				|

		52013PC0155

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses /* COM/2013/0155 final - 2013/0084 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi
„alusleping”) eristatakse komisjonile delegeeritud õigust võtta vastu muid kui
seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad
konkreetse seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi, nagu on
sätestatud aluslepingu artikli 290 lõikes 1 (delegeeritud õigusaktid), ning
komisjonile antud volitusi võtta vastu ühetaolisi tingimusi, mis on vajalikud
liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks, nagu on sätestatud aluslepingu
artikli 291 lõikes 2 (rakendusaktid).
Komisjon on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes,[1] alusel võtnud endale kohustuse[2] vaadata aluslepingus
kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis praegu sisaldavad
viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Üldine eesmärk on eemaldada parlamendi 7.
koosseisu volituste lõppemise ajaks (juuni 2014) kõigist õigusaktidest sätted,
milles viidatakse kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Nõukogu 9. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 577/98
(tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses),[3] aluslepingu uute eeskirjadega
vastavusseviimise
kontekstis on komisjonile kõnealuse määrusega antud
volitused ümber klassifitseeritud.
ELi tööjõuvaatlus on Euroopa ulatuslikem
leibkondade uuring. Tulemused, mida ELi tööjõuvaatluse raames tööhõive, töötuse
ja tööturult välja jäävate isikute kohta saadakse, moodustavad Euroopa Liidu
tööturgu käsitleva statistilise teabesüsteemi aluse. Tööjõuvaatluse abil
määratakse kindlaks ka strateegia „Euroopa 2020” kolme peamise eesmärgi
näitajad.
Liikmesriikide statistikaametid vastutavad
valimi moodustamise, küsimustike koostamise, leibkondade seas otseküsitluste
korraldamise ning tulemuste Eurostatile edastamise eest vastavalt ühisele
koodide süsteemile.
Igal aastal
täiendatakse tööjõuvaatluse tuumikosa nn lisaküsimustikuga. Kuigi vaatluse
tuumikosa pakub võrdset huvi nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil, teenivad
iga-aastaselt vahetuvad lisaküsimustikud aga peamiselt Euroopa poliitiliste
algatuste, nagu Euroopa tööhõivestrateegia, juhtalgatus „Noorte liikuvus”,
naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia, Euroopa integratsioonikava ja
tööhõivepakett, huve.
Lisaküsimustike abil saadavate
kõrgekvaliteediliste andmete jätkusuutlik kogumine on ELi poliitikakujundajate
jaoks üliolulise tähtsusega ning seega tehakse ettepanek lisada määrusesse
rahastamist käsitlev säte.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteeriti sotsiaalstatistika valdkonna
juhtide ja Euroopa statistikasüsteemi komiteega.
Mõju hindamist ei olnud vaja.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesoleva ettepaneku eesmärgid on järgmised:
i) muuta määrust (EÜ) nr 577/98 ja viia see
vastavusse uue institutsioonilise keskkonnaga. Eelkõige on eesmärk teha
kindlaks, millised on komisjoni volitused, ning kehtestada asjakohane kord
meetmete võtmiseks kõnealuste volituste alusel.
Aluslepingu artikli 290 kohaselt on komisjonil
õigus võtta vastu delegeeritud akte, et määruse (EÜ) nr 577/98 teatavaid
mitteolemuslikke üksikasju täiendada või muuta. Komisjon võib eelkõige kiita
delegeeritud õigusaktide abil heaks lisaküsimustike sisu, määratlused ning
tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevad kohandused muutujate loendis.
Lisaks sellele võib komisjon delegeeritud õigusaktide abil heaks kiita
struktuuriliste muutujate loendi, valimi minimaalse suuruse ja vaatluse
sageduse. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei
panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat
halduskoormust.
Komisjonile antakse rakendusvolitused, et
tagada statistilise teabe edastamisele ühetaolised tingimused. Selleks
kiidetakse eelkõige heaks kasutatavad kontrollivõtted, muutujate
kodifitseerimine ja tööhõiveseisundit käsitlevate küsimuste sõnastuspõhimõtete
loend vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 kehtestatud korrale.
ii) antakse komisjonile võimalus osaleda
rahastamises. Seda tehakse seetõttu, et tööjõuvaatluse lisaküsimustikel on ELi
poliitika toetamisel suur tähtsus. Selline ELi poolne lisaküsimustike
rakendamise rahastamises osalemine peaks toimuma toetuste andmise menetluste
abil ilma toetustaotluste esitamiseta. Toetusi antakse Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika
kohta)[4]
artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja teistele
siseriiklikele asutustele. Märkimisväärselt lihtsustatud haldusmenetluste
