               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.2.2018
            COM(2018) 54 final
            2018/0020(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses komitee töökorra vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku sisu

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega kehtestatakse seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses komitee töökorra vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vaheline vahepealne majanduspartnerlusleping

               Ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on panustada vaesuse vähendamisse ja kaotamisse sidusa kaubanduspartnerluse sõlmimise teel, soodustada konkurentsivõimelisemat ja mitmekesisemat majandust, kiiremat majanduskasvu, majanduskoostööd ja head valitsemistava ning Côte d'Ivoire'i järkjärgulist kaasamist maailmamajandusse, suurendada suutlikkust kaubanduspoliitikas ja kaubandusega seotud küsimustes, tugevdada lepinguosaliste vahelisi solidaarsusel ja vastastikusel huvil põhinevaid olemasolevaid suhteid ning soodustada erasektori arengut ja tööhõive kasvu.

               Leping allkirjastati Abidjanis 26. novembril 2008 ja Brüsselis 22. jaanuaril 2009
                  1
                ning seda kohaldatakse ajutiselt alates 3. septembrist 2016
                  2
               .

               2.2.Majanduspartnerluslepingu komitee

               Lepingu artikliga 73 moodustatakse majanduspartnerluslepingu komitee, mis vastutab kõikide lepinguga hõlmatud valdkondade haldamise ja kõikide selles nimetatud ülesannete täitmise eest.

               Lepingu artiklis 73 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee määrab kindlaks oma korraldus- ja tööeeskirjad, et majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud võivad olla kolmandatele pooltele avatud ning et Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu (UEMOA) ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) komisjonid võivad saada kutse osaleda majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutel.

               Majanduspartnerluslepingu komitee otsused võetakse vastu lepinguosaliste konsensuse alusel ning pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist.

               ELi poolelt on kõnealuse lepingu osalised nii Euroopa Liit kui ka selle liikmesriigid. Majanduspartnerluslepingu komitee Euroopa pool koosneb Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide esindajatest.

               2.3.Majanduspartnerluslepingu komitee kavandatav õigusakt

               Esimesel koosolekul peab majanduspartnerluslepingu komitee võtma vastu ühisotsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“) majanduspartnerluslepingu komitee töökorra kehtestamise kohta.

               Eesmärk on määrata lepingu artikli 73 lõike 2 kohaselt kindlaks majanduspartnerluslepingu komitee korraldus- ja tööeeskirjad.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepanekuga kehtestatakse liidu seisukoht majanduspartnerluslepingu komitees võetava otsuse suhtes, mis käsitleb komitee töökorda.

               Lepinguosalised võtsid töökorra kavandi vastu ja parafeerisid selle 5. aprillil 2017 Abidjanis Côte d'Ivoire'is toimunud majanduspartnerluslepingu komitee avaistungil, olles eelnevalt teineteisega konsulteerinud. Töökorra kavand on kooskõlas lepingu artikliga 73 ja sarnaneb muude töökordadega, mis Euroopa Liit on vastu võtnud muude majanduspartnerluslepingute raames.

               Töökorra kavand hõlmab eelkõige küsimusi, mis on seotud majanduspartnerluslepingu komitee koosseisu ja eesistujaga, komitee sekretäriga, komitee koosolekute korraldamisega, komitee istungite protokolli ja komitee otsustega, komitee töökeeltega ning komitee koosolekutega seotud kuludega.

               Töökorra kehtestamise kohustus on sätestatud lepingus.

               Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu ega Côte d'Ivoire'i majandus-, sotsiaal- ega keskkonnapoliitikat.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Majanduspartnerluslepingu komitee on lepingus sätestatud organ.

               Artiklis 73 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee määrab kindlaks oma korraldus- ja tööeeskirjad.

               Otsus, mille majanduspartnerluslepingu komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Vastavalt lepingu artiklile 72 on kavandatav õigusakt rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosaliste jaoks siduv.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Kavandatava nõukogu otsuse menetlusõiguslik alus on seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               Otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, millega seoses liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks ja teist kõrvalise tähtsusega eesmärgiks või valdkonnaks, peab otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Tulenevalt lepingu olemusest on kavandatava õigusakti eesmärgid seotud ühise kaubanduspoliitika ja arengukoostööga ning see sisaldab kõnealuseid valdkondi käsitlevaid osi. Kavandatava õigusakti kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega.

               Ettepanekus esitatud nõukogu otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artiklid 207 ja 209.

               4.3.Kokkuvõte

               Nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0020 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses komitee töökorra vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vaheline vahepealne majanduspartnerlusleping (edaspidi „leping“) allkirjastati Abidjanis 26. novembril 2008 ja Brüsselis 22. jaanuaril 2009
                  4
                ning seda kohaldatakse ajutiselt alates 3. septembrist 2016
                  5
               .

               (2)Lepingu artikliga 73 moodustatakse majanduspartnerluslepingu komitee, mis vastutab kõigi lepinguga hõlmatud valdkondade haldamise ja kõigi lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest.

               (3)Artiklis 73 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee määrab kindlaks oma korraldus- ja tööeeskirjad.

               (4)Majanduspartnerluslepingu komitee võtab esimesel koosolekul vastu otsuse oma töökorra kohta.

               (5)On asjakohane kehtestada liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht, sest majanduspartnerluslepingu komitee otsus on liidu jaoks siduv.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Majanduspartnerluslepingu komitee esimesel koosolekul liidu nimel võetav seisukoht põhineb majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesoleval otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 59, 3.3.2009, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 272, 7.10.2016, lk 1.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        ELT L 59, 3.3.2009, lk 1.

                     (5)

                        ELT L 272, 7.10.2016, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.2.2018
            COM(2018) 54 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Côte d'Ivoire'i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses komitee töökorra vastuvõtmisega

               LISA

               ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga asutatud

               MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr …/2017 majanduspartnerluslepingu komitee töökorra vastuvõtmise kohta

               MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

               Võttes arvesse ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati 26. novembril 2008 Abidjanis ja 22. jaanuaril 2009 Brüsselis,
                  1
                eriti selle artiklit 73,

               ning arvestades järgmist:

               Lepingus on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee määrab kindlaks oma korraldus- ja tööeeskirjad,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Majanduspartnerluslepingu komitee töökord on sätestatud I lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub ….

               [koht] [kuupäev]

               I LISA

               ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga asutatud

               MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE TÖÖKORD

               Artikkel 1

               Koosseis ja eesistujad

               1.Majanduspartnerluslepingu komitee koosneb ühelt poolt Euroopa Nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajatest ning teiselt poolt Côte d’Ivoire’i esindajatest ministrite või kõrgemate ametnike tasemel.

