               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.2.2020
            COM(2020) 58 final
            2020/0026(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee 75. istungjärgul ja meresõiduohutuse komitee 102. istungjärgul seoses rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni VI lisa muudatuste, konventsiooni inimelude ohutusest merel II-1 peatüki muudatuste ja gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi muudatuste vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee 75. istungjärgul (MEPC 75) (mis toimub Londonis 30. märtsist kuni 3. aprillini 2020) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni meresõiduohutuse komitee 102. istungjärgul (MSC 102) (mis toimub Londonis 13.–22. mail 2020) võetav seisukoht seoses väävlisisalduse piirmäära (0,50 %) järjepidevat rakendamist käsitlevate MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatuste, SOLASi II-1 peatüki A-1 osa reegli 3-8 (puksiir- ja sildumisseadmed), B-1 osa reegli 7-2 (teguri si arvutamine), B-2–B-4 osa (veepidavuse kohta) muudatuste ning gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) A-1 ja B-1 osa muudatuste kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni konventsioon

               Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) konventsiooniga loodi IMO, mille eesmärk on tagada foorum koostööks regulatiivse tegevuse ja tavade valdkonnas kõikides rahvusvahelist merekaubandust mõjutavates tehnilistes küsimustes. Samuti on selle eesmärk toetada rangeimate võimalike nõuete üldist vastuvõtmist meresõiduohutuse, navigeerimise tõhususe ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja kontrolli küsimustes, et edendada võrdseid võimalusi. Selles käsitletakse ka seonduvaid haldus- ja õigusküsimusi.

               Konventsioon jõustus 17. märtsil 1958.

               Kõik liikmesriigid on konventsiooni osalised.

               Kõik liikmesriigid on 2. oktoobril 1983 jõustunud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (edaspidi „MARPOLi konventsioon“) ja selle 18. mail 2005 jõustunud VI lisa osalised. Liit ei ole MARPOLi konventsiooni osaline.

               Kõik liikmesriigid on 25. mail 1980 jõustunud 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (edaspidi „SOLASi konventsioon“) osalised. Liit ei ole SOLASi konventsiooni osaline.

               SOLASi konventsiooniga muudeti gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvaheline ohutuskoodeks (IGFi koodeks) kohustuslikuks. Selle eesmärk on sätestada rahvusvaheline standard laevade jaoks, mis töötavad gaaskütusel või madala leekpunktiga vedelkütustel. Koodeksis käsitletakse kõiki valdkondi, mis on eriti olulised gaaskütuse või madala leekpunktiga vedelkütuse kasutamise korral. Selles sätestatakse maagaasil töötavate jõu- ja abiseadmete projekteerimise ja paigalduse kriteeriumid, mille puhul ohutuse, töökindluse ja usaldusväärsuse tase on samaväärne sellega, mis on saavutatav uute ja samaväärsete tavapäraste naftakütusel töötavate jõu- ja abiseadmetega.

               2.2.Rahvusvaheline Mereorganisatsioon

               Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on ÜRO spetsialiseeritud asutus, kes vastutab meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise eest. IMO on rahvusvahelise meresõidu ohutuse, turvalisuse ja keskkonnatoime valdkonnas norme kehtestav ülemaailmne asutus. Selle põhiülesanne on luua laevanduse jaoks õiglane ja tulemuslik reguleeriv raamistik, mis võetakse universaalselt vastu ja mida rakendatakse universaalselt.

               Organisatsiooni liikmeks võivad olla kõik riigid ning kõik ELi liikmesriigid on IMO liikmed. Euroopa Komisjonil on alates 1974. aastast olnud Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) vaatleja staatus, mis põhineb Valitsustevahelise Nõuandva Merendusorganisatsiooni (IMCO) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelisel koostöökokkuleppel vastastikust huvi pakkuvates küsimustes.

               IMO merekeskkonna kaitse komitee koosneb kõikidest IMO liikmetest ja tuleb kokku vähemalt kord aastas. Komitee käsitleb keskkonnaküsimusi, mis jäävad organisatsiooni tegevusvaldkonda ning puudutavad MARPOLi konventsiooniga hõlmatud ning laevade põhjustatud reostuse (sh nafta-, mahtlastina veetavate kemikaalide, laevade heitvee-, jäätme- ja heitmereostuse, sh õhusaasteainete ja kasvuhoonegaaside heite) kontrolli ja vältimist. Muud käsitletavad küsimused hõlmavad ballastvee käitlemist, kattumisvastaseid süsteeme, laevade ringlussevõttu, reostuseks valmisolekut ja reostustõrjet ning merekaitsealade ja eriti tundlike merepiirkondade kindlaksmääramist.