võimaldamiseks ning toetuste haldamisega seotud veariski oluliseks
vähendamiseks võidakse teha ettepanek ühekordsete maksete kasutamiseks
vastavalt finantsmääruse artikli 124 lõikele 1.
·
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338
lõige 1.
·
Vahendi valik
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.
4.           MÕJU EELARVELE
Mõju eelarvele on esitatud finantsselgituses.
·
Euroopa Majanduspiirkond
Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa
Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda laiendada ka Euroopa
Majanduspiirkonnale.
2013/0084 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98
tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Seoses Euroopa Liidu
toimimise lepingu jõustumisega tuleb komisjonile antud volitused viia
vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.
(2)       Komisjon on Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011,
millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste
teostamise suhtes,[5]
alusel võtnud endale kohustuse[6]
vaadata aluslepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis
praegu sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.
(3)       Komisjonil peaks olema õigus
võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte, et täiendada või muuta konkreetsete seadusandlike
aktide teatavaid mitteolemuslikke osi, eelkõige selleks, et võtta arvesse
majanduslikku, sotsiaalset ja tehnika arengut. Komisjon peaks tagama, et
kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega
andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
(4)       Nõukogu 9. märtsi 1998. aasta
määrus (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses),[7] sisaldab viiteid kontrolliga
regulatiivmenetlusele ning seepärast tuleks need aluslepingus kehtestatud
kriteeriumide kohaselt läbi vaadata.
(5)       Komisjonil peaks vastavalt
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 olema õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte, et täiendada või muuta teatavaid määruse (EÜ) nr 577/98
mitteolemuslikke üksikasju seoses lisaküsimustike sisu, määratluste ning
tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevate kohandustega muutujate loendis.
Lisaks sellele peaks komisjonil olema õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte,
et kiita heaks struktuuriliste muutujate loend, sealhulgas valimi minimaalne
suurus ja vaatluse sagedus.
(6)       On eriti oluline, et komisjon
korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sh
ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel
peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase
edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(7)       Käesoleva määruse rakendamise
ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused.
Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.
(8)       Kuna tööjõuvaatluse
lisaküsimustikel on ELi poliitika toetamisel suur tähtsus, toimub ELi poolne
lisaküsimustike rakendamise rahastamises osalemine toetuste andmise menetluste
abil ilma toetustaotluste esitamiseta. Toetusi antakse Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika
kohta)[8]
artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja teistele
siseriiklikele asutustele. Tööjõuvaatluste tegemiseks antavaid toetusi võidakse
eraldada ühekordsete maksete vormis. Sellega seoses peaks ühekordsete maksete
kasutamine olema peamine toetuste haldamise lihtsustamise viis.
(9)       Erandina Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, mis
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[9] artikli 126 lõike 3 punktist e,
on tööjõuvaatluse, mille abil määratakse kindlaks ka strateegia „Euroopa 2020”
kolme peamise eesmärgi näitajad, tarbeks kogutava teabega kaasneva täiendava
halduskoormuse tõttu vaja kaasrahastada riigiametnike palgakulusid isegi juhul,
kui asjaomane ametiasutus oleks toetatud meetme võtnud ka ilma ELi toetuseta.
(10)     Vastavalt proportsionaalsuse
põhimõttele ja selleks, et saavutada põhieesmärk viia Euroopa Liidu toimimise
lepingu artiklite 290 ja 291 kohaselt komisjonile antud volitused vastavusse,
on vajalik ja asjakohane kehtestada sellist vastavusse viimist käsitlevad eeskirjad
määruses (EÜ) nr 577/98. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei
lähe käesolev määrus kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(11)     Õiguskindluse tagamiseks on
vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtu menetlusi, mida on
alustatud, kuid mida ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud.
(12)     Seepärast tuleks määrust (EÜ)
nr 577/98 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 577/98 muudetakse järgmiselt.
(1)        Artiklit 4 muudetakse
