ja Taani vaheline leping) ning käesolevas protokollis.Artikkel 21. Käesolevale protokollile lisatud ja selle lahutamatu osa moodustavat Dublini määrust[9] ja vastavalt selle artikli 27 lõikele 2 vastuvõetud rakendusmeetmeid kohaldatakse vastavalt rahvusvahelisele õigusele Taani ning Šveitsi ja Liechtensteini vaheliste suhete suhtes.2. Käesolevale protokollile lisatud ja selle lahutamatu osa moodustavat Eurodaci määrust[10] ja vastavalt selle artiklile 22 või artikli 23 lõikele 2 vastuvõetud rakendusmeetmeid kohaldatakse vastavalt rahvusvahelisele õigusele Taani ning Šveitsi ja Liechtensteini vaheliste suhete suhtes.3. Vastavalt rahvusvahelisele õigusele kohaldatakse Taani suhete suhtes Šveitsi ja Liechtensteiniga lõigetes 1 ja 2 nimetatud õigusaktide muudatusi, millest Taani on komisjoni teavitanud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani vahelise lepingu artiklile 3 ning Šveits ja Liechtenstein on komisjoni teavitanud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artiklile 4 ning Liechtensteini protokolli artiklile 5.4. Vastavalt rahvusvahelisele õigusele kohaldatakse Taani suhetele Šveitsi ja Liechtensteiniga Dublini määruse artikli 27 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusmeetmeid ja Eurodaci määruse artikli 22 või artikli 23 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusmeetmeid, millest Taani on komisjoni teavitanud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani vahelise lepingu artiklile 4 ning Šveits ja Liechtenstein on komisjoni teavitanud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artiklile 4 ning Liechtensteini protokolli artiklile 5.Artikkel 3Juhul kui Taani kohus esitab vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani vahelise lepingu artikli 6 lõikele 1 Euroopa Kohtule taotluse eelotsuse tegemiseks, on Šveitsil ja Liechtensteinil õigus esitada Euroopa Kohtule oma seisukohad või kirjalikud tähelepanekud.Artikkel 41. Juhul kui Šveits või Liechtenstein esitab kaebuse käesoleva protokolli Taani-poolse rakendamise või tõlgendamise kohta, võib Šveits või Liechtenstein taotleda, et kaebus lülitataks ametliku vaidlusküsimusena segakomitee päevakorda.2. Juhul kui Taani esitab kaebuse käesoleva protokolli Šveitsi- või Liechtensteini-poolse rakendamise või tõlgendamise kohta, võib Taani taotleda, et komisjon lülitaks kaebuse ametliku vaidlusküsimusena segakomitee päevakorda. Kaebuse lülitab päevakorda komisjon.3. Segakomiteel on vaidlusküsimust sisaldava päevakorra vastuvõtmise kuupäevast alates 90 päeva aega vaidluse lahendamiseks. Taanil on õigus esitada sel eesmärgil segakomiteele oma tähelepanekud.4. Juhul kui segakomitee lahendab vaidlusküsimuse selliselt, et lahendit tuleb kohaldada Taanis, teavitab Taani lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul pooli lahendi kohaldamisest või kohaldamata jätmisest. Juhul kui Taani teavitab lahendi kohaldamata jätmisest, kohaldatakse lõiget 5.5. Kui segakomitee ei suuda vaidlust lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul lahendada, on lõplikuks lahendamiseks aega veel 90 päeva. Kui segakomitee ei langeta otsust selleks tähtajaks, kaotab käesolev protokoll nimetatud tähtaja lõppedes kehtivuse.Artikkel 5Lepinguosalised peavad käesoleva protokolli ratifitseerima või heaks kiitma. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskiri antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes tegutseb hoiulevõtjana.Liechtensteini puhul jõustub käesolev protokoll teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui Euroopa Ühendus ja Liechtensteini Vürstiriik on teatanud kehtiva korra kohaste menetluste lõpuleviimisest.Šveitsi puhul jõustub käesolev protokoll teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui Euroopa Ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon on teatanud kehtiva korra kohaste menetluste lõpuleviimisest.Käesoleva protokolli jõustumise tingimuseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni suhtes on samuti Taani Kuningriigi eelnev teatis hoiulevõtjale, milles Taani Kuningriik kinnitab, et ta nõustub käesoleva protokolli sätetega ning kohaldab artikli 2 sätteid oma suhetes Šveitsi ja Liechtensteiniga.Artikkel 6Iga lepinguosaline võib käesoleva protokolli lõpetada, esitades hoiulevõtjale kirjaliku teate. Vastav teade jõustub kuus kuud pärast hoiuleandmist.Käesolev protokoll kaotab kehtivuse Euroopa Ühenduse ja Taani vahelise lepingu lõppemise korral.Käesolev protokoll kaotab kehtivuse, kui Euroopa Ühendus või nii Šveits kui ka Liechtenstein on selle denonsseerinud.Brüssel,Nõukogu nimelEesistujaProtokolli lisaNõukogu määrus (EÜ) nr 343/2003, 18. veebruar 2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ELT L 50, 25.2.2003Nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000, 11. detsember 2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, ELT L 316, 15.12.2000[1] Tuleks meeles pidada, et Euroopa Ühendus sõlmis 21. veebruaril 2006. aastal Taani Kuningriigiga lepingu, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest ja lepingu, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (Euroopa Ühenduse ja Taani vaheline leping).[2] Nagu ka protokolli eelnõu Liechtensteini ühinemise kohta Šveitsiga sõlmitud Schengeni lepinguga ja protokolli eelnõu Liechtensteini ühinemise kohta Šveitsiga sõlmitud Dublini/eurodaci lepinguga.[3] Šveitsiga sõlmitud Dublini/eurodaci lepingu artiklis 15 sätestatakse, et Liechtenstein ühineb lepinguga protokolli alusel.[4] ELT C…[5] ELT C…[6] ELT C…[7] ASILE 54, 13049/04[8] ELT L66/38, 8.3.2006[9] Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ELT L 50, 25.2.2003[10] Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, ELT L 316, 15.12.2000


title: Ettepanek: Nõukogu otsus, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜ, Euratom) # Komisjoni töödokument Ühendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise (Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine) arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt Euroopa ühenduste omavahendeid käsitleva Nõukogu otsuse 2006/xxx/EÜ, Euratom artiklitele 4 ja 5

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0099

Ettepanek: Nõukogu otsus, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜ, Euratom)  /* KOM/2006/0099 lõplik - CNS 2006/0039 */

		ETBrüssel 8.3.2006KOM(2006) 99 lõplik2006/0039 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta(//EÜ, Euratom)(esitanud komisjon)Komisjoni töödokumentÜhendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise (Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine) arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt Euroopa ühenduste omavahendeid käsitleva nõukogu otsuse 2006/xxx/EÜ, Euratom artiklitele 4 ja 5SELETUSKIRI1. Sissejuhatus15.–16. detsembril 2005. aastal jõudis Euroopa Ülemkogu 2007.–2013. aasta finantsraamistiku suhtes poliitilisele kokkuleppele. [1] Et tema järeldused Euroopa Liidu rahastamise kohta ellu viidaks, kutsus ülemkogu ka komisjoni üles valmistama ette uut omavahendeid käsitlevat otsust ja muutma sellele lisatud Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist käsitlevat töödokumenti. Euroopa Ülemkogu järeldustele lisatud finantsraamistiku kokkuleppe lõikes 78 on kirjas:"Omavahendite otsust ja sellele lisatud töökorda muudetakse, nii et allpool esitatud muudatused viidaks sisse ja kõik liikmesriigid saaksid omavahendite otsuse ratifitseerimisprotsessi lõpule viia selliselt, et see jõustuks hiljemalt 2009. aasta alguses,. Kõnealused muudatused jõustuvad 1. jaanuarist 2007. aastal ja neid kohaldatakse vajaduse korral tagasiulatuvalt ..."Lisaks sellele jõudis Euroopa Ülemkogu järeldusele, et:· omavahendite ülemmäär ja kulukohustuste assigneeringute ülemmäär peaksid jääma praegusele tasemele (lõige 76) ja· omavahendeid reguleeriv kord peaks juhinduma üldisest õigluse põhimõttest. Kõnealune kord peab seega vastavalt 1984. aasta Euroopa Ülemkogu Fontainebleau' istungjärgu järeldustele tagama, et ühegi liikmesriigi eelarvekoormus ei oleks ülemäärane tema suhtelise jõukusega võrreldes. Seepärast on asjakohane kehtestada sätted teatavate liikmesriikide kohta (lõige 77).Käesoleva ettepanekuga Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse ja sellele lisatud Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist käsitleva töödokumendi kohta muudetakse praeguseid omavahendeid reguleerivaid sätteid. Muudatused seonduvad järgnevaga:· Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järelduste rakendussätted omavahendite valdkonnas (vt allpool 2. ja 3. osa).