title: Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta Euroopa Ühenduse nimel Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0170(01)

Ettepanek: Nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta Euroopa Ühenduse nimel  /* KOM/2008/0170 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 4.4.2008KOM(2008) 170 lõplik2008/0066 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta Euroopa Ühenduse nimelEttepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRITeema: nõukogu otsuse ettepanek ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohtaUus-Meremaa on ainus väljaspool Euroopat asuv tööstusriik, millega EÜ ei ole ikka veel sõlminud teadus- ja tehnikakoostöö lepingut. Praegu põhineb ühenduse ja Uus-Meremaa vaheline koostöö komisjoni ja Uus-Meremaa valitsuse vahelisel teadus- ja tehnikakoostöö tehnilisel kokkuleppel, mis allkirjastati ja jõustus 17. mail 1991. Kõnealuse kokkuleppega ei ole ette nähtud koostöö institutsioonilist kooskõlastamist ega sätestatud erieeskirju intellektuaalomandi õiguste käsitlemise ja kaitse kohta.Viimase pooleteist aasta jooksul on Uus-Meremaa valitsus avaldanud kõige kõrgemal poliitilisel tasemel korduvalt soovi kõnealuse teadus- ja tehnikakokkuleppe ajakohastamiseks ametliku lepingu vormis. Lisaks esitas Uus-Meremaa teadus- ja tehnoloogiaminister 17. oktoobri 2006. aasta kirjas volinik Potočnikile ajakohastamissoovi konkreetsed põhjendused. Kõnealuses kirjas määratleti mitu Uus-Meremaale huvi pakkuvat prioriteetset valdkonda, milles soovitakse koostööd tihendada eelkõige raamprogrammi kaudu. Sellised valdkonnad on toit, põllumajandus, biotehnoloogia, info- ja sidetehnoloogia, tervishoid, keskkond ning teadlaste liikuvus. Need vastavad täielikult valdkondadele, mida komisjoni talitused peavad Euroopa vaatepunktist huvitavaks ja edasise koostöö seisukohalt paljutõotavaks.Seepärast vastas volinik Potočnik 23. novembril 2006 Uus-Meremaa teadus- ja tehnoloogiaministri kirjale ning kinnitas, et on samuti seisukohal, et ühenduse ja Uus-Meremaa vaheline ametlik teadus- ja tehnikakoostöö leping oleks kasulik, ja et ta tervitaks teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimist.Seega volitas nõukogu komisjoni ettepaneku alusel komisjoni pidama 18. septembril 2007 Euroopa Ühenduse nimel Uus-Meremaa valitsusega läbirääkimisi teadus- ja tehnikakoostöö lepingu üle ning andis asjakohased läbirääkimisjuhised. Läbirääkimiste tulemusel valmis käesolevale dokumendile lisatud lepingu eelnõu, mis parafeeriti 20. novembril 2007.Leping on läbirääkimisjuhistega kooskõlas: selle aluspõhimõtted on mõlemapoolne kasu, vastastikune juurdepääs teineteise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdne kohtlemine, intellektuaalomandi tõhus kaitse ning intellektuaalomandi õiguste õiglane jagamine.Lisaks on artikli 6 lõike 3 punktis c sätestatud, et lepinguosaliste täitevasutuste asutatud ühiskomitee võib vajaduse korral teha kummagi lepinguosalise riigisisest heakskiitmise korda järgides lepingusse tehnilisi muudatusi. Kaks läbirääkimiste poolt leppisid kokku, et sellised tehnilised muudatused peaksid piirduma nende tehniliste mõistete ja viidete muutmisega, mis võivad muutuda ühelt raamprogrammilt teisele üleminekul. Tehniliste muudatuste kiireks rakendamiseks ja lepingu sisu mittemõjutavate muudatuste keeruka menetlemise vältimiseks palub komisjon, et nõukogu volitaks teda EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 4 kohaselt kiitma ühenduse nimel heaks lepingu artikli 6 lõike 3 punktis c sätestatud muudatused.Lepingu artikli 13 lõike 2 kohaselt sõlmitakse leping esialgu viieks aastaks ja see pikeneb pärast nimetatud esialgset perioodi juhul, kui kumbki lepinguosaline ei teata teisele lepinguosalisele, et soovib lepingu lõpetada.Uus-Meremaaga läbirääkimiste pidamine teadus- ja tehnikakoostöö lepingu üle ja selle lepingu sõlmimine on Euroopa huvides. Kõnealune leping võimaldaks täielikult ära kasutada asjaomase tööstusriigiga koostöö tegemise potentsiaali. Arvestades, et alates 1991. aastast on juba olemas mitteametlik teadus- ja tehnikakokkulepe, oleks lepingu ajakohastamisega kaasnev haldus- ja töökoormus suhteliselt väike.Seoses sellega teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu-  kiidaks Euroopa Ühenduse nimel heaks käesolevale dokumendile lisatud otsused;-  teataks Uus-Meremaa ametiasutustele, et Euroopa Ühendus on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused.-  Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta Euroopa Ühenduse nimelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Komisjon on pidanud ühenduse nimel Uus-Meremaa valitsusega läbirääkimisi teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise üle.(2) Läbirääkimised päädisid käesolevale otsusele lisatud lepinguga, mis parafeeriti 20. novembril 2007.(3) Komisjoni läbirääkimiste tulemusena valminud leping tuleb allkirjastada, pidades silmas selle võimalikku sõlmimist hilisemal kuupäeval,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1(1) Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isik, kellel on õigus Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutada ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelisele teadus- ja tehnikakoostöö lepingule tingimusel, et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.(2) Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Komisjon võtab vastu ühenduse seisukoha, mis esitatakse lepingu artikli 6 lõike 1 alusel asutatud ühiskomitees seoses lepingu artikli 6 lõike 3 punkti c kohaste lepingu tehniliste muudatustega.Artikkel 3Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, […]Nõukogu nimelEesistuja2008/0066 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamustning arvestades järgmist:(1) Komisjon on pidanud ühenduse nimel läbirääkimisi Uus-Meremaa valitsusega teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise üle.(2) Lepinguosaliste esindajad allkirjastasid lepingu ……(kuupäev) ……(koht) tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.(3) Leping tuleks heaks kiita,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Käesolevaga kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa valitsuse vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping[1].Artikkel 2Komisjon esindab ühendust ja võtab vastu ühenduse seisukoha, mis esitatakse lepingu artikli 6 lõike 1 alusel asutatud ühiskomitees seoses lepingu artikli 6 lõike 3 punkti c kohaste lepingu tehniliste muudatustega.Artikkel 3Nõukogu eesistuja esitab Euroopa Ühenduse nimel käesoleva lepingu artikli 13 lõikes 1 ettenähtud teate.