järgmiselt:
a) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmise tekstiga:
„2.        Komisjonil
on õigus võtta kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte, mis
käsitlevad määratlusi ning tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevaid
kohandusi muutujate loendis.
Komisjonile
antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte,
millega võidakse määrata lõikes 1 täpsustatud vaatlustunnuste hulgast kindlaks
muutujate (edaspidi „struktuurilised muutujad”) loend, valimi minimaalne suurus
ja vaatluse sagedus, mida tuleb vaadelda üksnes aasta keskmistena 52 nädala
kohta, mitte kvartali keskmistena.
3.         Komisjon võtab rakendusaktide abil vastu eeskirjad, mis käsitlevad
kasutatavaid kontrollivõtteid, muutujate kodifitseerimist ning tööhõiveseisundit
käsitlevate küsimuste sõnastuspõhimõtete loendit. Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.”
b) lõige 4 jäetakse välja.
(2)        Lisatakse
artiklid 7a, 7b ja 7c:
„Artikkel 7a
Lisaküsimustikud
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad täiendavaid
muutujaid (edaspidi „lisaküsimustikud”), millega täiendatakse artikli 4 lõikes 1
kirjeldatud teavet, sealhulgas objekt, vaatlusperiood, valimi suurus (sama suur
või väiksem kui artikli 3 alusel määratud valim) ja tulemuste edastamise
tähtaeg (mis võib erineda vastavalt artiklile 6 määratud tähtajast).
2.         Üksikasjalik
loend kogutavate andmete kohta koostatakse vähemalt 12 kuud enne kõnealuse
küsimustiku kohase vaatlusperioodi algust. Lisaküsimustiku maht ei või olla
suurem kui 11 muutujat.
Artikkel 7b
Rahastamist käsitlev säte
EL võib anda
rahalist toetust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse
(EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja
teistele siseriiklikele asutustele artiklis 7a osutatud lisaküsimustike
rakendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/XX
(Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kohta)[10] artiklile X, [KOM(2011) 609
(lõplik)].
Artikkel 7c
Delegeeritud volituste rakendamine
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Kooskõlas artikli 4 lõikes 2 ja
artiklis 7a osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et
delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele
märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
3.         Artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 7a
osutatud volitused delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates
(Väljaannete Talitus: lisab muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 7a osutatud volituste delegeerimise igal ajal
tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 4 lõike 2 ja artikli 7a
kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa
Parlament ega nõukogu ei ole esitanud selle suhtes vastuväiteid kahe kuu
jooksul pärast nende teavitamist asjaomasest õigusaktist või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud,
et ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa
Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra.”
(3)        Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 8
Komitee
1.         Komisjoni abistab Euroopa
statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009. See
komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.         Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”
Artikkel 2
Käesolev määrus ei mõjuta määruses (EÜ) nr 577/98
sätestatud meetmete vastuvõtmise menetlusi, mis on alustatud, kuid ei ole enne
käesoleva määruse jõustumist lõpule jõudnud.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline toetus
              3.3.    Hinnanguline finantsmõju
tuludele
              FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
EUROOPA
PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98
tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[11]
3403 –
Statistilise teabe tootmine
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[12]
X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme
pikendamist
¨ (Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Ühenduse
statistikaprogramm 2008–2012, VIII jaotis – Tööhõive”
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 99/2013, 15. jaanuar 2013,
Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta,[13]
jaotis 3.2 „Kodanike Euroopa”.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Erieesmärk
nr...
Erieesmärk nr 1
– statistika tootmine
Asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
3403 –
Statistilise teabe tootmine
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmadele
Koguda
statistilist teavet konkreetsete tööturuga seotud ja asjaomaste ELi
