				|

		52014PC0340

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomiseks /* COM/2014/0340 final - 2014/0173 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Põhjused ja eesmärgid
Käesoleva ettepaneku eesmärk on veelgi
tugevdada Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluse aluste isikute
(määruses „juurdlusalune isik”) menetlustagatisi ja võtta arvesse seda, mil
viisil on ELi institutsioonide liikmed ametisse valitud või nimetatud, aga ka
nende erilisi kohustusi, mis võivad olla põhjuseks selliste erisätete
kehtestamisele, mille eesmärk on tagada nende institutsioonide nõuetekohane
toimimine, kuhu liikmed kuuluvad. Selleks tuleb muuta määrust nr 883/2013,
mis käsitleb OLAFi juurdlusi.
Nimetatud eesmärkide saavutamiseks luuakse
menetlustagatiste kontrolöri ametikoht. Tema ülesannete hulka kuulub:
·
juurdlusaluste isikute poolt nende menetlusõiguste
rikkumise kohta esitatud kaebuste läbivaatamine,
·
OLAFile loa andmine teatavate uurimistoimingute
tegemiseks ELi institutsioonide liikmete suhtes.
Üldine taust
Pärast mitu aastat kestnud pingelisi
läbirääkimisi leppisid institutsioonid 2013. aastal kokku uues OLAFi
juurdlusi reguleerivas õigusraamistikus. Selle tulemusel võeti vastu määrus
nr 883/2013, mis käsitleb OLAFi juurdlusi ja mis jõustus 1. oktoobril
2013. Selle määrusega muudeti oluliselt OLAFi töökorraldust ja
uurimismenetlusi, tugevdades eelkõige OLAFi juhtimist ja juurdlustega seotud
isikute menetlustagatisi. Neid muudatusi viiakse praegu ellu.
Komisjon võttis 2013. aasta juulis vastu
ettepaneku Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta, mis sisaldab mitmeid liidu
tasandi norme menetlusõiguste tagamiseks. Koos selle ettepanekuga võttis
komisjon vastu ka teatise OLAFi juhtimise parandamise ja juurdlustega seotud
menetlustagatiste tugevdamise kohta [COM(2013) 533 (final)]. Teatises
kutsutakse üles Euroopa Prokuratuuri asutamiseks etapiviisiliste
ettevalmistuste tegemiseks ning täiendavate meetmete võtmiseks, et tugevdada
OLAFi juhtimist ja tagada paremini menetlusõigused juurdluste käigus ka enne
Euroopa Prokuratuuri asutamist.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Ettepaneku eesmärk on muuta Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi. Teised ELi finantshuvide kaitset
reguleerivad õigusaktid on:
–
nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/1996, mis
käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et
kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade
eiramiste eest;
–
nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95
Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta;
–
institutsioonidevaheline kokkulepe, 25. mai 1999,
Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel,
mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlusi.
2.           MÕJUHINNANGU TULEMUSED
Mõjuhinnang
Käesolevale ettepanekule on lisatud komisjoni
talituste töödokument (mõjuhinnang), milles on kaalutud mitmeid võimalikke
stsenaariume selle algatuse eesmärkide saavutamiseks. Ettepaneku eesmärgid on
ELi kodanike põhiõiguste kaitsmine võimalikult kõrgel tasemel, tagades samal
ajal ELi finantshuvide kaitse võimalikult kõrgel tasemel ja kaitstes ELi
institutsioonide mainet. Analüüsitud on iga valiku mõju, võttes arvesse seda,
kui tõhusalt see aitab kaasa poliitikaeesmärkide saavutamisele, kulusid, mõju
institutsioonilisele raamistikule ja seda, mil määral on huvirühmad valmis
sellist lahendust vastu võtma.
Mõjuhinnangus jõuti järeldusele, et
poliitikaeesmärkide saavutamiseks oleks kõige tõhusam määrata asutuseväline
menetlustagatiste kontrolör, kes reageeriks kaebustele ja annaks loa teatavate
uurimistoimingute tegemiseks institutsioonide liikmete suhtes. See annaks
võimaluse kaitsvaid menetlusnorme vastuvõetava eelarvekuluga tugevdada, pidades
samal ajal silmas vajadust ELi finantshuve tõhusalt kaitsta.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Käesoleva ettepanekuga on ette nähtud luua
menetlustagatiste kontrolöri ametikoht. Kontrolöri ülesanne oleks läbi vaadata
OLAFi juurdluse all olevate isikute poolt esitatud kaebused, mis käsitlevad
nende menetlusõiguste võimalikku rikkumist. Kontrolör vastutaks ka loa andmise
eest teatavate uurimistoimingute tegemiseks institutsioonide liikmete suhtes.