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISALEPINGEuroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö kohtaEuroopa Ühendus (edaspidi „ühendus”) ja Uus-Meremaa valitsus, edaspidi koos „lepinguosalised”,VÕTTES ARVESSE, et lepinguosalised tegelevad teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisega mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas, ning olles teadlikud teaduslike teadmiste kiirest levikust ning nende positiivsest panusest kahepoolse ja rahvusvahelise koostöö edendamisse;MÄRKIDES, et mitmes teadus- ja tehnikavaldkonnas on toimunud koostöö ja teabevahetus Euroopa Ühenduste Komisjoni ja Uus-Meremaa valitsuse vahelise 17. mai 1991. aasta teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe alusel;SOOVIDES laiendada teadus- ja tehnikakoostööd mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas rahumeelse ja mõlemapoolset kasu toova viljaka partnerluse loomise teel;MÄRKIDES, et selline koostöö ja koostöö tulemuste rakendamine aitab kaasa lepinguosaliste majanduslikule ja sotsiaalsele arengule ningSOOVIDES luua koostöömeetmete elluviimiseks ametlikku raamistikku, mis tugevdab lepinguosaliste vahelist teadus- ja tehnikakoostööd,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid.1. Koostöö – hõlmab nii otsest kui ka kaudset koostööd.2. Otsene koostöö – lepinguosaliste või nende täitevasutuste vaheline koostöö teadus- ja tehnikavaldkonnas.3. Kaudne koostöö – muu kui otsene koostöö, mis toimub teadus- ja tehnikavaldkonnas ühelt poolt Uus-Meremaa valitsuse või Uus-Meremaa osalejate ja teiselt poolt ühenduse või ühenduse osalejate vahel järgmiselt:a) Uus-Meremaa valitsuse või Uus-Meremaa osalejate osalemine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 166 kohases ühenduse raamprogrammis (edaspidi „raamprogramm”) ningb) ühenduse või ühenduse osalejate osalemine Uus-Meremaa uurimisprogrammides või -projektides, mis sarnanevad raamprogrammiga hõlmatud teadus- ja tehnikavaldkondade uurimisprogrammide või -projektidega.4. Intellektuaalomand – lähtutakse 14. juulil 1967 Stockholmis sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud tähendusest.5. Osaleja – iga alaliselt Uus-Meremaal või ühenduses elav füüsiline isik või Uus-Meremaal või ühenduses asutatud juriidiline isik, kellel on iseseisev õigusvõime ja õigus omada mis tahes õigusi ja võtta enda nimel mis tahes kohustusi, välja arvatud lepinguosalised. Kahtluste vältimiseks: Uus-Meremaa riigiettevõtted ja -asutused ( Crown Entities ) on osalejad, mõiste „lepinguosaline” neid ei hõlma. EÜ Teadusuuringute Ühiskeskus on kaudse koostöö puhul osaleja ja otsese koostöö puhul täitevasutus.Artikkel 2Eesmärk ja põhimõtted1. Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad rahumeelset koostööd kooskõlas käesoleva lepingu ja mõlema lepinguosalise õigus- ja haldusnormidega.2. Koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:1.  mõlemapoolne ja võrdne panus ning kasu;2.  osalejate vastastikune juurdepääs teise lepinguosalise juhitud või rahastatud uurimisprogrammidele ja -projektidele;3.  koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;4.  teadmistepõhise ühiskonna edendamine mõlema lepinguosalise majandusliku ja sotsiaalse arengu eesmärgil ning5.  intellektuaalomandi kaitse vastavalt artiklile 8.Artikkel 3Koostöö1. Lepingu raames toimuv otsene koostöö võib hõlmata:6.  mitmesuguseid kohtumisi, sealhulgas ekspertide kohtumisi, et arutada ja vahetada teavet teaduse ja tehnikaga seotud üldistel või eriteemadel ning määrata kindlaks koos teostatavad teadus- ja arendusprojektid ja -programmid;7.  teadus- ja arendustegevuse valdkonna tegevusi, poliitikat, tavasid ning õigus- ja haldusnorme käsitleva teabe vahetust;8.  teadlaste, tehniliste töötajate ja muude ekspertide külastusi ning vahetust üldistes ja eriküsimustes ning9.  muud tegevust teadus- ja tehnikavaldkonnas, sealhulgas koostööprojektide ja -programmide rakendamist, mille kohta võtab otsuse vastu artiklis 6 osutatud ühiskomitee kooskõlas lepinguosaliste asjaomaste õigus- ja haldusnormidega.2. Iga Uus-Meremaa või ühenduse osaleja võib kaudse koostöö arendamiseks osaleda teise lepinguosalise juhitud või rahastatud uurimisprogrammis või -projektis, kui teised selles programmis või projektis osalejad on sellega nõus; osalemine toimub kooskõlas lepinguosaliste asjaomaste õigus- ja haldusnormide ning sellistes programmides või projektides osalemise eeskirjadega.3. Kui üks lepinguosaline sõlmib käesoleva lepingu raames teise lepinguosalise osalejaga kaudse koostöö lepingu, annab teine lepinguosaline talle vastava taotluse korral igakülgset põhjendatud abi sellise lepingu tõrgeteta rakendamiseks.4. Lepingus sätestatud koostööd koordineerib ja soodustab Uus-Meremaa poolt teadus- ja tehnoloogiaministeerium või selle õigusjärglane ning ühenduse poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni talitused, kes tegutsevad täitevasutustena.Artikkel 4Rakenduskokkulepped1. Vajaduse korral võib koostöö toimuda rakenduskokkulepete alusel, mille on sõlminud lepinguosalised või komisjon ja Uus-Meremaa organisatsioonid, kes rahastavad Uus-Meremaa valitsuse nimel uurimisprogramme või -projekte. Sellistes kokkulepetes võidakse sätestada:a) teatavas valdkonnas või teataval eesmärgil tehtava koostöö laad ja kestus;b) koostöö käigus loodud intellektuaalomandi käsitlemine kooskõlas käesoleva lepinguga;c) rahastamiskohustused;d) koostööga seotud kulude jaotus jae) mis tahes muud asjakohased küsimused.2. Käesoleva lepinguga hõlmatakse lepingu jõustumise kuupäevast alates koostöö, mis on käesoleva lepingu jõustumise ajal pooleli.Artikkel 5Töötajate ja varustuse liikumineKumbki lepinguosaline hõlbustab kooskõlas lepinguosaliste ja ELi liikmesriikide asjakohaste õigus- ja haldusnormidega koostöös osalevate töötajate ning kasutatavate materjalide ja varustuse pääsu oma territooriumile ja sealt välja.Artikkel 6Ühiskomitee1. Täitevasutused loovad käesoleva lepingu tõhusaks rakendamiseks teadus- ja tehnikakoostöö ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee”). Ühiskomitee koosneb mõlema lepinguosalise esindajatest ning seda juhivad ühiselt mõlema lepinguosalise esindajad.2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt iga kahe aasta tagant vaheldumisi Uus-Meremaal ja ühenduses.3. Ühiskomitee ülesanded on:a) arvamuste ja teabe vahetamine teadus- ja tehnikaküsimustes;b) lepinguosalistele käesoleva lepingu rakendamiseks soovituste andmine, mis võib hõlmata artiklis 3 osutatud koostöö kindlaks määramist ja ettepanekuid selle täiendamiseks ning konkreetseid meetmeid artikli 3 lõikes 2 ettenähtud vastastikuse juurdepääsu parandamiseks;c) vajaduse korral käesolevasse lepingusse tehniliste muudatuste tegemine kooskõlas kummagi lepinguosalise riigisisese heakskiitmise korraga ningd) koostöö, sealhulgas artikli 3 lõikes 2 ettenähtud vastastikuse juurdepääsu ja kummagi lepinguosalise külalisteadlaste vastuvõtmise korra hetkeseisu, edukuse ja tõhususe läbivaatamine igal koosolekul ning selle kohta lepinguosalistele aruande esitamine.4. Ühiskomitee kehtestab oma töökorra. Ühiskomitee otsused võetakse vastu konsensuslikult .5. Ühiskomitee koosolekutel osalevate esindajate reisi- ja majutuskulud katab nendega seotud lepinguosaline. Kõik muud kõnealuste koosolekutega seotud kulud katab võõrustav lepinguosaline.Artikkel 7Rahastamine1. Käesoleva lepingu rakendamine sõltub rahalistest vahenditest ning asjaomase lepinguosalise kohaldatavatest õigus- ja haldusnormidest.2. Koostöökulud kantakse vastavalt asjaomaste osalejate või lepinguosaliste otsusele.3. Kui üks lepinguosaline annab teise lepinguosalise osalejatele kaudse koostööga seoses rahalist toetust, vabastatakse rahastava lepinguosalise poolt teise lepinguosalise osalejatele antav abi, rahaline või muu toetus maksudest vastavalt asjakohastele õigus- ja haldusnormidele, mis on kummagi lepinguosalise territooriumil jõus sellise abi, rahalise või muu toetuse andmise ajal.Artikkel 8Teave ja intellektuaalomandi õigused1. Koostööga seotud ning omandiõigusega hõlmamata teaduslikku ja tehnilist teavet võib kumbki lepinguosaline avalikustada tavapäraste kanalite kaudu üldises korras.2. Kumbki lepinguosaline tagab, et ta käsitleb otseses koostöös osalejate intellektuaalomandi õigusi ja kohustusi ning koostöös osalemisega seotud õigusi ja kohustusi kooskõlas asjakohaste õigus- ja haldusnormide ning rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu 1C lisaga, samuti kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooni (24. juuli 1971. aasta Pariisi akt) ja tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga (14. juuli 1967. aasta Stockholmi akt).3. Kumbki lepinguosaline tagab, et intellektuaalomandi osas koheldakse otseses koostöös osalevaid teise lepinguosalise osalejaid võrdväärselt enda osalejatega vastavalt iga uurimisprogrammi või -projekti osaluseeskirjadele või kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele.Artikkel 9Territoriaalne kohaldatavusKäesolevat lepingut kohaldatakse:a) territooriumidel, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ning kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel jab) Uus-Meremaa territooriumil.See ei takista rahvusvahelise õiguse kohast koostööd avamerel, avakosmoses või kolmandate riikide territooriumil.Artikkel 10Muud lepingud ja vaidluste lahendamine1. Käesoleva lepingu sätted ei piira lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lepinguosaliste vahel või ühenduse mis tahes liikmesriigi ja Uus-Meremaa valitsuse vahel sõlmitud ja/või sõlmitavatest muudest lepingutest.2. Kõik lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimused ja vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel konsultatsioonide teel.Artikkel 11Lisa staatusKäesoleva lepingu lisa kujutab endast täitevasutuste vahelist mittesiduvat kokkulepet otsese koostöö käigus loodud ja kasutusele võetud intellektuaalomandi õiguste ja muude omandiõiguste kohta.Artikkel 12MuutmineKäesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel diplomaatiliste nootide vahetamise teel, välja arvatud tehnilised muudatused, mida teeb ühiskomitee artikli 6 lõike 3 punkti c kohaselt. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, jõustub muudatus päeval, mil lepinguosalised vahetavad diplomaatilisi noote, millega teavitavad üksteist muudatuse jõustumiseks vajalike riigisiseste menetluste lõpetamisest.Artikkel 13Jõustumine ja lõpetamine1. Käesolev leping jõustub päeval, mil lepinguosalised vahetavad diplomaatilisi noote, millega teatavad teineteisele lepingu jõustumiseks vajalike riigisiseste menetluste lõpetamisest.2. Leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks. Kui kumbki lepinguosaline ei teata teisele lepinguosalisele, et soovib lepingu esialgse ajavahemiku järel lõpetada, jääb leping nimetatud ajavahemiku möödudes jõusse, kuni kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma soovist leping lõpetada. Sel juhul kaotab leping kehtivuse kuus kuud pärast vastava teate kättesaamist.3. Lepingu lõpetamine ei mõjuta selle alusel toimuvat koostööd, mis on lepingu lõpetamise hetkel veel pooleli, ega lepingu lisa kohaselt tekkinud eriõigusi ja -kohustusi.SELLE KINNITUSEKS on Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa valitsuse täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.KOOSTATUD …………. (koht) ……… (kuupäev) kahes eksemplaris inglise, bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: | UUS-MEREMAA VALITSUSE NIMEL: |LISAUus-Meremaa ja Euroopa Ühenduse vahelise otsese koostöö käigus loodud või kasutusele võetud intellektuaalomandi õigusi ja muid omandiõigusi käsitlev kokkulepeTeadus- ja tehnoloogiaministeerium ning Euroopa Ühenduste komisjon (edaspidi „täitevasutused”) on kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (edaspidi „leping”) artikliga 11 jõudnud järgmisele arusaamisele lepingu raames toimuva otsese koostöö (nagu see on määratletud lepingu artiklis 1) käigus loodud või kasutusele võetud intellektuaalomandi õiguste kaitse osas.1. Kui täitevasutused ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste otsese koostöö käigus loodud või kasutusele võetud intellektuaalomandi õiguste suhtes järgimisi eeskirju:a) intellektuaalomandi õigused kuuluvad täielikult intellektuaalomandi loonud lepinguosalisele. Kui intellektuaalomand on loodud ühiselt ja lepinguosaliste osa intellektuaalomandi loomises ei ole võimalik kindlaks määrata, on intellektuaalomand nende ühisomandis.b) välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhud, tagab lepinguosaline, kellele intellektuaalomand kuulub või kes selle kasutusele võtab, teisele lepinguosalisele otseseks koostööks vajalikud juurdepääsuõigused. Sellised juurdepääsuõigused antakse kasutustasuta.c) välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhud, annavad lepinguosalised juhul, kui intellektuaalomand on nende ühisomandis, üksteisele mitteainuõigusliku tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsentsi kõnealuse intellektuaalomandi kasutamiseks lepinguosaliste enda tarvis.2. Kui täitevasutused ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste otsese koostöö käigus loodud või kasutusele võetud autoriõiguste ja nendega seotud õiguste suhtes järgimisi eeskirju:a) kui lepinguosaline avaldab koostööst tulenevaid või sellega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ning tulemusi ajakirjades, artiklites, aruannetes, raamatutes, Internetis või muus vormis, sealhulgas videolintidel või elektroonilistel andmekandjatel, teeb avaldav lepinguosaline kõik endast oleneva, et teine lepinguosaline saaks kõikides riikides, kus kehtib autoriõiguste kaitse, mitteainuõigusliku, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsentsi selliste teoste tõlkimiseks, taasesitamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks. Avaldaval lepinguosalisel ei ole siiski kohustust hankida sellist litsentsi kolmandatelt isikutelt, kelle kohta ta esmakordse avaldamise ajal ei teadnud, et neil on selliste teoste suhtes intellektuaalomandi õigused.b) kõigile avalikult levitatavatele eksemplaridele, mis sisaldavad lõike 2 punkti a sätete alusel autoriõigusega kaitstud teoseid, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on sõnaselgelt keelanud oma nime avaldada. Samuti peab eksemplaridel olema selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.3. Kui täitevasutused ei ole kokku leppinud teisiti, ei kaasne lõigete 1 ja 2 kohase intellektuaalomandiga ei otsest ega kaudset garantiid, sealhulgas ei garanteerita teatavaks otstarbeks sobivust, omandiõigusi ega seda, et omandiõigusi ei ole rikutud.4. Kui täitevasutused ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste avaldamisele mittekuuluva teabe suhtes järgmisi eeskirju.a) Teisele lepinguosalisele otsese koostöö tegemiseks vajaliku teabe edastamisel, määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi (edaspidi „avaldamisele mittekuuluv teave”).b) Avaldamisele mittekuuluvat teavet vastuvõttev lepinguosaline võib edastada nimetatud teabe oma alluvuses olevatele asutustele või neis töötavatele isikutele otsese koostööga seotud konkreetsel eesmärgil. Teavet vastuvõttev lepinguosaline kehtestab asjaomastele asutustele, nende töötajatele ja kolmandatele isikutele, sealhulgas töövõtjatele ja alltöövõtjatele, avaldamisele mittekuuluva teabe suhtes konfidentsiaalsuskohustuse.c) Avaldamisele mittekuuluvat teavet andva lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusoleku korral võib teine lepinguosaline levitada avaldamisele mittekuuluvat teavet laiemalt, kui on lubatud lõike 4 punktis b. Lepinguosalised teevad koostööd laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra kehtestamiseks. Taotluse korral annab kumbki lepinguosaline kõnealuse nõusoleku oma õigus- ja haldusnormidega lubatud ulatuses.d) Käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või kohtumistel esitatud teavet või töötajate töölevõtmise ja teadusrajatiste kasutamisega seotud teavet käsitatakse avaldamisele mittekuuluva teabena, kui teabe esitaja on määranud selle lõike 4 punkti a kohaselt avaldamisele mittekuuluvaks.e) Kui ühele lepinguosalisele saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita teabe levitamisega seotud piiranguid ja tingimusi, mis on sätestatud käesolevas lisas, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.5. Käesolevat kokkulepet võib muuta täitevasutuste vastastikusel kirjalikul nõusolekul.6. Käesolev kokkulepe jõustub lepingu jõustumise päeval.FINANTSSELGITUSETTEPANEKU NIMETUSNõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKEelkõige teadusuuringute peadirektoraadi, Teadusuuringute Ühiskeskuse, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi, infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi ning energeetika ja transpordi peadirektoraadi poliitiline strateegia ja koordineerimine.