title: Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajaliste puhkusetoodete, edasimüügi ja vahetuse teatavate aspektidega {SEK(2007) 743} {SEK(2007) 744}

text:
               ET

                        EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON

               Brüssel, 23.5.2007

               KOM(2007) 264 lõplik

               2007/0097(COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

               bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta

               (uuesti sõnastatud)

               (esitanud komisjon)

                  {SEK(2007) 635}
                  {SEK(2007) 636}

               SELETUSKIRI

                        1.Ettepaneku taust

                        110

                        1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                        Direktiiv 96/26/EÜ reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta ning määrused (EMÜ) nr 684/92 ja (EÜ) nr 12/98 bussiteenuste turule juurdepääsu kohta hõlmasid esialgu väga suurt osa bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo siseturust.

                        Kõnealuse direktiiviga kehtestati minimaalsed kvaliteedinõuded, mida peab tegevusalale tulemise puhul järgima, samas kui kahe asjaomase määrusega liberaliseeriti rahvusvahelised reisijate juhuveod, kehtestati konkreetne lubade andmise kord rahvusvahelisteks reisijate regulaarvedudeks ning samuti lubatud kabotaažteenuste osutamiseks selliste rahvusvaheliste teenuste raames.

                        Kõnealused eeskirjad tuleks nüüd ühtlustada uue õigusraamistikuga, mille aluseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu peatselt vastuvõetav määrus reisijateveoteenuse osutamise kohta raudteel ja maanteel. Samuti tuleks kõnealuseid eeskirju muuta selgemaks ning mõnel juhul lihtsamaks, sest kogemustest on ilmnenud, et teatavate õigusnormidega kaasneb mittevajalik halduskoormus.

                        120

                        1.2.Üldine taust

                        Määrusega (EMÜ) nr 684/92 avati juurdepääs bussidega toimuvale rahvusvahelisele reisijateveole, samas kui määruses (EÜ) nr 12/98 on sätestatud tingimused, mille kohaselt mitteresidendist vedajad võivad osutada teenuseid liikmesriigis. Vedajatel on selline juurdepääs, kui nad omavad ühenduse litsentsi, mis antakse välja üksnes siis, kui nende asukoht on liikmesriigis ning kui nad vastavad miinimumnõuetele, mis on seotud hea maine, finantsolukorra ja ametialase suutlikkusega vastavalt direktiivile 96/26/EÜ.

                        Komisjon teatas oma 2006. aasta õigusloomekava raames kavatsusest kõnealuseid eeskirju üksikasjalikumalt uurida ning vajaduse korral muuta need lihtsamaks ja selgemaks. Pärast avalikku arutelu ja mõju hindamist on ilmnenud, et selguse puudumine kehtivate sätete puhul või nende keerukus muudavad jõustamise raskeks ning need sisaldavad mittevajalikku halduskoormust järgmistes valdkondades:

                        –kõnealuse määruse reguleerimisala on ebaselge seoses ühenduse vedajate teostatava reisijateveoga kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest ning transiitveoga läbi liikmesriikide;

                        –määrusega (EMÜ) nr 684/92 on kehtestatud lubade andmise kava, mis hõlmab rahvusvahelisi reisijate regulaarvedusid. Ettevõtjad, kes soovivad osutada teenuseid rahvusvahelisel marsruudil, peavad selleks taotlema luba. Iga taotluse puhul peavad riiklikud asutused püüdma jõuda kokkuleppele muude asjaomase teenusega seotud liikmesriikidega, võtma arvesse transiidiriikide arvamust, hindama kõnealuse teenuse osutamise alustamisega kaasnevaid tagajärgi ning teavitama taotlejat taotluse heakskiitmisest või selle tagasilükkamisest. Kõnealust korda käsitatakse (eelkõige asjaomases majandusharus) uutele tulijatele suuri tõkkeid ning mittevajalikku bürokraatlikku koormust tekitavana;

                        –ilmneb, et liikmesriikidevaheline teabevahetus ei ole tõhus, kuigi see on juba ette nähtud praegu kehtivate eeskirjadega. Selle tulemusena ei kaasne nendele ettevõtjatele, kes osutavad teenuseid muu liikmesriigi kui nende asukohaliikmesriigi territooriumil, peaaegu mingisuguseid halduskaristusi, mis võib omakorda moonutada konkurentsi teiste ettevõtjate ning nende ettevõtjate vahel, kes asjaomaste eeskirjade järgimisse piisavalt ei panusta;

                        –ühenduse litsentsideks ja tõestatud koopiateks kasutatavate vormide erinevus tekitab kontrollimiste käigus probleeme ning viib sageli ettevõtjate ja järelevalvepersonali väärtusliku aja kuluni.

                        130

                        1.3.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

                        Ettepaneku eesmärk on määruste (EMÜ) nr 684/92 ja (EÜ) nr 12/98 läbivaatamine ja konsolideerimine.

                        140

                        1.4.Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

                        Uue määrusega panustatakse kaudselt liiklusohutuse parandamisse nende ettevõtjate tugevdatud järelevalve kaudu, kes osutavad oma teenuseid mitmes liikmesriigis ning tagavad kooskõla auto- ja raudteetranspordialaseid avalikke teenuseid hõlmavate uute eeskirjadega.

                        Käesolev ettepanek kuulub programmi „parem õigusloome” raamesse ning see on kooskõlas komisjoni võetud kohustusega lihtsustada ja ajakohastada ühenduse õigustikku. Erilist tähelepanu on pööratud lihtsustamisele ja avalikke teenuseid käsitlevate ning muude autovedusid hõlmavate eeskirjade paremale ühtlustamisele, eelkõige määrusele (EMÜ) nr 881/92 ja määrusele (EMÜ) nr 3118/93 riigisisesele autoveoturule juurdepääsu kohta ning direktiivile 96/26/EÜ, milles on sätestatud põhitingimused, mis tuleb tegevusalale lubamiseks täita ja nende täitmise järelevalve.

                        2.Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

                        2.1.Konsulteerimine huvitatud isikutega

                        211

                        Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

                        Enne käesoleva ettepaneku kavandamist viidi läbi avalik arutelu, et koguda võimalikult palju märkusi ja ettepanekuid asjaomastelt üksikisikutelt ja asutustelt. Kõnealune arutelu hõlmas nii autokauba- kui ka reisijatevedu. Seda organiseeriti koos tegevusalale lubamist käsitleva aruteluga, selle puhul kasutati Internetis avaldatud küsimustikku, mis saadeti kõigile riiklikul või Euroopa tasandil peamisi sidusrühmi esindavatele organisatsioonidele.

                        Komisjonile saabus 67 vastust riiklikelt asutustelt, maanteede haldajate, nende kasutajate, selle valdkonna töötajate ning mitmete asjaomaste huvirühmade rahvusvahelistelt ja riiklikelt ühendustelt. Komisjon arutas 5. septembril 2006 sotsiaalse dialoogi vormis käesolevas uuesti sõnastatud versioonis käsitletud põhiküsimusi tööturu osapooltega. 7. novembril 2006 toimus Brüsselis nõupidamiskohtumine sidusrühmadega, millel osales 42 asjaomast majandusharu esindavat delegatsiooni ning lisaks sellele 37 vaatlejat riiklikest ametiasutustest.

                        212

                        Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

                        Vastajad jagasid üldjoontes arvamust, et praegust autoveoturgu hõlmavat õiguslikku raamistikku oleks vaja täiendavalt lihtsustada ja selgemaks muuta. Üks pidevalt rõhutatud aspekt oli vajadus muuta kehtivaid eeskirju, eelkõige neid, mis käsitlevad autoveoteenuste turule juurdepääsu, lihtsamalt ja tõhusamalt jõustatavaks. Arutelu käigus ilmnesid selgelt järgmised järeldused:

                        –kauba- ja reisijatevedu maanteel peaks jätkuvalt reguleerima kahe eraldi eeskirjaga. Need on kaks eri veoliiki ning sidusrühmade arvates ei ole need piisavalt sarnased, et käsitleda neid ühes tekstis;

                        –mitmes vastuses juhiti tähelepanu vajadusele kehtivaid eeskirju korrektselt kohaldada ning nõuetekohaselt jõustada. Riiklike täitevasutuste vaheline koostöö peaks olema parem ning selleks on vaja koostada kogu ELi hõlmav litsentsitud ettevõtjate register või ühenduse litsentside andmebaas;

                        –mitmed sidusrühmad olid arvamusel, et tuleks lihtsustada korda, mis on seotud lubade andmisega rahvusvahelisteks reisijate regulaarvedudeks ning mis on siiani endaga kaasa toonud mittevajaliku bürokraatia. Samuti tehti ettepanek, et lihtsustada tuleks korda, mis on seotud piirüleste piirkondlike või kohalike teenustega;

                        –selgelt on pooldatud ka ühenduse litsentsi, tõestatud koopiate ning juhitunnistuse näidiste täiendavat standardimist.

                        213

                        Avaliku arutelu käigus laekunud vastuste kokkuvõte, üksikute vastuste täielik tekst ning 7. novembril 2006 toimunud ärakuulamise aruanne on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

                           http://ec.europa.eu/transport/road/consultations/road_market_en.htm

                        2.2.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                        229

                        Sidusrühmadega toimunud arutelul osales sõltumatu ekspert, professor Brian Bayliss, kes on autoveoalaste küsimuste komitee aseesimees. Asjaomane komitee esitles 1994. aasta juulis ulatuslikku aruannet autoveo siseturu väljakujundamise seisukorra ning selle väljakujundamiseks vajaliku töö kohta.

               .

                        230

                        2.3.Mõju hindamine

                        Käesoleva ettepaneku ettevalmistamiseks läbiviidud mõju hindamine hõlmas nii tegevusalale lubamist kui ka turulepääsu käsitlevate eeskirjade uuesti sõnastamist, võttes arvesse nendevahelisi seoseid ja kattumist.

                        Mõju hindamise aluseks olid mitmed aastatel 2004–2006 läbiviidud uuringud.
                           1
                         See oli väliskonsultandiga sõlmitud lepingu tulemus. Lepingu sõlmimise käigus esitati pidevalt mõju hindamise kohast tagasisidet, et tagada, et kavandatava uuesti sõnastatud õigusakti puhul võetaks arvesse mõju hindamise tulemusi. Kohaldatud on proportsionaalse analüüsi põhimõtet ning kõnealune analüüs on keskendunud mõju ja selle jaotumise kõige tähtsamatele vormidele.

                        Hinnatud on kokku viit poliitilist valikuvõimalust:

                        1.„muutusteta” olukorras jääksid praegused autoveoalased õigusaktid samaks ning käesoleva dokumendi alguses esitatud probleemid jääksid püsima ja muutuksid pikapeale tõsisemaks;

                        2.„tehnilise lihtsustamise ja mittereguleerimise” valikuvõimalust saaks reisijateveo seisukohast kasutada üksnes kahe teksti koondamiseks ja kodifitseerimiseks; käesoleva dokumendi alguses määratletud põhiprobleemid jääksid püsima;

                        3.„ühtlustamise” valikuvõimalus tähendaks tekstide koondamist ja lihtsustamist, eelkõige lubade andmise korra lihtsustamist rahvusvaheliste regulaarvedude puhul, samas kui ühtlustatakse tegevusalale lubamise korda ning tugevdatakse järelevalvet ja kontrollimenetlust. Kõnealune valikuvõimalus täiustaks autoveoeeskirjade järgimist ja vähendaks halduskulusid. See vähendaks takistusi nende jaoks, kes soovivad siseneda rahvusvahelisele reisijateveo turule;

                        4.„kõrgemaid kvaliteedinõudeid” hõlmava valikuvõimalusega tõstetaks veelgi asjaomase sektori keskmist kutsekvalifikatsiooni ning täiustataks selle finantssuutlikkust. Pikemas perspektiivis julgustaks see ettevõtjaid oma tegevust tõhusamaks muutma, mis oleks kasulik kogu majandusele. Lühemas perspektiivis kaasnevad sellega täiendavad halduskulud, mis tooksid kahju väga väikestele ning iseseisvatele ettevõtjatele. Kõnealune poliitiline valikuvõimalus on vastuolulisem;

                        5.„liberaliseerimise” valikuvõimalusega keelustataks täielikult praegu kehtiv lubade andmise kord. Kuid ilma kõigepealt kõrgemal tasandil toimuva kvaliteedinõuete ühtlustamiseta (nt 4. valikuvõimaluse rakendamine) võidakse tõhusamad ettevõtjad turult välja suruda. Pikemas perspektiivis oleks üldine mõju turu tõhususele neutraalne, kui mitte negatiivne. Kõnealuse poliitilise valikuvõimalusega väheneks töökohtade arv teatavates riikides. Võttes arvesse selle väga erinevaid mõjusid, tuleks läbi viia põhjalikum analüüs, mis oleks praegusest lihtsustamise raamistikust oluliselt laiaulatuslikum.

                        231

                        Kõnealuseid aspekte arvesse võttes keskendutakse käesolevas ettepanekus 3. valikuvõimalusele, milleks on „ühtlustamine”. Käesolevale ettepanekule on lisatud mõju analüüsi kokkuvõte ning selle täielik aruanne. Mõju analüüsist ilmneb, et käesolev määrus koos kahe teise samaaegselt kavandatava määrusega (kaubaveo kohta ning tegevusalale lubamise kohta) aitaks vähendada konkurentsimoonutusi, täiustaks sotsiaal- ja liiklusohutuseeskirjade järgimist ning annaks liikmesriikidele võimaluse vähendada halduskulusid suurusjärgus ligikaudu 190 miljonit eurot aastas.

                        3.Ettepaneku õiguslik külg

                        305

                        3.1.Kavandatud meetmete kokkuvõte

                        Käesoleva ettepanekuga konsolideeritakse ja koondatakse kaks autoveoturule juurdepääsu käsitlevat määrust. Selles esitatakse järgmised olulised muudatused:

                        –lihtsam ja kiirem lubade andmise kord rahvusvaheliste regulaarvedude puhul: teatavad keeldumispõhjendused, mis on ette nähtud praegu kehtiva lubade andmise korraga on aegunud ning need tuleks välja jätta. Seepärast tuleks luba välja anda juhul, kui taotleja puhul ei esine selgelt määratletuid põhjendusi sellest keeldumiseks. Kehtima jääks üksnes üks asjaomase turuga seotud keeldumispõhjendus, mis hõlmab nimelt seda, kui taotletav teenus mõjutaks suuresti teise samasuguse teenuse elujõulisust, mida osutatakse avaliku teenindamise kohustuse raames asjaomastes piirkondades;

                        –lihtsustatud ja standarditud ühenduse litsents: ühenduse litsentsi ja tõestatud koopiate vormide jaoks nähakse ette üksikasjalikumad kirjeldused, et vähendada halduskoormust ning viivitusi eelkõige liikluskontrolli puhul;

                        –täiustatud õigusnormid, mille kohaselt peab liikmesriik teise liikmesriigi palvel võtma meetmeid, kui vedaja, kellele ta on andnud ühenduse litsentsi, paneb teises riigis toime rikkumise. Sellise tegevusega peaks kaasnema vähemalt hoiatus. Kehtestatakse parem kord, mille alusel liikmesriigid omavahel suhtlevad ning selleks kasutatakse kontaktpunkte, mis luuakse uue määruse (autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta) alusel.