               IMO merekeskkonna kaitse komitee tagab vahendid, et täita talle IMO konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või eespool nimetatud tegevusvaldkonna alla kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse talle määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud. Merekeskkonna kaitse komitee ja selle allorganid teevad oma otsused liikmete häälteenamusega.

               IMO meresõiduohutuse komitee koosneb kõikidest IMO liikmetest ja tuleb kokku vähemalt kord aastas. Komitee käsitleb kõiki küsimusi, mis jäävad organisatsiooni tegevusvaldkonda ning puudutavad navigatsiooniabi, laevade ehitamist ja seadistamist, laevade mehitamist ohutuse seisukohast, kokkupõrke vältimise eeskirju, ohtliku lasti käitlemist, meresõiduohutuse menetlusi ja nõudeid, hüdrograafilist teavet, logiraamatuid ja navigatsiooniandmeid, laevaõnnetuste uurimist, merepäästet ning kõiki muid meresõiduohutust otseselt mõjutavaid küsimusi.

               IMO meresõiduohutuse komitee tagab vahendid, et täita talle IMO konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või eespool nimetatud tegevusvaldkonna alla kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse talle määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud. Meresõiduohutuse komitee ja selle allorganid teevad oma otsused liikmete häälteenamusega.

               2.3.IMO merekeskkonna kaitse komitee kavandatav akt

               Merekeskkonna kaitse komitee peab oma 30. märtsist kuni 3. aprillini 2020 toimuval 75. istungjärgul (MEPC 75) vastu võtma MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatused, milles käsitletakse laeva pardal kasutatavates kütteõlides sisalduva väävli piirmäära (0,50 %) rakendamist. MARPOLi konventsiooni VI lisa kavandatavate muudatuste eesmärk on toetada väävlisisalduse piirmäära (0,50 %) järjepidevat rakendamist.

               2008. aastal võttis IMO vastu resolutsiooni, et muuta MARPOLi konventsiooni VI lisa, milles on esitatud laevade põhjustatava õhureostuse vältimise eeskirjad. MARPOLi konventsiooni muudetud VI lisa jõustus 1. juulil 2010 ja sellega kehtestati muu hulgas laevakütuste väävlisisalduse rangemad piirmäärad nii SOx-heite kontrolli piirkondades kui ka nendest väljaspool olevatel merealadel.

               MARPOLi konventsiooni VI lisa reeglis 14.1.3 esitatud ja 1. jaanuaril 2020 jõustuva kütteõlistandardi range jõustamine on oluline element, millega aidatakse kaasa üleilmse väävlisisalduse piirmäära (0,50 %) järjepidevale rakendamisele ja tulemuslikule järgimisele. MARPOLi konventsiooni VI lisa kavandatavate muudatuste eesmärk on tagada reegli 14.1.3 tulemuslik rakendamine, et märkimisväärselt vähendada laevadelt pärinevat õhureostust tekitavat SOx-heidet ja atmosfääri paisatavate tahkete osakeste hulka, et kaitsta inimeste tervist ja merekeskkonda.

               2.4.IMO meresõiduohutuse komitee kavandatav akt

               Meresõiduohutuse komitee peab oma 13.–22. mail 2020 toimuval 102. istungjärgul (MSC 102) vastu võtma rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS) muudatused ja gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) reegli 11 muudatused.

               SOLASi konventsiooni II-1 peatüki A-1 osa reegli 3-8 kavandatavate muudatuste eesmärk on seotud ohutu pukseerimise ja sildumisega. SOLASi konventsiooni II-1 peatüki B, B-1 ja B-2–B-4 osa muudatuste eesmärk on tagada kooskõla seoses veepidavusega. Üldiselt ei kasutata kõne all olevaid näitajaid (rool, sõukruvi, telgsurvejõud, sõukruvi samm ja töömudel) kõikide laevatüüpide puhul.

               Gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) reegli 11 kavandatavate muudatuste eesmärk on tagada kooskõla IGFi koodeksiga maagaasil töötavate laevade suhtes kehtivate nõuete osas, tehes vajalikud muudatused, mille aluseks on koodeksi rakendamisel saadud kogemused.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.MARPOLi konventsiooni VI lisa reegli muudatused

               3.–7. juulil 2017 Londonis toimunud merekeskkonna kaitse komitee 71. istungjärgul (MEPC 71) kiideti heaks uus lisandus dokumenti „MARPOLi konventsiooni VI lisa reegli 14.1.3 järjepidev rakendamine“, et lisada see reostusennetuse ja -tõrje allkomitee 2018.–2019. aasta töökavasse ning allkomitee 5. istungjärgu (PPR 5) esialgsesse päevakorda kavatsusega saavutada eesmärk 2019. aastal.

               5.–9. veebruaril 2018 Londonis toimunud PPR 5-l koostati MARPOLi konventsiooni VI lisa reegli 14 muudatuste kavand seoses laeva pardal jõu- või käitursüsteemi sisepõlemismootorite jaoks mõeldud ja nõuetele mittevastava kütteõli vedamise keeluga. 9.–13. aprillil 2018 Londonis toimunud merekeskkonna kaitse komitee 72. istungjärgul (MEPC 72) kiideti MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatuste kavand väikeste muudatustega heaks.

               MARPOLi konventsiooni VI lisa reegli 14.1.3 järjepidevat rakendamist käsitlev istungitevaheline koosolek toimus 9.–13. juulil 2018 Londonis. Euroopa Liit edastas dokumendi ISWG-AP 1/3/2, milles esitati reegli 14 ja reegli 18 muudatused.

               MEPC 73 võttis vastu resolutsiooniga MEPC.305 (73) kokkulepitud muudatused. MEPC 73 otsustas, et need muudatused loetakse 1. septembril 2019 vastuvõetuks ja need jõustuvad 1. märtsil 2020.

               18.–22. veebruaril 2019 Londonis toimunud PPR 6-l koostati muudatuste kavand järgmiste kohta:

               –reegel 1 reegli kohaldamise kohta;

               –reegel 2, milles esitatakse „kütteõli väävlisisalduse“, „madala leekpunktiga kütuse“, „MARPOLi proovi“, „laeval kasutatava kütteõli proovi“ ja „pardal oleva kütteõli proovi“ määratlused;

               –reegel 14, milles käsitletakse laeval kasutatava ja pardal oleva kütteõli proovide võtmist ja analüüsimist vastavalt MARPOLi konventsiooni VI lisas esitatud kütteõli proovile;

               –reegel 18 vastavustõendamise menetluse kohta;

               –I liide „Rahvusvahelise õhusaaste vältimise (IAPP) tunnistus“, milles käsitletakse kütteõlist proovide võtmise kohta, ja

               –VI lisa MARPOLi VI lisas esitatud kütteõli vastavustõendamise menetluse kohta.

               PPR 6 edastas need muudatused MEPC 74-le, kus need heaks kiideti ja edastati MEPC 75-le vastuvõtmiseks.

               MARPOLi konventsiooni VI lisa reeglite 1, 2, 14, 18, 20, 21 ning I ja VI liite muudatused on esitatud IMO dokumendis MEPC 75/3. MEPC 74 aruande (MEPC 74/18) punktis 5.116 on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MEPC 75-l.

               Direktiivi (EL) 2016/802 karmistatud rakendussätteid arvesse võttes peaks liit kõnealuseid muudatusi toetama, kuna need kajastavad vajadust kehtestada kogu maailmas konkreetselt ja ühetähenduslikult laevakütuste väävlisisalduse piirmääraks 0,50 %. Selle tulemusel vähendatakse tulemuslikult vääveloksiidide heidet ning seeläbi ka nende kahjulikku mõju inimeste tervisele ja ökosüsteemidele, hoides samas ära konkurentsimoonutusi kõnealuses sektoris.