               2.Töökorras kasutatakse terminit „lepinguosalised“ kooskõlas lepingu artiklis 72 esitatud määratlusega.

               3.Majanduspartnerluslepingu komitee eesistujaks on 12 kuu kaupa vaheldumisi Euroopa Liidu esindaja ja Côte d’Ivoire’i esindaja. Esimene periood algab majanduspartnerluslepingu komitee esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb järgmise aasta 31. detsembril. Esimeseks majanduspartnerluslepingu komitee eesistujaks on Côte d’Ivoire’i esindaja.

               4.Lääne-Aafrika Majandus- ja Rahaliidu (WAEMU) komisjoni ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) komisjoni esindajaid võib kutsuda majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutel osalema. Lepinguosalised võivad otsustada kutsuda täiendavalt ad hoc vaatlejaid, sealhulgas erasektori ja kodanikuühiskonna esindajaid ja eksperte.

               Artikkel 2

               Koosolekud

               1.Majanduspartnerluslepingu komitee tuleb kokku korrapäraste vaheaegade järel, mis ei ületa ühte aastat, ja erakorraliselt siis, kui asjaolud seda nõuavad ja kui lepinguosalised nii kokku lepivad.

               2.Majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud peetakse lepinguosaliste vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

               3.Majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud kutsub kokku majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja.

               Artikkel 3

               Delegatsioonid

               Enne iga koosolekut tuleb majanduspartnerluslepingu komitee eesistujale teatada Côte d’Ivoire’i ja Euroopa Liidu delegatsioonide kavandatav koosseis.

               Artikkel 4

               Sekretär

               Euroopa Komisjoni ja Côte d’Ivoire’i ametnikud täidavad vaheldumisi 12 kuu kaupa majanduspartnerluslepingu komitee sekretäri ülesandeid. See periood langeb kokku majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja ametiajaga; eesistujaks on kas Euroopa Liit või Côte d’Ivoire. Sekretär töötab eesistujana tegutseva lepinguosalise juures.

               Artikkel 5

               Dokumendid

               Kui majanduspartnerluslepingu komitee arutelud põhinevad asjaomastel kirjalikel dokumentidel, siis need dokumendid nummerdatakse ja komitee sekretär edastab need majanduspartnerluslepingu komitee dokumentidena.

               Artikkel 6

               Kirjavahetus

               1.Kõik majanduspartnerluslepingu komiteele adresseeritud kirjad saadetakse majanduspartnerluslepingu komitee sekretärile.

               2.Sekretär tagab, et kõik majanduspartnerluslepingu komiteele adresseeritud kirjad saadetakse edasi komitee eesistujale ja vajaduse korral edastatakse need käesoleva töökorra artiklis 5 osutatud dokumentidena lepingu artiklis 73 nimetatud kontaktisikutele.

               3.Kirjad majanduspartnerluslepingu komitee eesistujalt saadab sekretär lepinguosaliste kontaktisikutele ja vajaduse korral edastatakse need käesoleva töökorra artiklis 5 osutatud dokumentidena.

               Artikkel 7

               Koosolekute päevakorrad

               1.Iga koosoleku esialgse päevakorra koostab majanduspartnerluslepingu komitee sekretär lepinguosaliste ettepanekute alusel. Majanduspartnerluslepingu komitee sekretär edastab esialgse päevakorra lepinguosaliste kontaktisikutele vähemalt 15 päeva enne koosoleku algust.

               2.Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on sekretär saanud taotluse hiljemalt 21 päeva enne koosoleku algust, kuid punktid lisatakse esialgsesse päevakorda ainult siis, kui sekretär on asjaomased dokumendid kätte saanud hiljemalt esialgse päevakorra väljasaatmise kuupäevaks.

               3.Majanduspartnerluslepingu komitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkte võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul.

               4.Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja võib lepinguosaliste nõusolekul kutsuda teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks koosolekutele eksperte.

               5.Lepinguosaliste nõusolekul võib sekretär lühendada lõikes 1 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

               Artikkel 8

               Koosoleku protokoll

               1.Sekretär koostab iga koosoleku kohta esimesel võimalusel protokolli projekti.

               2.Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, loetledes vajaduse korral:

               a)majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud dokumendid;

               b)kõik avaldused, mida majanduspartnerluslepingu komitee liikmed on palunud protokolli kanda;

               c)vastu võetud otsused, antud soovitused, kokku lepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes tehtud järeldused.

               3.Protokoll sisaldab ka koosolekul osalenud majanduspartnerluskomitee liikmete ja neid saatvate delegatsiooniliikmete nimekirja.

               4.Mõlemad lepinguosalised kiidavad protokolli kirjalikult heaks kahe kuu jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva. Kui protokoll on heaks kiidetud, allkirjastab sekretär protokolli kaks eksemplari ja kumbki lepinguosaline saab selle autentse dokumendi ühe eksemplari.

               Artikkel 9

               Otsused

               1.Majanduspartnerluslepingu komitee võtab oma otsused vastu konsensuse alusel.

               2.Majanduspartnerluslepingu komitee võib otsustada tõstatada Cotonou lepingu artiklis 15 määratletud AKV-ELi ministrite nõukogus küsimuse, mis on majanduspartnerluslepingu raames esile kerkinud ning pakub üldist huvi AKV riikidele ja ELile.

               3.Koosolekute toimumise vahelisel ajal võib majanduspartnerluslepingu komitee lepinguosaliste nõusolekul otsuseid vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus koosneb kirjavahetusest lepinguosaliste vahel.

               4.Majanduspartnerluslepingu komitee otsused kannavad nimetust „otsus“, millele järgneb järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ja sisu kirjeldus. Igas otsuses peab olema sätestatud selle jõustumise kuupäev.

               5.Majanduspartnerluslepingu komitee vastuvõetud otsused kinnitab Euroopa lepinguosalise nimel Euroopa Komisjoni esindaja ja Côte d’Ivoire’i nimel tema esindaja.

               6.Otsused edastatakse lepinguosalistele majanduspartnerluslepingu komitee dokumentidena.

               Artikkel 10

               Avalikustamine

               1.Majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

               2.Iga lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada majanduspartnerluslepingu komitee otsused oma ametlikus väljaandes.

               Artikkel 11

               Töökeeled

               1.Majanduspartnerluslepingu komitee töökeeleks on mõlema lepinguosalise jaoks ühine ametlik keel.