                        310

                        3.2.Õiguslik alus

                        Eelnõu määruse jaoks, millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 684/92 ja (EÜ) nr 12/98.

                        320

                        3.3.Subsidiaarsuse põhimõte

                        Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse.

                        Ettepaneku põhieesmärk on muuta kehtivad ühenduse eeskirjad selgemaks ning seepärast ei suuda liikmesriigid seda üksi saavutada. Lisaks sellele taotletakse kõnealuse ettepanekuga praeguse liikmesriikidevahelise teabevahetuse parandamist, mida ei ole võimalik liikmesriikidel üksi saavutada ning mida nad saavad teha üksnes jaotatult ning kahepoolselt.

                        323

                        Võttes arvesse asjaolu, et üksikul liikmesriigil või liikmesriikide rühmal oleks võimatu täheldatud probleeme rahuldavalt lahendada, on ühenduse meetmed vajalikud. Ettepanek on seega subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas.

                        3.4.Proportsionaalsuse põhimõte

                        Ettepanekuga ei minda kaugemale selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust ning järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet järgmistel põhjustel:

                        331

                        –selles käsitletakse rahvusvahelisi vedusid, milleks on vaja nomineerivat lähenemisviisi, millega võimaldatakse ühtlane kohaldamine ja tagatakse õiglane konkurents;

                        –tõsiste või korduvate pisirikkumiste puhul kohustatakse ettepanekuga liikmesriike välja andma hoiatust, kuid ühenduse litsentside või tõestatud koopiate kehtetuks tunnistamise küsimus jäetakse liikmesriikide otsustada.

                        3.5.Õigusakti valik

                        341

                        Kavandatav õigusakt on määrus, sest selle eesmärk on juba määruses sisalduvate eeskirjade lihtsustamine.

                        4.Mõju eelarvele

                        409

                        Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

                        5.Täiendav teave

                        510

                        5.1.Lihtsustamine

                        511

                        Käesolev ettepanek soodustab ühenduse õigustiku lihtsustamist. Ettepanek on osa komisjoni käimasolevast kavast ajakohastada ja lihtsustada ühenduse õigustikku ning komisjoni õigusloomekavast ja tööprogrammist viite 2006/TREN/42 all.

               .

                        512

                        Käesolevast ettepanekust jäeti välja aegunud meetmed ning kõnealuste määruste sisu, esitus ja sõnastus vaadati uuesti võimalikult põhjalikult läbi, et hõlbustada nende mõistmist ning vältida kahemõttelist tõlgendamist.

                        Käesolev ettepanek on kooskõlas 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse struktureeritumat lähenemisviisi õigusaktide uuesti sõnastamise tehnikale. See töötati välja teksti esialgse konsolideerimise põhjal, mida tegi arvutisüsteem Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituses. Kui artiklid on uuesti nummerdatud, on vana ja uue numeratsiooni vaheline vastavus esitatud uuesti sõnastatud määruse II lisas esitatud vastavustabelis.

                        5.2.Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine

                        Ettepaneku vastuvõtmisel tunnistatakse määrused (EMÜ) nr 684/92 ja (EÜ) nr 12/98 kehtetuks.

                        515

                        56

                        5.3.Euroopa Majanduspiirkond

                        Kavandatav õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust ja peaks seetõttu laienema EMPle.

                        570

                        5.4.Ettepaneku üksikasjalik selgitus

               Käesoleva ettepanekuga konsolideeritakse ja koondatakse määrused (EMÜ) nr 684/92 ja (EÜ) nr 12/98 bussiteenuste turule juurdepääsu kohta. Selles täpsustatakse kehtivaid õigusnorme ning muudetakse nende teatavaid aspekte, et tugevdada üldist kooskõla ja vähendada halduskoormust. Selles esitatakse järgmised olulised muudatused.

               Reguleerimisala, mõistete ja põhimõtete täpsustamine

               Artiklis 1 täpsustatakse reguleerimisala. Määrust kohaldatakse ühenduse territooriumil toimuva kogu rahvusvahelise reisijateveo suhtes, sealhulgas kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse toimuva veo suhtes, ning mitteresidendist vedaja teostatava ajutise riigisisese reisijateveo teenuse suhtes (kabotaaž). Seoses kolmandasse riiki või kolmandast riigist toimuva rahvusvahelise veoga täpsustatakse artiklis 1, et kuni ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahelise lepingu sõlmimiseni, ei kohaldata käesolevat määrust reisi selle osa suhtes, mis toimub selle liikmesriigi territooriumil, kus reisijad peale võetakse või maha pannakse. Seda kohaldatakse siiski transiidi käigus läbitava liikmesriigi territooriumil kulgeva reisi osa suhtes.

               Artikli 2 sõnastust on muudetud ning see sisaldab nüüd mitmete erinevate teenuste mõisteid. Normatiivsed sätted on üle viidud artiklisse 5.

               Ühenduse litsents ja tõestatud koopiad

               Artiklis 4 esitatakse uued sätted, millega standarditakse ühenduse litsentsi ja tõestatud koopiaid, mille näidised on esitatud I lisas.

               Turulepääs

               Artiklis 5 täpsustatakse tingimused, mille alusel võib erinevaid teenuseid pakkuda. Seda täiendavad varem artiklis 2 esitatud normatiivsed sätted.

               Lubade andmise kord rahvusvaheliste regulaarvedude puhul

               Artikliga 8 nähakse ette sujuvam ja lihtsustatum lubade andmise kord võrreldes sellega, mis on sätestatud määruses (EMÜ) nr 684/92. Kui taotleja puhul ei kehti ükski kolmest põhjendusest, antakse edaspidi luba välja. Kehtima jääks üksnes üks asjaomase turuga seotud keeldumispõhjendus, mis hõlmab nimelt seda, kui taotletav teenus mõjutaks suuresti teise samasuguse teenuse elujõulisust, mida osutatakse avaliku teenindamise kohustuse raames asjaomastes piirkondades. Transiidiriike, s.t neid liikmesriike, keda asjaomane teenus ei mõjuta, sest reisijad ei võeta peale ega panda maha, ei kuulata enam ära, kuid neid teavitatakse kõnealust teenust hõlmava loa andmisest.

               Kui lubade andmisega tegelev asutus ei ole võimeline otsust langetama, on võimalik kõnealune juhtum suunata komisjonile otsustamiseks. On ilmnenud, et määrusega (EMÜ) nr 684/92 komisjoni jaoks ettenähtud kümnenädalane tähtaeg on liiga lühike. Seda tuleks pikendada nelja kuuni, et võimaldada komisjonil leida põhjendatud lahendus.

               Kabotaaž

               Kabotaažieeskirjad, milles käsitletakse reisijatevedu maanteel, jäävad põhimõtteliselt samaks. Need olid varem sätestatud määruses (EÜ) nr 12/98.

               Määruse (EÜ) nr 12/98 artikli 9 sätet, mis hõlmab tõsiste häirete korral veonduse siseturul võetavaid ohutusmeetmeid, ei võeta üle uude uuesti sõnastatud määrusesse. Kõnealust sätet ei ole pärast riiklike kabotaažiturgude avamist kunagi kasutatud ning seega võib seda käsitada tarbetuna.

               Liikmesriikidevaheline koostöö

               Kuigi kehtivate määrustega on juba ette nähtud liikmesriikide vastastikune abistamine, on tegelikkus näidanud, et asjaomast koostööd ei arendatud kunagi täielikult välja. Väljaspool vedaja asukohaliikmesriiki toimepandud rikkumistest teatas liikmesriik, kus rikkumine toimus, üksnes üksikjuhtudel ning tavaliselt ei kaasnenud sellega vedaja asukohaliikmesriigi kehtestatavat karistust.

               Selleks et tugevdada ja hõlbustada riiklike asutuste vahelist teabevahetust, kohustatakse artikliga 20 liikmesriike vahetama teavet riiklike kontaktpunktide kaudu, mis luuakse määruse (autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta) alusel. Need on määratud haldusorganid või -asutused, kes vastutavad teabevahetuse toimumise eest teiste liikmesriikide vastavate organite ja asutustega. Samuti on artiklis 24 sätestatud, et liikmesriigid kannavad oma riiklikku autoveo-ettevõtjate registrisse kõik tõsised rikkumised ja korduvad pisirikkumised, mille on toime pannud nende vedajad ning millega on kaasnenud karistus.

               Ühenduse litsentsi kehtetuks tunnistamine ja teabevahetus

               On olemas kaks lähenemisviisi, mille abil liikmesriigid saavad praegust järelevalve- ja kontrollisüsteemi ühtlustada. Esimene on anda liikmesriigile sellised volitused, et ta saaks kohaldada hoiatavaid karistusi tema territooriumi läbivate mitteresidendist vedajate suhtes, näiteks vähendades ühenduse litsentsi vastastikuse tunnustamise tähtsust. Kõnealuse valikuvõimalusega võib kaasneda kontrolliasutuste diskrimineeriv käitumine ning see ei pruugi olla kooskõlas liikumisvabaduse põhimõttega. Teine lähenemisviis on suurendada nende riiklike asutuste võimu ja vahendeid, kelle ülesandeks on ühenduse litsentsi andmine ja selle kehtetuks tunnistamine. Käesolev ettepanek (koos direktiivi 96/26/EÜ uuesti sõnastatud versiooniga) hõlmab viimast lähenemisviisi.

               Sellest tulenevalt, kui vedaja paneb toime autoveoalaste ühenduse õigusaktide tõsise rikkumise või korduvad pisirikkumised, kehtestatakse artikliga 22 vedaja asukohaliikmesriigi pädevale asutusele kohustus anda välja hoiatus. Kõnealust kohustust kohaldatakse ka juhul, kui vedaja pani sellise rikkumise toime teises liikmesriigis. Lisaks sellele täpsustatakse artikli 22 lõikes 1 neid karistusi, mida liikmesriik võib tema territooriumil asutatud vedaja suhtes kohaldada, milleks on eelkõige ühenduse litsentsi või selle tõestatud koopiate (ajutine või osaline) kehtetuks tunnistamine. Selgitatakse, et liikmesriik võib karistusena kohaldada ka vedaja veokorraldaja suhtes ajutist või alalist tegutsemiskeeldu.

               Artikliga 23 kehtestatakse uus kord, mida peab järgima liikmesriik, kes tuvastab mitteresidendist vedaja toimepandud rikkumise. Kõnealusel liikmesriigil on aega üks kuu, et edastada teave vastavalt minimaalsele standardvormile. Ta võib asukohaliikmesriigilt paluda halduskaristuste kohaldamist. Asjaomase vedaja asukohaliikmesriigil on aega kolm kuud, et teavitada teist liikmesriiki järelmeetmete võtmisest.

               Sätted liikmesriikide aruandluskohustuse kohta on nüüd koondatud ühte artiklisse, milleks on artikkel 28.

               Muutmata sätted

               Järgmised sätted jäävad põhimõtteliselt samaks, kuid neid on siiski teataval määral tehniliselt kohandatud:

               Määrus (EMÜ) nr 684/92 – artiklid 3, 6, 8, 9, 10, 11, 12, 14 ja 15. Määrus (EÜ) nr 12/98 – mitte ükski.

               🡻684/92

               ⇨ uus

               2007/0097(COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

               [...]

               bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta

               🡻 12/98 (uus)

               millega kehtestatakse tingimused, mille kohaselt mitteresidendist vedajad võivad osutada liikmesriigis riigisisese reisijate autoveo teenuseid

               ⇩ uus

               bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta

               🡻 684/92, 12/98 (kohandatud)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 75 ⌦ 71 ⌫,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
                  2

               võttes arvesse Euroopa mMajandus- ja Ssotsiaalkomitee arvamust,
                  3

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
                  4

               tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras
                  5

               ning arvestades järgmist:

               ⇩ uus

               (1)Nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määrusesse (EMÜ) nr 684/92 bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta
                  6
                ja nõukogu 11. detsembri 1997. aasta määrusesse (EÜ) nr 12/98, millega kehtestatakse tingimused, mille kohaselt mitteresidendist vedajad võivad osutada liikmesriigis riigisisese reisijate autoveo teenuseid,
                  7
                tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Selguse ja lihtsuse huvides tuleks kõnealused määrused uuesti sõnastada ja koondada üheks määruseks.

               🡻 684/92 põhjendus 1 (kohandatud), 12/98 põhjendus 2 (kohandatud)

               (2)
                     vastavalt asutamislepingu artikli 75 lõike 1 punktile a hõlmab üÜhise transpordipoliitika loomine hõlmab muu hulgas ka bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo suhtes kohaldatavate ühiseeskirjade kehtestamist ⌦ nagu ka ⌫ vastavalt asutamislepingu artikli 75 lõike 1 punktile b eeldab ühise transpordipoliitika kehtestamine muu hulgas tingimuste kehtestamist, mille kohaselt võivad mitteresidendist vedajad osutada riigisiseseid veoteenuseid;.

               🡻 12/98 põhjendus 1 (kohandatud)

               (1)nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/92, millega kehtestatakse tingimused, mille kohaselt mitteresidendist vedajad võivad osutada liikmesriigis riigisisese reisijate autoveo teenuseid,4 on Euroopa Kohtu 1. juuni 1994. aasta otsusega5 tühiseks tunnistatud;

               🡻 684/92 põhjendus 2 (kohandatud)

               (2)sellised eeskirjad kehtestati nõukogu määrustega nr 117/66/EMÜ,
                  8
                (EMÜ) nr 516/72
                  9
                ja (EMÜ) nr 517/72
                  10
                ning käesolev määrus ei vaidlusta nimetatud määrustega saavutatud liberaliseerimist;

                uus

               (3)Esialgu sätestati bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevad ühenduse eeskirjad määrustes (EMÜ) nr 684/92 ja (EÜ) nr 12/98. On vaja parandada kehtivate eeskirjade selgust, loetavust ja jõustatavust ning täiustada praeguse korra teatavaid aspekte. Selguse ja lihtsustamise huvides tuleks kõnealused õigusaktid uuesti sõnastada ja koondada ühte määrusesse.

