				|

		52011PC0511

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed /* KOM/2011/0511 lõplik - 2011/0184 (APP) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada
rakendusmeetmed, nagu on sätestatud nõukogu … otsuse … (Euroopa Liidu
omavahendite süsteemi kohta)[1]
artiklis 9 kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 neljanda lõiguga.
Kõnealused rakendusmeetmed hõlmavad kogu
praktilist korraldust seoses Euroopa Liidu rahaliste vahenditega, mida tuleks
reguleerida sujuvama menetlusega, et muuta süsteem paindlikuks omavahendite
otsusega kehtestatud raamistikus ja piirides; erandiks oleks need aspektid, mis
on seotud omavahendite kättesaadavaks tegemisega ja sularahanõudluse
rahuldamisega. Käesolev ettepanek hõlmab ka sätteid, mis on olemuselt üldised,
kohaldatavad igat liiki omavahendite suhtes ning mille puhul on asjakohane
parlamentaarne järelevalve eriti oluline. See tähendab eelkõige tulude
kontrolli ja järelevalve teatavaid aspekte, sealhulgas täiendavaid
aruandlusnõudeid ja komisjoni inspektorite vastavaid volitusi.
Kõnealuste rakendusmeetmetega kaasnevad
vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 lõikele 2 määrused,
millega määratakse kindlaks meetodid ja menetlused, mille alusel omavahendite
tulu tehakse kättesaadavaks või makstakse komisjonile, ning meetmed, mida tuleb
vajaduse korral kohaldada sularahanõudluse rahuldamiseks.
Otsuse ... artikliga 9 nähakse ette, et rakendusmeetmed kehtestatakse
järgmiste elementide suhtes:
(a)
otsuse … artikli 2 lõike 1 punktide b, c ja d
kohaste omavahendite maksumäärad ja sissenõudmismäärad;

(b)
võrdlusaluseks olev kogurahvatulu, sätted kogurahvatulu
kohandamiseks ja sätted maksete ja kohustuste piirmäärade ümberarvutamiseks
kogurahvatulu oluliste muudatuste korral, kui kohaldatakse otsuse … artikli 2
lõike 1 punkti d ja artiklit 3;
(c)
aastaeelarve jäägi arvutamise ja eelarves
kajastamise kord vastavalt otsuse ... artiklile 7;

(d)
sätted ja kord, mis on vajalikud otsuse … artiklis
2 nimetatud omavahenditest saadud tulu kontrollimiseks ja järelevalveks,
sealhulgas täiendavad aruandlusnõuded.
Komisjoni kavandatud elemendid on seega seotud järgmiste
rakendusmeetmetega:
–
rakendusmeetmed otsuse … artikli 2 lõike 1
punktidega b ja c kehtestatud uute omavahendite puhul, eelkõige nende
maksumäärad, kontroll ja järelevalve;
–
rakendusmeetmed, mis on üle võetud nõukogu otsusest
2007/436[2]
(edaspidi „2007. aasta otsus omavahendite kohta”), näiteks viide Euroopa
rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (ESA), mis on nüüd nii
Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu määrus;
–
rakendusmeetmed, mis on üle võetud nõukogu
määrusest 1150/2000[3]
(millega rakendatakse 2007. aasta otsust omavahendite kohta), ülejäägi
arvutamise ja omavahendite tulu kontrolli ja järelevalve kohta, sealhulgas
täiendavad aruandlusnõuded, mis ei ole tugevalt seotud omavahendite
kättesaadavaks tegemisega;
–
ning rakendusmeetmed, mis on üle võetud nõukogu
määrusest 1026/1999[4]
komisjoni inspektorite õiguste ja kohustuste ning kontrollide ettevalmistamise
ja juhtimise kohta.
Komisjoni ettepaneku üksikasjalikum kokkuvõte
on järgmine.