               2.Majanduspartnerluslepingu komitee viib arutelusid läbi ning võtab vastu otsuseid lõikes 1 osutatud keeles esitatud dokumentide ja ettepanekute alusel.

               Artikkel 12

               Kulud

               1.Lepinguosalised kannavad kõik majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

               2.Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

               3.Koosolekute suulise tõlke ja dokumentide tõlkega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes koosoleku korraldab. Kulud, mis on seotud suulise ja kirjaliku tõlkega Euroopa Liidu muudesse ametlikesse keeltesse ja muudest ametlikest keeltest, kannab Euroopa lepinguosaline.

                     (1)

                        ELT L 59, 3.3.2009, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.2.2018
            COM(2018) 61 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta(Saksamaa taotlus – EGF/2017/008 DE/Goodyear)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.2017. aasta 6. oktoobril esitas Saksamaa taotluse EGF/2017/008 DE/Goodyear, et saada EGFilt rahalist toetust seoses töötajate koondamisega
                  2
                Saksamaa ettevõttest Goodyear Dunlop Tires Germany GmbH.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2017/008 DE/Goodyear

                        Liikmesriik

                        Saksamaa

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Regierungsbezirk Karlsruhe (DE12)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        6. oktoober 2017

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        6. oktoober 2017

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        23. oktoober 2017

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        4. detsember 2017

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        26. veebruar 2018

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Goodyear

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        NACE Revision 2 osa 22

                        (Kummi- ja plasttoodete tootmine)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        0

                        Vaatlusperiood (kuni neli kuud)

                        14. juuli 2017 – 5. oktoober 2017

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        632

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        14

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        646

                        Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid kokku:

                        646

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        646

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        3 464 371

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        144 348

                        Kogueelarve (eurodes)

                        3 608 719

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        2 165 231

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Saksamaa esitas taotluse EGF/2017/008 DE/Goodyear 6. oktoobril 2017, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Saksamaa ametiasutustelt lisateavet 23. oktoobril 2017. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 26. veebruaril 2018.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus on seotud 646 ettevõttest Goodyear Dunlop Tires Germany GmbH koondatud töötajaga. Ettevõtja tegutseb eelkõige NACE Revision 2 osa 22 (Kummi- ja plasttoodete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris. Koondamised Goodyearis leidsid aset Saksamaa NUTS 2. tasandi piirkonnas Karlsruhe (DE12).

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Goodyear Dunlop Tires Germany GmbH

                        632

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Saksamaa ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Vaatlusperiood kestis 14. juulist 2017 kuni 5. oktoobrini 2017.

               8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

               –Goodyear koondas 632 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –632 töötajat koondati kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 14 töötajat, kes koondati enne või pärast vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatud koondamiste üldist väljakuulutamist 24. oktoobril 2016. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis põhjustas töötajate koondamise.

               11.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 646.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel

               12.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Saksamaa, et globaliseerumine on avaldanud negatiivset mõju B-segmendi autorehvide
                  6
                tootmisele Euroopa Liidus. Selle põhjuseks on asjaolu, et Aasia tarnijad on omandanud viimaste aastatega märkimisväärse turuosa.

               13.Ehkki sõiduautode finantskriisi ajal järsult vähenenud tootmine ELi 27 liikmesriigis on viimastel aastatel veidi taastunud, jõuti 2006. aasta tasemele alles 2016. aastal.

                  Euroopa Autotootjate Ühenduse

                (ACEA) analüüside kohaselt jäi väiksemate autode müük 2016. aastal ikka veel alla 2005. aasta tasemele. Euroopas toodetud mootorsõidukite turuosa maailmas langes aga 2001. aasta 35 % tasemelt 2016. aastaks 23 %-le. Hiina turuosa maailmas kasvas samal ajavahemikul 5 %-lt 30 %-le
                  7
               . Aasia autotootmine kasvas viimase kümne aastaga 45 %
                  8
               .

               14.2015.–2016. aastal kasvas import Euroopa Liitu 22 %, samal ajal, kui eksport vähenes 3 %
                  9
               . Ehkki enamik imporditud sõidukitest tuleb Türgist (29 % turuosa), saavutas mootorsõidukite impordi suurima kasvu 2015.–2016. aastal India (31 % kasv), kellele järgnesid Lõuna-Aafrika (29 %) ja Jaapan (20 %)
                  10
               .Nii auto- kui ka rehvitootjad peavad kohandama oma pikaajalised turustrateegiad võimalike kasvumääradega. Kui autostumine suurenes 2005.–2015. aastal Euroopa Liidus vaid 9 %, siis Aasias/Okeaanias kasvas see sama aja jooksul 140 %, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas 59 %
                  11
               .

               15.Selle tulemusel on pärast aastatuhande vahetust oluliselt muutunud ka üleilmne rehviturg. Kui kolme suurima üleilmse turuosalise – Bridgestone, Michelin ja Goodyear – osa kogu maailma rehvitootmisest oli 2000. aastal 57 %, siis 2013. aastaks vähenes nende tähtsus 38 %-le. Samal ajal suurenes Aasia tootjate (Hiina, Taiwan ja Singapur) turuosa ettevõtja Ernst & Young Consulting siseuuringu kohaselt 4 %-lt 2001. aastal 20 %-le 2013. aastaks. Euroopa rehvi- ja kummitootjate ühenduse (ETRMA) andmeil oli kuus kümnest suurima käibega rehvitootjast 2016. aastal Aasiast
                  12
               .

               16.2015. aastal ületas ELi rehviimport (130 miljonit rehvi) kaugelt ekspordi (74 miljonit). ELi 2015. aasta rehvitoodang (4,9 miljonit tonni) jäi alla 2007. aasta näitajale (5,1 miljonit tonni)
                  13
               .

               17.Turu-uuringute instituudi Gesellschaft für Konsumforschung avaldatud uuring näitab, et kui 2005. aastal Saksamaal müüdud rehvidest kuulus 77 % B-segmenti, siis 2014. aastal kuulus sinna vaid 43 % Saksamaal müüdud rehvidest, mis kajastab väiksemate sõidukite tootmise nihkumist Aasia ja Lõuna-Ameerika kasvavatele turgudele
                  14
               .