               ⇩ uus

               (3)Selleks et tagada bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühtne raamistik kogu ühenduses, tuleks käesolevat määrust kohaldada kõigi ühenduse territooriumil tehtavate rahvusvaheliste vedude suhtes. Liikmesriigist kolmandasse riiki tehtavad veod on suures osas jätkuvalt hõlmatud liikmesriikide ja asjaomaste kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lepingutega. Seepärast ei tuleks käesolevat määrust kohaldada reisi selle osa suhtes, mis tehakse selle liikmesriigi territooriumil, kus reisijad peale võetakse või maha pannakse, kuni vajalikku lepingut ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel ei ole veel sõlmitud. Seda tuleks siiski kohaldada transiidi käigus läbitava liikmesriigi territooriumil kulgeva reisi osa suhtes.

               🡻 684/92 põhjendus 3

               (4)tTeenuste osutamise vabadus on ühise transpordipoliitika üldpõhimõte ja eeldab seda, et kõigi liikmesriikide vedajatele oleks tagatud juurdepääs rahvusvahelistele transpordiveondusturgudele, ilma et toimuks diskrimineerimist kodakondsuse või registreeritud asukoha põhjal;.

               ⇩ uus

               (5)Bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo tingimuseks peaks olema ühenduse litsentsi olemasolu. Vedajatelt tuleks nõuda, et iga nende sõiduki pardal hoitaks ühenduse litsentsi tõestatud koopiat, et hõlbustada ja tõhustada kontrollimist, mida viivad läbi järelevalveorganid, eelkõige need, mis asuvad väljaspool vedaja asukohaliikmesriiki. Tuleks kindlaks määrata ühenduse litsentsi väljaandmisega seotud tingimused, selle kehtivusaeg ning üksikasjalikud kasutamiseeskirjad. On vaja sätestada ühenduse litsentsi ja tõestatud koopiate vormi ning muude omadustega seotud üksikasjalikud kirjeldused.

               🡻 684/92 põhjendus 4 (kohandatud)

               (6)rahuldamaks turunõudeidTurunõuete rahuldamiseks, tuleks majutusega edasi-tagasi vedude, regulaarsete erivedude ⌦ erivedude ⌫ ja teatavate juhuvedude jaoks ette näha teatavaid tingimusi arvessevõttev paindlik kord;.

               🡻 684/92 põhjendus 5 (kohandatud)

               (7)kKuigi tuleks säilitada teatav lubade kord regulaarvedude ja ilma majutuseta edasi-tagasi vedude jaoks, tuleks teatavaid eeskirju muuta eelkõige lubade andmise korra osas;.

               ⇩ uus

               (8)Seepärast tuleks regulaarvedusid hõlmav luba välja anda juhul, kui taotleja puhul ei esine selgelt määratletud põhjendusi sellest keeldumiseks. Kehtima peaks jääma üksnes üks asjaomase turuga seotud keeldumispõhjendus, mis hõlmab nimelt seda, kui taotletav teenus mõjutaks suuresti teise samasuguse teenuse elujõulisust, mida osutatakse avaliku teenindamise kohustuse raames asjaomastes piirkondades.

               🡻 684/92 põhjendus 6 (kohandatud)

               (6)tagada tuleb asutamislepingu konkurentsieeskirjade järgimine;

               🡻12/98 põhjendus 3

               (3)nimetatud säte näeb ette kõnealuseid teenuseid osutavate vedajate suhtes kõikide selliste piirangute kaotamisne, mis tulenevad nende rahvusest või asjaolust, et nende registrisse kantud asukoht on mõnes teises liikmesriigis kui see, kus kõnesolevaid teenuseid osutatakse;.

               🡻 12/98 põhjendus 4

               (4)selliseid teenuseid osutavate vedajate suhtes tuleks kohaldada võrdlussüsteeme, selleks et vähendada nende rahvusest ja registrijärgsest asukohast tulenevate konkurentsitingimuste ebavõrdsust ning ühtlasi aidata kaasa siseriiklike õigusaktide järkjärgulisele ühtlustamisele;.

               🡻 12/98 põhjendus 5 (kohandatud)

               (5)erinevate bussidega korraldatavate vedude määratlused peavad ühtima rahvusvahelises veonduses kasutatavatega;

               🡻 12/98 põhjendus 6 (kohandatud)

               (9)mMitteresidendist vedajad peaksid saama teha osutada teatavat liiki ⌦ riigisiseseid reisijateveo teenuseid ⌫ bussivedusid, pidades silmas iga veo eripära;.

               🡻 12/98 põhjendus 7 (kohandatud)

               (7)kehtestada tuleks kabotaaži suhtes kohaldatavad sätted;

               🡻 12/98 põhjendus 8

               (10)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetuste kohta seoses teenuste osutamisega)
                  11
                sätteid kohaldatakse juhul, kui vedajad lähetavad nendega töösuhetes olevaid töötajaid regulaarvedudele väljapoole seda liikmesriiki, kus nad harilikult töötavad;.

               🡻 12/98 põhjendus 9 (kohandatud)

               (11)rRegulaarvedude puhul tuleks kabotaaži ⌦ mitteresidendist vedajatele ⌫ võimaldada juurdepääs teatavatel tingimustel, eelkõige kooskõlas vastuvõtvas liikmesriigis kehtivate õigusaktidega, ainult selliste regulaarvedude korral, mis moodustavad rahvusvaheliste regulaarvedude ühe osa, välja arvatud linna- ja linnalähiliinid;.

               ⇩ uus

               (12)On soovitatav, et liikmesriigid osutaksid käesoleva määruse kohaseks kohaldamiseks üksteisele vastastikust abi.

               🡻 684/92 põhjendus 7 (kohandatud)

               ⇨ uus

               (13)Hhaldusformaalsuste hulka tuleks vähendada nii palju kui võimalik, ilma et loobutaks kontrollimisest ja karistustest, mille abil tagatakse käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine rakendamine ⇨ ja tõhus jõustamine. Seepärast tuleks ühenduse litsentsi kehtetuks tunnistamist käsitlevaid kehtivaid eeskirju selgitada ja parandada. Kehtivaid eeskirju tuleks kohandada, et muus liikmesriigis kui asukohaliikmesriigis toimunud tõsiste rikkumiste või korduvate pisirikkumiste korral võimaldada ka tõhusaid karistusi. Karistused ei tohiks olla diskrimineerivad ja need peaksid olema rikkumise raskusastmega proportsionaalsed. Tuleb ette näha kaebuse esitamise võimalus. ⇦

               ⇩ uus

               (14)Liikmesriigid peaksid kandma oma riiklikku autoveo-ettevõtjate registrisse kõik tõsised rikkumised ja korduvad pisirikkumised, mille on toime pannud vedajad ning millega on kaasnenud karistus.

               (15)Selleks et tugevdada ja hõlbustada riiklike asutuste vahelist teabevahetust, peaksid liikmesriigid vahetama teavet riiklike kontaktpunktide kaudu, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr XX/XXXX [millega kehtestatakse ühised reeglid autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta]
                  12
                alusel.

               🡻 684/92 põhjendus 8 (kohandatud)

               (8)liikmesriigid peaksid vastu võtma käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed;.

               🡻 684/92 põhjendus 9 (kohandatud)

               (9)käesoleva määruse rakendamist tuleks jälgida komisjoni esitatava aruande kaudu ja kõigi tulevikus võetavate meetmete puhul tuleks kõnealust aruannet silmas pidada,

                  🡻 12/98/EMÜ põhjendused 10–15 (kohandatud)

               (10)tuleks vastu võtta sätted, mille alusel saaks astuda samme transporditurgude tõsiste häirete korral;

               (11)tuleks luua nõuandekomitee, mille ülesanne oleks abistada komisjoni dokumentide koostamisel, mis käsitlevad juhuveo vormis toimuvat kabotaaži, ning anda komisjonile nõu ohutusmeetmete kohta;

               (12)soovitav on, et liikmesriigid osutaksid vastastikust abi käesoleva määruse kohaseks kohaldamiseks, eelkõige selle rikkumistest tulenevate karistuste korral;

               (13)liikmesriigid peaksid vastu võtma käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed;

               (14)käesoleva määruse kohaldamist tuleks jälgida komisjoni esitatud aruande põhjal;

               (15)eespool nimetatud Euroopa Kohtu otsuse põhjal, millega tunnistati tühiseks määrus (EMÜ) nr 2454/92, kehtivad nimetatud määruse sätted nii kaua, kuni nõukogu on kõnealuses küsimuses vastu võtnud uued õigusaktid; käesolevat määrust ei kohaldata 18 kuud pärast selle jõustumist; seetõttu tuleb silmas pidada, et kehtetuks tunnistatud määrus kehtib kuni käesoleva määruse täieliku rakendamiseni,

               ⇩ uus

               (16)Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
                  13

               (17)Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused määrata kindlaks teatavate käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike dokumentide vorm ning kohandada I lisa tehnika arenguga. Kuna kõnealused meetmed on üldist laadi ning nende eesmärk on käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmine ning selle täiendamine uute vähemoluliste sätetega, tuleks need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

               (18)Tõhususe eesmärgil peab kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegu kõnealuste meetmete vastuvõtmiseks lühendama.

               (19)Liikmesriigid peaksid võtma käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed eelkõige tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste osas.

               (20)Kuna liikmesriigid ei ole võimelised täielikult saavutama võetavate meetmetega seotud eesmärke ning seda võib nende ulatuse ja mõju tõttu olla lihtsam saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks,

               (22)Seepärast tuleks määrused (EMÜ) nr 684/92 ja (EÜ) nr 12/98 kehtetuks tunnistada,

               🡻 684/92 (kohandatud)

               ⇨ uus

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               I JAGU I peatükk

               Üldsätted

               Artikkel 1
                  Reguleerimisala

               1. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse territooriumil bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo suhtes, mida teevad liikmesriigis selle õigusaktide kohaselt tegutsevad asutatud vedajad rendi või tasu eest või omal kulul, kasutades kõnealuses liikmesriigis registreeritud sõidukeid, mis sobivad oma ehituse ja seadmete poolest rohkem kui üheksa inimese (juht sealhulgas) vedamiseks ja on selleks ette nähtud mõeldud, samuti nende sõidukite tühisõitude suhtes, mis on seotud selliste vedudega.

               Sõiduki vahetus või veo katkestamine selleks, et kasutada ülejäänud reisiks muud transpordivahendit, ei mõjuta käesoleva määruse kohaldamist.

               2. Kui reisijatevedu toimub liikmesriigist kolmandasse riiki või vastupidi, kohaldatakse käesolevat määrust ⇨ transiidi käigus läbitava liikmesriigi territooriumil kulgeva reisi osa suhtes. ⇦ ⌦ Seda ei kohaldata ⌫ pärast vajaliku lepingu sõlmimist ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel reisi selle osa suhtes, mis toimub selle liikmesriigi territooriumil, kus reisijad peale võetakse või maha pannakse, ⌦ kuni ⌫ vajalikku lepingut ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel ⌦ ei ole veel sõlmitud ⌫.

               3. Kuni ⌦ lõikes 2 osutatud ⌫ lepingute sõlmimiseni ühenduse ja asjaomaste kolmandate riikide vahel ei piira käesolev määrus lõikes 2 osutatud ⌦ liikmesriigist kolmandasse riiki või vastupidi toimuva ⌫ veo kohta kehtivaid sätteid, mis sisalduvad liikmesriikide ja kõnealuste kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lepingutes. Liikmesriigid kohandavad siiski püüavad neid lepinguid siiski kohandada, et tagada mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine ühenduse vedajate vahel.

               ⇩ uus

               4. Käesolevat määrust kohaldatakse rendi või tasu eest ajutiselt osutatava riigisisese reisijateveo teenuse suhtes, mida pakub mitteresidendist vedaja vastavalt V peatükile.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               Artikkel 2
                  Mõisted

               Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1. Regulaarvedu

               1.1.a)„rRegulaarvedu” on reisijate vedu kindlate vaheaegade järel kindlaksmääratud marsruudil, kusjuures reisijad võetakse peale ja pannakse maha lastakse välja varem kindlaksmääratud peatustes; Regulaarvedusid võivad kasutada kõik ja vajaduse korral võib sellega kaasneda kohustuslik ettetellimine.

               🡻 11/98 artikkel 1.1 (kohandatud)

               Regulaarveo olemust ei mõjuta asjaolu, et selle tingimusi võib muuta.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               1.2.b)⌦ „regulaarne erivedu” on ⌫ Mmis tahes vedaja korraldatav teatavate reisijaterühmade regulaarvedu, millest muud reisijad on välja arvatud;, loetakse regulaarveoks, kui see toimub vastavalt punktile 1.1. Niisugust teenust nimetatakse „regulaarseks eriveoks“.

               Regulaarsete erivedude alla kuuluvad:

               a)töötajate vedu kodust tööle ja tagasi;

               b)õpilaste ja üliõpilaste vedu õppeasutusse ja tagasi;

               c)sõdurite ja nende perekondade vedu päritoluriigist teenistuskohta ja tagasi.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               Regulaarse eriveo olemust ei mõjuta asjaolu, et seda võib muuta vastavalt selle kasutajate vajadustele;

               1.3.Regulaarvedude puhul toimuvate paralleelvedude või ajutiste vedude korraldamisel, mis pakuksid teenust samale tarbijaskonnale kui regulaarveod, kohaldatakse täiendavate sõidukite kasutamise, lühemate intervallide, teatavate peatuste vahelejätmise ja täiendavates peatustes peatumise suhtes samu eeskirju kui olemasolevate regulaarvedude puhul.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               3. Juhuveod

               🡻 11/98 artikkel 1.1 (kohandatud)

               3.1.c)„Jjuhuvedu” on vedu, mis regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete erivedude mõiste alla ei kuulu ja mille põhiline eripära on see, et veetakse kliendi või vedaja enda algatusel kokku pandud reisijaterühmi.;

               Paralleel- või ajutisteks vedudeks, mis on võrreldavad olemasolevate regulaarvedudega ja millega teenindatakse sama klientuuri, on vaja II jaotises sätestatud korra kohast luba.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               🡺1 11/98 artikkel 1.1

               3.3.Punktis 3 osutatud veod jäävad ikkagi juhuvedudeks, hoolimata sellest, et need toimuvad kindlate vaheaegade järel.

               3.4.Juhuvedusid võib pakkuda vedajate rühm, kes tegutseb sama töövõtja nimel ja kelle puhul reisijad võivad ümber istuda ja jätkata reisi sama kontserni mõne muu vedajaga mõne liikmesriigi territooriumil.

               Selliste vedajate nimed ja teel olevad ümberistumiskohad teatatakse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele korras, mille komisjon määrab kindlaks 🡺1 artiklis 16a sätestatud korras 🡸.