               3.2.Konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS) II-1 peatüki muudatused

               3.2.1.SOLASi konventsiooni II-1 peatüki A-1 osa reegli 3-8 (puksiir- ja sildumisseadmed) muudatused

               EL tõstatas ohutu sildumise küsimuse uue plaanivälise elemendina MSC 95. istungjärgul (dokument MSC 95/19/2) ja MSC nõustus sellega. MSC nõustus ka Jaapani ettepanekuga võtta arvesse kahjustatud või halvas seisukorras kinnitusotste hooldust ja asendamist (dokument MSC 95/19/13). Seejärel arutas küsimust Taani ja Jaapani koordineerimisel laevade projekteerimise ja ehituse allkomitee (SDC) nii töörühmas kui ka sidepidamisrühmas. SDC 6. istungjärgul (SDC 6) viimistleti SOLASi konventsiooni muudatuste kavandit ning nendega seotud suuniseid ja juhist. Meresõiduohutuse komitee 101. istungjärgul (MSC 101) arutati SDC arutelu tulemusi ja eelkõige järgmist:

               –SOLASi konventsiooni II-1 peatüki A-1 osa reegli 3-8 muudatused;

               –suunised sildumisvahendite projekteerimise ning ohutuks sildumiseks asjakohaste sildumisseadmete ja -tarvikute valiku kohta;

               –suunised sildumisseadmete, sh kinnitusotste kontrollimise ja hoolduse kohta;

               –läbivaadatud juhend pardal hoitavate puksiir- ja sildumisseadmete kohta ning nendega seotud MSC ringkirja kavand (MSC.1/Circ.1175/Rev.1) ja

               –kõik nendega seotud MSC ringkirjade kavandid.

               MSC 101 kiitis heaks SOLASi konventsiooni muudatuste kavandi, mis on esitatud MSC aruande 25. lisas (MSC 101/24/Add.1). Suunised ja juhend kiideti MSC 101-l põhimõtteliselt heaks ning saavad lõpliku heakskiidu siis, kui SOLASi konventsiooni kavandatud muudatused vastu võetakse. MSC 101 aruande (MSC 101/24) punktis 12.2-9 on märgitud, et SOLASi konventsiooni muudatused ning nendega seotud suunised ja juhis on kavas vastu võtta ja heaks kiita MSC 102-l.

               SOLASi konventsiooni muudatuste ning nendega seotud suuniste, juhendi ja MSC ringkirjadega täiustatakse põhjalikult praegusi sildumisvahendeid. Kuna need on vastavuses liidu esialgse ettepaneku eesmärgiga, peaks liit toetama SOLASi konventsiooni muudatuste vastuvõtmist ja seonduvate dokumentide heakskiitmist.

               3.2.2.Veepidavus – kooskõla SOLASi konventsiooni II-1 peatüki B, B-1 ja B-2–B-4 osa reeglite vahel

               MSC nõustus oma 96. istungjärgul lisama komitee kaheaastasesse töökavasse (2018–2019) teema „SOLASi konventsiooni II-1 peatüki B-2–B-4 osa läbivaatamine, et tagada kooskõla B ja B-1 osaga seoses veepidavusega“, määrates koordineerivaks organiks SDC allkomitee.

               SDC 6 viimistles SOLASi konventsiooni kavandatud muudatusi ja edastas need MSC 101-le. SOLASi konventsiooni II-1 peatüki B, B-1 ja B-2–B-4 osa muudatused on esitatud dokumendi MSC 101/24 Add.1 25. lisas.

               SOLASi konventsiooni II-1 peatüki B-1 osa reeglis 7-2 käsitletud teguri si arvutamisega seoses leidis SDC, et kuigi SOLASi konventsiooni II-1 peatüki reegli 7-2.5 muudatuste koostamine jäi käsitletud teema alt välja, on SOLASi konventsiooni muudatus kõige tõhusam ja tulemuslikum vahend, et kõrvaldada SOLASi konventsiooni II-1 peatüki reegli 7-2.5.2.1 olemuslikud ebakõlad seoses vaheseintetekist kõrgemal asuvates vaheseintes olevate ustega, mida loetakse vigastatud laeva püstuvusarvutustes veetihedateks. SDC 6 nõustus taotlema MSC 101 nõusolekut kõnealuse lähenemisviisiga, et kõrvaldada veetihedusega seotud ebakõlad SOLASi konventsiooni II-1 peatüki B osa eri elementide vahel. MSC 101 oli sellega nõus (MSC 101 aruande MSC 101/24 punkt 12.10) ja muudatused on esitatud ka dokumendi MSC 101/24 Add.1 25. lisas.

               MSC 101 aruande (MSC 101/24) punktis 12.12 on märgitud, et eespool nimetatud muudatused on kavas vastu võtta MSC 102-l.