               18.Seni ei ole NACE Revision 2 osa 22 (Kummi- ja plasttoodete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris esitatud EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks ühtki taotlust
                  15
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               19.Kõnealuseid koondamisi põhjustanud sündmuseks on Philippsburgis asunud Goodyeari tehase täielik sulgemine. Goodyear Tire & Rubber Company asutati 1898. aastal Akronis Ameerika Ühendriikide Ohio osariigis ja see on üks maailma juhtivatest rehvitootjatest. 1954. aastal asustati Deutsche Goodyear GmbH ja 1966. aastal hakati ehitama Philippsburgi rehvitehast. Ettevõtjal Goodyear Dunlop on Saksamaal praegu umbes 7 600 töötajat. Nende peakorter asub Hanaus. Muud Saksamaa tehased asuvad Fürstenwaldes, Wittlichis, Riesas ja Fuldas.

               20.Kuna ELi autotootmine ja turuosad on globaliseerumise tagajärjel vähenenud, on Goodyeari B-segmendis tekkinud märkimisväärne liigne tootmisvõimsus mahus umbes viis miljonit rehvi ettevõtja kogu Euroopa tootmisbaasi peale. See vastab ühe tootmistehase keskmisele aastatoodangule. Seepärast oli Goodyear sunnitud ühe oma Euroopa tehastest sulgema. Goodyear otsustas sulgeda Philippsburgi tehase, mille B-segmendi rehvide tootmisvõimsus on tema Euroopa tehaste hulgas suurim. Seepärast kuulutas Goodyeari juhatus 24. oktoobril 2016, et kavatseb Philippsburgi 888 töötajaga rehvitehase 2017. aastal sulgeda.

               21.26. aprillil 2017 sõlmis Goodyear ametiühinguga IG BCE koondamistingimusi reguleeriva kollektiivlepingu. See lisati pärast läbirääkimisi tehase nõukoguga koondamiskavasse. Tootmine katkestati juba 15. juulil 2017 ja tehase sulgemine kuulutati välja 31. detsembriks 2017.

               22.Sotsiaalpartnerid leppisid kokku kahe üleminekuäriühingu loomises. Üleminekuäriühingu loomine ei ole Saksamaa õiguse kohaselt kohustuslik. Koondaval ettevõtjal ei ole mingit kohustust panustada rahaliselt üleminekuäriühingu loomisse. Ilma koondava ettevõtja rahalise panuseta ei looda ühtki üleminekuäriühingut. Saksamaa õiguses on sätestatud õigusraamistik olukorra kohta, kus koondav ettevõtja vabatahtlikult ei osale, ja kus sotsiaalpartnerid lepivad kokku üleminekuäriühingu loomises, (sotsiaalkindlustusseadustiku III raamat, § 110 ja § 111).

               23.Üleminekuäriühinguid hakkab haldama Saksamaa ametiühingute liidule (Deutscher Gewerkschaftsbund – DGB) kuuluv ettevõtja weitblick - personalpartner GmbH. 646 töötajat kirjutas alla kolmepoolsele kokkuleppele, mille kohaselt asuvad nad pärast töösuhte ametlikku lõppemist Goodyeariga tööle üleminekuäriühingus. 632 töötajat kirjutas alla vaatlusperioodil, 14 ei ole veel saanud alla kirjutada lapsepuhkuse vms tõttu, kuid nad kirjutavad kokkuleppele alla eeldatavasti enne töölepingu lõppemist Goodyeariga. Need, kes otsustasid üleminekuäriühingusse mitte minna, on juba leidnud uue töö või otsustanud pensionile jääda.

               24. Goodyear on maksnud välja koondamishüvitised, nõustunud suurendama koolitustoetust (Transferkurzarbeitergeld) ja eraldanud igale töötajale 3 000 eurot ümberõpperaha. Iga töötaja üleminekuperiood on arvutatud nende tööstaaži alusel ettevõttes ja on kuni ühe aasta pikkune.

               25.Täiendavat EGFi toetust kasutatakse täiendavate meetmete jaoks ja seda võib kasutada ka üksikmeetmete pikendamiseks. 595 töötajat asub 1. jaanuaril 2018 tööle üleminekuäriühingusse. Veel 51 töötajat jääb tööle Goodyeari tehase seadmete mahavõtmiseks. Teine üleminekuäriühing luuakse arvestusega, et viimased töötaja saavad sinna ümber asuda 1. aprillil 2018.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               26.Koondamistel on eeldatavasti märkimisväärne negatiivne mõju kohalikule majandusele. Umbes 13 000 elanikuga Philippsburg asub umbes 60 000 elanikuga Waghäusli piirkonna riikliku tööturuasutuse valitsemisalas. Teenindussektori arvele jääb vaid 48 % töökohtadest ja see on tervikuna (63 %) seega alaesindatud võrreldes Baden-Württembergi liidumaaga . Piirkonda iseloomustab esmajoones töötleva tööstuse töötajate keskmisest suurem osatähtsus. Võrreldes naaberpiirkondadega on töötuse tase Waghäuslis üsna kõrge – 5,7 % (juuni 2017) võrreldes 3,3 %ga naaberpiirkonnas Karlsruhes. Töötus Waghäuslis kasvab ja on eelmise aastaga võrreldes 17 % suurem. Kõige ebasoodsamas olukorras piirkondlikul tööturul on rändetaustaga kodanikud ja eakamad inimesed. 25 % töötutest on välismaalased ja umbes kolmandik sotsiaaltoetustest elavatest pikaajalistest töötutest on vanemad kui 55aastased. Neisse kategooriatesse kuulub ka suur osa Goodyearist koondatud töötajatest.

               27.Goodyeari tehas oli piirkonna suurim tööandja, suuruselt teine on tuumaelektrijaam. Kuna Saksamaa on otsustanud loobuda tuumaenergiast, ootab ka tuumaelektrijaama paari lähiaasta jooksul sulgemine. Mitu väikest või keskmise suurusega ettevõtet piirkonnas on koondanud sadu töötajaid, näiteks koondati 2017. aasta suvel ühest autotööstuses tegutsevast ettevõttes 146 inimest, 144 inimest koondati seoses trükikojaseadmete tootja sulgemisega. Piirkonnas toimuvad struktuursed muutused. Riiklik tööturuasutus on seepärast koostanud kvalifikatsiooni ja oskuste strateegia, milles võetakse arvesse nii tööturu (tulevasi) vajadusi kui ka asjaomaste töötajate kvalifikatsiooni taset.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               28.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 646. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv (ümardatud protsent)

                        Sugu:

                        Mehed:

                        641

                        (99,23 %)

                        Naised:

                        5

                        (0,77 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        493

                        (76,32 %)

                        Kolmandate riikide kodanikud:

                        153

                        (23,68 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        15

                        (2,32 %)