poliitiliste algatustega seotud teemade kohta (igal aastal erinevad teemad,
poliitikakujundajate ettepaneku alusel; näiteks 2010. aastal koguti andmeid
töö- ja pereelu kokkusobitamise kohta, 2011. aastal puuetega inimeste olukorra
kohta tööturul ja 2012. aastal töölt pensionile siirdumise kohta.
Võttes
arvesse, et kõnealusele teabele on võimalik lisada tööjõuvaatluse tuumikosas
regulaarselt kogutud muutujaid, saadakse algatuse raames võrreldavat
statistilist tõendusmaterjali teatavate tööturuga seotud ELi algatuste
formuleerimiseks ja hindamiseks.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Komisjon
(Eurostat) määrab kindlaks Euroopa statistikasüsteemi ühtsed juhised
tööjõuvaatluse lisaküsimustike rakendamiseks. Statistiliste andmete kvaliteet
tagatakse valimi minimaalne suuruse erikontrolli kaudu.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Lisaküsimustike
konkreetse teemaga (igal aastal erinev) seotud võrreldavate näitajate
avaldamine.
Spetsiaalsed
väljaanded tulemuste avaldamiseks.
Teadusuuringuteks
vajalikud mikroandmed.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Teatavaid ELi
algatusi käsitlevate tulemuste võrreldavus ELi tasandil, mis on vajalik
poliitika kujundamisel.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Kõigi
liikmesriikide osalemine on võimalik tagada ainult õigusakti ja liidu rahalise
toetusega. Kõikide liikmesriikide osalemine on oluline selleks, et andmed
oleksid poliitika kujundamise jaoks kasutuskõlblikud.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Kuna
lisaküsimustik on osa tööjõuvaatlusest, siis on selle raames saadud andmed
tööjõuvaatlusega kooskõlas ning neid saab sellega samaaegselt kasutada, mis
parandab tulemusi.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[14]
X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[15]
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  (isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise viisi
valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
EL
kaasrahastab andmete kogumist toetustega riiklikele statistikaametitele (kõik
on avalik-õiguslikud asutused), mis võib toimuda ühekordsete maksetena
vastavalt finantsmäärusele.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage teostamise
tingimused ja sagedus.
Rakendamise
kvaliteedi kohta esitatakse regulaarselt üksikasjalikke aruandeid vastavalt
Eurostati erieeskirjadele.
Toetuse saajad
peavad esitama kogutud andmed ning vastava kvaliteediaruande.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.     Tuvastatud ohud
Otsene
eelarve täitmine = olemuslik risk piirdub toetuste haldamisega.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)
Toetuste
lihtsustatud vormi kasutamine võib vähendada vigade ohtu.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Kõik
potentsiaalsed toetuste saajad on avalik-õiguslikud asutused (riiklikud
statistikaametid). Toetusi antakse ilma toetustaotluste esitamiseta.
Kehtestatud on kontrollsüsteem, milles võetakse arvesse kõnealuseid
spetsiaalseid toetuste andmise menetlusi ning mis hõlmavad toetuste haldamise
eel- ja järelanalüüsi.
Ühekordsete
summade kasutamine vastavalt finantsmääruse artikli 124 lõikele 1 vähendab
märkimisväärselt toetuste haldamisega seotud vigade ohtu ning võimaldab seega
haldamist oluliselt lihtsustada.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus
 Number [Nimetus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([16]) || EFTA riigid[17] || Kandidaatriigid[18] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus
 RUBRIIK 1: Arukas ja kaasav majanduskasv || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1a || 04 03 02 01 XX PROGRESS – ELi tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate õigusaktide väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise toetamine   || DA || JAH || JAH || EI || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || RUBRIIK 1: Arukas ja kaasav majanduskasv
 DG EMPL ||   ||   || Aasta N[19] 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverea nr || Kulukohustused || (1) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 14
 Maksed || (2) || 0.8 || 0.8 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 11.6
 Eelarverea number || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[20] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverea number: 29.010405 ||   || (3) || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.329
 EMPL peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 14,329
 Maksed || =2+2a +3 || 0.847 || 0.847 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 11.929
Märkus Kõnealune arvutus eeldab 40 %
eelmakseid aastal N ning 60 % lõppmakset aastal N+2.