· Mõned praeguste sätete kohandused, mille eesmärgiks on võtta arvesse arenguid, mis on toimunud pärast nõukogu praeguse omavahendite otsuse vastuvõtmist 2000. aasta septembris, ja parandada sätete juriidilist ja keelelist ühtsust (vt allpool 3. ja 4. osa).AArtiklitele viitamise korral on allpool kõikjal mõeldud käesoleva Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta tehtava nõukogu otsuse ettepaneku artikleid.2. Ülemkogu järelduste rakendamine – uue omavahendite otsuse ettepanek2.1. Fikseeritud käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäär – artikli 2 lõike 4 esimene lõikEuroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäär tuleb fikseerida tasemel 0,30% liikmesriikide piiristatud käibemaksubaasidest.Praeguse omavahendite otsuse 2000/597/EÜ, Euratom [2] kohaselt määratakse liikmesriikide piiristatud käibemaksubaaside alusel tegelikult arvestatud ühtne käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäär, lahutades "maksimaalsest maksumäärast" (praegu 0,50%) "külmutatud määra", mis omakorda arvutatakse keerulise valemi järgi, mis seondub Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise suurusega.Uue süsteemi kohaselt fikseeritakse sissenõudmismääraks püsivalt 0,30%, mis vastab praeguse maksimaalse sissenõudmismäära (0,50%) ja varasema külmutatud määra keskmise väärtuse vahele (0,20%).Praeguse keerulise ja läbipaistmatu käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäära arvutamise süsteemi asendamine fikseeritud määraga on teretulnud lihtsustus, mida oli juba ammu vaja. Käibemaksumäära ja Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise sidumine "külmutatud määra" kaudu on ajalooline jäänuk 1988. aastale eelnenud omavahendite süsteemist, kus Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist rahastati proportsionaalselt liikmesriikide piiristamata käibemaksubaasidega, sellal kui alates 1988. aastast rahastatakse seda proportsionaalselt liikmesriikide rahvamajanduse kogutoodangu / rahvamajanduse kogutulu baasiga [3]. Seepärast on fikseeritud käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäära (ühtse määra) kehtestamine loogiline samm, sest külmutatud määral ei ole enam sisulist eesmärki.2.2. Teatavate riikide jaoks ajutiselt vähendatud käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäärad – artikli 2 lõike 4 teine lõikEuroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et ajavahemikul 2007–2013 alandatakse nelja riigi käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäära, et vähendada nende eelarvekoormust. Sellel ajavahemikul on käibemaksu sissenõudmismäär Austria jaoks fikseeritud tasemele 0,225%, Saksamaa jaoks tasemele 0,15% ning Madalmaade ja Rootsi jaoks tasemele 0,10%.2.3. Teatavate riikide jaoks ajutiselt vähendatud rahvamajanduse kogutulul põhinevad maksed – artikli 2 lõige 5Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et ajavahemikul 2007–2013 vähendatakse Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevaid aastasi brutomakseid vastavalt 605 miljoni euro ja 150 miljoni euro võrra, väljendatuna 2004. aasta hindades.Kõnealust brutomaksete vähendamist rahastavad kõik liikmesriigid, st ka Madalmaad ja Rootsi. Kõnealuste vähenduste eesmärgiks ei ole Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise suurendamine ega Madalmaade ja Rootsi osaluse vähendamine selles. Seepärast vähendatakse brutomakseid pärast Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise ja selle rahastamise arvutamist.Meede on mõeldud kõnealuste riikide eelarvekoormuse vähendamiseks.2.4. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamine seoses laienemisega – Artikli 4 lõike 1 punktid f ja g ning artikli 4 lõige 2Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et Ühendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine ei vähene, välja arvatud pärast 30. aprilli 2004. aastal ELiga ühinenud liikmesriikide kulude puhul.Kõnealustes uutes liikmesriikides kantavaid kulusid, välja arvatud ühise põllumajanduspoliitika kohased turuga seotud kulud (põllumajanduse otsetoetused, turuga seotud kulud ja maaelu arendamise kulude see osa, mis tuleneb EAGGFi tagatisrahastust) ei võeta seega Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamisel eraldatud kogukuludes arvesse.Eraldatud kogukulude järk-järguline vähendamine algab alates 2008. aasta korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2009. aastal, ja see saavutab oma täieliku ulatuse 2010. aasta korrigeerimisega, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2011. aastal, vastavalt allpool esitatud ajakavale:Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine, mida kajastatakse eelarves esmakordselt aastal: | Laienemisega seotud kulude protsent (vastavalt eespool määratletule), mida ei võeta Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamisel arvesse: |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |Euroopa Ülemkogu jõudis ka järeldusele, et ajavahemikul 2007–2013 ei ületa kõnealusest eraldatud kulude vähendusest tulenev Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamise kogusumma 10,5 miljardit eurot 2004. aasta hindades. Seetõttu on nõukogu otsuse ettepanekus sätestatud, et komisjoni talitused kontrollivad igal aastal, kas Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kogukohandus ületab seda summat. Kui see on nii, siis vähendatakse vastavalt sellele Ühendkuningriigi osamaksu eelarvesse. Arvutamisel kasutatakse viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud.Lisaks selle tehakse kohandus 10,5 miljardi euro suuruse summa suurendamiseks, kui enne 2013. aastat toimub uus laienemine, välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria ühinemine.Pärast üleminekut Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise mehhanismi kohandamisele ja tingimusel, et ajavahemiku 2007–2013 jaoks kehtestatud 10,5 miljardi euro suurust ülemmäära ei rikuta, tagab kõnealune mehhanism, et Ühendkuningriik osaleb täielikult laienemise rahastamises, välja arvatud eespool mainitud põllumajanduskuludes.Vastavalt Euroopa Ülemkogu järeldustele lisatud finantsraamistiku kokkuleppe III lisas kinnitatule lõpeb praeguses omavahendeid käsitleva otsuses sätestatud laienemisega seotud kulude (st eraldatud kogukulude vähendamine ühinejariikides ühinemisele eelnenud aastal kantud ühinemiseelsetele kuludele vastava summa võrra) kohaldamine alates 2013. aasta korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2014. aastal.2.5. Omavahendite süsteemi läbivaatamine – artikkel 9Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele (lõige 80), et komisjonil tuleks läbi viia kogu ELi rahastamist ja kulusid hõlmav täielik ja laiaulatuslik läbivaatamine ning koostada selle kohta aruanne 2008.