Kui kontrolör kaebust läbi vaatab, kontrollib
ta, kas määruse nr 883/2013 artiklis 9 sätestatud menetluslikest tagatistest on
kinni peetud. Näiteks kontrollib kontrolör, kas juurdlusalusele isikule
vestluse kutse saatmiseks ettenähtud etteteatamistähtaega on järgitud, ilma et
ta võtaks seisukohta selle suhtes, kas ja kuidas vestlust läbi viia. Kontrolör
kuulab mõlemad pooled ära ja esitab siis OLAFi peadirektorile mittesiduva
soovituse. Kui peadirektor otsustab kontrolöri soovitust mitte järgida, peaks
ta sellise otsuse põhjendused esitama märkustes, mis lisatakse asjaomastele
liikmesriigi ametiasutustele või vajaduse korral ELi institutsioonidele,
organitele, ametitele või asutustele esitatavale juurdluse lõpparuandele.
Võttes arvesse, millised on kontrolöri ametikohaga seotud ülesanded, tuleks
sellele ametikohale määrata inimene, kellel on põhjalikud juriidilised
teadmised põhiõiguste ja kriminaalõiguse valdkonnas ning kes vastab vähemalt
ühes liikmesriigis või ELi kohtus kohtunikuks määramise nõuetele. Kontrolör
peaks oma ülesannete täitmisel olema täiesti sõltumatu ja täitma neid määruses
sätestatud tähtaegadest kinni pidades.
Uus kaebemenetlus ei mõjuta teisi, kehtivaid
kaebemenetlusi, nagu näiteks ELi personalieeskirjas ette nähtud kaebemenetlus,
Euroopa ombudsmani või Euroopa andmekaitseinspektori kaebemenetlused. Kontrolör
peab täitma ka andmekaitsemääruses nr 45/2001, eelkõige selle artiklites 2, 4, 25
ja 26 sätestatud nõudeid.
ELi institutsioonide liikmete suhtes teatavate
uurimistoimingute tegemiseks nähakse ette uus kord, mille kohaselt peab OLAFi
peadirektor küsima kontrolöri luba, kui OLAF kavatseb liikme ametiruume
inspekteerida. Inspekteerimine hõlmab ametiruumides asuvatest dokumentidest või
mis tahes muul kujul säilitatavatest andmetest koopiate tegemist. Selle nõude
puhul on eeskuju võetud Euroopa Prokuratuuri asutamise ettepanekust, kuna
Euroopa Prokuratuur peab ka tulevikus saama sarnase loa liikmesriigi pädevatelt
kohtuasutustelt. Selle nõude eesmärk on võtta arvesse seda, mil viisil on ELi
institutsioonide liikmed ametisse valitud või nimetatud, aga ka nende erilisi
kohustusi ja staatust, mis võivad olla põhjuseks erisätete kehtestamisele, et
tagada nende institutsioonide nõuetekohane toimimine, kuhu liikmed kuuluvad.
Õiguslik alus
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikkel 325 pettuste vastase võitluse kohta.
Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse
põhimõtted
Käesolev ettepanek ei mõjuta liikmesriikide volitusi ega kohustusi
liidu finantshuve kahjustavate kelmuste/pettuste vastu võitlemisel. See
puudutab üksnes OLAFi juurdlusi, mida reguleerib praegu ELi määrus. Lisaks
piirduvad eelkirjeldatud meetmed sellega, mis on vajalik soovitud eesmärkide
saavutamiseks, mis on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesoleva ettepaneku mõju eelarvele on
peamiselt seotud personalikuludega. Ettepanekuga on ette nähtud
menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomine ja töökohad tema sekretariaadis.
Kontrolöril oleks erinõuniku staatus ja tema palgatase vastaks palgaastmele AD15,
mis oleks ametikohaga seotud ülesandeid arvestades kõige sobivam staatus.
Arvestades, et kontrolöri ametiaeg oleks viis aastat, sõlmitaks asjaomased
lepingud haldusalastel põhjustel vastavalt liidu muude teenistujate
teenistustingimuste artikli 123 lõikele 1. Liidu muude teenistujate
teenistustingimuste artikli 123 lõikes 2 sätestatud kohustused loetaks ametisse
nimetamise menetlusega täidetuks. Kontrolör töötaks
osalise tööajaga (esimesel aastal 25 protsenti ja edaspidi 50 protsenti
täistööajast). Teda abistaks sekretariaat, mis esialgu koosneks kahest
administraatorite tegevusüksusesse kuuluvast inimesest ja ühest
assistentide/sekretäride ja kantseleitöötajate tegevusüksusesse kuuluvast
sekretär-assistendist ning mida võib edaspidi sõltuvalt kontrolöri töömahust
suurendada või vähendada. Kontrolöril oleks ka asetäitja, kellel oleks sama
staatus ja palgaaste kui kontrolöril ning kes peaks kontrolöri ülesandeid
täitma ainult juhul, kui kontrolör ise ei saa seda teha. Halduslikult oleksid
nii kontrolör kui ka tema töötajad komisjoniga seotud, kuid neile oleksid ette
nähtud eritagatised tagamaks, et nad täidavad oma ülesandeid täiesti
sõltumatult.