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ning nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read), sh järgmised rubriigid: lepingu rakendamisega seotud kulud (õpikojad, seminarid, koosolekud) kaetakse Euroopa Ühenduse raamprogrammi eriprogrammide halduskulude ridadelt (XX.01.05.03).3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Esialgu viis aastat kuupäevast, mil lepinguosalised vahetavad diplomaatilisi noote, millega teatavad üksteisele, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud riigisisesed menetlused; kestust pikendatakse vaikimisi vastavalt lepingu artiklile 13.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu) :Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |xx01.05.03 | Mittekohust. | Liigendamata[2] | EI | JAH | JAH | Nr 1A |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1 Rahalised vahendid4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | . | Kokku |Tegevuskulud[3] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 0 | 0 |Maksete assigneeritud | b | 0 | 0 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[4] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Maksete assigneeringud | b+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[5] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0 | 0 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 jj | Kokku |…………………… | f |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringugax Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi üleplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[6] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3 Finantsmõju tuludelex Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n–1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusOtsus võimaldab lepinguosalistel parandada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnikavaldkondades.5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeLepingu aluspõhimõtted on mõlemapoolne kasu, vastastikune juurdepääs teineteise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdne kohtlemine, intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste õiglane jagamine. Samuti on ettepanek kooskõlas ühenduse kaetavate halduskuludega, mis on ette nähtud ELi ekspertide ja ametnike lähetusteks ning õpikodade, seminaride ja koosolekute korraldamiseks Euroopa Ühenduses ja Uus-Meremaal.5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesOtsus peaks võimaldama nii Uus-Meremaal kui ka Euroopa Ühendusel saada mõlemapoolset kasu sihtprogrammidega kaasnevast teaduse ja tehnika arengust. See võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edastamist teadlastele, tootjatele ja kodanikele.5.4 Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[8].X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1 Järelevalve kordKomisjoni talitused hindavad korrapäraselt kõiki koostöölepingu raames toimuvaid tegevusi, millele lisanduvad ühenduse ja Uus-Meremaa ühised korrapärased hindamised. Kõnealune hindamine hõlmab järgmista) Tulemuslikkuse näitajad:– lähetuste ja koosolekute arv;– eri valdkondade arv, milles koostööd tehakse.b) Teabe kogumineRaamprogrammi eriprogrammidest saadud teabe põhjal ning teabe alusel, mida Uus-Meremaa annab lepingu kohaselt loodavale ühiskomiteele.c) Üldine hindamineKomisjon hindab lepingus osalemisega seotud tegevusi enne esialgse viieaastase rakendusperioodi lõppu.6.2 HindamineKomisjon hindab käesoleva koostöölepinguga hõlmatud tegevusi enne esialgse viieaastase rakendusperioodi lõppu.6.3 Edasise hindamise tingimused ja sagedusLepinguosalised hindavad vähemalt iga kahe aasta tagant lepingu kohaldamist artiklis 6 nimetatud ühiskomitee koosolekutel.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDKui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste töövõtjate kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, korraldab komisjon vajaduse korral finantsauditi, seda eelkõige juhul, kui tal on põhjust kahelda tehtud töö või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tõepärasuses.Ühenduse finantsauditeid teostavad ühenduse töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Ühendus on oma valikus vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib ühendust teavitada.Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse Euroopa Ühenduse finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi.Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr 2988/95, 2185/96 ja 1073/99.Eelkõige peavad lepingutes sisalduma järgmised punktid:-  lepingu erisätted, millega kaitstakse EÜ finantshuve tehtud tööde kontrollimise kaudu;-  pettustevastase võitluse inspektorite osalemine määruste nr 2185/96 ja 1073/99 kohaselt;-  lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse nr 2988/95 kohaselt, sealhulgas musta nimekirja koostamine;-  eeskirjade rikkumisest või pettusest tulenevad võimalikud sissenõuded pööratakse täitmisele EÜ asutamislepingu artikli 256 kohaselt.Lisaks korraldavad teadusuuringute peadirektoraadi vastutavad töötajad rutiinse meetmena teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli. Kohapealset kontrolli korraldab Euroopa Kontrollikoda.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi: ei kohaldataKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2008 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal[10] (XX 01 01) | A*/AD | 0 |B*, C*/AST |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[11] | 0 |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[12] | 0 |KOKKU | 0 |8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusLepingu haldamine hõlmab ELi ja Uus-Meremaa ekspertide ning ametnike lähetusi ja koosolekutel osalemist.8.2.3 Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | 2008 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |Täitevasutused[13] |Muu tehniline ja haldusabi | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,1 |– sisene |– väline |Tehniline ja haldusabi kokku | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,1 |8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2008 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal – ei kohaldataVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2008 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[14] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] Lepingu teksti vt ELT L xxxx.[2] Liigendamata assigneeringud.[3] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[4] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 05 alla.[5] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, v.a artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[6] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.[7] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage veerge.[8] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.[9] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[10] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[12] Ametikoha kulud sisalduvad võrdlussummas.[13] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[14] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