–2009. aastal.Seepärast on nõukogu otsuse ettepanekus sätestatud, et kõnealuse täieliku läbivaatamise raames viib komisjon läbi omavahendite süsteemi üldkontrolli, lisades sellele vajadusel asjakohased ettepanekud.2.6. Jõustumine – artikkel 10Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et uus omavahendite otsus võetakse vastu nii, et kõik liikmesriigid saaksid selle ratifitseerimisprotsessi lõpule viia selliselt, et otsus jõustuks hiljemalt 2009. aasta alguses, kusjuures seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2007.Eelmise omavahendite otsuse sätted kehtivad omavahendite ja Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamisel aastateks, mis eelnevad 2007. aastale.3. Euroopa ülemkogu järelduste rakendamine – Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist käsitleva uue lisatud töödokumendi ettepanekÜhendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist käsitlevat lisatud töödokumenti on muudetud, et võtta arvesse omavahendite otsuses ettepandud muudatusi. Need seonduvad järgnevaga:– töödokumendi jõustumise kuupäev;– ühinemiseelse abiga seonduva kohandamise kaotamine;– uute liikmesriikide kuludega seonduv uus kohandus;– eespool nimetatud uue kohandusega seonduv Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise koguvähenduse ülemmäär;– eespool nimetatud ülemmäära kohandamine edasise laienemise korral;– "külmutatud määra" arvutamise ja kõigi viidete kaotamine, mis seonduvad Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise mõjuga käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäärale.Tehtud on veel mõned täiendavad muudatused, et parandada teksti ühtsust ja lihtsustada sellest arusaamist. Kõnealused muudatused on üksnes vormilised ega mõjuta arvutusmeetodit. Need seonduvad järgnevaga:– korrigeerimise rahastamise tarbetu topeltarvutamise kaotamine. Praegune töödokument langeb kokku omavahendite otsuse rahastamiseeskirjade 2. osa punktidega a ja b, kuid lisaks sellele seisab punktis c: "Kõnealuse tulemuse saavutamiseks tehakse rahvamajanduse kogutoodangu baasidesse vastav kohandus." Sellel sättel puudub praktiline eesmärk ja seetõttu tehakse ettepanek teksti lihtsustada ja säilitada üksnes omavahendite otsuses sätestatud arvutusmeetod, mis on ka esitatud aastaeelarve rahastamistabelites.– parandatud on arvutuse erinevate etappide matemaatilist esitust;– eraldatud kulude esitust on kohandatud 2007—2013. aasta finantsraamistiku ridade nimetuste ja struktuuriga.– mõned üksnes keelelised ja esituslikku laadi parandused tekstis.4. Muud praeguse omavahendeid käsitleva otsuse 2000/597/EÜ, Euratom kohandused4.1. Põllumajandusmaksude ja tollimaksude vahelise eristuse kaotamine – artikli 2 lõike 1 punktid a ja bPärast mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud kokkulepete rakendamist Euroopa Liidu õiguses ei ole põllumajandusmaksudel ja tollimaksudel enam sisulist vahet. Erinevus ei ole seotud maksude endiga, vaid üksnes sellega, mis laadi (põllumajanduslikud või mittepõllumajanduslikud) on tooted, millelt neid tasuda tuleb.Olukorra paremaks kirjeldamiseks liidetakse ettepaneku kohaselt praeguse nõukogu otsuse artikli 2 lõike 1 punktid a ja b ning muudetakse pisut sõnastust, et kaotada otsene vahetegemine põllumajanduslikel ja mittepõllumajanduslikel impordimaksudel. Selle tulemusena käsitleb artikli 2 lõike 1 punkt b nüüd käibemaksupõhiseid ja punkt c rahvamajanduse kogutulul põhinevaid vahendeid.Nagu varemgi viidatakse muudele maksudele, tollimaksudele jms, mis enam ei kehti, sest nn B-raamatupidamisarvestuses võib veel olla tasumata tollimaksu võlgnevusi (mis on seotud tasumata nõuetega, mis on vaidlustatud).4.2. Oluliste statistiliste muudatuste kohaldamine rahvamajanduse kogutulu suhtes omavahendite arvutamisel – artikli 2 lõige 7Praeguse omavahendeid käsitleva otsuse artikli 2 lõike 7 teise lõigu kohaselt "Kui ESA 95 (Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem) muutmisega peaks kaasnema ... rahvamajanduse kogutulu märkimisväärne muutumine, otsustab nõukogu ühehäälselt ..., kas neid muudatusi kohaldatakse käesoleva otsuse rakendamisel."Ometi ei ole mingit põhjust, miks statistilisi muudatusi, mis EL on heaks kiitnud ESA metoodika parandamiseks ja täpsema Euroopa-sisese majandustegevuse võrdluse saavutamiseks, ei peaks kohaldama omavahendite valdkonnas. Teiselt poolt on oluline, et kokkulepitud muudatusi rakendataks kõigis liikmesriikides ühtmoodi enne, kui nende alusel hakatakse määrama kindlaks omavahendite makseid. Seepärast tehakse ettepanek muuta eespool esitatud sõnastus järgmiseks:"Kui ESA 95 muutmisega peaks kaasnema ... rahvamajanduse kogutulu märkimisväärne muutumine, otsustab nõukogu ühehäälselt ..., millal neid muudatusi kohaldatakse käesoleva otsuse rakendamisel."4.3. Omavahendite ja kulukohustuste ülemmäärad – artikkel 3Pidades silmas eelarve ja omavahendite puhul toimunud üleminekut ESA 79-lt ESA 95-le ja juhindudes vajadusest hoida ühenduste käsutusse antavate finantsvahendite summa muutumatuna, arvutas komisjon omavahendite ülemmära ja kulukohustustega seotud assigneeringute ülemmäära praeguse omavahendeid käsitleva otsuse 2000/597/EÜ Euratom artikli 3 lõigetes 1 ja 2 esitatud valemi põhjal kahe kümnendkoha täpsusega ümber. 2001. aasta detsembris [4] teavitas komisjon uutest ülemmääradest nõukogu ja Euroopa Parlamenti. Omavahendite ülemmääraks on sätestatud 1,24% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust turuhindades ja kulukohustustega seotud assigneeringute puhul on ülemmääraks sätestatud 1,31% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust.Euroopa Ülemkogu jõudis 15.–16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et kõnealuste ülemmäärade protsendid peaksid jääma praegusele tasemele, mida on kajastatud käesolevas nõukogu uue otsuse ettepanekus.4.4. Väljajäetud viited reservidele – artikli 2 lõige 6 ning artiklid 6 ja 7Praeguse omavahendeid käsitleva otsuse sätetes on täpsustatud, et reservide katteks vajalikud tulud nõutakse sisse vaid siis, kui need vajalikuks osutuvad.Alates 2003. aastast valuutareservi enam aga ei eksisteeri. Lisaks sellele on uues institutsioonidevahelise kokkuleppe projektis tehtud ettepanek lisada hädaabireserv eelarvesse ja nagu mainitud institutsioonidevahelise kokkuleppe projektis, mille komisjon esitas 1. veebruaril 2006, muudetakse kolmandatele riikidele antavate laenude tagamise reserv ümber lihtsustatud tagatismehhanismiks, millega laenutagatisfondi laenude tagamiseks vajalikud assigneeringud kirjendatakse eelarvesse, kaotades sel viisil vajaduse mis tahes ad hoc sätete järele nendega seonduva vahendite sissenõudmiseks.Seetõttu on kõik viited reservidele nõukogu otsuse ettepanekust välja jäetud. Lisaks tähendab see, et võimalikud muutused olemasolevates reservides ei nõua enam omavahendeid käsitleva otsuse muutmist (milleks on vaja nõukogu ühehäälset heakskiitu ja liikmesriikide ratifitseerimist).4.5. Rakendusmeetmete vastuvõtmisele tehtud viite ühtlustamine – artikli 8 lõige 2Oma arvamuses komisjoni 2004. aasta omavahendeid käsitleva otsuse ettepaneku kohta kritiseeris kontrollikoda kohast artikli 8 lõike 2 sõnastust nii ettepanekus kui ka praeguses omavahendeid käsitlevas otsuses, "sel määral, mil selles tõlgendatakse kontrollikoja kontrollimise ja auditeerimise subjekti, on see võrdväärne asutamislepingu sätte muutmisega ilma selleks kehtestatud menetlust järgimata." [5] Lisaks sellele kritiseeris kontrollikoda asjaolu, et rakendusmeetmete vastuvõtmise õigusliku alusena ei ole viidatud asutamislepingu artiklile 279 ja et kontrollikoja arvamus ei ole sellest tulenevalt nõutav.Kuna viited kontrollikoja pädevusele ei ole käesoleval juhul vajalikud ja kontrollikojaga konsulteerimine on selles valdkonnas rakendusmeetmete vastuvõtmisel üldine tava, on ettepaneku teksti ühtlustatud.2006/0039 (CNS)NÕUKOGU OTSUS,...,Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta(//EÜ, Euratom)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 269,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 173,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [6]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [7]võttes arvesse kontrollikoja arvamust, [8]võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [9]ning arvestades järgmist:(1) 15. ja 16. detsembril 2005. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel jõudis Euroopa Ülemkogu muu hulgas järeldusele, et omavahendeid reguleeriv kord peab lähtuma üleüldisest võrdsuse põhimõttest. Kõnealune kord peab seega vastavalt 1984. aasta Euroopa Ülemkogu Fontainebleau' istungjärgu järeldustele tagama, et ühegi liikmesriigi eelarvekoormus ei oleks ülemäärane tema suhtelise jõukusega võrreldes. Seepärast on asjakohane kehtestada sätted teatavate liikmesriikide kohta.(2) Ühenduste omavahendite süsteem peab tagama ühenduste poliitika korrapäraseks arenguks vajalikud vahendid, võttes arvesse vajadust range eelarvedistsipliini järele.(3) Käesolevas otsuses on mõiste "rahvamajanduse kogutulu" määratletud aastase rahvamajanduse kogutuluna turuhindades, mille komisjon on esitanud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (edaspidi "ESA 95") kohaselt kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2223/96 [10].(4) Pidades silmas eelarve ja omavahendite puhul toimunud üleminekut ESA 79-lt ESA 95-le ja juhindudes vajadusest hoida ühenduste käsutusse antavate finantsvahendite summa muutumatuna, arvutas komisjon omavahendite ülemmära ja kulukohustustega seotud assigneeringute ülemmäära vastavalt nõukogu otsuse (EÜ Euratom) 2000/597 [11] artikli 3 lõigetele 1 ja 2 kõnealuses artiklis esitatud valemi põhjal kahe kümnendkoha täpsusega ümber. Komisjon teavitas uutest ülemmääradest nõukogu ja parlamenti 2001. aasta detsembris. [12] Omavahendite ülemmääraks on kehtestatud 1,24% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust turuhindades ja kulukohustustega seotud assigneeringute puhul on ülemmääraks kehtestatud 1,31% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust. 15. ja 16. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumisel jõudis Euroopa Ülemkogu järeldusele, et kõnealused ülemmäärad peaksid jääma praegusele tasemele.(5) Euroopa ühenduste käsutusse antud rahaliste vahendite summa muutumatuna hoidmiseks on asjakohane kohandada kõnealuseid protsendina rahvamajanduse kogutulust väljendatud ülemmäärasid ESA 95 muutmise korral, kui sellega kaasneb rahvamajanduse kogutulu taseme oluline muutumine.(6) Pärast mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud kokkulepete rakendamist Euroopa Liidu õiguses ei ole põllumajandusmaksudel ja tollimaksudel enam sisulist vahet. Seetõttu on asjakohane nende eristamine ka ELi eelarves lõpetada.(7) Läbipaistvuse ja lihtsuse huvides jõudis Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et ühtseks käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismääraks tuleks fikseerida 0,30%.(8) Euroopa Ülemkogu jõudis 15.–16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et Austria, Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäära tuleks ajavahemikul 2007–2013 vähendada ning et samal ajavahemikul tuleks vähendada Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevaid aastaseid brutomakseid.(9) Euroopa Ülemkogu jõudis 15.–16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise kord peaks säilima, nagu ka Saksamaa, Austria, Madalmaade ja Rootsi osa vähendamine korrigeerimise rahastamises. Pärast uue arvutusmeetodi järk-järgulist kasutuselevõttu 2009.–2011. aastal peaks Ühendkuningriik siiski täiel määral osalema laienemisega seotud kulude, välja arvatud põllumajanduse otsetoetuste, turuga seotud kulude ja maaelu arendamise kulude selle osa rahastamises, mis tuleneb EAGGFi tagatisrahastust. Seepärast kohandatakse Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise arvutamist, jättes järk-järgult välja pärast 30. aprilli 2004. aastal ELiga ühinenud liikmesriikidele eraldatud kulud, välja arvatud eespool nimetatud põllumajanduse ja maaelu arendamise kulud. Eraldatud kulude vähendamise tõttu Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise suhtes rakendatav kohandus ei tohiks seega ajavahemikul 2007-2013 ületada 10,5 miljardit eurot 2004. aasta hindades. Kui enne 2013. aastat toimub uus laienemine, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine, kohandatakse summat vastavalt.(10) Euroopa Ülemkogu jõudis 15.–16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artikli 4 punkti f nende sätete kohaldamise, mis seonduvad iga-aastaste ühinevate riikide ühinemiseelsete kulude väljaarvamisega Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise arvutamisest, peaks lõpetama alates korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2014. aastal.(11) Euroopa Ülemkogu kutsus 15.–16. detsembril 2005. aastal komisjoni üles teostama kogu ELi kulusid ja vahendeid hõlmava täieliku ja laiaulatusliku läbivaatamise ning koostama selle kohta 2008.–2009. aastal aruande. Läbivaatamise raames peaks komisjon seetõttu tegema omavahendite süsteemi toimimise üldkontrolli, lisades sellele vajadusel asjakohased ettepanekud.(12) Tuleb ette näha sätted, mis reguleeriksid ülemineku otsusega 2000/597/EÜ, Euratom kehtestatud süsteemilt käesoleva otsusega kehtestatavale süsteemile.(13) Euroopa Ülemkogu jõudis 15. ja 16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et käesolevat otsust tuleks hakata kohaldama 1. jaanuaril 2007,ON KEHTESTANUD KÄESOLEVAD SÄTTED JA SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL NEED VASTU VÕTTA:Artikkel 1Ühendustele eraldatakse omavahendeid järgmistes artiklites sätestatud eeskirjade kohaselt, et tagada Euroopa Liidu eelarve rahastamine kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi "EÜ asutamislepingu") artikliga 269 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (edaspidi "Euratomi asutamisleping") artikliga 173.Olenemata muudest tuludest, rahastatakse Euroopa Liidu eelarvet täies mahus ühenduste omavahenditest.Artikkel 21. Järgmisi tulusid käsitatakse Euroopa Liidu eelarvesse kavandatud omavahenditena:a) impordimaksud, lisatasud, täiendavad summad või hüvitissummad, lisasummad või lisaelemendid, ühise tollitariifistiku tollimaksud ja muud tollimaksud, mille ühenduse institutsioonid on kehtestanud või kehtestavad kolmandate riikidega kauplemise suhtes, endise Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad tollimaksud, ning osamaksud ja muud suhkruturu ühise korralduse raames sätestatud tollimaksud;b) ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 4 teise lõigu kohaldamist, ühtse määra kohaldamine kõigi liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvutusbaasi suhtes, mis määratakse kindlaks kooskõlas ühenduse eeskirjadega. Sel eesmärgil arvessevõetav maksubaas ei ületa ühegi liikmesriigi puhul 50% rahvamajanduse kogutulust lõike 7 tähenduses;c) ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 5 teise lõigu kohaldamist, kõigi liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu summa suhtes ühtse määra kohaldamine, mis määratakse kindlaks eelarvemenetluse kohaselt kõiki muid tulusid arvesse võttes.2. Euroopa Liidu eelarvesse kavandatud omavahenditena käsitatakse ka tulusid, mis on saadud võimalikest uutest maksudest, mis on kehtestatud ühise poliitika raames vastavalt EÜ asutamislepingule või Euratomi asutamislepingule tingimusel, et on järgitud EÜ asutamislepingu artiklis 269 või Euratomi asutamislepingu artiklis 173 sätestatud korda.3. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuluna endale 25% lõike 1 punktis a nimetatud summadest.4. Lõike 1 punktis b nimetatud ühtne määr on 0,30%.Ajavahemikul 2007–2013 on käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismääraks Austria jaoks siiski fikseeritud 0,225%, Saksamaa jaoks 0,15% ning Madalmaade ja Rootsi jaoks 0,10%.5. Lõike 1 punkti c alusel kindlaks määratud ühtset määra kohaldatakse iga liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu suhtes.Ajavahemikul 2007–2013 vähendatakse Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevaid aastaseid brutomakseid vastavalt 605 miljoni euro ja 150 miljoni euro võrra, väljendatuna 2004. aasta hindades. Kõnealused summad kohandatakse jooksevhindadega, kohaldades viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud ja mis on kättesaadav pärast esialgse eelarveprojekti koostamist. Kõnealune brutomaksete vähendamine tehakse pärast käesoleva otsuse artiklites 4 ja 5 osutatud Ühendkuningriigi kasuks kohaldatava korrigeerimise ja selle rahastamise arvutamist ning need ei avalda sellele mingit mõju.6. Kui eelarveaasta alguseks ei ole eelarvet vastu võetud, jäävad kuni uute määrade jõustumiseni kehtima eelnevad käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu suhtes kohaldatud määrad.7. Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab rahvamajanduse kogutulu kõnealuse aasta rahvamajanduse kogutulu turuhindades, nagu komisjon on selle arvutanud ESA 95 rakendamisel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2223/96.Kui ESA 95 muutmisega peaks kaasnema komisjoni sätestatud rahvamajanduse kogutulu märkimisväärne muutumine, otsustab nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, millal neid muudatusi kohaldatakse käesoleva otsuse rakendamisel.Artikkel 31. Ühendustele maksete assigneeringute katmiseks antavate omavahendite kogusumma ei tohi olla suurem kui 1,24% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust.2. Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud kulukohustuste assigneeringud ei tohi ületada 1,31% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust.Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute vahelist korrapärast suhet tuleb säilitada, et tagada nende omavaheline kokkusobivus ning võimaldada järgnevatel aastatel lõikele 1 vastavatest ülemmääradest kinni pidada.3. Kui ESA 95 muutmisega kaasnevad sellised olulised muutused rahvamajanduse kogutulu tasemes, mida peab arvesse võtma käesoleva otsuse kohaldamisel, arvutab komisjon lõigetes 1 ja 2 toodud maksete ja kulukohustuste ülemmäärad ümber vastavalt järgmisele valemile:(...PICT...)(...PICT...),kus GNI on rahvamajanduse kogutulu ja t on viimane täisaasta, mille kohta on kättesaadavad nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu määrus) [13] kohased andmed.Artikkel 41. Ühendkuningriigil võimaldatakse korrigeerida eelarvelist tasakaalustamatust.Korrigeerimine arvutatakse järgmiselt:a) arvutatakse välja erinevus järgmiste eelnenud eelarveaasta näitajate vahel:- Ühendkuningriigi protsentuaalne osa piiristamata käibemaksubaasi summast ja- Ühendkuningriigi protsentuaalne osa eraldatud kogukulust;b) niiviisi saadud erinevus korrutatakse eraldatud kogukuluga;c) punkti b tulemus korrutatakse 0,66ga;d) punkti c tulemusest lahutatakse see, kuidas üleminek piiristatud käibemaksule ja artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud maksetele mõjutab Ühendkuningriiki, ehk erinevus järgmiste elementide vahel:- summa, mida Ühendkuningriik oleks pidanud maksma artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud vahenditest rahastatud summade puhul, kui piiristamata käibemaksu arvestusbaaside suhtes oleks kohaldatud ühtset määra, ja- summad, mida Ühendkuningriik maksab vastavalt artikli 2 lõike 1 punktidele b ja c;e) punkti d tulemusest lahutatakse netotulu, mida Ühendkuningriik saab johtuvalt sellest, et suureneb artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud vahendite protsendimäär, mille liikmesriigid jätavad endale, et katta omavahendite sissenõudmise ja sellega seotud kulud;f) iga Euroopa Liidu laienemise ajal kohandatakse punkti e tulemust, et vähendada kompensatsioone ja tagada, et enne laienemist hüvitamisele mittekuuluvaid kulusid ei hüvitata ka pärast ühinemist. Kohandamiseks vähendatakse eraldatud kogukulu summa võrra, mis on võrdne iga-aastaste ühinemiseelsete kuludega ühinevates riikides. Kõik selliselt arvutatud summad kantakse üle järgmistesse aastatesse ning neid kohandatakse üks kord aastas, kasutades selleks viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud. Käesoleva punkti kohaldamine lõpetatakse alates korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2014. aastal;g) arvutust kohandatakse, vähendades eraldatud kogukulu nendele liikmesriikidele eraldatud kogukulu võrra, kes on ELiga ühinenud pärast 30. aprilli 2004. aastal, välja arvatud põllumajanduse otsetoetused, turuga seotud kulud ja maaelu arendamise kulude see osa, mis tuleneb EAGGFi tagatisrahastust.Vähendamine toimub järk-järgult allpool esitatud ajakava kohaselt.Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine, mida kajastatakse eelarves esmakordselt aastal: | Laienemisega seotud kulude protsent (vastavalt eespool määratletule), mida ei võeta Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise arvutamisel arvesse |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |2. Ajavahemikul 2007–2013 ei ületa Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kogukohandus, mis tuleneb eespool lõike 1 punktis g osutatud eraldatud kogukulu vähendamisest, 10,5 miljardit eurot 2004. aasta hindades. Igal aastal kontrollivad ühenduse talitused, kas korrigeerimise kogukohandus ületab seda summat. Kõnealuse arvutuse käigus arvutatakse jooksevhindades summad ümber 2004. aasta hindadeks, kohaldades selleks viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud. 10,5 miljardi euro ülemmäära ületamise korral vähendatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist sellele vastavalt.Kui enne 2013. aastat toimub uus laienemine, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine, kohandatakse 10,5 miljardi euro suurust ülemmäära seda vastavalt tõstes.Artikkel 51. Korrigeerimiskulud kannavad teised liikmesriigid järgmise korra kohaselt.Kulude jaotumine arvutatakse esmalt lähtuvalt iga liikmesriigi osast artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud maksetes, arvestamata Ühendkuningriigi osa ja võtmata arvesse artikli 2 lõikes 5 osutatud Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate brutomaksete vähendamist; seejärel kohandatakse seda nii, et Austria, Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi osa käesoleva arvutuse tulemusel saadavast summast piirduks ühe neljandikuga nende tavapärasest osast.2. Võimaldamaks Ühendkuningriigile korrigeerimist, vähendatakse makseid, mida ta peab tasuma tulenevalt artikli 2 lõike 1 punktide b ja c kohaldamisest. Teiste liikmesriikide kantud kulud lisatakse maksetele, mida nad peavad tasuma tulenevalt artikli 2 lõike 1 punktide b ja c kohaldamisest iga liikmesriigi suhtes.3. Komisjon teeb artikli 2 lõike 5, artikli 4 ja käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud arvutused.4. Kui eelarveaasta alguseks ei ole eelarvet vastu võetud, kohaldatakse Ühendkuningriigile võimaldatavat korrektsiooni ja teiste liikmesriikide kantavaid kulusid nii, nagu on kavandatud viimases lõplikult vastuvõetud eelarves.Artikkel 6Artiklis 2 nimetatud tulusid kasutatakse vahet tegemata kõigi eelarvesse kavandatud kulude rahastamiseks.Artikkel 7Ühenduste eelarveaasta kulusid ületav tulude summa kantakse üle järgnevasse eelarveaastasse.Artikkel 81. Liikmesriigid nõuavad artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud ühenduste omavahendid sisse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, mida kohandatakse vajaduse korral ühenduse eeskirjade nõuete kohaselt.Komisjon kontrollib regulaarselt siseriiklikke õigusnorme, mis liikmesriigid on talle saatnud, edastab liikmesriikidele kohandused, mida ta peab ühenduse eeskirjade täitmisel vajalikuks, ja annab aru eelarvepädevatele institutsioonidele.Liikmesriigid annavad artikli 2 lõike 1 punktides a–c ettenähtud vahendid komisjoni käsutusse.2. Nõukogu võtab EÜ asutamislepingu artikli 279 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt vastu sätted, mida on vaja käesoleva määruse kohaldamiseks ning selleks, et kontrollida artiklites 2 ja 5 nimetatud tulude sissenõudmist, komisjoni käsutusse andmist ja tasumist.Artikkel 9Komisjon viib kõiki ELi kulusid ja vahendeid hõlmava täieliku ja laiaulatusliku läbivaatamise raames, mille kohta ta koostab aruande 2008.