 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 ||  Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
 DG ESTAT ||
  Personalikulud || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 1.559
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ESTAT KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1-5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 15,890
 Maksed || 1.070 || 1.070 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 13,490
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[21] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[22] || Pakkuda kvaliteetset statistikat sotsiaalpoliitika võtmevaldkondades
 Kirjete arv || Vaatluse mikroandmed || 3,4 eurot/kirje || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14
 Erieesmärk nr 1 kokku || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14
 KULUD KOKKU || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 1.559
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[23] välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.328
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 1.887
3.2.3.2.   Hinnanguline
personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 29 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud töötajad)[24]
 29 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX29 01 04 05[25] || - peakorteris[26] || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 ((lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3
XX on asjaomane poliitikavaldkond või
eelarvejaotis.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Ametnikud täidavad järgmisi ülesandeid: - metoodiline töö vaatluse usaldusväärseks määratlemiseks - IT-töö andmete vastuvõtmiseks, kinnitamiseks ja töötlemiseks - Andmete analüüs, andmete väljastamine ja kasutajatugi
 Koosseisuvälised töötajad || Liikmesriikide lähetatud eksperdid täidavad järgmisi ülesandeid: - metoodiline töö vaatluse usaldusväärseks määratlemiseks
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
X  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Ei kohaldata
–
¨  ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik
paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamine[27].
Ei kohaldata
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset
kaasrahastamist.
X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist,
mille hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 6.02
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 6.02
Märkus: kõnealused summad on arvestatud
eelnevate kulude alusel, kui 70 % kuludest rahastati 2 miljoni euroga. Selle
alusel oli kolmandate isikute osa kuludest 0,86 miljonit eurot. Kasumi mitte
saamine tagatakse iga toetuse saaja (st iga liikmesriigi) ühekordse summa
eelarvestamise kaudu.
Hinnanguline mõju tuludele
–
X  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[28]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Ei kohaldata
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
Ei kohaldata
[1]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[2]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 19.
[3]               EÜT
L 77, 14.3.1998, lk 3.
[4]               ELT
L 87, 31.3.2009, lk 164.
[5]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[6]               ELT
L 55, 28.2.2011, lk 19.
[7]               EÜT
L 77, 14.3.1998, lk 3.
[8]               ELT
L 87, 31.3.2009, lk 164.
[9]               ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[10]             Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.
[11]             ABM
– tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
[12]             Vastavalt
finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[13]             ELT
L 39, 9.2.2013, lk 12.
[14]             Eelarve
täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[15]             Määratletud
finantsmääruse artiklis 185.
[16]             Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[17]             EFTA:
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[18]             Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.
[19]             Aasta,
mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[20]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[21]             Väljundid
on tarnitavad tooted ja teenused (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv,
ehitatud teede pikkus kilomeetrites jne).
[22]             Vastavalt
punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...”
[23]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[24]             lepingulised
töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides; kohalikud töötajad,
riikide lähetatud eksperdid.
[25]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
read).
[26]             Peamiselt
struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa
Kalandusfond (EFF).
[27]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[28]             Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.9.2015
            COM(2015) 465 final
            2015/0222(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli alusel