1.1. I peatükk „Omavahendite
kindlaksmääramine”
–
Ettepaneku artikkel 1, „Kohaldatavad määrad”. Selles artiklis sätestatakse maksumäärad, mida tuleb kohaldada otsuse
… artikli 2 lõike 1 punktidega b ja c kehtestatud omavahendite uute
kategooriate suhtes. Lisaks on võetud üle määruse 1150/2000 artikli 5 sätted ja
neid ajakohastatud.
–
Ettepaneku artikkel 2, „Võrdlusaluseks olev
kogurahvatulu ja selle olulised muudatused”.
Omavahendeid käsitleva 2007. aasta otsuse artikli 2 lõike 7 esimese lõigu ning
artikli 3 lõike 3 sätted on üle võetud ja ajakohastatud.
–
Ettepaneku artikkel 3 „Jäägi arvutamine ja
eelarvestamine”. Määruse 1150/2000 artiklite 15 ja 16
sätted on üle võetud ja ajakohastatud.
1.2
II peatükk „Sätted seoses kontrolli ja järelevalvega,
sealhulgas täiendavad aruandlusnõuded”
–
Ettepaneku artikkel 4, „Aruandlus nõuetega
seotud pettusjuhtumite ja eeskirjade eiramise kohta”.
Määruse 1150/2000 artikli 6 lõike 5 sätted on üle võetud, neid on ajakohastatud
ja lihtsustatud.
–
Ettepaneku artikkel 5 „Kontrolli- ja
järelevalvemeetmed”. Määruse 1150/2000 artikli 17
lõike 1 ja artikli 18 sätted on üle võetud, neid on ajakohastatud ja täiendatud
seoses uute omavahenditega, mis on kehtestatud otsuse … artikli 2 lõike 1
punktidega b ja c.
–
Ettepaneku artikkel 6, „Liikmesriikide aruandlus
oma kontrollide kohta”. Määruse 1150/2000 artikli 17 lõike 5 ja artikli 18
lõike 5 sätted on üle võetud ja ajakohastatud.
–
Ettepaneku artiklid 7 ja 8, „Komisjoni volitatud
esindajate õigused ja kohustused” ning „Kontrollide ettevalmistamine ja
juhtimine”. Määruse 1026/1999 sätted on üle võetud,
selguse eesmärgil ümber korraldatud ja ajakohastatud ning kõnealune määrus on
käesoleva ettepaneku artiklis 10 („Lõppsätted”) kehtetuks tunnistatud.
1.3 III peatükk
„Komitee ja lõppsätted”
–
Ettepaneku artikkel 9, „Komiteemenetlus –
omavahendite nõuandekomitee”. Artikliga nähakse ette
rakendusvolituste andmine komisjonile vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.
Muudeks konkreetseteks ülesanneteks võib komisjon otsustada luua ka
eksperdirühma.
2011/0184 (APP)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite
süsteemi rakendusmeetmed
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 311 neljandat lõiku, koostoimes Euroopa
Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,
võttes arvesse nõukogu … otsust …. Euroopa
Liidu omavahendite süsteemi kohta,[5]
eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[6],
võttes arvesse kontrollikoja arvamust[7],
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[8],
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Parlamentaarne järelevalve on eriti oluline
selliste üldiste sätete puhul, mis on kohaldatavad kõigi omavahendite suhtes
ning hõlmavad tulude kontrolli ja järelevalvet, sealhulgas täiendavaid
aruandlusnõudeid.
(2)
ELi käsutusse antud rahaliste vahendite summa
muutumatuna hoidmiseks on otstarbekas kohandada makseteks ja kulukohustusteks
ettenähtud ELi omavahendite piirmäärasid, mis on kindlaks määratud vastavalt
otsuse ... artikli 3 lõikes 1 ja 2 ning väljendatud protsendina
kogurahvatulust, kui […] määruse (EL) nr … (Euroopa Liidus kasutatava Euroopa
rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta)[9]
muutmisega kaasneb kogurahvatulu taseme oluline muutus.