title: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta # Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0422(01)

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.7.2006KOM(2006) 422 lõplik2006/0141 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Euroopa Ühendusel ja Korea Vabariigil (edaspidi „Korea”)on sarnased teadustöö prioriteedid, nagu bioteadused ja -tehnoloogiad, infoühiskonna tehnoloogiad ja telekommunikatsioon, tööstus- ja materjalitehnoloogiad, säästev areng, taastuvenergiaallikad, satelliidid, maapinna kaugseire jne, ning mõlemad on ka rahvusvahelise katsetermotuumareaktori ITER liikmed.2. Korea panustab teadusbaasi tugevdamisse ja investeerib igal aastal teadustegevusse ligikaudu 3% sisemajanduse kogutoodangust.[1] Seetõttu on Korea Euroopale teaduse ja tehnoloogia valdkonnas väga tähtis partner.3. Arvestades teaduse ja tehnoloogia tähtsust Euroopa ning Korea majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, väljendasid mõlemad lepinguosalised soovi uuendada ja tõhustada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades:-  2003. aasta mais Brüsselis volinik Busquiniga toimunud kohtumisel väljendas Korea teadusminister Park Korea soovi pidada läbirääkimisi teadus- ja tehnikakoostöö lepingu üle, et arendada ning tugevdada teadus- ja tehnikaalast koostööd;-  2003. aasta oktoobris teatas Korea esindus Euroopa Liidu juures ametlikult komisjoni talitustele, et Korea soovib alustada läbirääkimisi teadus- ja tehnikakoostöö lepingu üle;-  7. märtsil 2005. aastal volitas nõukogu komisjoni pidama Koreaga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Korea vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu üle. Läbirääkimiste tulemusena sõlmiti juurdelisatud leping, mis parafeeriti 21. detsembril 2005.4. Lepingu aluspõhimõtted hõlmavad mõlemapoolset kasu, vastastikust juurdepääsu teineteise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdset kohtlemist, intellektuaalomandi tõhusat kaitset ja intellektuaalomandi õiguste õiglast jagamist.5. Leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning see pikeneb vaikimisi, eeldusel, et seda soovitab iga järgmise viieaastase ajavahemiku eelviimasel aastal toimuva välise sõltumatu hindamise korraldaja.6. Eespool nimetatud kaalutlusi silmas pidades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu:-  kiidaks Euroopa Ühenduse nimel ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga otsuse lepingu allkirjastamise kohta heaks;-  kiidaks otsuse Euroopa Ühenduse ja Korea vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta heaks . Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) 7. märtsi 2005. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi Korea Vabariigiga, et allkirjastada teadus- ja tehnikakoostöö leping Euroopa Ühenduse ning Korea Vabariigi vahel.(2) Komisjon pidas ühenduse nimel läbirääkimisi Korea Vabariigiga lepingu sõlmimise üle vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni pidama teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise läbirääkimisi) lisas esitatud suunistele.(3) Läbirääkimised lõppesid juurdelisatud lepingu sõlmimisega, mis parafeeriti 21. detsembril 2005.(4) Komisjoni läbirääkimiste tulemusena valminud leping tuleb allkirjastada, pidades silmas selle võimalikku sõlmimist hilisemal kuupäeval.ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelNõukogu eesistujat volitatakse määrama isik või isikud, kellel on õigus Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutada Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelisele teadus- ja tehnikakoostöö lepingule tingimusel, et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2006/0141 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Kooskõlas nõukogu … otsusega …/…/EÜ allkirjastati leping ühenduse nimel …., tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.(2) Leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja esitab ühenduse nimel tegutsedes lepingu artikli 12 lõikes 1 ette nähtud teate.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vaheline teadus- ja tehnikakoostöö lepingEuroopa Ühendus (edaspidi „ühendus”) ja Korea Vabariigi valitsus (edaspidi „Korea”), edaspidi koos „lepinguosalised”;ARVESTADES, et ühendus ja Korea tegelevad teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamisega mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas ning olles teadlikud teaduslike teadmiste kiirest levikust ja nende positiivsest panusest kahepoolse ning rahvusvahelise koostöö edendamisse;SOOVIDES laiendada teadus- ja tehnikakoostööd mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas rahumeelse ja vastastikust kasu toova viljaka partnerluse loomise teel;NENTIDES, et selline koostöö ja koostöö tulemuste rakendamine aitab kaasa lepinguosaliste majanduslikule ja sotsiaalsele arengule; jaSOOVIDES luua ametlik raamistik koostöömeetmete elluviimiseks, mis tugevdab lepinguosalistevahelist teadus- ja tehnikakoostööd,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1. Eesmärk ja põhimõtted1. Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad käesoleva lepingu kohast koostööd teadus- ja tehnikavaldkonnas rahumeelsel eesmärgil ning kooskõlas lepingu ja mõlema lepinguosalise õigus- ja haldusnormidega.2. Lepingukohane koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:1.  vastastikune ja võrdne panus ning kasu;2.  külalisteadlaste vastastikune juurdepääs mõlema lepinguosalise teadusuuringutele ja tehnoloogiaarendusprogrammidele, projektidele ja rajatistele;3.  koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;4.  teadmistepõhise ühiskonna edendamine lepinguosaliste majandusliku ja sotsiaalse arengu heaks, ning5.  intellektuaalomandi õiguste kaitse käesoleva lepingu II lisa kohaselt.Artikkel 2. MõistedLepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:1. otsene koostöö – lepinguosaliste vaheline koostöö;2. kaudne koostöö – tegevus Korea ja ühenduse õigussubjektide vahel Korea õigussubjektide osalemise kaudu ühenduse raamprogrammis Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 166 kohaselt (edaspidi „raamprogramm”) ja ühenduses asuvate õigussubjektide osalemine Korea uurimisprogrammides või -projektides, mis sarnanevad raamprogrammiga hõlmatud teadus- ja tehnikavaldkondade uurimisprogrammide või projektidega;3. koostöö – hõlmab nii otsest kui ka kaudset koostööd;4. õigussubjekt – iga füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud tegevuskoha riigi õiguse või ühenduse õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ja õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi.Artikkel 3. Koostöö1. Lepingukohane otsene koostöö võib hõlmata:6.  mitmesuguseid kohtumisi, sealhulgas ekspertide kohtumisi, et arutada ja vahetada teavet teadus- ja tehnoloogiaalastel üldistel või eriteemadel ja määratleda teadusliku uurimis- ning arendustöö projektid ja programmid, mida viia ellu koostööpõhiselt;7.  tegevusi, poliitikat, tavasid ning õigus- ja haldusnorme käsitleva teabe vahetust teadus- ja arendustöö vallas;8.  