2014/0173 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013
menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomiseks
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 325,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse kontrollikoja arvamust,[1]
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Liidu institutsioonid ja
liikmesriigid omistavad suurt tähtsust Euroopa Liidu finantshuvide kaitsele ja
kodanike põhiõiguste kaitsele. OLAFi haldusjuurdluste aluste isikute õigusi
menetluses tuleks tugevdada, ilma et see takistaks OLAFit tema volituste
kasutamisel ja kohustuse täitmisel.
(2)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 muudeti oluliselt OLAFi juurdlustegevuse
korraldust, täpsustades eelkõige OLAFi uurimismenetlusi, tugevdades OLAFi
juurdlustega seotud isikute menetlustagatisi ja selgitades järelevalvekomitee
üldise jälgimisega seotud funktsioone.
(3)       Komisjon esitas oma 17. juuli
2013. aasta teatises COM(2013)533 „OLAFi juhtimise parandamine ja
juurdlustega seotud menetlustagatiste tugevdamine” ideid selle kohta, kuidas
veelgi tugevdada OLAFi haldusjuurdluste aluste isikute õigusi menetluses, seda
juba enne Euroopa Prokuratuuri loomist, mille kohta komisjon on esitanud
määruse ettepaneku[2].

(4)       2013. aasta detsembris
esitatud arvamuses nr 2/2013 oli OLAFi järelevalvekomitee seisukohal, et
õiguskaitsevahendeid, mida OLAFi juurdluste alused isikud saavad oma õiguste
võimaliku rikkumise vastu kasutada, ja menetlustagatisi tuleks tugevdada ning
OLAFi sees tuleks kehtestada läbipaistev ja tõhus kaebemenetlus.
(5)       Selleks et tagada isikute
õiguste kõrgetasemeline kaitse menetluses, tuleks kõigile OLAFi juurdluste
alustele isikutele pakkuda nende õiguste võimaliku rikkumise puhul võimalust
kasutada tõhusamaid õiguskaitsevahendeid. Seetõttu tuleks luua väljaspool
OLAFit ja sellest sõltumatu menetlustagatiste kontrolöri ametikoht, kelle
ülesandeks oleks kontrollida seda, kuidas OLAF peab kinni juurdlusalustele
isikutele määruse nr 883/2013 artiklis 9 sätestatud menetluslikest tagatistest.

(6)       Selleks et kaebused
õigeaegselt läbi vaadata ja võimaldada isikutele kaitseõiguse tõhus teostamine,
tuleks määruses sätestatud etteteatamis- või muude tähtaegadega, nagu näiteks
vestluse kutse saatmise etteteatamistähtaeg, seotud kaebused esitada määruses
sätestatud tavalise tähtaja jooksul.
(7)       Kontrolör tuleks tööle võtta
väljastpoolt ELi institutsioone. Halduslikult peaks menetlustagatiste
kontrolöri ametikoht siiski olema seotud komisjoniga, kuid talle peaks olema
antud piisavad tagatised, et tagada tema täielik sõltumatus. Kontrolöriga
kokkuleppel peaks komisjon ette nägema kontrolöri sekretariaadi töötajad.
Konkursiteates kontrolöri ametikoha täitmiseks tuleks esitada nõuded, millele
kandidaadid peaksid ametikohale kandideerimisel vastama, ja valikukriteeriumid,
mida koha täitmisel kasutatakse. Kontrolöri ülesanded on sellised, mida
tavaliselt täidavad kohtuniku ametisse nimetatud inimesed, ning ametikohale
kandideerijad peavad olema võimelised neid ülesandeid täitma täiesti
sõltumatult ja määrusega ettenähtud tähtaegade jooksul.
(8)       Kontrolöri volitused ei
tohiks piirata juba kehtivaid kaebemenetlusi. Menetluste lihtsustamiseks ja
tõhustamiseks aga, kui ELi ametnik või muu teenistuja esitab kontrolörile
kaebuse sel ajal, kui sama küsimust käsitlevat kaebust vaadatakse läbi
vastavalt personalieeskirja artiklile 90a, ootab peadirektor ära kontrolöri
soovituse enne otsuse tegemist artikli 90a kohaselt. Kohaldada tuleks artikli 90a
kohaselt kehtestatud tähtaegu.
(9)       Selleks et ära hoida
ebavajalikke kaebemenetlusi, peaks kontrolör OLAFit kaebuse esitamisest
viivitamata teavitama ja andma OLAFile võimaluse olukorda parandada või
selgitada, miks ta ei saa kaebuse esitaja taotlust täita.