–2009. aastal, läbi omavahendite süsteemi üldkontrolli, lisades sellele vajadusel asjakohased ettepanekud.Artikkel 101. Nõukogu peasekretär teatab liikmesriikidele käesolevast otsusest ja otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.Liikmesriigid teatavad nõukogu peasekretärile viivitamata oma põhiseadusest tulenevatest nõuetest lähtuvalt käesoleva otsuse vastuvõtmiseks vajaliku menetluse lõpuleviimisest.Käesoleva otsus jõustub viimase teises lõigus nimetatud teatamise vastuvõtmisele järgneva kuu esimesel päeval. Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.2. a) Otsus 2000/597/EÜ, Euratom tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2007 kehtetuks, ilma et see piiraks punkti b kohaldamist. Kõiki viiteid nõukogu 21. aprilli 1970. aasta otsusele 70/243 ESTÜ, EMÜ, Euratom liikmesriikide rahaliste osamaksete asendamise kohta ühenduste omavahenditega, [14] nõukogu 7. mai 1985. aasta otsusele 85/257/EMÜ, Euratom ühenduste omavahendite süsteemi kohta, [15] otsusele 88/376/EMÜ, Euratom [16], otsusele 94/728/EÜ, [17] Euratom ja otsusele 2000/597/EÜ, Euratom käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.b) Otsuste 88/376/EMÜ, Euratom, 94/728/EÜ, Euratom ja 2000/597/EÜ, Euratom artikleid 2, 4 ja 5 kohaldatakse jätkuvalt nende tulude arvutamise ja kohandamise suhtes, mis on saadud kõigi liikmesriikide puhul kehtiva ühtse määra kohaldamisel ühtselt määratletud käibemaksu arvutusbaasi suhtes, mis on olenevalt aastast piiritletud 50–55 protsendiga iga liikmesriigi rahvamajanduse kogutoodangust või rahvamajanduse kogutulust, ning Ühendkuningriigile võimaldatud eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise arvutamise suhtes ajavahemikuks 1988–2006.c) Artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud summade puhul, mille liikmesriigid oleksid kohaldatavate ühenduse eeskirjade kohaselt pidanud ühenduse kasutusse andma enne 28. veebruari 2001, jätavad liikmesriigid sissenõudmisekulude katteks jätkuvalt endale 10% neist summadest.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaKOMISJONI TÖÖDOKUMENTÜhendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise (Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine) arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt Euroopa ühenduste omavahendeid käsitleva nõukogu otsuse 2006/xxx/EÜ, Euratom [18] artiklitele 4 ja 5SISSEJUHATUSVastavalt Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustele ja nõukogu (.........) otsusele Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta asendatakse käesoleva dokumendiga komisjoni 21. septembri 2000. aasta töödokument 10646/00 [19]. Kui ei ole märgitud teisiti, on artiklitele viitamise korral mõeldud (…..) 2006. aasta omavahendeid käsitleva otsuse artikleid.Käesoleva dokumendiga kehtestatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohta järgmised sätted:(1) 1) asjaomase aasta kohta tehtava korrigeerimise summa arvutamine;(2) 2) selle rahastamine järgneval aastal;(3) 3) eelarveliste koondnäitajate määratlused;(4) 4) korrigeerimise kajastamine eelarves.Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustest tulenev omavahendite süsteemi muutmine ei mõjuta Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist 2007. aastale eelnevatel aastatel. Pidades silmas 2006. aasta omavahendeid käsitleva otsuse jõustumist, hakatakse käesolevat dokumenti kohaldama alates 1. jaanuarist 2007. Seega kohaldatakse käesolevat dokumenti alates 2007. aasta kohta tehtavast Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavast korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2008. aastal.1. ndkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine1.1. geerimise arvutamine (2006. aasta omavahendeid käsitleva otsuse artikkel 4)Vastavalt artiklile 4 määratakse aasta t kohta tehtava korrigeerimise summa järgmiselt:(a) arvutatakse välja erinevus järgneva vahel:– Ühendkuningriigi protsentuaalne osa piiristamata käibemaksubaasi kogusummas ja– Ühendkuningriigi protsentuaalne osa eraldatud kogukulus;(b) niiviisi punktis a saadud erinevus korrutatakse eraldatud kogukuluga;(c) punkti b tulemus korrutatakse 0,66ga;· Punktides a–c saadud tulemust nimetatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise esialgseks summaks.(d) punkti c tulemusest lahutatakse erinevus järgneva vahel:– Ühendkuningriigi protsentuaalse osa summa piiristamata käibemaksubaasis, korrutatuna kõigi liikmesriikide artikli 2 lõike 1 punktides b ja c viidatud maksete summaga, mis on seotud nimetatud eelarveaastaga t (st maksed, mille Ühendkuningriik oleks maksnud, kui rahvamajanduse kogutulul põhinevaid vahendeid ei eksisteeriks ja käibemaksu põhised vahendid ei oleks piiristatud), et rahastada allpool punktis 3.1 määratletud kogukulusid  ja– summad, mida Ühendkuningriik maksab allpool punktis 3.1 määratletud kogukulude rahastamiseks vastavalt artikli 2 lõike 1 punktidele b ja c ning mis on seotud eelarveaastaga t, välja arvatud summad, mida makstakse vastavalt artikli 2 lõikele 5 Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate brutomaksete vähendamise rahastamiseks;· punktis d osutatud erinevust nimetatakse Ühendkuningriigi kasuks (sest see on kasu, mida Ühendkuningriik saab käibemaksubaasi piiristamisest, ühtse käibemaksu sissenõudmismäära vähendamisest ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate vahendite kasutuselevõtmisest);· Ühendkuningriigi kasu lahutamisel esialgsest summast (st punkti d tulemusest) saadakse Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise põhisumma;(e) punkti d tulemusest lahutatakse tulu, mida Ühendkuningriik saab johtuvalt sellest, et suureneb artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud vahendite protsendimäär 10%-lt 25%-le, mille liikmesriigid jätavad sissenõudmiskulude katteks endale; Seega tuleb punkti d tulemusest lahutada järgneva kahe teguri korrutis:– 20% artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud ja ELi eelarvesse kirjendatud netovahendite summast pärast sissenõudmiskulude mahaarvamist  ja– Ühendkuningriigi osa artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud vahendites, millest on lahutatud tema osa ELi piiristamata käibemaksubaasis;· punktis e osutatud vahendeid nimetatakse traditsioonilistest omavahenditest saadavaks juhuslikuks kasuks;· Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamise lõpuleviimiseks tuleb Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise põhisummast lahutada traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasu (st punkti e tulemus);(f) alates esimesest laienemise aastast (2004) vähendatakse punkti a teises taandes ja punktis b osutatud eraldatud kogukulu summa võrra, mis on võrdne laienemiseelse aasta (2003) ühinemiseelsete kuludega.  Kõnealuse kohandusega muudetakse punktis c saadud tulemust (esialgset summat) ja seega ka punktis e saadud tulemust. Ühinemiseelsete kuludega võrduv summa kantakse üle järgmistesse aastatesse ning seda kohandatakse kord aastas, kasutades selleks viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud.  Mis tahes edasise laienemise korral järgitakse sama korda.  Käesoleva punkti (punkti f) kohaldamine lõpetatakse alates 2013. aasta kohta tehtavast korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2014. aastal.Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine, mida kajastatakse eelarves esmakordselt aastal: | Laienemisega seotud kulude protsent (vastavalt eespool määratletule), mida ei võeta Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamisel arvesse |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |(g) Alates 2008. aasta kohta tehtavast korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2009. aastal, vähendatakse eraldatud kogukulu, millele on viidatud punkti a teises taandes ja punktis b, nendele liikmesriikidele eraldatud kogukulu võrra, kes ühinesid ELiga pärast 30. aprilli 2004. aastal, välja arvatud põllumajanduse otsetoetused, turuga seotud kulud ja maaelu arendamise kulude see osa, mis tuleneb EAGGFi tagatisrahastust.  