               Kuna SOLASi konventsiooni II-1 peatüki B-2–B-4 osa muudatustega kehtestatakse kooskõla kõigis veetihedust käsitlevates B osa sätetes, sh vigastatud laeva püstuvusarvutuste küsimuses, ja liit toetas MSC 101-l nende heakskiitmist, peaks liit toetama nende muudatuste vastuvõtmist.

               3.3.Gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) A-1 ja B-1 osa muudatused

               Lasti- ja konteinerveo allkomitee 5. istungjärgul (CCC 5) nõustuti IGFi koodeksi A-1 osa punkti 6.7.1.1 (rõhuvabastussüsteemid) ja 11. peatüki (kütuse ettevalmistusruumi tulekustutussüsteemid) muudatuste kavandiga, mis on esitatud CCC aruande (CCC 5/13) 2. lisas ja edastatakse MSC 101-le heakskiitmiseks (CCC 5/13 punkt 3.31). MSC 101 kiitis heaks muudatuste kavandi, mis on esitatud MSC aruande 14. lisas (MSC 101/24/Add.1). MSC 101 aruande (MSC 101/24) punktis 9.2 on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MSC 102-l.

               CCC 5 kiitis ka heaks punkti 16.3.3.5.1 muudatuste kavandi, milles käsitletakse IGFi koodeksi B-1 osale vastava kütuse ladustamissüsteemi jaoks ettenähtud muude materjalide kui alumiiniumisulamite tõmbetugevuse määramise katseid ning mis on esitatud CCC 5/13 5. lisas ja edastatakse heakskiitmiseks MSC 101-le (CCC 5/13 punkt 4.14). MSC 101 kiitis seejärel heaks muudatused, mis on esitatud MSC aruande 14. lisas (MSC 101/24/Add.1). MSC 101/24 punktis 9.3 on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MSC 102-l.

               Punkti 6.7.1.1 muudatusega selgitatakse paremini, millistes ruumides peab olema tagatud sobiv rõhuvabastussüsteem. 11. peatüki muudatus, millega nähakse kütuse ettevalmistusruumi jaoks ette statsionaarne tulekustutussüsteem, suurendab ohutust veelgi. Liit on mõlema muudatuse heakskiitmist varem MSC 101-l toetanud. Seepärast peaks liit kõnealuste muudatuste vastuvõtmist toetama.

               3.4.Asjakohased ELi õigusaktid ja ELi pädevus

               3.4.1.MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatused

               MARPOLi konventsiooni VI lisa nõuded, milles käsitletakse laevakütteõlide väävlisisalduse vähendamist laevadelt pärinevat õhureostust tekitava SOx-heite vähendamiseks, on ELi õigusesse rakendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/802, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes. Seepärast mõjutavad MEPC 75-l vastu võetavad muudatused, millega muudetakse MARPOLi konventsiooni VI lisa, otseselt direktiivis sätestatud nõudeid.

               3.4.2.Konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS) II-1 peatüki muudatused

               Direktiivi 2009/45/EÜ (reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a alapunkti i kohaselt kohaldatakse SOLASi konventsiooni (muudetud kujul) A-klassi reisilaevade suhtes.

               Seepärast mõjutavad MSC 102-l vastu võetavad muudatused, millega muudetakse II-1 peatüki A ja B osa, otseselt direktiivis sätestatud nõudeid.

               3.4.3.Gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) A-1 ja B-1 osa muudatused

               Direktiivi 2009/45/EÜ (reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a alapunkti i kohaselt kohaldatakse SOLASi konventsiooni (muudetud kujul) A-klassi reisilaevade suhtes. IGFi koodeks on SOLASi konventsiooni abil muudetud reisilaevade suhtes kohustuslikuks.

               Seepärast mõjutaksid MSC 102-l vastu võetavad muudatused otseselt nõudeid seoses direktiivi 2009/45/EÜ kohaldamisega.

               3.4.4.ELi pädevus

               MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatused mõjutaksid ELi õigust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/802 (mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes) rakendamise teel.

               Konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS) II-1 peatüki muudatused mõjutaksid liidu õigust seoses direktiivi 2009/45/EÜ kohaldamisega.

               Gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) A-1 ja B-1 osa muudatused mõjutaksid liidu õigust seoses direktiivi 2009/45/EÜ kohaldamisega.

               Seepärast on liidul ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 viimase osa kohaselt ainupädevus ja seega on vaja esitada liidu seisukoht aktide kohta, millega võetakse vastu eespool nimetatud muudatused.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  1
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               IMO merekeskkonna kaitse komitee ja meresõiduohutuse komitee on lepinguga, st Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni konventsiooniga ettenähtud organid.