(10)     Kontrolör peaks kaebuse läbi
vaatama kiires ärakuulamismenetluses, mis ei tohiks üldreeglina võtta kauem kui
viisteist tööpäeva ja mille käigus kontrollitakse asjaomase uurimistoimingu
seaduslikkust. Kontrolör peaks aga arvestama OLAFi kaalutlusõigusega toimetada
pooleliolevat juurdlust, vastasel juhul võib tema tegevus seada ohtu OLAFi
sõltumatuse. Selleks et kontrolör saaks oma ülesandeid täita, peaks OLAF
edastama talle kogu kaebuse seisukohast asjakohase teabe. Kontrolör peaks andma
kaebuse esitajale ja OLAFile võimaluse teha talle esitatud küsimuse kohta
märkusi. Selleks et OLAF saaks täita kohustust viia juurdlus läbi
katkestusteta, ei tohiks tal takistada juurdluse jätkamist kaebuse
läbivaatamise ajal. Kaebuse läbivaatamine ei tohiks OLAFi juurdlust ja
menetlusi põhjendamatult pikendada.
(11)     OLAFi juurdlusi reguleerivas
korras tuleks tunnustada Euroopa Liidu lepingus määratletud ELi
institutsioonide liikmete staatuse eripära ja sellest tulenevalt kehtestada
erisätted, mille eesmärk on tagada nende institutsioonide nõuetekohane
toimimine, kuhu liikmed kuuluvad. ELi institutsioonide liikmete poliitilised
volitused, sõltumatus, eriülesanded ja/või nende valimise või ametisse
nimetamise eriline kord tähendavad, et nad erinevad – mitte individuaalselt,
vaid funktsionaalselt – teistest isikutest, kelle suhtes OLAF juurdlusi läbi
viib. Seetõttu peaks menetlustagatiste kontrolör andma OLAFi töötajatele
eelnevalt loa ELi institutsiooni liikme ametiruumide inspekteerimiseks, selleks
et dokumentidest või mis tahes muul kujul säilitatavatest andmetest koopiaid
teha. Kontrolör peaks andma objektiivse hinnangu sellele, kas OLAFi kavandatav
uurimistoiming on seaduslik ja kas sama eesmärki oleks võimalik saavutada vähem
sekkuvate vahendite abil.
(12)     18. detsembri 2000. aasta
määrust nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse
institutsioonides ja asutustes kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes
käesoleva määruse kohaldamisel.
(13)     Käesoleva määrusega ei
kahandata mingil viisil liikmesriikide volitusi ega kohustust võtta meetmeid
liidu finantshuve kahjustavate kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu
finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks. Sõltumatule
kontrolörile selliste ülesannete usaldamine, nagu kaebuste läbivaatamine ja
OLAFile eelnevate lubade andmine, on seega täielikult vastavuses Euroopa Liidu
lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas nimetatud
artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus
kaugemale, kui on vaja kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu
finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse tõhustamiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse nr 883/2013 muutmine
Määrust nr 883/2013 muudetakse järgmiselt:
1) Artikli 2 lõike 7 järele lisatakse
järgmine lõige 8:
„8) „ELi institutsiooni liige” – Euroopa
Parlamendi liige, Euroopa Ülemkogu liige, liikmesriigi esindaja nõukogus
ministri tasandil, Euroopa Komisjoni liige, Euroopa Liidu Kohtu liige, Euroopa
Keskpanga nõukogu liige või Euroopa Kontrollikoja liige.”
2) Artikli 9 lõike 2 neljandasse lõiku
lisatakse järgmine teine lause:
„Ütluste võtmise alguses aga teavitatakse
juurdlusalust isikut tema õigustest, eelkõige õigusest kasutada vestlusel
vabalt valitud isiku abi.”
3) Artikli 9 järele lisatakse järgmised
artiklid 9a, 9b ja 9c:
„Artikkel 9a
Menetlustagatiste
kontrolör
1.           Isikul, kelle suhtes amet
viib läbi juurdlust, on õigus esitada menetlustagatiste kontrolörile (edaspidi
„kontrolör”) kaebus artiklis 9 sätestatud menetluslike tagatiste järgimise
kohta ameti poolt.
2.           Kaebus tuleb esitada
hiljemalt ühe kuu jooksul arvates sellest, kui kaebuse esitaja saab teada
asjaoludest, mis väidetavalt kujutavad endast tema menetlustagatiste rikkumist.
Kaebust ei saa esitada pärast seda, kui juurdluse lõpetamisest on möödunud üks
kuu. Artikli 9 lõikes 2 ja artikli 9 lõikes 4 sätestatud
etteteatamistähtaegadega seotud kaebused tuleb esitada enne nendes sätetes
sätestatud tähtaja möödumist.