               🡻 11/98 artikkel 1.1 (kohandatud) (adapted) (kohandatud)

               4. Omal kulul toimuvad veod

               d)Omal kulul toimuvad veod ⌦ „omal kulul toimuvad veod” ⌫ on veod, mida teevad füüsilised või juriidilised isikud mittekaubanduslikel ja mittetulunduslikel eesmärkidel, tingimusel et: ⌦ kus: ⌫

               –veod on sellele füüsilisele või juriidilisele isikule ainult kõrvaltegevus,

               –kasutatavad sõidukid kuuluvad nimetatud füüsilisele või juriidilisele isikule, on omandatud järelmaksuga või neid kasutatakse pikaajalise liisingulepingu alusel ja neid juhivad kõnealune füüsiline isik, tema heaks töötav isik või juriidilise isiku töötaja;

                  ⇩ uus

               e)„kabotaažveod” on rendi või tasu eest tehtavad riigisisesed reisijateveod, mida vedaja teostab vastuvõtvas liikmesriigis ajutiselt;

               f)„vastuvõttev liikmesriik” on liikmesriik, kus vedaja teostab veo, aga mis ei ole vedaja registrijärgne asukoht;

               g)„autoveoalaste ühenduse õigusaktide tõsine rikkumine või korduvad pisirikkumised” on rikkumised, mis viivad hea maine kadumiseni vastavalt määruse (EÜ) nr XX/XXXX [millega kehtestatakse ühised reeglid autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta tegevusalale lubamine] artikli 6 lõigetele 1 ja 2.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               Artikkel 3
                  Teenuste osutamise vabadus

               1. Artiklis 1 osutatud rendi või tasu eest tegutsevad vedajad võivad ⌦ käesoleva määruse kohaselt ⌫ pakkuda ⌦ bussiga tehtavaid regulaarvedusid, sealhulgas regulaarseid erivedusid või juhuvedusid ⌫ artiklis 2 määratletud transporditeenuseid, ilma et toimuks diskrimineerimist kodakondsuse või registreeritud asukoha põhjal, kui:

               🡻 11/98 artikkel 1.2 (kohandatud)

               (a)neil on asutamiskohaliikmesriigi luba tegeleda bussivedudega kas regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete erivedude või juhuvedude vormis ⌦ vastavalt siseriiklikes õigusaktides sätestatud turulepääsu tingimustele ⌫ ;

               🡻 684/92 (kohandatud)

               (b)nad vastavad ühenduse eeskirjade kohaselt kehtestatud siseriikliku või rahvusvahelise reisijate autoveo-ettevõtjate tegevusalale lubamise tingimustele;

               (c)nad täidavad juhtidele ja sõidukitele kehtestatud standardite osas maanteeohutuse juriidilisi nõudeid, ⌦ mis on sätestatud eelkõige nõukogu direktiivis 96/53/EÜ,
                  14
                nõukogu direktiivis 92/6/EMÜ
                  15
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/59/EÜ
                  16
                ⌫.

               2. Artiklis 1 osutatud omal kulul toimuvate vedude tegijad võivad pakkuda artiklis 13 5 lõikes 5 määratletud veotransporditeenuseid, ilma et toimuks diskrimineerimist kodakondsuse või registreeritud asukoha põhjal, kui:

               a)neil on asutamiskohaliikmesriigi luba tegeleda bussivedudega vastavalt siseriiklikes õigusaktides sätestatud turulepääsu tingimustele;

               b)nad täidavad juhtidele ja sõidukitele kehtestatud standardite osas maanteeohutuse juriidilisi nõudeid, ⌦ mis on eelkõige sätestatud direktiivides 96/53/EÜ, 92/6/EMÜ
                  17
                ning 2003/59/EÜ ⌫.

               🡻 11/98 artikkel 1.3 (kohandatud)

               II peatükk

               ⌦ Ühenduse litsents ja turulepääs ⌫

               Artikkel 3a4
                  Ühenduse litsents

               1. Selleks, et teha bBussiga rahvusvahelist reisijatevedu ⌦ teostatakse ⌫, peab artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele vastaval vedajal olema ⌦ vastavalt ⌫ ühenduse litsentsile, mille on lisas sätestatud näidise kohaselt välja andnud vedaja registrijärgse asukoha pädev asutus.

               2. Registrijärgse asukohaliikmesriigi pädevad asutused annavad loa valdajale ühenduse litsentsi originaali, mida säilitab vedaja, ja sellise arvu tõestatud koopiaid, mis vastab ühenduse litsentsi valdaja käsutuse olevate rahvusvaheliseks reisijateveoks kasutatavate sõidukite arvule olenemata sellest, kas veokid kuuluvad täielikult vedajale või mitte (nt osamaksetega tasumise lepingu, rendilepingu või liisingulepingu korral).

               ⇩ uus

               Ühenduse litsents ja tõestatud koopiate vorm on esitatud I lisas.

               Neil peab olema väljaandva asutuse tempel või pitser, samuti allkiri ja seerianumber. Juhitunnistuse Ühenduse litsentsi ja tõestatud koopiate seerianumbrid kantakse määruse [(EÜ) nr XX/XXXX [millega kehtestatakse ühised reeglid autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta tegevusalale lubamine] artikliga 15 ettenähtud riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse osana vedajat hõlmavast teabest.

               Käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmiseks kavandatud meetmed, mis on seotud I lisa kohandamisega vastavalt tehnika arengule, võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

               🡻 11/98 artikkel 1.3

               3. Ühenduse litsents antakse vedaja nimele ja seda ei saa edasi anda. Ühenduse litsentsi tõestatud koopia peab olema alati sõidukis ja see tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel.

               4. Ühenduse litsents antakse välja viieks aastaks ja seda võib pikendada.

               ⇩ uus

               Enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva väljaantud ühenduse litsentsid ja tõestatud koopiad kehtivad kuni nende kehtivusaja lõpuni.

               🡻 11/98 artikkel 1.3 (kohandatud)

               ⇨ uus

               5. Ühenduse litsents asendab registrijärgse asukoha liikmesriigi pädevate asutuste väljaantud dokumendi, mis tõendab, et vedajal on pääs rahvusvahelise bussidega toimuva reisijateveo turule.

               6.5. Registrijärgse liikmesriigi pädevad asutused kontrollivad litsentsitaotluse esitamisel ja vähemalt iga viie aasta järel pärast seda, kas vedaja vastab artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

               7.6. Kui artikli 3 lõikes 1 osutatud tingimused ei ole täidetud, keelduvad registrijärgse asukohaliikmesriigi pädevad asutused ühenduse litsentsi välja andmast või litsentsi kehtivust pikendamast või ⇨ tunnistavad ühenduse litsentsi kehtetuks ⇦ põhjendatud otsusega.

               8.7. Liikmesriigid tagavad ühenduse litsentsi taotleja või valdaja õiguse kaevata edasi registrijärgse asukohaliikmesriigi otsus litsentsi andmisest või pikendamisest keeldumise kohta.

               9.8. Liikmesriigid võivad otsustada, et ühenduse litsents kehtib ka rahvusvahelisteriigisiseste vedude korral.

               🡻 11/98 artikkel 1.4 (kohandatud)

               Artikkel 45
               Turulepääs

               1. Artikli 2 punktis 3.1 määratletud juhuvedudeks ei ole luba vaja.

               🡻 684/92 artikli 2 punkti 1.1 teine lause

               1. Regulaarvedusid võivad kasutada kõik ja vajaduse korral võib sellega kaasneda kohustuslik ettetellimine.

               🡻 11/98 (kohandatud)

               4. Artikli 2 punkti 1.1 esimeses lõigus määratletud regulaarvedudeks ja regulaarseteks erivedudeks, mille kohta korraldaja ja vedaja ei ole sõlminud lepingut, ⌦ Nendeks ⌫ on vaja ⌦ III peatüki sätetele ⌫ artiklitele 5–10 vastavat luba.

               🡻 11/98 artikkel 1.1

               Regulaarveo olemust ei mõjuta asjaolu, et selle tingimusi võib muuta.

               🡻 684/92 artikli 2 punkt 1.3 (kohandatud)

               1.3. Regulaarvedude puhul toimuvate paralleelvedude või ajutiste vedude korraldamisel, mis pakuksid teenust samale tarbijaskonnale kui regulaarveod, kohaldatakse teatavate peatuste vahelejätmise ja täiendavates peatustes peatumise suhtes samu eeskirju kui olemasolevate regulaarvedude puhul.

               🡻 684/92 artikli 2 punkti 1.2 teine lõik (kohandatud)

               ⇨ uus

               2. Spetsiaalsete Regulaarseid erivedusidde ⌦ teostatakse lõikes 1 täpsustatud tingimustel. Regulaarsete erivedude ⌫ alla kuuluvad:

               a)töötajate vedu kodust tööle ja tagasi;

               b)õpilaste ja üliõpilaste vedu õppeasutusse ja tagasi;.

               c)sõdurite ja nende perekondade vedu päritoluriigist teenistuskohta ja tagasi.

               🡻 684/92 artikli 2 punkti 1.2 kolmas lõik

               Regulaarse eriveo olemust ei mõjuta asjaolu, et seda võib muuta vastavalt selle kasutajate vajadustele.

               🡻 11/98 artikkel 1.4 (kohandatud)

               2. Artikli 2 punkti 2.1 teises lõigus määratletud rRegulaarseteks erivedudeks ei ole luba vaja, kui korraldaja ja vedaja on sõlminud nende vedude kohta lepingu.

               🡻 11/98 artikkel 1.4 (kohandatud)

               1. 3. Artikli 2 punktis 3.1 määratletud jJuhuvedudeks ei ole luba vaja.

               🡻 11/98 artikli 1.1 punkti 3.1 teine lõik (kohandatud)

               Paralleel- või ajutisteks vedudeks, mis on võrreldavad olemasolevate regulaarvedudega ja millega teenindatakse sama tarbijaskonda klientuuri, on vaja II jaotises ⌦ III peatükis ⌫ sätestatud korra kohast luba.

               🡻 684/92 artikli 2 punktid 3.3 ja 3.4; 11/98 artikkel 1.1 (kohandatud)

               3.3. Punktis 3 osutatud veod ⌦ Juhuveod ⌫ jäävad ikkagi juhuvedudeks, hoolimata sellest, et need toimuvad kindlate vaheaegade järel.

               3.4. Juhuvedusid võib pakkuda vedajate rühm, kes tegutseb sama töövõtja nimel ja kelle puhul reisijad võivad ümber istuda ja jätkata reisi sama kontserni mõne muu vedajaga mõne liikmesriigi territooriumil.

               Selliste vedajate nimed ja teel olevad ümberistumiskohad teatatakse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele korras, mille komisjon määrab kindlaks artiklis 16a sätestatud korras.

               ⇩ uus

               Komisjon kehtestab korra, mis hõlmab selliste vedajate nimede ning teel olevate ümberistumiskohtade teatamist asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele. Kuna need on käesoleva määruse teisejärguliste elementide muutmiseks kavandatud meetmed, määrust täiendades, siis võetakse meetmed vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

               🡻 11/98 artikkel 1.4 (kohandatud)

               3.4. Ka seoses lõigetes 1 ja 2 ⌦ lõike 2 kolmandas lõigus ja lõikes 3 ⌫ osutatud veotoimingutega toimuvateks tühisõitudeks ei ole luba vaja.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               5. Omal kulul toimuvate vedude kord on sätestatud artiklis 13.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               IV JAGU

               OMAL KULUL TOIMUVAD VEOD

               Artikkel 13

               15. Artikli 2 punktis 4 määratletud Omal kulul toimuvate autovedude suhtes kehtib vabastus igasugustest loasüsteemidest ja nende puhul kasutatakse sertifikaatide süsteemi.

               🡻 684/92; 11/98 artikkel 1.14 (kohandatud)

               3. Lõikes 1 osutatud sSertifikaate annab välja selle liikmesriigi pädev asutus, kus sõiduk on registreeritud, ja need kehtivad kogu reisi ajal, kaasa arvatud transiidi korral.

               Sertifikaadid vastavad näidisele, mille komisjon määrab kindlaks vastavalt artiklis 16a sätestatud korras korras.

               ⇩ uus

               Komisjon kehtestab sertifikaatide vormi. Kuna need on käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmiseks kavandatud meetmed, määrust täiendades, võetakse meetmed vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

               🡻11/98 artikkel 1.5

               II JAGU III peatükk

               Regulaarveod, milleks on vaja luba

               🡻 684/92 (kohandatud)

               🡺1 11/98 artikkel 1.6

               ⇨ uus

               Artikkel 65
                  Loa olemus

               1. Load antakse välja transpordiettevõtja ⌦ vedaja ⌫ nimele;. transpordiettevõtja Vedaja ei või luba edasi anda kolmandatele isikutele. Artikli 67 lõikes 1 osutatud asutuse nõusolekul võib loa saanud vedaja siiski teha vedusid allhankija vahendusel. Sellisel juhul märgitakse loale viimati nimetatud ettevõtja nimi ja tema roll allhankijana. Allhankija peab vastama artikli 3 lõikes 1 osutatud tingimustele.

               🡺1 Kui ettevõtjad on regulaarvedude tegemiseks ühinenud, antakse load välja kõigi ettevõtjate nimele. 🡸 Luba antakse ettevõtjale, kes juhib vedude tegemist, ning teistele antakse koopiad. Lubadele on märgitud kõigi ettevõtjate nimed.

               🡺1 2. Loa kehtivusaeg on kuni viis aastat. 🡸 Taotleja soovil või nende liikmesriikide pädevate asutuste vastastikusel nõusolekul, kelle territooriumil reisijad peale võetakse või maha pannakse, võib loa kehtivusaeg olla lühem.

               3. Loale märgitakse järgmised andmed:

               a)veoliik;

               b)veomarsruut, eelkõige väljumiskoht ja sihtkoht;

               c)loa kehtivusaeg;

               🡻 11/98 artikkel 1.6

               d)peatused ja sõiduplaan.

               🡻 684/92; 11/98 artikkel 1.6 (kohandatud)

               4. Load vastavad näidisele, mille komisjon koostab artiklis 16a sätestatud korras.

               ⇩ uus

               4. Komisjon kehtestab lubade vormi. Kuna need on käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmiseks kavandatud meetmed, määrust täiendades, mis on seotud selle täiustamisega lubade vormi osas, võetakse meetmed vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

               🡻 11/98 artikkel 1.6 (kohandatud)

               5. Luba annab selle valdaja(te)le õiguse teha regulaarvedusid kõigi liikmesriikide territooriumidel, mida veomarsruut läbib.

               6. Regulaarveo ettevõtja võib ajutiste ja erandlike asjaoludega toimetulemiseks kasutada lisasõidukeid.

               Sellisel juhul peab tagab vedaja tagama, et sõidukis on olemas järgmised dokumendid:

               a)regulaarveo osutamise loa liiniloa koopia,;

               b)regulaarveo ettevõtja ja lisasõidukid pakkunud taganud ettevõtja vahelise lepingu koopia või samaväärne dokument,;

               c)regulaarveo ettevõtjale antud ühenduse litsentsi tõestatud koopia.