               Aktid, mille IMO merekeskkonna kaitse komitee ja meresõiduohutuse komitee peavad vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kavandatavad aktid võivad otsustavalt mõjutada järgmiste ELi õigusaktide sisu:

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/802, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 530/2012 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul. Seda põhjusel, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivis (EL) 2016/802 (mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes) kajastatakse MARPOLi konventsiooni VI lisas esitatud väävliga seonduvaid nõudeid kui eesmärgi saavutamise vahendit.

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta. Selle põhjuseks on järgmised asjaolud: direktiivis 2009/45/EÜ on sätestatud, et A-klassi reisilaevad peavad täielikult vastama SOLASi konventsiooni (muudetud) nõuetele.

               Seepärast mõjutaksid MARPOLi konventsiooni VI lisa ning SOLASi konventsiooni ja IGFi koodeksi muudatused liidu õigust seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/802 (mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes)
                  3
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/45/EÜ (reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta) kohaldamisega.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud meretranspordiga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2020/0026 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee 75. istungjärgul ja meresõiduohutuse komitee 102. istungjärgul seoses rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni VI lisa muudatuste, konventsiooni inimelude ohutusest merel II-1 peatüki muudatuste ja gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi muudatuste vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Meretranspordi valdkonnas võetava liidu meetme eesmärk peaks olema kaitsta merekeskkonda ja inimeste tervist ning parandada meresõiduohutust.

               (2)Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (edaspidi „IMO“) konventsioon jõustus 17. märtsil 1958.

               (3)IMO on ÜRO spetsialiseeritud asutus, kes vastutab meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud mere- ja õhureostuse vältimise eest. Kõik liidu liikmesriigid on IMO liikmed. Liit ei ole IMO liige.

               (4)IMO konventsiooni artikli 38 punkti a kohaselt täidab merekeskkonna kaitse komitee selliseid ülesandeid, mis on organisatsioonile antud laevade põhjustatava merereostuse vältimise ja kontrollimise rahvusvaheliste konventsioonidega või nende alusel, eelkõige seoses eeskirjade ja muude sätete vastuvõtmise ja muutmisega.

               (5)IMO konventsiooni artikli 28 punkti b kohaselt tagab meresõiduohutuse komitee vahendid, et täita talle kõnealuse konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või kõnealuse artikli kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse meresõiduohutuse komiteele määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud.

               (6)Rahvusvaheline laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsioon (edaspidi „MARPOLi konventsioon“) jõustus 2. oktoobril 1983.

               (7)MARPOLi konventsiooni artikli 16 lõike 2 punkti c kohaselt võib selle muudatused vastu võtta asjakohane organ, käesoleval juhul merekeskkonna kaitse komitee.

               (8)Rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (edaspidi „SOLASi konventsioon“) jõustus 25. mail 1980.

               (9)SOLASi konventsiooni VIII artikli punkti b alapunkti iii kohaselt võib IMO meresõiduohutuse komitee vastu võtta SOLASi konventsiooni muudatusi.

               (10)Merekeskkonna kaitse komitee võtab oma 30. märtsist kuni 3. aprillini toimuval 75. istungjärgul (MEPC 75) vastu MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatused.

               (11)Meresõiduohutuse komitee võtab 13.–22. mail 2020 toimuval 102. istungjärgul (MSC 102) vastu SOLASi konventsiooni II-1 peatüki muudatused ning gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) A-1 ja B-1 osa muudatused.

               (12)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel MEPC 75-l võetav seisukoht, kuna MARPOLi konventsiooni VI lisa reeglite 1, 2, 14, 18, 20, 21 ning I ja VI liite muudatused võivad otsustavalt mõjutada järgmise liidu õigusakti sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/802
                  4
               ,
                  5
               .

               (13)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel MSC 102-l võetav seisukoht, kuna SOLASi konventsiooni II-1 peatüki muudatused võivad otsustavalt mõjutada järgmise liidu õigusakti sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/45/EÜ,
                  6
                ning kuna IGFi koodeksi muudatused võivad otsustavalt mõjutada järgmise liidu õigusakti sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta.