3.           Kui kontrolör saab kaebuse,
peaks kontrolör ameti peadirektorit sellest viivitamata teavitama ja andma
ametile võimaluse kaebuse esitaja poolt tõstatatud küsimus 15 tööpäeva jooksul
lahendada.
4.           Ilma et see piiraks käesoleva
määruse artikli 10 kohaldamist, edastab amet kontrolörile kogu asjakohase
teabe, mis on vajalik soovituse tegemiseks.
5.           Kontrolör esitab kaebust
käsitleva soovituse ühe kuu jooksul alates sellest, kui amet on teatanud
küsimuse lahendamiseks võetud asjakohastest meetmetest, või artikli 9a lõikes 3
sätestatud tähtaja möödumisest. Soovitus esitatakse ametile ja edastatakse
kaebuse esitajale. Erandjuhtudel võib kontrolör otsustada soovituse esitamise
tähtaega pikendada veel 15 päeva võrra, saates selle kohta peadirektorile
nõuetekohaselt põhjendatud kirja. Kui kontrolör ei ole käesolevas lõikes
sätestatud tähtaja jooksul soovitust esitanud, loetakse kaebuse menetlemine lõpetatuks
ilma soovituseta.
6.           Ilma et ta sekkuks
käimasoleva juurdluse läbiviimisesse, vaatab kontrolör kaebuse läbi
ärakuulamismenetluses. Tunnistajate nõusolekul võib kontrolör paluda neil
esitada suulisi või kirjalikke seletusi, mida ta peab asjaolude kindlakstegemise
seisukohast asjakohasteks.
7.           Peadirektor ei ole kohustatud
kontrolöri soovitust küsimuse lahendamisel järgima. Kuid kui peadirektor
otsustab soovituse järgimata jätta, edastab ta kaebuse esitajale ja
kontrolörile selle otsuse peamised põhjused sellises ulatuses, milles need ei
mõjuta käimasolevat juurdlust, ilma et see piiraks artikli 7 lõike 5
kohaldamist. Peadirektor esitab kontrolöri soovituse järgimata jätmise põhjused
märkustes, mis lisatakse juurdluse lõpparuandele.
8.           Peadirektor võib küsida,
määrates vastamiseks tähtaja, kontrolöri arvamust küsimustes, mis on seotud
kontrolöri pädevusse kuuluvate menetlustagatiste järgimisega, sh otsuse kohta
lükata edasi juurdlusaluse isiku teavitamine artikli 9 lõike 3 kohaselt.
9.           (Kui ELi ametnik või muu
teenistuja on esitanud peadirektorile kaebuse personalieeskirja artikli 90a
kohaselt ja see ametnik või muu teenistuja on esitanud samasisulise kaebuse
kontrolörile, ootab peadirektor enne kaebusele vastamist kontrolöri soovituse
ära, ilma et see piiraks personalieeskirja artiklis 90a sätestatud tähtaegade
kohaldamist.)
Artikkel 9b
Eelnev luba teatavate uurimistoimingute tegemiseks
1.           Ilma et see piiraks ameti
sõltumatust kaalutlusõiguse kasutamisel poolelioleva juurdluse läbiviimisel,
peab peadirektor eelnevalt saama kontrolörilt loa, kui amet kavatseb
sisejuurdluse käigus kasutada oma õigust inspekteerida ELi institutsiooni
liikme ametiruume ELi institutsiooni ruumides või teha koopiaid nendes
ametiruumides asuvatest dokumentidest või andmetest mis tahes andmekandjal,
olenemata sellest, millisel andmekandjal neid andmeid säilitatakse. Selleks
edastab amet kogu loa taotluse hindamiseks vajaliku teabe. See menetlus tuleb
lugeda konfidentsiaalseks ja kontrolör ei tohi selle kohta teavet avaldada.
2.           Otsuse tegemisel selle kohta,
kas anda eelnimetatud uurimistoiminguteks luba või mitte, annab kontrolör
objektiivse hinnangu sellele, kas uurimistoiming on seaduslik ja kas sama
eesmärki oleks võimalik saavutada vähem sekkuvate uurimistoimingute abil. Kontrolör
vastab loa taotlusele kiiresti, hiljemalt 48 tunni jooksul alates taotluse
saamisest. Kui kontrolör selle tähtaja jooksul ei vasta, loetakse luba antuks.
3.           Nõuetekohaselt põhjendatud
kiireloomulistel juhtudel võib amet taotleda, et lõikes 2 sätestatud tähtaeg
lühendatakse kontrolöri nõusolekul 24 tunnini. Tähtaega võib ka kontrolöri
nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel pikendada maksimaalselt 72 tunnini.