               🡻 684/92, 11/98 artikkel 1.7 (kohandatud)

               Artikkel 76
                  Loataotluste esitamine

               1. Taotlus regulaarveo loa saamiseks esitatakse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle territooriumil asub väljumiskoht (edaspidi „lubade andmisega tegelev asutus”). Väljumiskoht tähendab „üht teenindavatest terminalidest”.

               🡻 684/92; 11/98 artikkel 1.7 (kohandatud)

               2. Taotlused vastavad näidisele, mille komisjon koostab artiklis 16a sätestatud korras.

               ⇩ uus

               2. Komisjon kehtestab taotluste vormi. Kuna need on käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmiseks kavandatud meetmed, määrust täiendades,mis on seotud selle täiustamisega taotluste vormi osas, võetakse meetmed vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

               .

               🡻 11/98 artikkel 1.7 (kohandatud) (adapted)

               3. Luba taotlevad isikud esitavad täiendavad andmed, kui nad peavad seda vajalikuks või kui lubade andmisega tegelev asutus seda nõuab, eelkõige sõiduplaani, mis võimaldab jälgida, kas järgitakse ühenduse õigusakte puhke- ja sõiduaja kohta, ning artiklis 3a4 sätestatud ühenduse litsentsi rendi või tasu eest bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo kohta.

               🡻 11/98 artikkel 1.8 (kohandatud) (adapted) (kohandatud)

               ⇨ uus

               Artikkel 78
                  Loa väljaandmise kord

               1. Load antakse välja kõigi nende liikmesriikide asutuste nõusoleku, kelle territooriumil reisijad peale võetakse või maha pannakse. Lubade andmisega tegelev asutus edastab sellistele asutustele (ja nende liikmesriikide pädevatele asutustele, kelle territoorium läbitakse reisijaid peale võtmata ja maha panemata) taotluse koopia koos muude asjaomaste dokumentide koopiatega ja hinnangu selle kohta.

               2. Nende liikmesriikide pädevad asutused, kelle nõusolekut on küsitud, teatavad lubade andmisega tegelevale asutusele oma otsuse avalduse kohta kahe kuu jooksul. Nimetatud tähtaega arvestatakse kuupäevast, mil saabus avaldus nõusoleku saamiseks ja mis on kirjas vastuvõtuteatisel. Kui selle aja jooksul ei ole lubade andmisega tegelev asutus ei ole ⌦ vastust saanud kahe kuu jooksul ⌫ vastust saanud, eeldatakse, et asutused, kellega konsulteeriti, on andnud oma nõusoleku ja lubade andmisega tegelev asutus ⇨ võib ⇦ loa anda annab loa.

               Nende liikmesriikide asutused, kelle territoorium läbitakse reisijaid peale võtmata ja maha panemata, teatavad lubade andmisega tegelevale asutusele oma märkused esimeses lõigus osutatud tähtaja jooksul.

               3. Kui lõigetes 7 ja 8 ei ole sätestatud teisiti, teeb lLubade andmisega tegelev asutus teeb otsuse avalduse kohta nelja kuu jooksul pärast kuupäeva, mil vedaja taotluse esitas.

               4. Luba ei anta:

               a)kui taotluse esitaja ei suuda otseselt tema käsutuses olevate vahenditega pakkuda vedu, mille kohta taotlus esitati;

               b)kui taotleja ei ole varasemal ajal järginud maanteetransporti käsitlevaid autoveoalaseid siseriiklikke või rahvusvahelisi õigusakte, eelkõige rahvusvahelise reisijateveo lubade tingimusi ja nõudeid, või on põhjustanud tõsiselt rikkunud liiklusohutusalaste õigusaktide seadusi ⇨ tõsiseid rikkumisi või korduvaid pisirikkumisi ⇦, eelkõige seoses sõidukite suhtes kohaldatavateid ning juhtide juhtimissõidu- ja puhkeaja eeskirju;

               c)kui loa kehtivuse pikendamise taotluse korral ei ole täidetud loa saamise tingimused;

               d)kui ilmneb, et kõnealune vedu kahjustaks otseselt neid regulaarvedusid, milleks on luba juba antud, välja arvatud juhtudel, kui kõnealuseid regulaarvedusid teeb ainult üks vedaja või vedajate kontsern;

               e)kui selgub, et taotluses käsitletud vedude eesmärgiks on teha asjaomastel marsruutidel ainult kõige tulutoovamaid vedusid;

               fd)kui liikmesriik otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et kõnealune ⌦ asjaomane ⌫ vedu mõjutaks oluliselt samalaadsete raudteeteenuste, ⇨ mida osutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel, millega määratakse kindlaks avaliku teenindamise kohustus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr nnnn/aaaa [reisijateveoteenuse osutamise kohta raudteel ja maanteel]
                  18
               , ⇦ elujõulisust asjaomases piirkonnas. Kõigist käesoleva sätte alusel tehtud otsustest ja nende põhjendustest teatatakse asjaomastele vedajatele.

               Kui olemasolev rahvusvaheline bussiveoteenus mõjutab oluliselt samalaadsete raudteeteenuste, ⇨ mida osutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel, millega määratakse kindlaks avaliku teenindamise kohustus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr nnnn/aaaa [reisijateveoteenuse osutamise kohta raudteel ja maanteel], ⇦ elujõulisust asjaomases piirkonnas, võib liikmesriik komisjoni nõusolekul alates 1. jaanuarist 2000 peatada või tühistada tunnistada kehtetuks rahvusvahelise bussiveoteenuse loa, teatades sellest vedajale kuus kuud ette.

               Pelgalt asjaolu, et vedaja pakub madalamaid hindu kui teised autovedudega tegelevad ettevõtjad, või asjaolu, et asjaomasel marsruudil tegutsevad juba teised maanteeautoveo-ettevõtjad, ei ole piisav põhjendus taotluse tagasilükkamiseks.

               5. Lubade andmisega tegelev asutus ja kõigi asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused, kes on kaasatud lõikes 1 osutatud kokkuleppe saavutamisse, võivad taotluse tagasi lükata ainult põhjustel, mis on kooskõlas ⌦ ette nähtud ⌫ käesoleva määrusega.

               96. Lubade andmisega tegelev asutus teatab ⇨ annab ⇦ pärast käesolevas artiklis ⌦ lõigetes 1–5 ⌫ sätestatud korra täitmist lõikes 1 osutatud asutustele oma otsuse ja saadab neile kõikide lubade koopiad ⇨ loa välja või lükkab taotluse ametlikult tagasi ⇦. transiidiliikmesriikide pädevad asutused võivad anda teada, et nad ei soovi sellist teavet saada.

               🡻 684/92 artikli 8 lõige 2

               Loa andmisest keeldumise otsuses tuleb märkida keeldumise põhjused. Liikmesriigid tagavad, et vedajatele autoveo-ettevõtjatele antakse loa andmisest keeldumise korral võimalus esitada oma seisukohad.

               🡻 11/98 artikkel 1.8 (kohandatud)

               ⇨ uus

               ⇨ Lubade andmisega tegelev asutus teatab kõigile lõikes 1 osutatud asutustele oma otsuse ja saadab neile kõikide lubade koopiad. ⇦

               6.7. Kui lõikes 1 osutatud kokkuleppe saavutamise kord ei võimalda lubade andmisega tegeleval asutusel taotluse üle otsustada, võib küsimuse edastada komisjonile viie ⇨ ühe ⇦ kuu jooksul pärast kuupäeva, mil vedaja esitas taotluse ⇨ üks või mitu liikmesriiki, kellega peeti nõu vastavalt lõikele 1, eitavast otsusest teada andis ⇦.

               7.8. Komisjon teeb pärast asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist kümne nädala jooksul ⇨ nelja kuu jooksul pärast seda, kui ta on saanud lubade andmisega tegelevalt asutuselt teatise, ⇦ otsuse, mis jõustub kolmekümne kolmkümmend päeva jooksul pärast asjaomastele liikmesriikidele teatamist.

               8.9. Komisjoni otsust kohaldatakse, kuni asjaomased liikmesriigid jõuavad omavahel kokkuleppele.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               🡺1 11/98 artikkel 1.9

               Artikkel 98
                  Loaubade andmine ja selle kehtivuse pikendamine ⌦ ja selle muutmine ⌫

               1. Lubade andmisega tegelev asutus annab pärast artiklis 8 nimetatud korra täitmist loa või keeldub ametlikult luba andmast.

               2. Loa andmisest keeldumise otsuses tuleb märkida keeldumise põhjused. Liikmesriigid tagavad, et vedajatele antakse loa andmisest keeldumise korral võimalus esitada oma seisukohad.

               3. Artiklit 78 kohaldatakse muu hulgas loa kehtivuse pikendamise taotluste ja loas käsitletava veoteenuse pakkumise tingimuste muutmise taotluste suhtes.

               Kui tegutsemistingimusi muudetakse vaid väga vähe, eelkõige 🡺1 intervalle, 🡸 piletihindu ja sõiduplaane, peab lubade andmisega tegelev asutus esitama teistele asjaomastele liikmesriikidele ainult kõnealuse ⌦ muutmist hõlmava ⌫ teabe.

               Asjaomased liikmesriigid võivad kokku leppida ka selles, et teenuse osutamise tingimuste muutmise üle otsustab lubade andmisega tegelev asutus ainuisikuliselt.

               Artikkel 109
                  Loa aegumine

               1. Ilma et see piiraks ⌦ määruse (EÜ) nr XX/aaaa [reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel hõlmavate avaliku teenindamise kohustuste kohta] sätete ⌫ määruse (EMÜ) nr 1191/69
                  19
                artikli 14 kohaldamist, aegub regulaarvedudeks antud luba kehtivusaja lõppedes või kolm kuud pärast seda, kui lubade andmisega tegelev asutus on saanud loa valdajalt teate kavatsuse kohta lõpetada veoteenuse pakkumine. Sellises teates tuleb esitada nõuetekohased põhjused.

               2. Kui vajadus veoteenuse järele on kadunud, on lühendatakse lõikegas 1 ⌦ ette nähtud etteteatamistähtaeg ⌫ osutatud tähtaeg ükshe kuuni.

               3. Lubade andmisega tegelev asutus teatab loa aegumisest teiste asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele.

               54.Loa valdaja teatab asjaomase veoteenuse kasutajatele teenuse kaotamisest kuu aega ette, kasutades selleks otstarbekaid teabevahendeid.

               Artikkel 1011
                  Vedajate kohustused

               1. Kui tegemist ei ole vääramatu jõuga, võtavad regulaarvedude ettevõtjad kuni loa kehtivusaja lõpuni kõik meetmed, et tagada tagamaks katkematud, regulaarsed ja piisava mahuga transpordiveoteenused, mis vastavad ka muudele tingimustele, mille pädev asutus on kehtestanud kooskõlas artikli 56 lõikega 3.

               2. Vedajad esitavad veoteenuse marsruudi, bussipeatused, sõiduplaani, piletihinnad ja veotingimused (kui need ei ole seadusega kehtestatud) selliselt, et oleks tagatud selle teabe hõlbus kättesaadavus kõigile kasutajatele.

               3. Ilma et see piiraks määruse ⌦ (EÜ) nr XX/aaaa [reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel hõlmavate avaliku teenindamise kohustuste kohta ]⌫ (EMÜ) nr 1191/69 kohaldamist, on asjaomastel liikmesriikidel võimalik vastastikusel kokkuleppel ja loa valdaja nõusolekul muuta regulaarvedude tegemise tingimusi.

               III JAGU IV peatükk

               🡻 11/98 artikkel 1.11

               Juhuveod ja muud veod, milleks ei ole luba vaja

               🡻 11/98 artikkel 1.12 (kohandatud)

               ⇨ uus

               Artikkel 1211
               Sõiduleht ⌦ Kontrollidokumendid ⌫

               1. Artikli 45 lõikes 1 nimetatud teenuseid ⌦ Juhuvedusid ⌫ tehakse osutatakse sõidulehe alusel ⌦ , v.a artikli 5 lõike 3 teises lõigus osutatud veod ⌫.

               2. Juhuvedusid tegev vedaja täidab sõidulehe enne iga reisi.

               3. Sõiduleht sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

               a)veoteenuse liik;

               b)põhimõtteline peamine reisi teekond marsruut;

               c)asjaomane vedaja / asjaomased vedajad.

               ⇨ 4. Komisjon kehtestab sõidulehe vormi ja selle kasutamise korra. Kuna need on käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmiseks kavandatud meetmed, määrust täiendades, võetakse meetmed vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. ⇦

               4.5. Sõidulehtede kaustu raamatuid jagavad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus on vedaja registreeritud asukoht, või nende pädevate asutuste määratud organid.

               ⇨ 6. Komisjon kehtestab sõidulehtede raamatu vormi ja selle kasutamise korra. Kuna need on käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmiseks kavandatud meetmed, määrust täiendades, mis on seotud selle täiustamisega sõidulehtede raamatu vormi ja selle kasutamise osas, võetakse meetmed vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. ⇦

               5. Komisjon kehtestab artiklis 16a sätestatud korras sõidulehe vormi ja selle kasutamise mooduse.

               ⇨ 7. Artikli 5 lõikes 2 osutatud regulaarsete erivedude puhul käsitatakse lepingut või selle tõestatud koopiat kontrollidokumendina. ⇦

               🡻684/92 (kohandatud)

               🡺 11/98 artikkel 1.14

               Artikkel 1312
                  Kohalikud ekskursioonid

               Rahvusvahelise juhuveo raames võib vedaja teha juhuvedusid (kohalikke ekskursioone) ka liikmesriigis, kus ei ole tema registreeritud asukoht.

               Sellised veoteenused on mõeldud mitteresidentidest reisijatele, keda sama vedaja on varem vedanud ühe esimeses lõigus osutatud rahvusvahelise veoteenuse raames, ja nende veoteenuste osutamiseks tuleb kasutada sama sõidukit või sama vedaja või vedajate kontserni mõnda teist sõidukit.

               IV JAGU

               OMAL KULUL TOIMUVAD VEOD

               Artikkel 13

               1. Artikli 2 punktis 4 määratletud omal kulul toimuvate autovedude suhtes kehtib vabastus igasugustest loasüsteemidest ja nende puhul kasutatakse sertifikaatide süsteemi.

               🡻684/92

               🡺1 11/98 artikkel 1.14

               3. Lõikes 1 osutatud sertifikaate annab välja selle liikmesriigi pädev asutus, kus sõiduk on registreeritud, ja need kehtivad kogu reisi ajal, kaasa arvatud transiidi korral.

               Sertifikaadid vastavad näidisele, mille komisjon määrab kindlaks 🡺1 artiklis 16a sätestatud korras 🡸.