               (14)MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatustega tagatakse reeglis 14 merekütustele kehtestatud väävlisisalduse piirmäära (0,50 %) järjepidev rakendamine. Liit peaks neid muudatusi toetama, et saavutada kavandatud kasu tervisele ja keskkonnale, mis saadakse tänu sellele, et kütuse põletamisest laeva pardal tekib vähem vääveldioksiidi heidet.

               (15)SOLASi konventsiooni II-1 peatüki A-1 osa muudatustega tagatakse laevadele ohutum sildumine. Liit peaks neid muudatusi toetama, kuna nendega täiustatakse põhjalikult praegusi sildumist käsitlevaid eeskirju.

               (16)SOLASi konventsiooni II-1 peatüki B, B-1, B-2–B-4 osa muudatustega tagatakse laevade veetihedust käsitlevate sätete kooskõla. Liit peaks neid muudatusi toetama, kuna nendega kehtestatakse kooskõla kõigis veetihedust käsitlevates B osa sätetes, sh vigastatud laeva püstuvusarvutuste küsimuses.

               (17)IGFi koodeksi A-1 ja B-1 osa muudatustega tagatakse parandused, mis käsitlevad kütuse ladustamist, tuleohutust ning tõmbetugevuse määramise katseid metallmaterjalide keevitamise puhul ja mittepurustavaid katseid kütuse ladustamissüsteemide puhul, lähtudes koodeksi kohaldamisel saadud kogemustest. Liit peaks neid muudatusi toetama, kuna nendes selgitatakse paremini, millistes ruumides peavad olema tagatud sobivad rõhuvabastussüsteemid, ja nendega nähakse kütuse ettevalmistusruumi jaoks ette täiendavad ohutusmeetmed.

               (18)Liidu seisukoha esitavad ühiselt ELi liikmesriigid, kes on IMO merekeskkonna kaitse komitee ja meresõiduohutuse komitee liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel IMO merekeskkonna kaitse komitee 75. istungjärgul võetav seisukoht on järgmine: nõustuda rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni VI lisa muudatuste (esitatud IMO dokumendi MEPC 75/3 lisas) vastuvõtmisega.

               Artikkel 2

               Euroopa Liidu nimel IMO meresõiduohutuse komitee 102. istungjärgul võetavad seisukohad on järgmised:

               (a)võtta vastu rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel II-1 peatüki muudatused, mis on esitatud IMO dokumendi MSC 102/3 1. lisas;

               (b)võtta vastu gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi A-1 ja B-1 osa muudatused, mis on esitatud IMO dokumendi MSC 102/3 2. lisas.

               Artikkel 3

               1.Artiklis 1 nimetatud seisukoha esitavad ühiselt ELi liikmesriigid, kes on IMO merekeskkonna kaitse komitee liikmed.

               2.Artiklis 2 nimetatud seisukoha esitavad ELi liikmesriigid, kes on IMO meresõiduohutuse komitee liikmed.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu (OIV), ECLI:EU:T:2014:2258, punkt 64.

                     (2)

                        Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu (OIV), ECLI:EU:T:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        Komisjoni 16. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/253, millega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad proovivõttu ja aruandlust vastavalt nõukogu direktiivile 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (ELT L 41, 17.2.2015, lk 55–59).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/802, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (ELT L 132, 21.5.2016, lk 58).

                     (5)

                        Komisjoni 16. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/253, millega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad proovivõttu ja aruandlust vastavalt nõukogu direktiivile 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (ELT L 41, 17.2.2015, lk 55–59).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (ELT L 163, 25.6.2009, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.4.2020
            COM(2020) 146 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmise kohta (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehniline abi komisjoni algatusel)

               SELETUSKIRI

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) rahaliste toetuste suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS

                  Põhiandmed:

                  EGFi viitenumber
                        EGF/2020/000

                  Euroopa Komisjon
                        Tehniline abi

                  Halduskulud: eelarve (eurodes)
                        345 000

                  % halduskuludest (piirmäär: 0,5 %)
                        0,19 %

               EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada igal aastal tehnilise abi rahastamiseks maksimaalselt 0,5 % EGFi iga-aastasest maksimumsummast.

               Rahastatav tehniline abi ja eeldatavate kulude jaotus

               1.Vahendeid kasutatakse EGFi määruse artikli 11 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 12 lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud kulude katmiseks järgmiselt.