Artikkel 9c
Kontrolöri ametisse nimetamine ja staatus
1.           Kontrolör ja tema asetäitja
nimetatakse ametisse viieks aastaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni
ühisel kokkuleppel ning seda ametiaega ei pikendata. Ametiaja lõppemisel
peaksid kontrolör ja tema asetäitja jääma ametisse, kuni nad asendatakse.
Kui konkursiteade on Euroopa Liidu Teatajas
avaldatud, koostab komisjon kontrolöri ja tema asetäitja ametikohale sobiva
kvalifikatsiooniga kandidaatide loetelu pärast seda, kui järelevalvekomitee on
andnud valikumenetlusele positiivse hinnangu.
Otsuses kontrolöri ja tema asetäitja ametisse
nimetamise kohta esitatakse ka reservnimekiri võimalikest kandidaatidest, kes
võiksid kontrolöri tema järelejäänud ametiajal asendada, juhul kui kontrolör
astub tagasi, sureb, ei saa püsivalt oma tööülesandeid täita või kõrvaldatakse
ametist.
Halduslikult kuuluvad kontrolöri ja tema asetäitja
ametikoht komisjoni juurde. Sekretariaaditeenuseid osutab neile komisjon
tihedas koostöös kontrolöriga.
2.           Kontrolör ja tema asetäitja
on oma tööülesannete täitmisel täiesti sõltumatud ning ei taotle ega võta vastu
juhiseid mitte kelleltki. Ametis ei täida nad mingeid tööülesandeid.
Tööülesannete täitmisel võtavad nad arvesse vajadust tõhusalt kohaldada Euroopa
Liidu finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitlevaid liidu
õigusaktides sätestatud norme.
3.           Kui kontrolör või tema
asetäitja ei vasta enam oma tööülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele
või kui ta leitakse olevat süüdi tõsistes üleastumistes, võivad Euroopa
Parlament, nõukogu ja komisjon ühisel kokkuleppel kontrolöri või tema asetäitja
ametist vabastada.
4.           Kontrolör esitab igal aastal
aruande oma tegevuse kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile,
järelevalvekomiteele ja ametile. Aruannetes ei tohi osutada veel
käimasolevatele juurdlustele ja tuleb tagada juurdluste konfidentsiaalsus ka pärast
nende lõpetamist.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub [ühe aasta möödumisel
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas].
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013
menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomiseks
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[3]
Poliitikavaldkond:
kindlaks määramata
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[4]
ý Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Pettustevastane
võitlus – ELi toimimise lepingu artikkel 325
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Erieesmärk
nr 7.1.a
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
24.01.
Pettustevastase võitluse poliitikavaldkonna halduskulud
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Menetlustagatiste
kontrolöri asutamine peaks:
–
tugevdama OLAFi juurdluse all olevate isikute menetlusõigusi;
–
parandama järelevalvet juurdluste raames menetlustagatiste pakkumise üle;
–
menetlustagatiste kontrolör teostab kaebusi läbi vaadates OLAFi juurdluse all
olevate isikute menetlustagatiste järgimise järelkontrolli;
–
kontrolör annab eelneva loa teatavate uurimistoimingute tegemiseks ELi
institutsioonide liikmete suhtes (seaduslikkuse kontroll ja kas sama eesmärki
oleks võimalik saavutada vähem sekkuvate vahendite abil).
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
–
kontrolör vaatab kaebused kiiresti läbi;
–
kontrolör annab OLAFi taotlusel kiiresti loa inspekteerida ELi institutsioonide
liikmete ametiruume ja/või teha koopiaid nende dokumentidest.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Menetlustagatiste
kontrolöri ametikoha loomine peaks andma OLAFI sise- ja välisjuurdluste all
olevatele isikutele võimaluse kasutada täiendavat kaebemenetlust juhul, kui
nende menetlusõigusi on väidetavalt rikutud. See suurendab ka OLAFi vastutust.
Kontrolör
annab OLAFile loa inspekteerida ametiruume ja teha dokumentidest koopiaid,
võttes arvesse seda, mil viisil on ELi institutsioonide liikmed ametisse valitud
või nimetatud.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus: Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
OLAF
on ELi asutus ja seetõttu peaks mis tahes täiendav kontrollimehhanism olema
samal tasandil. Menetlustagatiste kontrolör tagaks menetlusõiguste kaitse
kõrgel tasemel, mõjutades samal ajal minimaalselt OLAFi juurdluste kestust ja
tõhusust. Kontrolör kontrolliks ka teatavate ELi institutsioonide liikmete
suhtes tehtavate uurimistoimingute seaduslikkust ja seda, kas sama eesmärki
oleks võimalik saavutada vähem sekkuvate vahendite abil. Selle lähenemisviisi
põhjuseks on ELi institutsioonide liikmete eristaatus, see, kuidas nad on
ametisse valitud või nimetatud, ja nende seadusest tulenev sõltumatus.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Konkurentsimenetluses
annab ärakuulamise eest vastutav ametnik uurimise all olevatele
äriühingutele võimaluse tõhusalt kaevata, juhul kui komisjon võib olla rikkunud
teatavaid menetlusõigusi. Menetlustagatiste kontrolör peaks pakkuma OLAFi
juurdluse alustele isikutele kontrollimehhanismi, mille puhul on eeskuju võetud
konkurentsi valdkonnast ja mida on kohandatud vastavalt pettustevastaste
juurdluste õiguslikule raamistikule.