                        25–29aastased:

                        33

                        (5,11 %)

                        30–54aastased:

                        428

                        (66,25 %)

                        55–64aastased:

                        168

                        (26,01 %)

                        üle 64-aastased:

                        2

                        (0,31 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               29.Nagu eespool kirjeldatud, nõustusid sotsiaalpartnerid, et luuakse kaks üleminekuäriühingut, mis on mõeldud kahe erineva Goodyeari tehasest koondatava töötajaterühma jaoks, kellest esimene läheb üle esimesse üleminekuäriühingusse üle 1. jaanuaril 2018, ja teine vastavalt teise üleminekuäriühingusse 1. aprillil 2018. Muid Goodyeari välja pakutud meetmeid võtab samuti üleminekuäriühing, kuid need ei ole EGFile esitatud taotluse osa. Kõik allpool kirjeldatud meetmed üheskoos moodustavad individuaalsete teenuste paketi, mida koordineerib üleminekuäriühing ning mille eesmärk on aidata koondatud töötajatel tööturule naasta.

               30.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Oskuste täiendamine: Kõnealuseid koolitusi pakutakse toetuskõlblikele töötajatele pärast profiilikoostamise ja karjäärinõustamise vestlusi ning nende eesmärk on aidata töötajatel ära kasutada võimalusi tööturul. Pakutavad koolituskursused keskenduvad tulevikuperspektiiviga sektoritele, nagu metallitöötlemise ja ladustamise sektor. Kursusi saab pakkuda nii üksikisikutele või rühmadele, ja nende sisu võib ulatuda põhioskuste pakkumisest oskuste täiendamiseni või karjäärimuutuseks valmistumiseni. Vähese saksa keele oskusega osalistele on mõeldud saksa keele kursused.

               –Sarnases olukorras olevate töötajate rühmad/õpikojad: Need on rühmaviisilised foorumid, kus vahendaja aitab osalejatel vahetada ideid ja mõtteid. Sarnases olukorras olevatele töötajatele mõeldud rühmades võidakse õppida erinevaid teemasid, nagu ajakasutus, oma tegevuse korraldamine, tervisekaitse edendamine, või erirühmad rändetaustaga osalejatele. Pakutakse väga erinevaid õpikodasid, näiteks töö- ja eraelu tasakaalu või soolise võrdõiguslikkuse teemal.

               –Nõustamine äri alustamiseks: See hõlmab nõustamisteenuste paketti neile, kes on huvitatud oma äri alustamisest. Need teenused sisaldavad igaühele individuaalselt kohandatud juhendamist.

               –Töö otsimine: Professionaalsed kutsenõustajad aitavad leida võimalikke sobivaid vabu töökohti, mille kohta ei ole veel tööpakkumiskuulutusi avaldatud. Kavas on korraldada ka töömess.

               –Hilisem juhendamine / tööhõive tagamine: Töötajad saavad kasutada pärast uuel töökohal töö alustamist täiendavaid nõustamisteenuseid, et lihtsustada üleminekut uuele tööle ja minimeerida töö kaotamise ohtu.

               –Koolitustoetus: Toetuse maksmine algab päevast, mil töötaja läheb üleminekuäriühingusse, ja lõpeb niipea, kui ta sealt lahkub.

               31.Projekt aitab kaasa Saksamaa majanduse jätkusuutlikule arengule. Meetmed on kooskõlas Saksamaa jätkusuutlikkuse strateegiaga ning kahte üleminekuäriühingut looval ettevõtjal weitblick – personalpartner GmbH on jätkusuutlikkuse sertifikaat.

               32.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               33.Saksamaa ametiasutused on esitanud kohustusliku teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               34.Hinnangulised kogukulud on 3 608 719 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 3 464 371 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 144 348 eurot.

               35.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 165 231 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline (ümardatud) kulu osaleja kohta
                           16

                        (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Oskuste täiendamine (Qualifizierungsmaßnahmen)

                        288

                        4 512

                        1 299 516

                        Sarnases olukorras olevate töötajate rühmad/õpikojad

                        276

                        1 294

                        357 086

                        Nõustamine äri alustamiseks (Existenzgründerberatung)

                        30

                        1 690

                        50 710

                        Tööotsingutoetused (Stellenakquise)

                        350

                        369

                        129 319

                        Hilisem juhendamine / tööhõive tagamine (Nachbetreuung/Beschäftigungssicherung)

                        646

                        643

                        415 211

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        2 251 842

                        (65 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Koolitustoetus (Transferkurzarbeitergeld)

                        646

                        1 877

                        1 212 529

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        1 212 529

                        (35 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        21 652

                        2. Haldus

                        –

                        79 391

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        7 218

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        36 087

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        144 348

                        (4 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        3 608 719

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        2 165 231

               36.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               37.Saksamaa ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. jaanuaril 2018. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 1. jaanuarist 2018 kuni 1. jaanuarini 2020.

               38.Saksamaa ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 7. juulil 2017. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 7. juulist 2017 kuni 1. juulini 2020.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               39.Riikliku eel- või kaasrahastamise allikateks on föderaaleelarve ja Bundesagentur für Arbeit (föderaalne tööturuasutus). Nimetatud annavad riikliku panuse (40 %) üleminekuäriühingu poolt pakutavate ja EGFi poolt rahastatavate meetmete kogukoludesse
                  17
               .

               40.Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu muudest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               41.Saksamaa ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud kõigi huvirühmade, eelkõige koondatavate töötajate esindajate, sotsiaalpartnerite ja piirkondlike ametiasutustega konsulteerides. Föderaalne töö- ja sotsiaalministeerium on pidanud EGFi poolt toetatavate meetmete kavandamise käigus läbirääkimisi Goodyeari juhatuse, tehase nõukogu, ametiühingu IG BCE ja riiklik tööturuasutusega, arutades võimaliku EGFi toetuse suurust. 7. juulil 2017 toimunud ümarlauaarutelul kiitsid kõik asjaosalised heaks võimaliku taotluse EGFi toetuse saamiseks. Kõik osalised tegid tihedat koostööd ja esitasid 18. septembril 2017 riiklikule tööturuasutusele kavandatava individuaalsete meetmete projekti.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               42.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Saksamaa on komisjonile teatanud, et rahalist toetust hakkavad haldama samad töö- ja sotsiaalministeeriumi (Bundesministerium für Arbeit und Soziales) organid, mis haldavad Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendeid. Organis Gruppe Europäische Fonds für Beschäftigung tegutseb EGFi korraldusasutusena siiski Referat EF 4, samas kui ESFi korraldusasutus on Referat EF 1. Nii EGFi kui ka ESFi puhul on kontrolliasutuseks Organisationseinheit Prüfbehörde. Need organid on hallanud ka varasemaid EGFist Saksamaale antud toetusi. Mõned EGFi korraldusasutuse ülesanded on delegeeritud vastavalt halduskokkuleppele püsivalt riiklikule tööturuasutusele.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               43.Saksamaa ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –Goodyear, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               44.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  18
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, mis on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               45.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 165 231 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               46.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  19
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               47.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 165 231 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               48.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  (Saksamaa taotlus – EGF/2017/008 DE/Goodyear)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  20
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  21
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  22
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, mis on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Saksamaa esitas 6. oktoobril 2017 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Saksamaal paikneva ettevõtja Goodyear Dunlop Tires Germany GmbH poolt läbiviidud koondamistega. Taotluse kohta esitati määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt lisateavet. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Saksamaale taotluse alusel rahalist toetust summas 2 165 231 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 165 231 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [otsuse vastuvõtmise kuupäev]
                  23*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)