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

                  Vastavalt asjakohastele läbirääkimisjuhistele
                     1
                   pidas Euroopa Komisjon Libeeria Vabariigi valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus leping ja protokoll 5. juunil 2015. Need hõlmavad viieaastast ajavahemikku alates nende ajutise kohaldamise kuupäevast, st nende allkirjastamise kuupäevast, nagu on sätestatud lepingu artiklis 15 ja protokolli artiklis 12.

                  Uue lepinguga nähakse ette Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi kalandusalase strateegilise partnerluse jaoks ajakohane raamistik, võttes arvesse reformitud ühise kalanduspoliitika prioriteete ja selle välismõõdet.

                  Uue protokolli peamine eesmärk on sätestada liidu laevade kalapüügivõimalused Libeeria kalapüügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide koostatud ning uue lepingu ja protokolli sõlmimist käsitleva ettevaatava hinnangu tulemused. Lepingu eesmärk on ühtlasi tõhustada Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelist koostööd, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Libeeria kalapüügipiirkonnas.

                  Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:

                  –
                        28 tuunipüügiseinerit,

                  –
                        6 triivõngejadaga kalalaeva.

                  Oleks vaja määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jaotamispõhimõtted liikmesriikide vahel. Seepärast teeb komisjon nõukogule ettepaneku käesolev määrus vastu võtta.

               2.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

                  Huvitatud isikutega konsulteeriti eelhindamise käigus seoses Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi võimaliku partnerluslepingu ja protokolliga. Liikmesriikide ja tööstussektori ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Lisaks konsulteeriti Libeeria kalandusasutuste ja sidusrühmadega tehnilisel erikoosolekul. Kõnealuste konsultatsioonide tulemusena jõuti järeldusele, et ELile ja Libeeria Vabariigile oleks kasulik sõlmida uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja protokoll.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

                  Käesolevat menetlust teostatakse paralleelselt menetlustega, mis on seotud nõukogu otsusega, millega lubatakse Euroopa Liidu nimel allkirjastada säästva kalapüügi partnerlusleping Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel ning selle rakendamise protokoll ja neid ajutiselt kohaldada, ning nõukogu otsusega, milles käsitletakse kõnealuse säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli sõlmimist Euroopa Parlamendi nõusolekul.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Aastane rahaline toetus on esimesel aastal 715 000 eurot, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 650 000 eurot ning viiendal aastal 585 000; toetus põhineb järgmisel:

                  a) esimesel aastal 357 500 euro suurune summa, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 325 000 euro suurune summa ning viiendal aastal 292 500 euro suurune summa juurdepääsuks 6 500 tonni suurusele võrdlustonnaažile; ning

                  b) esimesel aastal 357 500 euro suurune summa, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 325 000 euro suurune summa ning viiendal aastal 292 500 euro suurune summa Libeeria Vabariigi kalandussektori poliitika arendamise eritoetuseks. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ja eelkõige Libeeria Vabariigi vajadustele seoses teadusuuringute, väikesemahulise kalapüügi, kalanduse seire, kontrolli ja järelevalve ning võitlusega ebaseadusliku kalapüügi vastu.

               2015/0222 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli alusel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)5. juunil 2015 parafeerisid Euroopa Liit ja Libeeria Vabariik säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „leping”) ja selle rakendamise protokolli, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Libeeria Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

               (2)Nõukogu võttis […] vastu otsuse 2014/…/EL
                  2
                lepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.

               (3)Tuleks määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel nii protokolli ajutise kohaldamise ajal kui ka protokolli kehtivusaja jooksul tervikuna.

               (4)Kui selgub, et protokolli kohaselt liidule antud kalapüügivõimalusi ei kasutata täielikult, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008
                  3
                artikli 10 lõikele 1. Kui asjaomane liikmesriik ei vasta nõukogule määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et selle liikmesriigi laevad ei kasuta antud perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               (1)Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolliga (edaspidi „protokoll”) ette nähtud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

               (a)tuunipüügiseinerid:

                        Hispaania:

                           16
                              laeva

                        Prantsusmaa:

                           12
                              laeva

               (b)triivõngejadaga kalalaevad:

                        Hispaania:

                           6
                              laeva

               (2)Määrust (EÜ) nr 1006/2008 kohaldatakse, ilma et see piiraks lepingu kohaldamist.

               (3)Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide kalapüügilubade taotlused ei hõlma kõiki neile protokollis sätestatud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlusi.

               (4)Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõikes 1 sätestatud tähtajaks, mille jooksul peavad liikmesriigid kinnitama, et nad ei kasuta protokolli raames neile eraldatud kalapüügivõimalusi täielikult, kehtestatakse kümme tööpäeva arvestatuna kuupäevast, mil komisjon teatab neile, et nende püügivõimalused ei ole täielikult ära kasutatud.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates protokolli allkirjastamise kuupäevast.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Vastu võetud nõukogu (ECOFIN) 3324. istungil 20. juunil 2014.

                     (2)
                  ELT C […] , […], lk […].

                     (3)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008, 29. september 2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).