Ettepanekuid sellise OLAFi-välise
kaebemenetluse kehtestamiseks on arutatud ka varem. Komisjon oli juba võtnud
kasutusele mõisted „järelevalvenõunik” (ettepanek muuta määrust nr 1073/1999
OLAFi juurdluste kohta, KOM(2006) 244 (lõplik)) ja „läbivaatamismenetlus”
(2011. aasta muudetud ettepanek KOM(2011) 135). Mõlema eesmärk oli võimaldada
kiiresti kontrollida OLAFi juurdluse all olevate isikute menetlusõigustest
kinnipidamist. Kumbki ettepanek ei olnud aga seadusandjale vastuvõetav, kuna
OLAFi märkimisväärset sõltumatust oli raske ühendada kulutõhususe ja
-neutraalsuse nõudega.
Komisjoni
käesoleva ettepaneku kohaselt loodaks menetlustagatiste kontrolöri ametikoht;
kontrolör oleks sõltumatu, kuid kuuluks halduslikult komisjoni juurde.
Kontrolörile tagataks selgesõnaliselt täielik sõltumatus OLAFist, komisjonist
ja teistest ELi institutsioonidest.
2013. aasta
oktoobris jõustus OLAFi läbivaadatud määrus, milles on ette nähtud OLAFi sise-
ja välisjuurdluste all olevate isikute ja tunnistajate menetlusõigused.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega: Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused
OLAFi
määruse nr 883/2013 eesmärk on tugevdada OLAFi juhtimist, suurendades tema
menetlusõigusi sise- ja välisjuurdluste läbiviimisel ning parandades
teabevahetust institutsioonide ja liikmesriikide ametiasutustega. Kontrolöri
ameti loomine täiendab määrust nr 883/2013, sest tema ülesanne on
määrusega ettenähtud õiguste kohta esitatud kaebuste sõltumatu läbivaatamine.
See
algatus on kooskõlas ka määrusega Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta [COM(2013)
534 (final)]. Euroopa Prokuratuuri loomine muudab oluliselt seda, kuidas liidus
teostatakse uurimist pettuse ja muu Euroopa Liidu finantshuve kahjustava
ebaseadusliku tegevuse suhtes. Kui praegu teostab haldusjuurdlusi OLAF, siis
tulevikus hakkab Euroopa Prokuratuuri pädevusvaldkonda kuuluvaid kuritegusid
uurima Euroopa Prokuratuur kui prokuratuuriasutus. See muutus tähendaks Euroopa
Prokuratuuri uurimise all olevate isikute jaoks seda, et nende suhtes hakatakse
kohaldama tavapäraselt kohtuasutustega seostatavaid menetlustagatisi. OLAFi
juurdluse all olevate isikute menetlustagatiste tugevdamiseks menetlustagatiste
kontrolöri ametikoha loomine kujutab endast teataval määral ettevalmistavat sammu
Euroopa Prokuratuuri loomisel.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
ý Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Kavandatud eelarve täitmise
viisid[5]
Alates 2014. aasta eelarvest
ý Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
–
ý tema talituste, sealhulgas liidu delegatsioonide töötajate kaudu;
–
¨  rakendusametite kaudu
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;
–
¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
(täpsustada);
–
¨Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile
(EIF);
–
¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
–
¨ avalik-õiguslikele asutustele;
–
¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
esitavad piisavad finantstagatised;
–
¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
piisavad finantstagatised;
–
¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
–       Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
2.1.1.     Täpsustage sagedus ja tingimused
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
Kontrolör
peaks esitama igal aastal aruande oma tegevuse kohta Euroopa Parlamendile,
nõukogule, komisjonile, järelevalvekomiteele ja ametile.
2.2.        Haldus- ja
kontrollisüsteemid:
2.2.1.     Välja selgitatud ohud. Lühi-
või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
–
Kontrolöri sõltumatusega seotud võimalikud probleemid.
–
Töötajate vähesus kontrolöri sekretariaadis.