                        Rehviturg jaguneb vastavalt velje suurusele laias laastus kaheks segmendiks. B-segment hõlmab velje suuruseid 13–16 tolli, mida kasutatakse tavaliselt väikestel ja keskmise suurusega sõidukitel, ning A-segment hõlmab suurematele autodele tüüpilisi velje suuruseid 17–22 tolli.

                     (7)

                        ACEA The Automobile Industry Pocket Guide 2017–2018 http://www.acea.be/publications/article/acea-pocket-guide

                     (8)

                        OICA 2017: Statistics,
                  http://www.oica.net/category/production-statistics/

                     (9)

                        Eurostat 2017: Mootorsõidukite müük väljapoole ELi kategooriate kaupa, 2013–2016 (miljonites eurodes), http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/File:Extra_EU_trade_of_motor_vehicles,_by_category,_2013-2016_(EUR_million).png

                     (10)

                        ACEA The Automobile Industry Pocket Guide 2017-2018 http://www.acea.be/publications/article/acea-pocket-guide

                     (11)

                        ACEA The Automobile Industry Pocket Guide 2017-2018 http://www.acea.be/publications/article/acea-pocket-guide

                     (12)

                        ETRMA 2017: Statistics - Edition 2016, Nr. 8, http://www.etrma.org/uploads/Modules/Documentsmanager/20161208---statistics-booklet-2016-final5.pdf

                     (13)

                        ETRMA 2017: Statistics - Edition 2016, Nr. 8, http://www.etrma.org/uploads/Modules/Documentsmanager/20161208---statistics-booklet-2016-final5.pdf

                     (14)

                        GFK 2015: GfK Retail Sales Tracking Data, Tire Trade Germany, Jan-Dec 2005 to Jan-Dec 2014, https://blog.gfk.com/wp-content/uploads/2015/04/01-a.png

                     (15)

                        Sellega seotud NACE Revision 2 osa 29 (Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas majandussektoris on esitatud EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks 23 taotlust, neist 13 puhul on toodud põhjenduseks üleilmastumine ja 10 puhul üleilmne finants- ja majanduskriis. Paljudel juhtudel nende hulgast on töötajate koondamise otsust mõjutanud erineval määral mõlemad kriteeriumid (üleilmastumine ja kriis). Seega otsustab liikmesriik, milline põhjus oli konkreetse taotluse puhul peamine, ja esitab koondamiste ja selle konkreetse kriteeriumi seose põhjendatud analüüsi, näidates ilmset põhjuslikku seost.

                     (16)

                        Hinnangulised kogukulud jagatud prognoositava osalejate arvuga; keskmised hinnangulised kulud osaleja kohta on kümnendkohtade vältimiseks ümardatud.

                     (17)

                        Nii toetuste maksmist kui ka aktiivseid tööturumeetmeid hõlmava individuaalsete teenuste paketi pakkumine võib alata niipea, kui töötajad on asunud ametlikult ümber üleminekuäriühingusse (vastavalt 1. jaanuaril 2018 või 1. aprillil 2018). Töötajatele makstakse algusest peale koolitustoetust (Transferkurzarbeitergeld), mida EGF võib kaasrahastada, samal ajal, kui koondatud töötajad järgivad aktiivse tööturupoliitika meetmeid.

                     (18)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (19)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (20)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (21)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (22)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (23)
                  *
                        Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2018
            COM(2018) 363 final
            2018/0200(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 14, 16, 22, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 85, 89, 96, 106, 108, 109, 120, 129, 137, 139 ja 140, ÜRO üldiste tehniliste eeskirjade nr 15 ja 19 ning kahe uue ÜRO eeskirja ning kahe uue ettepaneku ÜRO üldiste tehniliste normide ettepanekute loetellu kandmise küsimuses

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UNECE) töötab rahvusvahelisel tasandil välja ühtlustatud nõudeid, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt 1958. aasta muudetud kokkuleppe osaliste vahel ning tagada, et neil sõidukitel oleks kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse tase.

               Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsusega 97/836/EÜ ühines liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“), ning nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsusega 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“), ühines liit paralleelse kokkuleppega.

               UNECE sõidukite eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi WP.29 istungeid peetakse kolm korda aastas: iga kalendriaasta märtsis, juunis ja novembris. Igal istungil võetakse tehnika arengu võimaldamiseks vastu uusi ÜRO eeskirju, ÜRO üldisi tehnilisi norme ja/või olemasolevate ÜRO eeskirjade või ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi. Enne iga WP.29 istungit võtab kõnealused muudatused vastu üks kuuest WP.29 raames tegutsevast töörühmast.

               Seejärel toimub WP.29 istungil muudatuste, täienduste ja paranduste vastuvõtmise lõplik hääletamine, juhul kui kvoorum on koos ja kui saavutatakse kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamus. EL on WP.29 raames kahe kokkuleppe (1958. ja 1998. aasta kokkuleppe) osaline. Iga kord valmistatakse ette nõukogu otsus (nn megaotsus), mis sisaldab eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste nimekirja ja millega volitatakse komisjoni hääletama igal WP.29 istungil liidu nimel.

               Käesolevas nõukogu otsuses määratakse kindlaks liidu seisukoht 18.–22. juunil 2018 toimuval WP.29 istungil hääletamiseks esitatud eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Käesolev ettepanek täiendab liidu siseturupoliitikat autotööstuse valdkonnas ja on sellega täielikult kooskõlas.