Vähendamine toimub järk-järgult allpool esitatud ajakava kohaselt.   Ajavahemikul 2007–2013 ei ületa Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kogukohandus, mis tuleneb eespool nimetatud laienemisega seotud kulude väljajätmisest, (edaspidi "Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamine"), 10,5 miljardit eurot 2004. aasta hindades. Komisjoni talitused kontrollivad Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise eelarvesse kirjendamisel iga kord, kas Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kogukohandus ületab seda summat. Kõnealuse arvutuse käigus arvutatakse jooksevhindades summad ümber 2004. aasta hindadesse, kohaldades selleks viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud. 10,5 miljardi euro ülemmäära ületamise korral vähendatakse Ühendkuningriigi osamaksu sellele vastavalt. Ühendkuningriigi osamaksu vähendamine toimub Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise summa kohandamise teel.   Kui ajavahemikul 2006–2012 toimub uus laienemine, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine, kohandatakse 10,5 miljardi euro suurust ülemmäära, tõstes seda mõju võrra, mida see laienemine avaldab Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamisele. Kõnealuse mõju arvutamiseks võrreldakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamist siis, kui see hõlmab ühinejariike, ja siis, kui see neid ei hõlma. Saadud vahe arvutatakse ümber 2004. aasta hindadesse ja liidetakse ülemmäärale. Ülemmäära kohandamist ajakohastatakse igal järgneval aastal Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamise ja eelarves kajastamise raames.1.2. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamise valemidÜhendkuningriigi suhtes aastal t kohaldatav korrigeerimine (mida kajastatakse eelarves esmakordselt aastal t+1) leitakse järgmiselt:Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeeriminet = esialgne summat – Ühendkuningriigi kasut – traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasutIga element arvutatakse täpselt välja järgmiselt:Esialgne Summa (punkti 1.1 alapunktid a–c ning f ja g)Esialgne summat =(...PICT...)(...PICT...)= 0,66 * *,kus(...PICT...)(...PICT...)(...PICT...)on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t; on XXile eraldatud ELi kulud (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t; on ELi mittepõllumajanduslikud kulud (vastavalt punktis g esitatud määratlusele), mis on aastal t eraldatud neile liikmesriikidele, kes ühinesid ELiga pärast 30. aprilli 2004, lähtuvalt punkti 1.1 alapunktis g esitatud määratluse kohasest järk-järgulisest üleminekust;(...PICT...)on ühinemiseelsed kulud (vastavalt punkti 1.1 alapunktis f esitatud määratlusele), mis on eraldatud ühinejariikidele ühinemiseelsel aastal, kohandatuna inflatsiooniga aastal t-1. Käesolev element jäetakse arvutusest välja alates 2013. aasta kohta tehtavast korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2014. aastal. Seda saab väljendada ka järgmiselt:(...PICT...)(...PICT...)= ,kus(...PICT...)võrdub 1-ga kuni aasta t võrdub 2012-ga, ja võrdub 0-ga alates aastast 2013;i on laienemise aasta, mis jääb 2004. aasta ja aasta t vahele;(...PICT...)on viimane kättesaadav, eurodes väljendatud ELi SKT deflaator, mille komisjon on kehtestanud ajavahemiku kohta i-1 kuni t-1.Ühendkuningriigi suhtes 2007.–2013. aastal kohaldatava korrigeerimise KOGUkohandUSe ülemmäär, MIS ON KEHTESTATUD seoSES pärast 30. apriLli 2004 ELiga ühinenud liikmesriikide ELi mittepõllumajanduslike kulude väljaJÄTmisegA Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavast korrigeerimisestÜhendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamine, mis seondub pärast 30. aprilli 2004. aastal ELiga ühinenud liikmesriikidele eraldatud ELi mittepõllumajanduslike kulude (nagu määratletud punktis g) Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavast korrigeerimisest väljajätmisega, ei tohi ajavahemikul 2007–2013 ületada 10,5 miljardi euro suurust ülemmäära 2004. aasta hindades (kõnealust ülemmäära kohandatakse iga laienemise korral, mis leiab aset aastatel 2006–2012, välja arvatud laienemine Bulgaariasse ja Rumeeniasse).See tähendab, et järgmine Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise vähendamine aastatel 2008–2012 (vähendamine toimub järk-järgult alates 2008. aasta vähendusest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2009. aastal, ja ülemmäära kohaldatakse alates 2012. aasta korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2013. aastal), mis leitakse järgmiselt:(...PICT...)ei ületa kokku 10,5 miljardi euro suurust ülemmäära, mida vajaduse korral suurendatakse järgmise summa võrra (eurodes):(...PICT...),kus(...PICT...)on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik, EL või EL-27) aastal t;(...PICT...)on ELi mittepõllumajanduslikud kulud (vastavalt punktis g esitatud määratlusele), mis on aastal t eraldatud kõigile liikmesriikidele, kes ühinesid ELiga pärast 30. aprilli 2004;(...PICT...)on ELi mittepõllumajanduslikud kulud (vastavalt punktis g esitatud määratlusele), mis on aastal t eraldatud neile 10 liikmesriigile, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004 ning Bulgaariale ja Rumeeniale;(...PICT...)on aastale t vastav NAgE vähendamise protsent (st enne 2008. aastat 0%, 2008. aastal 20%, 2009. aastal 70% ja alates 2010. aastast 100%);(...PICT...)on viimane kättesaadav, eurodes väljendatud ELi SKT deflaator, mille komisjon on kehtestanud ajavahemiku kohta 2004. aastast kuni aastani t.Kohandatud ülemmäära ületamise korral (mis tahes aastal enne 2013. aastat) suurendatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist ületamise summa võrra. Ühendkuningriigi suhtes järgnevatel aastatel kohaldatavat korrigeerimist kohandatakse samuti tagamaks, et ülemmäära ei ületata, kuni 2012. aasta kohta tehtava Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimiseni (kaasaarvatud), mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2013. aastal.ÜHENDKUNINGRIIGI KASU (punkti 1.1 alapunkt d)(...PICT...)Ühendkuningriigi kasut = ,kus(...PICT...)on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t;(...PICT...)on XXi tasutud rahvamajanduse kogutulul põhinevate maksete summa (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t;(...PICT...)on XXi tasutud piiristatud käibemaksul põhinevate maksete summa (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t.traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasu (punkti 1.1 alapunkt e)(...PICT...)(...PICT...)Traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasut = 0,20 * * ,kus(...PICT...)on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX traditsiooniliste omavahendite netosumma (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t;(...PICT...)on XXi piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t.2. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise rahastamine järgneval aastal (2006. aasta omavahendeid käsitleva otsuse artikkel 5)Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kulud aastal t kannavad teised liikmesriigid aastal t+1 järgmise korra kohaselt:a) Kulude jaotumine arvutatakse lähtuvalt iga liikmesriigi osast artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud, aastaga t+1 seonduvates maksetes, arvestamata Ühendkuningriigi osa ja võtmata arvesse artikli 2 lõikes 5 osutatud Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate brutomaksete vähendamist.b) Seejärel kohandatakse seda selliselt, et Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi rahastatav osa käesoleva arvutuse tulemusel saadavast summast piirduks ühe neljandikuga punkti a kohase arvutuse tulemusel saadud osadest.Korrigeerimise summa antakse Ühendkuningriigi käsutusse käibemaksul põhinevate maksete vähendamise teel; kui korrigeerimise summa on käibemaksul põhinevatest maksetest suurem, võimaldatakse korrigeerimist tema rahvamajanduse kogutulul põhinevate maksete vähendamise teel.Teiste liikmesriikide kantud kulud lisatakse nende käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhistele maksetele.Allpool esitatud tabeli näol on tegemist näitega, millega illustreeritakse eespool esitatud arvutusmeetodi rakendamist vastuvõetud 2006. aasta eelarves kajastatud rahvamajanduse kogutulu prognooside alusel.