                        Kirjeldus

                        Kogukulud
                           (eurodes)

                        Haldustugi

                        210 000

                        Tehniline tugi

                        135 000

                        Eeldatavad kulud kokku

                                                                         345 000

               2.Haldustugi

               ·EGFi kontaktisikute eksperdirühm, kuhu kuulub kaks liiget igast liikmesriigist, peab kaks korrapärast koosolekut (2020. aasta teises pooles ja 2021. aasta esimeses pooles).

               ·Komisjon korraldab liikmesriikide vahel kontaktide loomise edendamiseks kaks seminari, milles osalevad EGFi rakendusasutused ja sotsiaalpartnerid. Need seminarid korraldatakse võimaluse korral umbes samadel kuupäevadel kui eksperdirühma kaks koosolekut. Seminaridel keskendutakse EGFi järelhindamisele ja EGFi määruse rakendamisele pärast 2020. aastat.

               ·Teavitamine: komisjoni kodulehe alajaotisesse „Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus“ EGFi jaoks loodud veebisaiti,
                  2
                mille haldamise eest komisjon EGFi määruse artikli 12 lõike 2 kohaselt vastutab, ajakohastatakse ja täiendatakse regulaarselt ja kogu sellel esitatav uus teave tõlgitakse kõigisse ELi ametlikesse keeltesse. Suurendatakse teadlikkust EGFist ja edendatakse selle nähtavust. EGFi käsitletakse mitmesugustes komisjoni väljaannetes ja selle kohta luuakse audiovisuaalmaterjale, nagu on sätestatud EGFi määruse artikli 11 lõikes 4.

               3.Tehniline tugi

               ·Elektroonilise andmevahetussüsteemi hooldus ja ajakohastamine: komisjon jätkab standardmenetluste väljatöötamist EGFi taotluste esitamiseks ja haldamiseks, kasutades selleks ühist fondihaldussüsteemi (SFC-süsteem), millesse integreeritakse EGFi rakendused. Seeläbi lihtsustatakse EGFile taotluste esitamise protsessi ja kiirendatakse taotluste töötlemist ning ka aruannetest on konkreetsele vajadusele vastavalt lihtsam andmeid kätte saada. SFC-liides hõlbustab ka EGFi finantstehinguid.

               ·Pärast 2020. aastat kasutatava SFC-liidese väljatöötamiseks on vaja täiendavaid vahendeid, et luua uusi funktsioone ja kohanduda pärast 2020. aastat kehtiva EGFi määruse võimalike muudatustega.

               ·Järelevalve ja andmete kogumine: komisjon kogub andmeid saadud, makstud ja lõpetatud taotluste ning kavandatavate ja rakendatud meetmete kohta. Need andmed tehakse kättesaadavaks veebisaidil ja koostatakse 2021. aastal esitatavate kaheaastast ajavahemikku hõlmavate aruannete jaoks sobivas vormis.

               Rahastamine

               4.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  3
                artikli 12 kohaselt on EGFi iga-aastase maksimumeelarvena 2020. aastal 2011. aasta hindades ette nähtud 150 miljonit eurot (2020. aasta hindades 179 264 000 eurot).

               5.EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada tehnilise abi rahastamiseks maksimaalselt 0,5 % kättesaadavatest fondi vahenditest. Praegu on võimalik kasutada kogu 2020. aastaks ette nähtud summat, sest tehnilise abi osutamiseks ei ole veel ühtegi summat eraldatud. Kavandatav summa moodustab 0,19 % EGFi 2020. aastaks ettenähtud maksimumeelarvest.

               6.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  4
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               7.EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 345 000 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               Maksete assigneeringute allikas

               8.EGFi eelarverealt eraldatavaid assigneeringuid kasutatakse tehnilise abi jaoks vajatava 345 000 euro suuruse summa katmiseks.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmise kohta (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehniline abi komisjoni algatusel)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  5
                eriti selle artikli 11 lõiget 2,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  6
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               2.Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  7
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               3.Määruse (EL) nr 1309/2013 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada tehnilise abi rahastamiseks kõige rohkem kuni 0,5 % fondi iga-aastasest maksimumsummast.

               4.Seega tuleks komisjoni algatusel antava 345 000 euro suuruse tehnilise abi rahastamiseks võtta kasutusele EGFi vahendid.

               5.Selleks et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 345 000 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  8*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                  http://ec.europa.eu/egf

                     (3)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (4)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (5)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (6)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (7)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (8)
                  *
                        Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.