               🡻 12/98 (kohandatud)

               ⇨ uus

               V peatükk

               ⌦ Kabotaaž ⌫

               Artikkel 141
               ⌦ Põhimõte ⌫

               1. Kõik rendi või tasu eest vedajad, kes osutavad riigisisese reisijate autoveo teenuseid ja kellel on nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 684/92, millega kehtestatakse ühiseeskirjad bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo kohta, artiklis 3a ettenähtud ühenduse litsents, võivad vastavalt käesoleva peatükiga määrusega kehtestatud tingimustele ning sõltumata nende rahvusest või registrisse kantud asukohast osutada ⌦ artikli 15 kohaseid kabotaažteenuseid. ⌫ ajutisi riigisisese reisijate autoveo teenuseid rendi või tasu eest mõnes teises liikmesriigis, edaspidi vastuvõtvas liikmesriigis, ilma et neilt nõutaks, et nende registrisse kantud asukoht või mõni muu asukoht asuks kõnealuses liikmesriigis.

               Selliseid riigisiseseid veoteenuseid nimetatakse edaspidi „kabotaažiks”.

               Artikkel 5

               2. Ühenduse litsentsi või selle ⌦ Ühenduse litsentsi ⌫ tõestatud koopiat hoitakse sõidukis ja esitatakse kontrollima volitatud ametniku nõudmisel.

               Artikkel 153
               ⌦ Lubatud kabotaažveod ⌫

               Kabotaaž on lubatud järgmistel juhtudel:

               1)a)regulaarsed eriveod, kui korraldaja ja vedaja vahel on sõlmitud leping;

               2)b)juhuveod;

               3)c)regulaarveod, kui vedaja, kes ei ole vastuvõtva liikmesriigi resident, teeb neid käesoleva määrusega (EMÜ) nr 684/92 ettenähtud rahvusvahelise regulaarveo käigus ⌦ , v.a veoteenused, mis vastavad linnakeskuse või linnastu, samuti kõnealuse keskuse või linnastu ja seda ümbritsevate piirkondade vahelise transpordi vajadustele ⌫. Kabotaaži ei saa teostadta eraldi kõnealusest rahvusvahelisest veost. Käesoleva punkti reguleerimisalasse ei kuulu linna- ja linnalähiliinid.

               „Linna- ja linnalähiliinid“ on veoteenused, mis vastavad linnakeskuse või linnastu, samuti kõnealuse keskuse või linnastu ja seda ümbritsevate piirkondade vahelise transpordi vajadustele.

               Artikkel 164
               ⌦ Kabotaaži suhtes kohaldatavad eeskirjad ⌫

               1. Kui ühenduse õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, toimub artiklis 315 nimetatud kabotaaž kooskõlas vastuvõtvas liikmesriigis kehtivate õigus- ja haldusnormidega, mis käsitlevad järgmisi valdkondi:

               a)veolepingut reguleerivad hinnad ja tingimused;

               b)maanteesõidukite mass ja mõõtmed; vajaduse korral võivad mass ja mõõtmed olla vedaja registrijärgses liikmesriigis kohaldatavatest suuremad, kuid mitte mingil juhul ei tohi need ületada vastavustunnistusega kehtestatud tehnilisi standardeid;

               c)teatavate reisijaterühmade, näiteks kooliõpilaste, laste ja liikumispuudega isikute veo suhtes kehtivad nõuded;

               d)⇨ tööaeg ⇦, sõidu- ja puhkeaeg ⌦ ja puhkeperioodid ⌫;

               e)veoteenuste käibemaks; kõnealuses valdkonnas kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 114 nimetatud teenuste suhtes nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiivi 77/388/EMÜ (liikmesriikide kumelleeruvat käibemaksu käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas)
                  20
                artikli 21 lõike 1 punkti a.

               Vajaduse korral võivad ⌦ esimese lõigu punktis b osutatud ⌫ mass ja mõõtmed olla vedaja asukohaliikmesriigis kohaldatavatest suuremad, kuid mitte mingil juhul ei tohi need ületada ⇨ vastuvõtva liikmesriigi kehtestatud piiranguid riigisiseste vedude osas või ⇦ tehnilisi ⌦ omadusi, millele on viidatud ⌫ standardeid, mis on kehtestatud vastavustunnistusega, ⌦ direktiivi 96/53/EÜ
                  21
                artikli 6 lõikes 1 nimetatud tõendites ⌫.

               2. Kui ühenduse õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, toimub artikli 3 lõikega 3 15 punktiga c ettenähtud veoteenuste hulka kuuluvad kabotaaž kooskõlas vastuvõtvas liikmesriigis kehtivate õigus- ja haldusnormidega, mis käsitlevad lube, pakkumismenetlusi, teenindatavaid liine, teenuste osutamise regulaarsust, järjepidevust ja sagedust ning marsruute.

               3. Kabotaažil kasutatavate sõidukite konstruktsiooni ja varustuse tehnilised standardid peavad ühtima rahvusvahelisse veondusse lubatud sõidukitele kehtestatud standarditega.

               4. Liikmesriigid kohaldavad lõigetes 1 ja 2 nimetatud siseriiklikke ⌦ õigus- ja haldusnorme ⌫ sätteid mitteresidendist vedajate suhtes oma kodanikega samadel tingimustel, et tõhusalt takistada avalikku või varjatud diskrimineerimist rahvuse või registrisse kantud asukoha põhjal.

               5. Kui kogemuste põhjal ilmneb, et lõikes 1 nimetatud valdkondade loetelu, kus kohaldatakse vastuvõtva liikmesriigi sätteid, on tarvis muuta, teeb nõukogu seda komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.

               Artikkel 176
               ⌦ Kabotaažvedudeks vajalikud kontrollidokumendid ⌫

               1. Juhuvedude vormis toimuvat kabotaaži tehakse ⌦ artiklis 12 osutatud ⌫ kontrollidokumendi, s.o sõidulehe alusel, mis peab olema sõidukis ja mis esitatakse kontrollima volitatud ametniku nõudmisel.

               2. Sõiduleht, mille vormi võtab vastu komisjon artiklis 16a sätestatud korras, sisaldab järgmist teavet: ⌦ Sõidulehele lisatakse ⌫ järgmine teave:

               a)veoteenuse lähte- ja sihtkoht;

               b)veoteenuse lähte- ja lõppkuupäev.

               3. ⌦ Artikli 12 kohaselt ⌫ antakse Ssõidulehed antakse välja vihikuna raamatuna, mille on tõestanud registrijärgse liikmesriigi pädev asutus või ametkond. Sõidulehtede vihiku vormi võtab vastu komisjon artiklis 8 sätestatud korras.

               4. Regulaarsete erivedude korral on kontrollidokumendiks vedaja ja veo korraldaja vahel sõlmitud leping või selle tõestatud koopia.

               Sõidulehed täidetakse igakuuliste aruannete vormis.

               5. Kasutatud sõidulehed tagastatakse registrijärgse liikmesriigi pädevale asutusele või ametkonnale kõnealuse asutuse või ametkonna sätestatud korras.

               Artikkel 7

               1. Iga kvartali lõpus ja kolmekuulise ajavahemiku jooksul, mida komisjon võib lühendada ühele kuule artiklis 9 nimetatud juhul, edastavad kõikide liikmesriikide pädevad asutused või ametkonnad komisjonile andmed regulaarsete erivedude või juhuvedude vormis toimunud kabotaaži kohta, mida residendist vedajad on teinud kõnealuses kvartalis.

               Andmed esitatakse tabeli kujul, mis vastab artiklis 8 sätestatud korras komisjoni vastuvõetud vormile.

               2. Kord aastas saadab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus komisjonile statistika lubade arvu kohta, mis on välja antud artikli 3 lõikes 3 nimetatud regulaarvedudena osutatava kabotaaži kohta.

               3. Komisjon saadab liikmesriikidele võimalikult kiiresti lõppkokkuvõtted, mis on koostatud lõike 1 kohaselt esitatud andmete põhjal.

               Artikkel 9

               1. Tõsiste häirete korral veonduse siseturul teatavas geograafilises piirkonnas, mis tulenevad kabotaažist või on selle tõttu süvenenud, võivad liikmesriigid ohutusmeetmete vastuvõtmiseks pöörduda kõnealuse küsimusega komisjoni poole, edastades talle vajaliku teabe ja teatades kõikidest meetmetest, mida nad kavatsevad võtta residentidest vedajate suhtes.

               2. Lõike 1 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

               - tõsised häired veonduse siseturul teatavas geograafilises piirkonnas: kõnealusele turule iseäralike probleemide ilmnemine, mis väljendub selles, et pakkumine ületab nõudmist tõsisel määral ning tõenäoliselt jätkuvalt, ohustades finantsstabiilsust ja reisijate autoveoga tegelevate paljude ettevõtjate püsimajäämist,

               - geograafiline piirkond: piirkond, mis moodustab kogu liikmesriigi territooriumi või osa sellest või ulatub kogu teise liikmesriigi territooriumile või osale sellest.

               3. Komisjon kontrollib olukorda ja pärast konsulteerimist artiklis 10 nimetatud nõuandekomiteega otsustab ühe kuu jooksul alates vastava liikmesriigi taotluse vastuvõtmisest, kas ohutusmeetmed on vajalikud või mitte, ning vajaduse korral võtab need vastu.

               Käesoleva artikli kohaselt kasutuselevõetud meetmed kehtivad tähtaja jooksul, mis on kuni kuus kuud ning mida võib üks kord samaks tähtajaks pikendada.

               Komisjon teatab liikmesriikidele ja nõukogule viivitamata kõikidest käesoleva lõike kohaselt võetud meetmetest.

               4. Kui komisjon otsustab võtta ohutusmeetmeid ühe või mitme liikmesriigi suhtes, peavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võtma samasuguses ulatuses meetmeid residentidest vedajate suhtes ning teavitama sellest komisjoni.

               Kõnealuseid meetmeid rakendatakse hiljemalt komisjoni vastuvõetud ohutusmeetmetega ühel ja samal kuupäeval.

               5. Kõik liikmesriigid võivad pöörduda lõikes 3 nimetatud komisjoni otsusega nõukogu poole 30 päeva jooksul alates selle teatavakstegemisest.

               30 päeva jooksul pärast liikmesriigi pöördumist, või kui pöördumise on esitanud mitu liikmesriiki, siis pärast esimest pöördumist, võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse.

               Nõukogu otsuse suhtes kohaldatakse lõike 3 teises lõigus sätestatud kehtivusaega.

               Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peavad võtma samasuguses ulatuses meetmeid residentidest vedajate suhtes ja teavitama sellest komisjoni.

               Kui nõukogu ei võta vastu otsust teises lõigus sätestatud tähtaja jooksul, on komisjoni otsus lõplik.

               6. Kui komisjoni arvates on lõikes 3 nimetatud meetmeid tarvis pikendada, teeb ta komisjonile ettepaneku, kes teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

               🡻684/92 (kohandatud)

               V JAGU VI peatükk

               Kontrollimine ja karistused

               Artikkel 1814
               Sõidupiletid

               1. Regulaarveoteenuseiddude (välja arvatud regulaarseidte erivedusidde) reisijatel ⌦ osutavad vedajad ⌫ peavadb kogu reisi ajal olema ⌦ väljastama ⌫ kas isikliku või kollektiivsene sõidupileti, millele on märgitud järgmised andmed:

               a)väljumis- ja sihtkoht ja ning vajaduse korral ka tagasisõit,

               b)pileti kehtivusaeg,

               🡻 11/98 artikkel 1.15

               c)veoteenuse hind.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               2. Lõikes 1 osutatud sõidupilet tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel.

               Artikkel 1915
               Kontroll teel ja ettevõtetesettevõtjate juures

               1. Luba või kontrollidokument peab olema alati sõidukis ja see tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel.

               Artikli 4 lõikes 2 osutatud veoteenuste puhul käsitatakse lepingut või selle tõestatud koopiat kontrolldokumendina.

               2. Rahvusvahelise reisijateveo bussiveoettevõtjad Bussidega rahvusvahelist reisijatevedu osutavad ettevõtjad võimaldavad teha kõiki kontrollimisi, mille eesmärk on tagada veoteenuste nõuetekohane pakkumine, eelkõige seoses sõidu- ja puhkeaegadega. Käesoleva määruse rakendamise raames on volitatud kontrolliametnikel lubatud teha järgmist:

               a)kontrollida vedaja tegevusega seotud dokumente;

               b)teha ettevõtja ruumides ärakirju ja väljavõtteid raamatupidamisdokumentidest ja muudest dokumentidest;

               c)pääseda ligi kõigile vedaja ruumidele, tegutsemiskohtadele ja sõidukitele;

               d)nõuda raamatupidamisdokumentides, muudes dokumentides või andmebaasides sisalduva teabe esitamist.

               🡻 12/98 (kohandatud)

               ⇨ uus

               Artikkel 2011
               ⌦ Vastastikune abistamine ⌫

               1. Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva määruse kohaldamisel. ⇨ Nad vahetavad teavet määruse (EÜ) nr xx/xxxx [millega kehtestatakse ühised reeglid autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta gevusalale lubamine] artikli 17 alusel loodud riiklike kontaktpunktide kaudu. ⇦

               🡻 684/92 artikli 16 lõige 5

               Liikmesriigid esitavad vastava taotluse korral vastastikku kogu nende käsutuses oleva vajaliku teabe, mis käsitleb:

               –käesoleva määruse ja muude ühenduse eeskirjade rikkumist bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo vallas, mille on selle liikmesriigi territooriumil toime pannud mõne teise liikmesriigi vedaja, ja määratud karistusi,

               –oma vedajatele määratud karistusi teiste liikmesriikide territooriumidel sooritatud rikkumiste eest.

               🡻 11/98 artikkel 1.16 (kohandatud)

               ⇨ uus

               Artikkel 2116
               Karistused ja vastastikune abi
               ⌦ Ühenduse litsentside ja lubade kehtetuks tunnistamine ⌫

               1. Vedaja registrijärgse asukohaliikmesriigi pädevad asutused tühistavad tunnistavad artiklis 3a4 osutatud litsentsi kehtetuks, kui selle valdaja:

               a)ei vasta enam artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele,;

               b)on esitanud tegelikkusele mittevastavat teavet andmete kohta, mida oli vaja ühenduse litsentsi väljaandmiseks.

               2. Lubade andmisega tegelev asutus tühistab tunnistab loa kehtetuks, kui selle valdaja ei vasta enam tingimustele, mille alusel anti välja käesoleva määruse kohane luba, eelkõige kui seda taotleb liikmesriik, kus vedaja on registreeritud. Nimetatud asutus teavitab viivitamata asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi.