(...PICT...)Liikmesriikide osad rahvamajanduse kogutulul põhinevates maksetes (artikli 2 lõike 1 punkt c) aastal t+1 on märgitud tabeli esimeses veerus. Teises veerus on esitatud punkti a kohaselt saadud osad. Kolmandas veerus on näidatud Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi (kelle osadest kolm neljandikku tuleneb punktist a) vähendused ning neljandas veerus on kajastatud Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi vähenduste jaotumine muude liikmesriikide vahel kui need neli riiki ja Ühendkuningriik.Viiendas veerus on näidatud kõnealusest arvutusest tulenevad osad Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise rahastamises.3. eelarveliste koondnäitajate määratlused3.1. Aasta t kogukuluÜhendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise väljaarvutamisel aluseks võetavate kulude suurus vastab kõnealuse aastaga (aastaga t) seonduvatele tegelikele maksetele (maksekohustustega seotud assigneeringute täitmine), mis on tehtud kas kõnealuse aasta eelarveliste assigneeringute või kasutamata jäänud ning järgmisesse aastasse (aastast t aastasse t+1) üle kantud assigneeringute kohaselt. Arvesse võetakse ainult maksekohustustega seotud kasutatud assigneeringuid, s.t tegelikult tasutud makseid.3.2. Eraldatud kogukuluPunktis 3.1 määratletud kogukulude eraldamist liikmesriikidele reguleerivad järgmised eeskirjad:Üldjuhul eraldatakse maksed põhilise saaja elukohaks olevale liikmesriigile. Kui aga komisjon teab, et asjaomase saaja puhul on tegemist vahendajaga, eraldatakse maksed võimaluse korral lõppsaaja või lõppsaajate elukohaks oleva(te)le liikmesriigile või -riikidele vastavalt nende osale kõnealustes maksetes.Kulude teatavaid komponente ei saa täielikult ega osaliselt liikmesriikidele eraldada. Võttes aluseks Euroopa Liidu üldeelarves kajastatud kogukulud, tuleb välja arvata vähemalt kaks peamist kululiiki (kuigi käesolev loetelu on suunitluslik ega ole tingimata ammendav):1. Välised kulud, mis vastavad peamiselt 2007.–2013. aasta finantsraamistiku 4. rubriigile (ELi ülemaailmne roll), millele on osutatud Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustes.Sellesse liiki kuuluvad ka muude rubriikide alla kuuluvad kulud, millest saavad kasu maksete saajad kolmandates riikides (näiteks arengukoostöö, ELi makstud teadustegevusega seotud kulud, maksete saajatele väljaspool ELi makstud halduskulud jms).2. Kulud, mida ei saa eraldada ega määratleda. See võib olla tingitud määratlemisraskustest, nt esinduskulud, lähetuskulud ning ametlike ja muude kohtumistega seotud kulud, piiriüleste ühenduse algatuste, piirkondadevaheliste koostöömeetmete edendamise ning muu piiriülese tegevusega seotud maksed.Eraldatud kulude määratlus vastab põhimõtteliselt 2007.–2013. aasta finantsraamistiku 1.–3., 5. ja 6. rubriigile, millele on osutatud Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustes.3.3. Ühinemiseelne kuluÜhinemiseelne kulu, mida tuleb arvesse võtta artikli 4 lõike 1 punktis f nimetatud laienemise korral tehtava kohandamise arvutamiseks, on käsitletav ühinemisele eelnenud aastal ühinejariikidele eraldatud kuluna (vastavalt punktides 3.1 ja 3.2 esitatud määratlusele).4. Ühendkuningriigi suhtes aastal t kohaldatava korrigeerimise kajastamine eelarves4.1. Esialgne prognoos (kajastatakse aasta t+1 esialgses eelarveprojektis)Esialgne Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise summa aastaks t arvutatakse välja aasta t+1 esialgse eelarveprojekti koostamisel. Arvutused tuleb teostada uusimate kättesaadavate osamaksusid ja kulusid käsitlevate andmete põhjal.Ühendkuningriigi käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevaid makseid vähendatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise summa võrra. Teiste liikmesriikide käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevaid makseid suurendatakse summa võrra, mis on proportsionaalne nende osakaaluga rahastamises.4.2. Esialgse prognoosi ajakohastamine (vahemikus aastast t+1 kuni aastani t+3)Vajadusel on komisjonil võimalus teha ettepanek esialgse prognoosi ajakohastamiseks mis tahes ajal vahemikus aastast t+1 kuni aastani t+3. Kõnealune ajakohastus kajastatakse esialgses paranduseelarve projektis.Ajakohastuseks tehakse ettepanek, kui komisjonil on alust arvata, et esialgse prognoosi kohane esialgne arvutus erineb märkimisväärselt Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise lõplikust arvutusest (vt allpool), mille kohta tehakse ettepanek aasta t+4 esialgses paranduseelarve projektis.Ajakohastuseks võidakse teha ettepanek ka siis, kui selgub, et aasta t+1 esialgses eelarveprojektis kajastatud rahvamajanduse kogutulu arvestusbaaside prognoosid erinevad märkimisväärselt lõplikest rahvamajanduse kogutulu arvestusbaasidest, muutes sellega oluliselt Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise rahastamise jaotumist.4.3. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise lõplik väljaarvutamine (kajastatakse aasta t+4 esialgses paranduseelarve projektis)4.3.1. Lõpliku summa arvutamineKorrigeerimise lõpliku summa arvutamise kord on esitatud käesoleva dokumendi 1. punktis.Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise lõplikus väljaarvutamises kasutatavad andmed on aastaga t seonduvad käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu arvestusbaasid ning eraldatud kulude prognoosid 31. detsembri aasta t+3 seisuga, ja need arvutatakse eurodesse ümber aasta t keskmise aastase vahetuskursi alusel.Ühendkuningriigi kasu hindamiseks lõpliku arvutuse jaoks (punkti 1.1 alapunkt d) tuleb arvesse võtta traditsiooniliste omavahendite osamaksusid ja muid aastal t saadud tulusid. See tähendab, et esialgne eelarve on vaja mis tahes liiki vahendite ja tulude lõplike andmete alusel ümber arvutada.4.3.2. Korrigeerimise lõpliku rahastamise arvutamine ja selle kajastamine eelarvesKorrigeerimise lõpliku rahastamise arvutamise kord on esitatud punktis 2.Lõplikud rahastamisandmed on aasta t+1 käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu arvestusbaasid 31. detsembri aasta t+3 seisuga.Lõplikke rahastamisandmeid võrreldakse maksetega, mida on eelarves (s.t aasta t+1 eelarves ja kui aastatel t+2 või t+3 on tehtud ajakohastusi, siis ka nende aastate eelarvetes) juba kajastatud.Iga liikmesriigi puhul esinevad erinevused kajastatakse aasta t+4 esialgse paranduseelarve projekti asjakohases eelarvepeatükis ja need arvutatakse ümber riikide vääringutesse korrigeerimise rahastamise aasta (aasta t+1) keskmise aastase vahetuskursi alusel.[1] Dokument 15915/05 CADREFIN 268, 19.12.2005.[2] 18 EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.[3] Alates 2002. aastast asendati omavahendite valdkonnas rahvamajanduse kogutoodang rahvamajanduse kogutuluga.[4] KOM(2001) 801 (lõplik).[5] Arvamus nr 4/2005, ELT C 167, lk 1.[6] ELT C[7] Arvamus on esitatud[8] ELT C[9] ELT C[10] EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1, määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1267/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1).[11] 18 EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.[12] KOM(2001) 801 (lõplik).[13] ELT L 181, 19.7.2003, lk 1.[14] 18 EÜT L 94, 28.4.1970, lk 19.[15] 18 EÜT L 128, 14.5.1985, lk 15.[16] 18 EÜT L 185, 15.7.1988, lk 24.[17] 18 EÜT L 293, 12.11.1994, lk 9.[18] ELT L[19] Eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt ELi omavahendeid käsitleva nõukogu otsuse artiklitele 4 ja 5 (Euroopa Liidu Nõukogu, 10646/00 ADD 2, 21. september 2000).--------------------------------------------------