teadlaste, tehnilise personali ja muude ekspertide külastusi ning vahetust üldistes ja eriküsimustes;9.  koostööprojektide ja -programmide rakendamist, mille kohta võtab asjaomase otsuse vastu artiklis 6 nimetatud ühiskomitee kooskõlas lepinguosaliste õigus- ja haldusnormidega, ja10.  muud tegevust teadus- ja tehnoloogiavaldkondades, mille kohta võtab asjaomase otsuse vastu artiklis 6 nimetatud ühiskomitee kooskõlas lepinguosaliste õigus- ja haldusnormidega.2. Kaudse koostöö arendamise eesmärgil ja käesoleva lepingu lisade kohaselt võib iga õigussubjekt asukohaga Koreas või ühenduses osaleda teise lepinguosalise juhitud ja tema õigussubjektidele avatud uurimisprogrammides või projektides kooskõlas lepinguosaliste asjaomaste õigus- ja haldusnormidega.Artikkel 4. Rakendusmenetlus1. Lepinguosalised võivad sõlmida rakenduskokkuleppeid, mis sätestavad käesoleva lepingu kohase koostöö üksikasjad ja menetlused.2. Kumbki lepinguosaline võib lepinguosaliste teadus- ja tehnikakoostöö rakendamise delegeerida eri institutsioonidele otseseks rakendamiseks või lepinguosaliste teadus- ja tehnikakoostöö toetamiseks.3. Lepinguga hõlmatakse alates selle jõustumise kuupäevast teadus- ja tehnikakoostöö, mis ei põhine sellistel konkreetsetel lepingutel, mida lepinguosalised on soodustanud, arendanud ja hõlbustanud ning mis on varem alustatud ja käesoleva lepingu jõustumise ajaks lõpetamata.Artikkel 5. Koostöö tõhustamine1. Kumbki lepinguosaline teeb jõupingutusi, et kooskõlastada käesoleva lepingu alusel koostööd tegevate õigussubjektidega kõik potentsiaalsed rajatised ja vahendid, et hõlbustada koostöös osalevate teadlaste tööd ja külastusi ning nimetatud koostöös kasutamiseks ettenähtud materjalide, andmete ja varustuse sissetoomist oma territooriumile ja sealt väljaviimist.2. Lepinguosalised võivad vajaduse korral ja rahumeelsetel eesmärkidel lubada kõigi teiste sektorite, sealhulgas erasektori, teadlastel ja organisatsioonidel osaleda käesoleva lepingu alusel toimuvas koostöös.Artikkel 6. Ühiskomitee1. Lepingus sätestatud koostöö koordineerimise ja hõlbustamise tagavad Korea poolt Korea teaduse ja tehnoloogia eest vastutavad ministeeriumid ning ühenduse poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni talitused (teadus-, uurimis- ja arendustegevuse peadirektoraat), kes tegutsevad rakendusasutustena.2. Käesoleva lepingu tõhusa rakendamise eesmärgil loovad rakendusasutused teadus- ja tehnikakoostöö ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee”). Ühiskomitee koosneb mõlema lepinguosalise ametlikest esindajatest ning seda juhivad ühiselt mõlema lepinguosalise esindajad. Ühiskomitee kehtestab oma töökorra vastastikusel kokkuleppel.3. Ühiskomitee ülesanded on:11.  arvamuste ning teabevahetus teadus- ja tehnikaküsimustes;12.  lepingukohase koostöö ja saavutuste läbivaatamine ning arutamine;13.  lepinguosalistele käesoleva lepingu rakendamiseks soovituste andmine, mis võib hõlmata koostöö määratlemist ja ettepanekuid ning selle rakendamise soodustamist;14.  aruandlus lepinguosalistele lepingu alusel tehtava koostöö seisu, saavutuste ja tõhususe kohta. Aruanne edastatakse kaubanduse ja koostöö raamlepingu alusel tegutsevale EÜ–Korea ühiskomiteele.4. Ühiskomitee otsused võetakse vastu vastastikusel kokkuleppel.5. Ühiskomitee koosolekutel osalejate reisi- ja majutuskulud katab nendega seotud lepinguosaline. Kõik muud koosolekute kulud katab võõrustav lepinguosaline.6. Ühiskomitee tuleb kokku vaheldumisi Koreas ja ühenduses vastastikku kokkulepitud ajal, eelistatavalt kord aastas.Artikkel 7. Rahastamine1. Käesoleva lepingu rakendamine sõltub rahalistest vahenditest ning mõlema lepinguosalise kohaldatavatest õigus- ja haldusnormidest.2. Lepingukohase koostöö kulud kantakse vastastikusel kokkuleppel.3. Kui ühe lepinguosalise teatavate koostöökavadega on ette nähtud teise lepinguosalise kavas osalejate rahaline toetamine, vabastatakse ühelt lepinguosaliselt teise lepinguosalise osalejatele antav abi, rahaline või muu toetus maksudest ja tollimaksudest kummagi lepinguosalise territooriumil kooskõlas abi, rahalise või muu toetuse andmise ajal kehtivate õigus- ja haldusnormidega.Artikkel 8. Teave ja intellektuaalomandi õigused1. Omandiõigusega hõlmamata otsesest koostööst tulenevat teaduslikku ja tehnilist teavet võib kumbki lepinguosaline avalikustada tavapäraste kanalite kaudu üldises korras.2. Intellektuaalomandi õigusi ja muid käesoleva lepingu kohase koostöö käigus loodavaid omandiõigusi käsitletakse kooskõlas käesoleva lepingu II lisaga.Artikkel 9. Territoriaalne kohaldatavusKäesolevat lepingut kohaldatakse lepingus sätestatud tingimuste kohaselt ühelt poolt territooriumidel, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, ning teiselt poolt Korea territooriumil. See ei takista rahvusvahelise õiguse kohast koostööd avamerel, kosmoses või kolmandate riikide territooriumil.Artikkel 10. Vaidluste lahendamine1. Käesoleva lepingu sätted ei piira lepinguosaliste vahel või mis tahes liikmesriigi valitsuse ja Korea valitsuse vahel sõlmitud ja/või sõlmitavatest muudest koostöölepingutest tulenevaid õigusi ja kohustusi.2. Kõik lepingu tõlgendamise või rakendamise küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel konsulteerimise teel.Artikkel 11. LisadI (“Osalemise tingimused”) ja II (“Intellektuaalomandi õigused”) lisa moodustavad lepingu lahutamatu osa.Artikkel 12. Jõustumine ja lõpetamine1. Käesolev leping jõustub diplomaatiliste nootide vahetamise kuupäeval, sellega teatavad lepinguosalised teineteisele lepingu jõustumiseks vajalike riigisiseste menetluste lõpetamisest.2. Leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning jääb seejärel kehtima, kui kumbki lepinguosaline ei avalda soovi lepingut lõpetada.3. Esialgse viieaastase ajavahemiku lõppedes või mis tahes hilisemal ajahetkel võib lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult vähemalt kuus kuud ette.4. Kumbki lepinguosaline võib iga viie aasta järel hinnata lepingus sätestatud tegevust ja lepingu mõju. Kumbki lepinguosaline teeb jõupingutusi, et hõlbustada teise lepinguosalise korraldatavat hindamist; hindamist korraldav lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist hindamise tulemustest.5. Lepingut võib muuta lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel diplomaatiliste nootide vahetamise kaudu. Kui lepinguosalised pole teisiti kokku leppinud, jõustuvad muudatused lõikes 1 nimetatud menetlust järgides.6. Lepingu lõpetamine ei mõjuta selle alusel toimuvat koostööd, mis on lepingu lõpetamise hetkel veel lõpetamata, ega lepingu lisade kohaselt tekkinud eriõigusi ja -kohustusi.SELLE KINNITUSEKS on Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.KOOSTATUD (koht) …………. 