               Artikkel 22
               ⌦ Asukohaliikmesriigi karistused rikkumiste korral ⌫

               1.3. Liiklusohutuse eeskirjade ⇨ Mis tahes liikmesriigis toime pandud või tuvastatud autoveoalaste ühenduse õigusaktide ⇦ tõsise rikkumise või korduvate pisirikkumiste korral, eelkõige sõidukite ja juhtide sõidu- ja puhkeaja eeskirjade rikkumise või artikli 2 punktis 1.3 5 lõike 1 neljandas lõigus osutatud paralleelvedude või ajutiste vedude loata pakkumise korral teevadvõivad rikkumise toime pannud vedaja registrijärgse asukohaliikmesriigi pädevad asutused ⇨ hoiatuse ja ⇦ võivad muu hulgas ⇨ kehtestada järgmised halduskaristused: ⇦ muu hulgas tühistada ühenduse litsentsi või tühistada ajutiselt ja/või osaliselt ühenduse litsentsi tõestatud koopiad.

               a)ühenduse litsentsi ⌦ kõigi või osade ⌫ tõestatud koopiate ajutine ⌦ või alaline kehtetuks tunnistamine ⌫ ja/või osaline tühistamine;

               b)⌦ ühenduse litsentsi ajutine või alaline kehtetuks tunnistamine ⌫.

               Karistused määratakse vastavalt ühenduse litsentsi valdaja toimepandud rikkumise raskusastmele ja litsentsi valdajale rahvusvaheliste ⌦ veoteenuste ⌫ kaubanduse jaoks antud tõestatud koopiate koguarvule.

               2.4. Liikmesriikide pädevad asutused keelavad vedaja tegutsemise oma territooriumil käesoleva määruse alusel rahvusvahelise reisijateveo ettevõtjana, kui vedaja rikub korduvalt ja tõsiselt ⌦ liiklusohutusega seotud autoveoalaseid ühenduse õigusakte ⌫ liiklusohutuse eeskirju, eelkõige sõidukite suhtes kohaldatavaid ning juhtide juhtimissõidu- ja puhkeaja eeskirju. Nad teavitavad viivitamata asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi.

               ⇩ uus

               3. Artikli 23 lõikes 1 osutatud juhul otsustavad asukohaliikmesriigi pädevad asutused, kas asjaomase vedaja suhtes kehtestatakse karistus või mitte. Nad teavitavad selle liikmesriigi pädevaid asutusi, kus rikkumised tuvastati, võimalikult kiiresti ning hiljemalt kolme kuu jooksul alates sellest, kui nad said teadlikuks rikkumisest, mille suhtes on kehtestatud käesoleva artikli lõigetega 1 ja 2 ettenähtud karistused. Kui selliste karistuste kehtestamine ei ole olnud võimalik, esitavad nad sellekohased põhjendused.

               4. Pädevad asutused võtavad arvesse kõiki teises liikmesriigis kehtestatavaid karistusi ja tagavad, et asjaomase vedaja suhtes kehtestatavad karistused tervikuna on proportsionaalses vastavuses rikkumistega, mille põhjal kõnealused karistused kehtestati.

               Karistus, mille asukohaliikmesriigi pädevad asutused on kehtestanud pärast konsulteerimist vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutustega artikli 23 lõikes 1 osutatud juhul, võib sisaldada autoveo-ettevõtja tegevusloa kehtetuks tunnistamist.

               5. Samuti võibb ⌦ vedaja ⌫ asukohaliikmesriigi pädev asutus vastavalt oma õigusele algatada vedaja suhtes menetluse siseriiklikus kohtus. Kõnealune pädev asutus teatab vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele eelmiste lõikude kohaselt vastuvõetud ⌦ sellekohasest ⌫ otsustest.

               6. Liikmesriigid tagavad vedajatele nende suhtes vastavalt käesolevale artiklile kohaldatud halduskaristuste peale edasikaebamise õiguse.

               🡻 11/98 artikkel 1.16

               5. Liikmesriigid esitavad vastava taotluse korral vastastikku kogu nende käsutuses oleva vajaliku teabe, mis käsitleb:

               -
                     käesoleva määruse ja muude ühenduse eeskirjade rikkumist bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo vallas, mille on selle liikmesriigi territooriumil toime pannud mõne teise liikmesriigi vedaja, ja määratud karistusi,

               -
                     oma vedajatele määratud karistusi teiste liikmesriikide territooriumidel sooritatud rikkumiste eest.

               ⇩ uus

               Artikkel 23
                  Vastuvõtva liikmesriigi karistused rikkumiste korral

               1. Kui liikmesriigi pädevad asutused on teadlikud käesoleva määruse või autoveoalaste ühenduse õigusaktide tõsisest rikkumisest või korduvatest pisirikkumistest, mille paneb toime mõne mitteresidendist vedaja, edastab see liikmesriik, kelle territooriumil rikkumine tuvastati, asukohaliikmesriigi pädevatele asutustele võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt ühe kuu jooksul pärast rikkumisest teadlikuks saamist järgmise teabe:

               a)rikkumise kirjeldus ja kuupäev ning aeg, mil see toime pandi;

               b)rikkumise kategooria, liik ja selle tõsidus;

               c)kehtestatud ja täideviidud karistused.

               Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad taotleda vedaja asukohaliikmesriigi pädevatelt asutustelt, et viimased kehtestaksid artikli 23 kohaseid halduskaristusi.

               🡻 12/98 (kohandatud)

               ⇨ uus

               2. Ilma et see piiraks kriminaalvastutusele võtmist, võib vastuvõttev liikmesriik kehtestada karistusi mitteresidendist vedajate suhtes, kes on kabotaaži korral rikkunud tema territooriumil käesolevat määrust või ühenduse või siseriiklikke veoeeskirju. Kõnealuseid karistusi kohaldatakse diskrimineerimata ja kooskõlas lõikega 3.3. Lõikes 2 nimetatud sanktsioonide nende hulka võib muu hulgas kuuluda hoiatus ⌦ ja/ ⌫või tõsiste ⌦ rikkumiste ⌫ või korduvate ⌦ pisi ⌫rikkumiste korral kabotaažveo ajutine keelamine selle vastuvõtva liikmesriigi territooriumil, kus eeskirju on rikutud.

               ⇨ 3. Liikmesriigid tagavad vedajatele nende suhtes vastavalt käesolevale artiklile kohaldatud halduskaristuste peale edasikaebamise õiguse. ⇦

               Võltsitud ühenduse litsentsi, võltsitud loa või võltsitud tõestatud koopia esitamise korral tühistatakse kõnealune võltsitud dokument viivitamata ja vajaduse korral saadetakse võimalikult kiiresti vedaja registrijärgse liikmesriigi pädevale asutusele.

               4. Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus teavitab registrijärgse liikmesriigi pädevat asutust esinenud rikkumistest ja vedajale määratud karistustest ning tõsiste või korduvate rikkumiste korral võib ta samal ajal esitada nõudmise karistuste kohaldamise kohta.

               Tõsiste või korduvate rikkumiste korral otsustab registrijärgse liikmesriigi pädev asutus, kas asjaomase vedaja suhtes on tarvis kohaldada asjakohast karistust; kõnealune asutus võtab arvesse kõiki vastuvõtvas liikmesriigis juba kohaldatavaid karistusi ning tagab, et asjaomase vedaja suhtes juba kohaldatavad karistused tervikuna oleksid proportsionaalses vastavuses rikkumistega, mille eest kõnealused karistused kehtestati.

               Karistus, mille registrijärgse liikmesriigi pädev asutus on kehtestanud pärast konsulteerimist vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutusega, võib ulatuda reisijate autoveoga tegelevate ettevõtjate tegevusloa tühistamiseni.

               Samuti võib registrijärgse liikmesriigi pädev asutus vastavalt riigi seadustele esitada asjaomase vedaja kohta süüdistuse pädevale siseriiklikule kohtule.

               Kõnealune pädev asutus teatab vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele käesoleva lõike kohaselt vastuvõetud otsusest.

               Artikkel 12

               Liikmesriigid tagavad vedajatele nende suhtes kohaldatud halduskaristuste peale edasikaebamise õiguse.

               ⇩ uus

               Artikkel 24
                  Sissekanne riiklikku registrisse

               Liikmesriigid tagavad, et autoveoalaste ühenduse õigusaktide tõsine rikkumine või korduvad pisirikkumised, mille panevad toime vedajad asukohaga nende territooriumil, ning millega on kaasnenud karistuse kehtestamine, ja kehtestatavad karistused kantakse määruse (EÜ) nr xx/xxxx [millega kehtestatakse ühised reeglid autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta tegevusalale lubamine] alusel loodavasse riiklikku autoveo-ettevõtjate registrisse. Sellised registri sissekanded, mis hõlmavad ühenduse litsentsi ajutist või alalist kehtetuks tunnistamist, jäävad andmebaasi vähemalt kaheks aastaks.

               🡻 11/98 artikkel 1.17 (kohandatud)

               Artikkel 16a

               Kui tuleb järgida käesolevas artiklis osutatud korda, abistab komisjoni nõuandekomitee, mis on loodud vastavalt nõukogu 11. detsembri 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 12/98 (millega kehtestatakse tingimused, mille kohaselt mitteresidendist vedajad võivad osutada liikmesriigis siseriikliku reisijate autoveo teenuseid)
                  22
                ja mille eesistuja on komisjoni esindaja.

               Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral hääletades.

               Kõnealune arvamus protokollitakse; lisaks sellele on kõikidel liikmesriikidel õigus nõuda oma seisukoha protokollimist.

               Komisjon võtab komitee esitatud arvamust suurel määral arvesse. Komisjon teatab komiteele, millisel viisil ta on komitee arvamuse arvesse võtnud.

               🡻 12/98 (kohandatud)

               Artikkel 13

               1. Enne 30. juunit 1998 annab komisjon aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse (EMÜ) nr 2454/92 kohaldamise tulemuste kohta ning regulaarvedude toimimise kohta liikmesriikides.

               2. Hiljemalt 31. detsembriks 1999 annab komisjon aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta, eelkõige kabotaaži mõju kohta riikide transporditurgudele.

               Artikkel 15

               Käesolev määrus jõustub esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 11. juunist 1999.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               VI JAGU VII peatükk

               Ülemineku- ja lõppsätted ⌦ Rakendamine ⌫

               Artikkel 17
                  Üleminekusäte

               Käesoleva määruse jõustumiskuupäeval kehtivad veoteenuste load kuni kehtivusaja lõpuni, kui kõnealuse veoteenuse jaoks on nõutav luba.

               Artikkel 1825
               Liikmesriikidevahelised kokkulepped

               1. Liikmesriigid võivad sõlmida kahe- ja mitmepoolseid kokkuleppeid käesoleva määrusega hõlmatud teenuste täiendava liberaliseerimise kohta, eelkõige seoses loasüsteemiga ning kontrollidokumendi lihtsustamise või kaotamisega.

               2. Liikmesriigid teatavad komisjonile lõike 1 alusel sõlmitud kokkulepetest.

               ⇩ uus

               Artikkel 26
                  Komitee

               1. Komisjoni abistab vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85
                  23
                artikli 18 lõikele 1 asutatud komitee.

               2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

               Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 puntiga c, lõike 4 punktiga b ja lõike 4 punktiga e ettenähtud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

               🡻 12/98

               Artikkel 14

               Liikmesriigid võtavad aegsasti vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning teatavad nendest komisjonile.

               🡻 684/92 (kohandatud)

               Artikkel 2719
               Rakendamine ⌦ Karistused ⌫

               Liikmesriigid võtavad enne 1. juunit 1992 ja pärast komisjoniga konsulteerimist vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed ja teatavad neist komisjonile.

               🡻 11/98 artikkel 1.18 (kohandatud)

               Liikmesriigid võtavad vastu meetmed, pidades eelkõige silmas kontrollivahendeid ja käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste süsteemi, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, mis tagavad nende karistuste rakendamise. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad vajalikud meetmed komisjonile [12 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast] ning hilisemad muudatused nii ruttu kui võimalik.

               Liikmesriigid tagavad meetmete kohaldamise diskrimineerimata vedaja kodakondsuse või registreeritud asukoha põhjal.

               ⇩ uus

               Artikkel 28
                  Aruandlus

               1. Liikmesriigid edastavad iga aasta 31. jaanuariks komisjonile eelmise aasta jooksul regulaarvedude jaoks välja antud lubade arvu ning aruandlusperioodi lõpus kehtivate regulaarveolubade koguarvu. Teave esitatakse iga regulaarvedude sihtriigi kohta eraldi. Liikmesriigid esitavad komisjonile ka andmed kabotaaži kohta regulaarsete erivedude ja juhuvedude vormis, mida aruandlusperioodil teostasid residendist vedajad.

               2. Iga aasta 31. jaanuariks saadab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus komisjonile statistika lubade arvu kohta, mis on välja antud artikli 15 lõikes 3 nimetatud regulaarvedudena osutatava kabotaaži kohta.

               3. Komisjon kehtestab lõikes 2 osutatud statistiliste andmete esitamiseks kasutatava tabeli vormi. Kuna need on käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmiseks kavandatud meetmed, määrust täiendades, võetakse meetmed vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

               🡻 11/98 artikkel 1.3 (kohandatud)

               9.4. Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuaril, mitmel vedajal oli eelmise aasta 31. detsembri seisuga ühenduse litsents ja milline oli nimetatud kuupäeval kasutusel olnud sõidukite arvule vastav tõestatud koopiate arv.

               🡻 684/92 (kohandatud) (adapted) (kohandatud)

               Artikkel 20
                  Komisjoni aruanne ja ettepanekud

               1. Komisjon esitab enne 1. juulit 1995 nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. Enne 1. jaanuari 1996 esitab ta nõukogule ettepaneku määruse kohta, millega lihtsustataks kehtivat korda, sealhulgas aruande järeldusi silmas pidades loanõude kaotamine.

               2. Nõukogu teeb otsuse lõikes 1 osutatud komisjoni ettepaneku kohta kvalifitseeritud häälteenamusega enne 1. jaanuari 1997.

               Artikkel 21
               Kehtetuks tunnistamine

               1. Määrus nr 117/66/EMÜ, määrus (EMÜ) nr 516/72 ja määrus (EMÜ) nr 517/72 tunnistatakse kehtetuks.

               2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

               Artikkel 22
               Jõustumine ja kohaldamine

               Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. juunist 1992.

               🡻

               VIII peatükk

               Lõppsätted

               Artikkel 29
                  Kehtetuks tunnistamine

               1. Määrused (EMÜ) nr 684/92 ja (EÜ) nr 12/98 tunnistatakse kehtetuks.

               2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.

               Artikkel 30
                  Jõustumine ja kohaldamine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates [kohaldamise kuupäev].

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, […]

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                  […]
                        […]

               🡻11/98 artikli 1 punkt 19 (kohandatud)

               🡺1 1791/2006 lisa punkt 6(B)(3)

               🡺2 2003. aasta ühinemisakt

               ⇨ uus

               ⌦ I ⌫ LISA

               EUROOPA ÜHENDUS

               a)

               (Sinine paks paber - suurusega DIN A4 ⌦ Helesinine sünteetiline paber, suurusega DIN A4, (150 g/m2 või rohkem) ⌫)

               (Litsentsi esimene leht)

               (Tekst litsentsi väljaandva liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes)
                  või ühes ametlikest keeltest)

                        Litsentsi väljaandva liikmesriigi tähis
                           24

                        Pädeva asutuse või organi nimi

               LITSENTS nr …

               ⇨ TÕESTATUD KOOPIA nr ⇦

               rendi või tasu eest bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo jaoks

               Käesoleva litsentsi valdajal
                  25

               ………………………………………………………………………………………………………….