               WP.29 süsteem tugevdab sõidukistandardite rahvusvahelist harmoneerimist. 1958. aasta kokkuleppel on selle eesmärgi saavutamisele väga suur mõju, kuna ELi tootjad saavad rakendada ühtset tüübikinnituseeskirjade kogumit, teades, et kokkuleppeosalised tunnistavad nende tooted oma siseriiklikele õigusaktidele vastavaks. Näiteks on tänu sellele süsteemile määrusega (EÜ) nr 661/2009 mootorsõidukite ohutuse kohta kehtetuks tunnistatud rohkem kui 50 ELi direktiivi ja asendatud need vastavate 1958. aasta kokkuleppel põhinevate eeskirjadega.

               Samalaadne lähenemisviis on võetud direktiiviga 2007/46/EÜ, mis asendas liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning millega kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti ÜRO eeskirjad ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates asjaomase direktiivi vastuvõtmisest on ÜRO eeskirju hakatud ELi tüübikinnituse raames üha sagedamini lõimima liidu õigusaktidesse.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               WP.29 süsteem on seotud liidu konkurentsivõimepoliitikaga, millele käesoleval algatusel on positiivne mõju. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka liidu transpordi- ja energiapoliitikaga, mida on 1958. aasta kokkuleppe raamesse jäävate ÜRO eeskirjade koostamisel ja vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse võetud.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus

               Selliste rahvusvaheliste õigusaktide nagu ÜRO eeskirjade ettepanekute ning ÜRO eeskirjade ja üldiste tehniliste normide eelnõude muudatusettepanekute poolt hääletamine ja nende ülevõtmine liidu mootorsõidukite tüübikinnitussüsteemi on liidu ainupädevuses. See hoiab ära siseturu killustumise ning lisaks tagab kogu liidus võrdväärsed keskkonna- ja ohutusnormid. Samuti kaasneb sellega mastaabisääst: tooteid saab valmistada kogu liidu ja isegi rahvusvahelise turu jaoks, ilma et neid oleks vaja kohandada igalt liikmesriigilt eraldi tüübikinnituse taotlemiseks.

               Seepärast on käesolev ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas.

               •Proportsionaalsus

                  Käesoleva nõukogu otsusega volitatakse komisjoni hääletama liidu nimel ja see on vastavalt nõukogu otsuse 97/836/EÜ artikli 5 lõikele 1 proportsionaalne vahend, et määrata kindlaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis esitatav ühtne ELi seisukoht WP.29 istungi päevakorras olevate töödokumentide üle hääletamisel. Käesolev ettepanek on seega proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, kuna see ei lähe järgmiste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale: tagada nii siseturu nõuetekohane toimimine kui ka avaliku ohutuse ja kaitse kõrge tase.

               •Vahendi valik

               Nõukogu otsuse kasutamist on nõutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9, et kehtestada rahvusvahelises lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Käesoleva ettepaneku puhul ei ole välisekspertide arvamusi vaja kasutada. Siiski on mootorsõidukite tehniline komitee selle läbi vaadanud.

               •Mõjuhinnang

               Käesoleva ettepaneku mõju ei saa hinnata, kuna see ei ole seadusandliku iseloomuga ning muud poliitilised alternatiivid puuduvad või on võimatud.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Algatusel ei ole halduskoormuslikke tagajärgi, kuna megaotsusele lisatud parandusviited ei lisa ettevõtjaile, sh VKEdele, uusi aruannete esitamise ega muid halduskohustusi. Vastupidi, halduskoormust püütakse vähendada, sest ülemaailmselt harmoneeritud standardite kohaldamine võimaldab tootjail esitada süsteemide ja osade tüübikinnitusdokumente mitte üksnes ELis, vaid ka 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide eksporditurgudel väljaspool ELi.

               Ettepanekul on väga positiivne mõju ELi autotööstuse konkurentsivõimele ja rahvusvahelisele kaubandusele. Rahvusvaheliselt harmoneeritud sõidukieeskirjade tunnustamist ELi kaubanduspartnerite poolt peetakse parimaks viisiks kõrvaldada mittetariifsed kaubandustõkked ning avada turulepääs ELi autotootjatele või seda avardada.

               •Põhiõigused

               Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev algatus ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepanekus määratakse kindlaks liidu seisukoht

               –ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 14, 16, 22, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 85, 89, 96, 106, 108, 109, 120, 129, 137, 139 ja 140 muudatusettepanekute hääletamisel;

               –ÜRO üldiste tehniliste normide nr 15 ja 19 muudatusettepanekute hääletamisel;

               –kahe uue ÜRO eeskirja ettepaneku hääletamisel ning

               –kahe uue ettepaneku üldiste tehniliste normide ettepanekute loetellu kandmise hääletamisel.

               2018/0200 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 14, 16, 22, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 85, 89, 96, 106, 108, 109, 120, 129, 137, 139 ja 140, ÜRO üldiste tehniliste eeskirjade nr 15 ja 19 ning kahe uue ÜRO eeskirja ning kahe uue ettepaneku ÜRO üldiste tehniliste normide ettepanekute loetellu kandmise küsimuses

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 97/836/EÜ
                  1
                ühines Euroopa Liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe”).

               (2)Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ
                  2
                ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist („paralleelne kokkulepe“).

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ
                  3
                asendati liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates direktiivi 2007/46/EÜ vastuvõtmisest on üha sagedamini hakatud liidu õigusaktidesse lõimima ÜRO eeskirju.

               (4)Pidades silmas kogemusi ja tehnika arengut, on vaja kohandada nõudeid, mis on seotud teatavate elementide või joontega, mida reguleeritakse ÜRO eeskirjadega nr 13, 13-H, 14, 16, 22, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 85, 89, 96, 106, 108, 109, 120, 129, 137, 139 ja 140 ning ÜRO üldiste tehniliste normidega nr 15 ja 19.

               (5)Selleks et kehtestada mootorsõidukite ja nende osade tüübikinnituse ühtsed sätted seoses vesinikul töötavate kahe- või kolmerattaliste sõidukite ohutusalase toimimisega (kategooriad L1, L2, L3, L4 ja L5), tuleb vastu võtta ettepanek asjakohast valdkonda käsitleva ÜRO eeskirja kohta.

               (6)Selleks et kehtestada põllumajanduslike masinrongide mehaaniliste haakeseadiste osade tüübikinnituse ühtsed sätted, tuleb vastu võtta ettepanek ÜRO eeskirja kohta.