2005. aastal kahes eksemplaris korea, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: | KOREA VABARIIGI VALITSUSE NIMEL: |I LISAEuroopa Ühenduse ja Koreaõigussubjektide osalemise tingimusedKui käesoleva lepingu raames sõlmib üks lepinguosaline teise lepinguosalise õigussubjektiga kaudse koostöö lepingu, annab teine lepinguosaline asjaomase taotluse korral mõistlikkuse ja võimaluste piires igakülgset abi, mida on vaja või mis aitab esimesena mainitud lepinguosalisel sellist lepingut sujuvalt täita.1. TINGIMUSED KOREA ÕIGUSSUBJEKTIDE OSALEMISEKS ÜHENDUSE TEADUSUURINGUTE RAAMPROGRAMMI ( EDASPIDI „ RAAMPROGRAMM ” ) RAAMES TEHTAVAS KAUDSES KOOSTÖÖSa) Korea õigussubjektid võivad osaleda Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi raames toimuvas kaudses koostöös vastavalt tingimustele ja piirangutele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad Euroopa Ühenduse raamprogrammi rakendamiseks.b) Ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, peab Korea õigussubjektide osalemine raamprogrammide raames tehtavas kaudses koostöös olema eeskirjadega kooskõlas.2. TINGIMUSED EUROOPA ÜHENDUSE ÕIGUSSUBJEKTIDE OSALEMISEKS KOREA UURIMISPROGRAMMIDES JA -PROJEKTIDESa) Ühenduse õigussubjektid võivad osaleda Korea valitsuse rahastatavates uurimis- ja arendusprojektides või -programmides.b) Ühenduse õigussubjektid osalevad Korea uurimis- ja arendusprojektides või -programmides kooskõlas Korea asjaomaste õigus- ja haldusnormide ja nimetatud projektides või programmides osalemise eeskirjadega.II LISAIntellektuaalomandi õiguste jagamise põhimõtted1. MÕISTEKäesoleva lepingu kohaldamisel on mõistel “intellektuaalomand” 14. juulil 1967. aastal Stockholmis sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamiskonventsiooni artiklis 2 määratletud tähendus.2. otseses koostöös osalevate lepinguosaliste intellektuaalomandi õiguseda) Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, siis kohaldatakse lepinguosaliste käesoleva lepingu artikli 3 lõike 1 kohase otsese koostöö käigus loodud intellektuaalomandi õiguste puhul, välja arvatud autoriõigus ja sellega seonduvad õigused, järgmisi eeskirju:1) intellektuaalomandi õigused kuuluvad täielikult intellektuaalomandi loonud lepinguosalisele. Kui intellektuaalomand on loodud ühiselt ja lepinguosaliste osa intellektuaalomandit loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, on intellektuaalomand nende ühisomandis;2) lepinguosaline, kellele kuuluvad intellektuaalomandi õigused, tagab teisele lepinguosalisele juurdepääsuõigused igasuguse otsese koostöö tegemiseks. Sellised juurdepääsuõigused antakse kasutustasuta.b) Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste autoriõiguste ja nendega seonduvate õiguste puhul järgmisi eeskirju:1) kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest koostööst tulenevaid või sellega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ning tulemusi ajakirjades, artiklites, aruannetes, raamatutes või muus vormis, sealhulgas videolintidel või tarkvarana, on teisel lepinguosalisel õigus saada kõikides riikides, kus kehtib autoriõigusekaitse, mitteainuõiguslik, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, taasesitamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks;2) kõigile avalikult levitatavatele eksemplaridele, mis sisaldavad punkti b alapunkti 1 sätete alusel autoriõigusega kaitstavaid teoseid, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on sõnaselgelt keelanud oma nime avaldada. Samuti peab eksemplaridel olema selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.c) Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste avaldamisele mittekuuluva teabe puhul järgmisi eeskirju:1) edastades teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase otsese koostööga seotud teavet, määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi;2) teavet vastuvõttev lepinguosaline võib omal vastutusel edastada mitteavaldatavat teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsel eesmärgil;3) avaldamisele mittekuuluvat teavet andva lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusoleku korral võib vastuvõttev lepinguosaline levitada nimetatud avaldamisele mittekuuluvat teavet laiemalt, kui on lubatud punkti c alapunktis 2. Laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja selle andmise korra koostamiseks teevad lepinguosalised koostööd ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja õigus- ja haldusnormidega lubatud ulatuses;4) käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata mitteavaldatavat või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest ja teadusrajatiste kasutamisest tulenevat teavet käsitatakse konfidentsiaalse teabena, kui nimetatud teabe vastuvõtjat on teabe edastamise ajal punkti c alapunkti 1 kohaselt teavitatud teabe konfidentsiaalsusest,5) kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita artikli 2 punkti c piiranguid ja tingimusi levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.3. kaudses koostöös osalevate lepinguosaliste intellektuaalomandi õiguseda) Kumbki lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise juhitavates uurimis- ja arendusprogrammides osaleva lepinguosalise õigussubjektide intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad seonduvad õigused ning kohustused on kooskõlas asjaomaste õigus- ja haldusnormide ning rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu 1C lisaga, samuti kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooniga (Pariisi 24. juuli 1971. aasta leping), tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga (Stockholmi 14. juuli 1967. aasta leping).b) Kumbki lepinguosaline tagab, et tema kohaldatavad õigus- ja haldusnormid näevad ühe lepinguosalise õigussubjektidele, kes osalevad teise lepinguosalise juhitavates uurimis- ja arendusprogrammides, ette samasugused intellektuaalomandi õigused ja kohustused nagu teise lepinguosalise õigussubjektidele, kes osalevad samas kaudses koostöös.FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSKomisjoni otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu heakskiitmise ja allakirjutamise kohta.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKEelkõige teadusuuringute peadirektoraadi, teadusuuringute ühiskeskuse, ettevõtluse ja tööstuse, infoühiskonna ja meedia ning transpordi ja energeetika peadirektoraatide poliitiline strateegia ja koordineerimine3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevuskulude read ja nendega seonduvad tehnilise ning haldusabi read (endised B.A read), sh järgmised rubriigid:lepingu rakendamisega seotud kulud (õpikojad, seminarid, koosolekud) kaetakse Euroopa Ühenduse raamprogrammi eriprogrammide halduskulude ridadelt (XX.01.05.03).3.2. Meetme kestus ja finantsmõjuEsialgu viis aastat kuupäevast, millal lepinguosalised teatavad diplomaatiliste nootide vahetamisega teineteisele, et nad on lõpetanud riigisisesed menetlused lepingu jõustumiseks, mida vaikimisi pikendatakse vastavalt lepingu artiklile 12.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu )Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |xx01.05.03 | Mittekohustuslik | Liigendamata[5] | EI | EI | JAH | Nr 3 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | . | Kokku |Tegevuskulud[6] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 0 | 0 |Maksete assigneeringud | b | 0 | 0 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,015 | 0,.015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a + c | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Maksete assigneeringud | b + c | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0 | 0 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0 | 0 |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a + c + d + e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b + c + d + e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on nimetatud kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastamist kavatsetakse saada erinevatest asutustest, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | Aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 või hilisem | Kokku |…………………… | f |Kulukohustuste assigneeringud(sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugax Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule♦ Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine♦ Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[9] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludelex Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele♦ Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n – 1 ] | Olukord pärast meetme rakendamist |Eelarverida | Tulud | 2006 | [n + 1] | [n + 2] | [n + 3] | [n + 4] | [n + 5][10] |603.1 | a) Tulud absoluutväärtuses | 0 |b) Tulude muutus | ( |(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalik arv ridu.)4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | 2006 |Personal kokku |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lähi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusOtsus võimaldab lepinguosalistel parandada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teaduse ja tehnika valdkondades.