               ………………………………………………………………………………………………………….

               on luba teha ühenduse territooriumil rendi või tasu eest bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijatevedu vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 684/92, muudetud määrusega (EÜ) nr 11/98 ⌦ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr …/… ⌫, ja kooskõlas käesoleva litsentsi üldsätetega.

               Märkused: ……………………………………………………………………………………………..

               ………………………………………………………………………………………………………….

               Käesolev litsents kehtib alates…………………………. kuni ……………………………………….

               Välja antud (koht)…………………………………….. (kuupäev)……………………………………

               …………………………………………
                  26

               Üldsätted

               1.Käesolev litsents antakse välja vastavalt ⌦ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr […/…] bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta ⌫ nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 684/92 bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta, muudetud määrusega (EÜ) nr 11/98. ⌦ bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ⌫

               2.Litsentsi annavad välja pädevad asutused liikmesriigis, kus on registreeritud asukoht sellel rendi või tasu eest veoteenuseid pakkuval vedajal:

               a)kellel on asutamiskohaliikmesriigi luba tegeleda bussivedudega kas regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete erivedude või juhuvedude vormis;

               b)nad kes vastavad ühenduse eeskirjade kohaselt kehtestatud siseriikliku või rahvusvahelise reisijate veoettevõtjate tegevusalale lubamise tingimustele;

               c)nad kes täidavad juhtidele ja sõidukitele kehtestatud standarditega ⌦ seotud ⌫ osas maanteeohutuse juriidilisi nõudeid.

               3.Käesolev litsents lubab teha rendi või tasu eest bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijatevedu kõigil ühenduse territooriumil toimuvatel reisiühendustel:

               a)kui väljumiskoht ja sihtkoht on eri liikmesriikides, olenemata sellest, kas toimub transiit läbi ühe või mitme liikmesriigi või kolmanda riigi;

               b)liikmesriigist kolmandasse riiki ja vastupidi, olenemata sellest, kas toimub transiit läbi ühe või mitme liikmesriigi või kolmanda riigi;

               c)kolmandate riikide vahel, läbides transiidi käigus ühe või mitme liikmesriigi territooriumi,

               ja tühivedusid seoses määruses (EMÜ) nr 684/92 ⌦ (EÜ) nr […/…] [käesolev määrus]⌫ sätestatud tingimustele vastavate vedudega.

               Kui reisijatevedu toimub tegemist on veoga liikmesriigist kolmandasse riiki või vastupidi, kohaldatakse määrust (EMÜ) nr 684/92 ⌦ (EÜ) nr […/…] [käesolev määrus] ⌫ ⇨ transiidi käigus läbitava liikmesriigi territooriumil kulgeva reisi osa suhtes. ⇦ ⌦ Seda ei kohaldata ⌫ pärast vajaliku lepingu sõlmimist ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel reisi selle osa suhtes, mis toimub selle liikmesriigi territooriumil, kus reisijad peale võetakse või maha pannakse, ⌦ kuni ⌫ vajalik leping ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel ⌦ ei ole veel sõlmitud ⌫ .

               4.Käesolev litsents on isiklik ja seda ei saa edasi anda.

               5.Väljastanud liikmesriigi pädev asutus võib käesoleva litsentsi kehtetuks tunnistada tühistada eelkõige juhul, kui vedaja:

               a)ei vasta enam määruse (EMÜ) nr 684/92 ⌦ (EÜ) nr […/…] [käesolev määrus] ⌫ artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

               b)on esitanud tegelikkusele mittevastavat teavet andmete kohta, mida oli vaja litsentsi väljaandmiseks või kehtivuse pikendamiseks;

               c)on toime pannud ⇨ mis tahes liikmesriigis autoveoalaste ühenduse õigusaktide ⇦ liiklusohutuse eeskirjade tõsise rikkumise või korduvaid pisirikkumisedi, eelkõige seoses sõidukite ja juhtide sõidu- ja puhkeaja eeskirjadega ja määruse (EMÜ) nr 684/92 ⌦ (EÜ) nr […/…] [käesolev määrus] ⌫ artikli 2 punktis c ⌦ 5 lõike 1 neljandas lõigus ⌫ osutatud paralleelvedude või ajutiste vedude loata pakkumisega. Rikkumise toime pannud vedaja registrijärgse asukohaliikmesriigi pädevad asutused võivad muu hulgas tühistada kehtetuks tunnistada ühenduse litsentsi või tunnistada tühistada ajutiselt ja/või osaliselt ⌦ või alaliselt ⌫ kehtetuks ühenduse litsentsi ⌦ osad või kõik ⌫ tõestatud koopiad.

               Karistused määratakse vastavalt ühenduse litsentsi valdaja toimepandud rikkumise raskusastmele ja litsentsi valdajale rahvusvaheliste kaubanduse veoteenuste jaoks antud tõestatud koopiate koguarvule.

               6.Litsentsi originaal peab jääma vedajale. Rahvusvahelisi vedusid tegevas sõidukis peab olema litsentsi tõestatud koopia.

               7.Litsents tuleb esitada kontrolliva ametniku nõudmisel.

               8.Litsentsi valdaja peab iga liikmesriigi territooriumil täitma selles riigis kehtivaid õigus- ja haldusnorme, eelkõige vedude ja liikluse osas.

               9.„Regulaarvedu” on reisijatevedu kindlate vaheaegade järel kindlaksmääratud marsruudil, kusjuures reisijad võetakse peale ja pannakse maha varem kindlaksmääratud peatustes, ⌦ ja seda võivad ⌫ kasutada kõik ja vajaduse korral võib sellega kaasneda kohustuslik ettetellimine.

               Regulaarveo olemust ei mõjuta asjaolu, et selle tingimusi võib muuta.

               Regulaarvedude jaoks on vaja luba.

               „Regulaarsed eriveod” on ainult teatavate reisijaterühmade regulaarveod, kust kõik muud reisijad on välja arvatud ja mis toimuvad kindlate vaheaegade järel kindlaksmääratud marsruudil, kusjuures reisijad võetakse peale ja pannakse maha varem kindlaksmääratud peatustes.

               Regulaarsete erivedude alla kuuluvad:

               a)töötajate vedu kodust tööle ja tagasi;

               b)õpilaste ja üliõpilaste vedu õppeasutusse ja tagasi;

               c)sõdurite ja nende perekondade vedu kodust teenistuskohta ja tagasi.

               Regulaarse eriveo olemust ei mõjuta asjaolu, et seda võib muuta vastavalt selle kasutajate vajadustele.

               Regulaarseteks erivedudeks ei ole luba vaja, kui nende vedude kohta on korraldaja ja vedaja sõlminud lepingu.

               Paralleelseteks või ajutisteks vedudeks, mis pakuvad teenust samale tarbijaskonnale kui olemasolevad regulaarveod, on vaja luba.

               „Juhuveod” on veod, mis regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete erivedude mõiste alla ei kuulu ja mille põhiline eripära on see, et veetakse kliendi või vedaja enda algatusel kokkupandud reisijaterühmi. Paralleelseteks või ajutisteks vedudeks, mis on võrreldavad olemasolevate regulaarvedudega ja millega teenindatakse sama tarbijaskondaklientuuri, on vaja määruse ⌦ (EÜ) nr […/…] ⌫ (EMÜ) nr 684/92 II jaotises III peatükis sätestatud korra kohast luba. Kõnealused veod jäävad ikkagi juhuvedudeks, hoolimata sellest, et need toimuvad kindlate vaheaegade järel.

               Juhuvedudeks ei ole luba vaja.

               🡹

               II LISA

               Vastavustabel

                        Määrus (EMÜ) nr 684/92

                        Määrus (EÜ) nr 12/98

                        Käesolev määrus

                        Artikli 1 lõige 1

                        Artikli 1 lõige 1 (muudetud)

                        ‑

                        Artikli 1 lõige 4 (uus)

                        Artikli 2 punkt 1.1

                        Artikli 2 punkt a, artikli 5 lõige 1

                        Artikli 2 punkt 1.2

                        Artikli 2 punkt b, artikli 5 lõige 2

                        Artikli 2 punkt 1.3

                        Artikli 5 lõige 3

                        Artikli 2 punkt 3.1

                        Artikli 2 punkt c, artikli 5 lõige 3

                        Artikli 2 punkt 3.3

                        Artikli 5 lõige 3

                        Artikli 2 punkt 3.4

                        Artikli 5 lõige 3

                        Artikli 2 punkt 4

                        Artikli 2 punkt d, artikli 5 lõige 5

                        ‑

                        Artikli 2 punktid e, f ja g (uus)

                        Artikkel 3

                        Artikkel 3 (muudetud), artikkel 28

                        Artikkel 3a

                        Artikkel 4

                        Artikkel 4

                        Artikkel 5 (muudetud)

                        Artikkel 5

                        Artikkel 6

                        Artikkel 6

                        Artikkel 7

                        Artikkel 7

                        Artikkel 8 (muudetud)

                        Artikkel 8

                        Artikkel 9

                        Artikkel 9

                        Artikkel 10 (muudetud)

                        Artikkel 10

                        Artikkel 11

                        Artikkel 11

                        Artikkel 12

                        Artikkel 12

                        Artikkel 13

                        Artikkel 13

                        Artikli 5 lõige 5 (muudetud)

                        Artikkel 1

                        Artikkel 14 (muudetud)

                        Artikkel 2

                        Artikkel 2, artikkel 5

                        Artikkel 3

                        Artikkel 15

                        Artikli 4 lõige 1

                        Artikli 16 lõige 1 (muudetud)

                        Artikli 4 lõige 2

                        Artikli 16 lõige 2

                        Artikli 4 lõige 3

                        Artikli 16 lõige 3

                        Artikli 4 lõige 4

                        Artikli 16 lõige 4

                        Artikli 4 lõige 5

                        ‑

                        Artikkel 5

                        Artikli 4 lõige 3

                        Artikkel 6

                        Artikkel 17

                        Artikkel 7

                        Artikli 27 lõige 3 (muudetud)

                        Artikkel 8

                        Artikkel 26 (muudetud)

                        Artikkel 9

                        ‑

                        Artikkel 10

                        Artikkel 26 (muudetud)

                        Artikkel 14

                        Artikkel 18 (muudetud)

                        Artikkel 15

                        Artikkel 12, artikkel 19

                        Artikli 11 lõige 1

                        Artikli 20 (muudetud)

                        Artikli 16 lõige 1

                        Artikli 21 lõige 1

                        Artikli 16 lõige 2

                        Artikli 21 lõige 2

                        Artikli 16 lõige 3

                        Artikli 22 lõige 1 (muudetud)

                        Artikli 16 lõige 4

                        Artikli 22 lõige 2 (muudetud)

                        Artikli 16 lõige 5

                        Artikkel 24

                        Artikli 23 lõige 1 (uus)

                        Artikli 11 lõige 2

                        Artikli 23 lõige 2

                        Artikli 11 lõige 3

                        Artikli 23 lõige 2

                        Artikli 11 lõige 4

                        ‑

                        Artikkel 12

                        Artikkel 22, artikkel 23

                        Artikkel 13

                        ‑

                        Artikkel 16a

                        ‑

                        Artikkel 17

                        ‑

                        Artikkel 18

                        Artikkel 25

                        Artikkel 19

                        Artikkel 14

                        Artikkel 27

                        Artikkel 21

                        Artikkel 29

                        Artikkel 22

                        Artikkel 15

                        Artikkel 30

                        I lisa

                        I lisa

                        II lisa (uus)

               ______________________________

                     (1)

                        Uuriti juhitunnistusi (ECORYS), tegevusalale lubamist ja tööajadirektiivi (TNO).

                     (2)

                        ELT L […], […], lk […].

                     (3)

                        ELT L […], […], lk […].

                     (4)

                        ELT L […], […], lk […].

                     (5)

                        ELT L […], […], lk […].

                     (6)

                        EÜT L 74, 20.3.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu 20. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

                     (7)

                        EÜT L 4, 8.1.1998, lk 4.

                     (8)

                        EÜT 147, 9.8.1966, lk 2688/66.

                     (9)

                        EÜT L 67, 20.3.1972, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2778/78 (EÜT L 133, 30.11.1978, lk 4).

                     (10)

                        EÜT L 67, 20.3.1972, lk 19. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1301/78 (EÜT L 158, 16.6.1978, lk 1).

                     (11)

                        EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

                     (12)

                        ELT L […], […], lk […].

                     (13)

                        EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

                     (14)

                        EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59.

                     (15)

                        EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/85/EÜ (EÜT L 327, 4.12.2002, lk 8).

                     (16)

                        ELT L 226, 10.9.2003, lk 4.

                     (17)

                        EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/85/EÜ (EÜT L 327, 4.12.2002, lk 8).

                     (18)

                        ELT L [...], […], lk […].

                     (19)

                        Nõukogu 26. juuni 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 1191/69 raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta (EÜT L 156, 28.6.1969, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1893/91 (EÜT L 169, 29.6.1991, lk 1).

                     (20)

                        Nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiiv 77/388/EMÜ liikmesriikide kumuleeruvat käibemaksu käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/111/EMÜ (EÜT L 384, 30.12.1992, lk 47).

                     (21)

                        EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59.

                     (22)

                        EÜT L 4, 8.1.1998, lk 10.

                     (23)

                        EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

                     (24)

                        Liikmesriikide rahvusvahelised tunnusmärgid: (B) Belgia, 🡺1 (BG) Bulgaaria, 🡸 🡺2 (CZ) Tšehhi Vabariik, 🡸 (DK) Taani, (D) Saksamaa, 🡺2 (EST) Eesti, 🡸 (IRL) Iirimaa, (GR) Kreeka, (E) Hispaania, (F) Prantsusmaa, (I) Itaalia, 🡺2 (CY) Küpros, (LV) Läti, (LT) Leedu, 🡸 (L) Luksemburg, 🡺2 (H) Ungari, (MT) Malta, 🡸 (NL) Madalmaad, (A) Austria, 🡺2 (PL) Poola, 🡸 (P) Portugal, 🡺1 (RO) Rumeenia, 🡸 🡺2 (SLO) Sloveenia, (SK) Slovakkia, 🡸 (FIN) Soome, (S) Rootsi, (UK) Ühendkuningriik

                     (25)

                        Veoettevõtja Vedaja täielik nimi või ärinimi ⌦ ning aadress ⌫.

                     (26)

                        Litsentsi väljaandva pädeva asutuse või organi allkiri ja tempel.