2.2.2.     Teave loodud
sisekontrollisüsteemi kohta. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused
Võttes
arvesse, et kontrolör peab olema tööülesannete täitmisel sõltumatu, tuleks tema
suhtes kohaldada komisjoni 16 sisekontrollistandardit, pöörates erilist
tähelepanu isikuandmete kaitsele. Seejärel viiks tema suhtes läbi kontrolli ja
hindamised komisjoni siseauditi talitus. Lõpetuseks võiks Euroopa Kontrollikoda
teha järelkontrolli.
2.2.3.     Kontrolliga kaasnevate kulude
ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos. Lühi- või
pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
Määratakse
kindlaks pärast kokkuleppe saavutamist kontrollisüsteemi osas (IAS).
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage rakendatavad
või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Menetlustagatiste
kontrolöri ja järelevalvekomitee tegevus ning nende kahe sekretariaadid on
selgelt eraldatud.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kululiik || Rahaline osalus
 Nr […][Nimetus………………………………………...……….] – Täidetakse kokkuleppel peadirektoraadiga, mille juurde kontrolöri ametikoht luuakse || Liigendatud / liigendamata ([6])   || EFTA riigid[7]   || Kandidaatriigid[8]   || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   || […][XX.YY.YY.YY]   || Liigendatud / liigendamata || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kululiik || Rahaline osalus
 Nr […][Nimetus………………………………………...……….] || Liigendatud / liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   || […][XX.YY.YY.YY]   ||   || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
[Selle punkti
täitmisel tuleb kasutada spreadsheet on budget data of an administrative nature (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud
teine dokument) ja laadida see üles CISNETti talitustevahelise konsulteerimise
eesmärgil.]
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || […][Nimetus………………………………………...……….]
 PEADIREKTORAAT: <…….> ||   ||   || Aasta N[9]   || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[10]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <….> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =2+2a +3. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <….> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik   || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 PEADIREKTORAAT: <…> kindlaks määramata ||
  Personalikulud || 0,198 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 2,178
 §  Muud tegevuskulud (erinõunik ja tema asetäitja) || 0,045 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,495
  Muud halduskulud || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,06
 <….> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733
 Maksed || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[11]   || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[12] ...   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,198 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 2,178
 Muud tegevuskulud (erinõunik ja tema asetäitja) || 0,045 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,495
 Muud halduskulud || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,06
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733
 KOKKU || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733
Personaliga seotud
assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse
meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades
neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda
haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus,
arvestades eelarvepiirangutega.
Personalikulude real
esitatud arvud vastavad 2 AD-kategooria ja 1 AST/SC-kategooria töötaja
värbamisega seotud kuludele, kusjuures esimesel aastal on seda arvu poole võrra
vähendatud, võttes arvesse, et kontrolöri esimese tööaasta jooksul on
töökoormus eeldatavalt väiksem.
Muude tegevuskulude
real esitatud arv vastab sellise kontrolöri tegevuskuludele, kes oleks
erinõunik palgaastmel AD15 ja keda tasustatakse vastavalt tegelikult töötatud
päevade arvule. Selle rea kulud sisaldavad ka kontrolöri asetäitjaga seotud
kulusid, kuid neid ei ole vaja eraldi esitada ja need ei kujuta endast
lisakulusid, kuna asetäitja töötaks ainult siis, kui on vaja kontrolöri
asendada ja kontrolörile sel juhul tasu ei maksta.
Oodatavat töökoormust
arvesse võttes töötaks kontrolör (ja tema asetäitja) esimesel tegevusaastal
osalise tööajaga 25 % ulatuses tavalisest igakuisest täistööajast (5,5
päeva kuus) ja järgnevatel aastatel 50 % ulatuses täistööajast (11 päeva
kuus).
Ka tööreisideks on
igas kuus ette nähtud 2 päeva.
3.2.3.2.   Hinnanguline
personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 1,5 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[13]   ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[14]   || – peakorteris   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread 25 01 02 03 || 0,25 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5
 KOKKU || 1,75 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus,
arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || OLAFi juurdluse aluste isikute poolt esitatud nende menetlusõigusi käsitlevate kaebuste vastuvõtmine ja läbivaatamine.
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
ý  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või
mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[15].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
ý Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
ý  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[16]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avaldatava mõju arvutamise meetod.
[1]               ELT
C ..., ..., lk
[2]               COM(2013)
534 (final), 17. juuli 2013.
[3]               ABM
– tegevuspõhine juhtimine; ABB − tegevuspõhine eelarvestamine.
[4]               Vastavalt
finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.
[5]               Eelarve
täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[6]               Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[7]               EFTA:
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[8]               Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
[9]               Aasta,
mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[10]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[11]             Väljunditena
käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[12]             Vastavalt
punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...”
[13]             Lepingulised
töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud,
noored eksperdid delegatsioonides.
[14]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
read).
[15]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24 (ajavahemiku 2007–2013
kohta).
[16]             Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.