               (7)Selleks et anda panus eelseisvatesse aruteludesse tegelikus liikluses tekkiva heite osas, oleks asjakohane lisada üldiste tehniliste normide ettepanekute loetellu Euroopa Liidu poolt komisjoni määrus (EL) 2017/1151
                  4
                ja komisjoni määrus (EL) 2017/1154
                  5
                ning toetada Jaapani taotlust lisada loetellu tema kasutatav metoodika tegelikus liikluses tekkiva heite testimiseks.

               (8)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees nimetatud ettepanekute vastuvõtmise küsimuses.

               (9)Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikele 1 esindab nimetatud komiteedes liitu komisjon,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees ajavahemikul 18.–22. juunini 2017, on hääletada käesoleva otsuse lisas loetletud ettepanekute poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (2)

                        Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

                     (4)

                        Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1–643).

                     (5)

                        Komisjoni 7. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1154, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) tegelikus liikluses tekkiva heite osas (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 175, 7.7.2017, lk 708–732).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2018
            COM(2018) 363 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 14, 16, 22, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 85, 89, 96, 106, 108, 109, 120, 129, 137, 139 ja 140, ÜRO üldiste tehniliste eeskirjade nr 15 ja 19 ning kahe uue ÜRO eeskirja ning kahe uue ettepaneku ÜRO üldiste tehniliste normide ettepanekute loetellu kandmise küsimuses

               LISA

                        Eeskiri nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi number
                           1

                        13

                        ÜRO eeskirja nr 13 (raskeveokid: pidurdamine) 11-seeria muudatuste 15. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/53

                        13-H

                        ÜRO eeskirja nr 13-H (M1- ja N1-kategooria sõidukite pidurid) 01-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/54

                        14

                        ÜRO eeskirja nr 14 (turvavööde kinnituspunktid) 09-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/44

                        16

                        ÜRO eeskirja nr 16 (turvavööd) 07-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/37

                        16

                        ÜRO eeskirja nr 16 (turvavööd) 06-seeria muudatuste 9. täienduse 1. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/64

                        16

                        ÜRO eeskirja nr 16 (turvavööd) 07-seeria muudatuste 1. täienduse 1. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/65

                        16

                        ÜRO eeskirja nr 16 (turvavööd) 06-seeria muudatuste 10. täienduse 1. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/66

                        16

                        ÜRO eeskirja nr 16 (turvavööd) 07-seeria muudatuste 2. täienduse 1. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/76

                        22

                        ÜRO eeskirja nr 22 (kaitsekiivrid) 05-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/38

                        44

                        ÜRO eeskirja nr 44 (lapse turvasüsteemid) 04-seeria muudatuste 14. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/39

                        49

                        ÜRO eeskirja nr 49 (diiselmootorid ja (maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavad) ottomootorid) 05-seeria muudatuste 10. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/46

                        49

                        ÜRO eeskirja nr 49 (diiselmootorid ja (maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavad) ottomootorid) 06-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/47

                        51

                        ÜRO eeskirja nr 51 (M- ja N-kategooria sõidukite müra) 03-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/63

                        54

                        ÜRO eeskirja nr 54 (kommertsveokite ja nende haagiste rehvid) 23. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/55

                        75

                        ÜRO eeskirja nr 75 (L-kategooria sõidukite rehvid) 17. täienduse 1. paranduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/67

                        83

                        ÜRO eeskirja nr 83 (M11- ja N1-kategooria sõidukite heide) 06-seeria muudatuste 11. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/48

                        83

                        ÜRO eeskirja nr 83 (M7- ja N1-kategooria sõidukite heide) 07-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/49

                        85

                        ÜRO eeskirja nr 85 (kasuliku võimsuse mõõtmine) 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/50

                        89

                        ÜRO eeskirja nr 89 (kiiruspiirikud) 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/56

                        96

                        ÜRO eeskirja nr 96 (diiselmootori heitgaas (põllumajandustraktorid)) 05-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/51

                        106

                        ÜRO eeskirja nr 106 (põllutöömasinate rehvid) 16. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/57

                        108

                        Eeskirja nr 108 (sõiduautode ja nende haagiste protekteeritud rehvid) 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/58

                        109

                        ÜRO eeskirja nr 109 (kommertsveokite ja nende haagiste protekteeritud rehvid) 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/59

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/59/Add.1

                        120

                        ÜRO eeskirja nr 120 (traktorite ja väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate väljundvõimsus) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/52

                        129

                        ÜRO eeskirja nr 129 (lapse tõhustatud turvasüsteemid) 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/40

                        129

                        ÜRO eeskirja nr 129 (lapse tõhustatud turvasüsteemid) 01-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/41

                        129

                        ÜRO eeskirja nr 129 (lapse tõhustatud turvasüsteemid) 02-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/42

                        129

                        ÜRO eeskirja nr 129 (lapse tõhustatud turvasüsteemid) 03-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/45

                        137

                        ÜRO eeskirja nr 137 (laupkokkupõrked ja turvasüsteemid) 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/43

                        137

                        ÜRO eeskirja nr 137 (laupkokkupõrked ja turvasüsteemid) 01-seeria muudatuste  1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/77

                        139

                        ÜRO eeskirja nr 139 (piduriassistent (BAS)) 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/60

                        140

                        ÜRO eeskirja nr 140 (elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC)) 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/61

                        ÜRO uus eeskiri

                        ÜRO uue eeskirja (vesinikkütusega ja kütuseelemendiga L-kategooria sõidukid) ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/68

                        ÜRO uus eeskiri

                        ÜRO uue eeskirja (põllumajanduslike masinarongide mehaaniliste haakeseadiste osade tüübikinnituse ühtsed sätted) ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/69

                        Üldine tehniline norm (GTR) nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi number

                        Üldine tehniline norm nr 15

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 15 (kergsõidukite ülemaailmne ühtlustatud katsetamise kord (WLTP)) 4. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/71

                        Üldine tehniline norm nr 19

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 19 (kütuseaurude katsemenetluse kohta kergsõidukite ülemaailmses ühtlustatud katsetamise korras (WLTP EVAP)) 1. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/73

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi number

                        Taotlus lisada üldiste tehniliste normide ettepanekute loetellu Euroopa Liidu määrused (EL) 2017/1151 ja (EL) 2017/1154 tegelikus liikluses tekkiva heite kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/79

                        Taotlus lisada üldiste tehniliste normide ettepanekute loetellu tegelikus liikluses tekkivat heidet käsitlev Jaapani metoodika

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/81

                     (1)

                        Kõik tabelis viidatud dokumendid on üldsusele kättesaadavad järgmisel aadressil:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2018.html