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeLepingu aluspõhimõtted hõlmavad mõlemapoolset kasu, vastastikust juurdepääsu teineteise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdset kohtlemist, intellektuaalomandi tõhusat kaitset ja intellektuaalomandi õiguste õiglast jagamist. Samuti on ettepanek kooskõlas ühenduse kaetavate halduskuludega, mis on mõeldud ELi ekspertide ja ametnike lähetusteks ning õpikodade, seminaride ja koosolekute korraldamiseks Euroopa Ühenduses ja Koreas.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesOtsus peaks võimaldama saada Koreal ja Euroopa Ühendusel vastastikust kasu oma konkreetsete teadusprogrammidega saavutatud teaduslikest ja tehnilistest edusammudest. See võimaldab eriteadmiste vahetust ning oskusteabe edastamist teadlaste, tootjate ja kodanike huvides.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[11]X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldaja on komisjon♦ kaudselt, haldamine on delegeeritud:♦ täitevasutustele♦ finantsmääruse artiklis 185 osutatud ühenduste asutatud asutustele♦ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele♦ Haldamine detsentraliseeritult või koostöös♦ liikmesriikidega♦ kolmandate riikidega♦ Haldamine koos rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvesüsteemKomisjoni talitused hindavad koostöölepingu raames pidevalt kõiki tegevusi, millele lisanduvad ühenduse ja Korea ühised korrapärased hindamised. Kõnealune hindamine hõlmab:a) Tulemuslikkuse näitajaid– lähetuste ja koosolekute arv;– eri valdkondade arv, milles tehakse koostööd.b) Teabe kogumistRaamprogrammi eriprogrammidest saadud teabe põhjal ning teabe alusel, mida Korea annab lepingu kohaselt loodavale ühiskomiteele.c) Üldist hindamistKomisjon hindab kõnealuse osalemisega hõlmatud tegevusi enne esialgse viieaastase rakendusperioodi lõppu.6.2. HindamineKomisjon hindab kõnealuse koostööga hõlmatud tegevusi esialgse viieaastase rakendusperioodi lõpul.6.3. Tulevase hindamise tingimused ja sagedusLepinguosalised hindavad lepingu täitmist lepingu artiklis 6 nimetatud teadus- ja tehnikakoostöö ühiskomitee kord aastas peetavatel koosolekutel. Lepingu pikendamise küsimust hindavad mõlemad lepinguosalised, kusjuures hindamine hõlmab sõltumatute ekspertide mõju-uuringut.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDKui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, teeb komisjon vajaduse korral finantsauditid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda, kas tehtud töö või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tegelikult tehti.Ühenduse finantsauditeid teevad ühenduse töötajad või raamatupidamiseksperdid, kelle on heaks kiitnud auditeeritav lepinguosaline oma õigusaktide kohaselt. Ühendus on nimetatud valiku tegemisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib ühendust teavitada.Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse Euroopa Ühenduse finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise või rikkumise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi.Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr 2988/95, 2185/96 ja 1073/99.Eelkõige tuleb lepingutes sätestada järgmised punktid:-  lepingu eraldi sätted, millega kaitsta EÜ finantshuve teostatud tööde kontrollimise kaudu;-  pettustevastase võitluse valdkonna haldusinspektorite osalemine määruste nr 2185/96 ja 1073/99 kohaselt;-  lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul musta nimekirja koostamine ja halduskaristuste kohaldamine raammääruse nr 2988/95 kohaselt,-  asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul jõustatakse EÜ asutamislepingu artikli 256 kohaselt.Lisaks sellele korraldavad teadusuuringute peadirektoraadi vastutavad töötajad rutiinse meetmena teaduslike ja eelarveliste asjaolude kontrolliprogrammi. Kohalikku kontrolli korraldab Euroopa Kontrollikoda.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi: EI KOHALDATAKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 ja hiljem | KOKKU |2006 | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 |Ametnikud või ajutine personal[13] (XX 01 01) | A*/AD | 0 |B*, C*/AST |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[14] | 0 |Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[15] | 0 |KOKKU | 0 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusLepingu haldamine hõlmab ELi ja Korea ekspertide ning ametnike lähetusi ja koosolekutel osalemist.8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik)(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud♦ Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud♦ Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus♦ Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldusasutuses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)♦ Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | 2006 | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 ja hiljem | KOKKU |1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |Täitevasutused[16] |Muu tehniline ja haldusabi | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |– sisene |– väline |Tehniline ja haldusabi kokku | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2006 | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 ja hiljem |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal EI kohaldata Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2006 | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 ja hiljem | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,050 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 |XX 01 02 11 03 – Komiteed[17] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 - Infosüsteemid |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3. Muud halduslikud kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |[1] Korea investeeringud uurimis-ja arendustegevusse (2002): 2,91% SKT-st, 15 miljardit eurot.[2] ELT C , , lk. .[3] ELT C , , lk. .[4] ELT C , , lk. .[5] Liigendamata assigneeringud.[6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[7] Kulud jaotise xx artiklis xx 01 05.[8] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[10] Vajaduse korral tuleb veerge lisada, näiteks kui meetme kestus ületab kuut aastat.[11] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis "Asjakohaste märkuste" all.[12] Punkti 5.3 kirjelduse kohaselt.[13] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[14] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[15] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[16] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[17] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.