(3)
Tuleb tagada ELi omavahendite süsteemi
läbipaistvus, edastades eelarvepädevatele institutsioonidele piisavalt teavet. Seepärast peaksid liikmesriigid tegema komisjonile
kättesaadavaks ning vajaduse korral komisjonile edastama dokumendid ja teabe,
mida komisjon vajab, et kasutada talle seoses ELi omavahenditega antud
volitusi.
(4)
Kord, mille kohaselt liikmesriigid või omavahendite
sissenõudmise eest vastutavad ettevõtjad annavad komisjonile aru, peaks
võimaldama komisjonil kontrollida nende tegevust omavahendite sissenõudmisel,
eelkõige pettusjuhtumite ja eeskirjade eiramise korral.
(5)
Tasakaalus eelarve tagamiseks tuleks ELi
eelarveaasta tegelikke kulusid ületav tulude summa kanda üle järgmisesse eelarveaastasse. Seepärast tuleks määratleda ülekantav jääk.
(6)
Liikmesriigid ja omavahendite sissenõudmise eest
vastutavad ettevõtjad peaksid tegema kontrolle ja järelepärimisi seoses ELi
omavahendite kindlaksmääramise, kättesaadavaks tegemise ja maksmisega. Omavahenditega seotud finantseeskirjade kohaldamise
hõlbustamiseks on vaja tagada koostöö liikmesriikide või omavahendite
sissenõudmise eest vastutavate ettevõtjate ja komisjoni vahel.
(7)
Järjepidevuse ja selguse huvides tuleks kehtestada
sätted, millega reguleeritakse komisjoni poolt volitatud esindajate õigusi ja
kohustusi ELi omavahenditega seotud kontrollide teostamisel, võttes arvesse iga
omavahendi konkreetset olemust. Tuleks
sätestada tingimused, mille alusel volitatud esindajad täidavad oma ülesandeid,
ning eelkõige kehtestada eeskirjad, mida peavad täitma kõik ELi ametnikud, muud
teenistujad ning ka riikide lähetatud eksperdid seoses ametialase
konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitsega. Vaja
on kindlaks määrata riikide lähetatud ekspertide staatus ning anda asjaomasele
liikmesriigile võimalus esitada vastuväiteid teisest liikmesriigist pärit
ametniku osalusele kontrollimisel.
(8)
Ühtsuse eesmärgil tuleks käesolevasse määrusesse
lisada nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsuse (EÜ, Euratom) nr 2007/436 (Euroopa
ühenduste omavahendite süsteemi kohta)[10] ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse
ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ)[11] teatavad sätted. Kõnealused sätted
käsitlevad võrdlusaluseks olevat kogurahvatulu ja selle olulisi muudatusi,
otsuse […/…] artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud omavahendite sissenõudemäära,
jäägi arvutamist ja eelarvestamist, kontrolli ja järelevalvet omavahendite üle,
täiendavaid aruandlusnõudeid ning omavahendite nõuandekomiteed.
(9)
Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks
ühetaolised tingimused, tuleks rakendusvolitused anda komisjonile. Neid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011,
millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes[12].
(10)
Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusaktide
vastuvõtmiseks, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad aruandluseks
sellise pettuse ja eeskirjade eiramise kohta, mis on seotud traditsiooniliste
omavahendite nõuetega, ning meetmed omavahendite prognooside analüüsimiseks,
võttes arvesse aruandluse eesmärgil vajalike õigusaktide tehnilist olemust.
(11)
Nõukogu 10. mai 1999. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr
1026/1999, millega määratakse kindlaks komisjoni volitatud esindajate õigused
ja kohustused seoses ühenduste omavahendite kontrollimisega,[13] tuleks
tunnistada kehtetuks.
(12)
Järjepidevuse tagamiseks tuleks käesolevat määrust
hakata kohaldama samal päeval kui otsust ...,
ON VASTU VÕTNUD
KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I peatükk
Omavahendite kindlaksmääramine
Artikkel 1
Kohaldatavad määrad
1. Otsuse … artikli 2 lõike 1 punktis b
osutatud omavahendi suhtes kohaldatavad maksumäärad[14] on
järgmised:
(a)
… % võlakirjade, aktsiate ja samalaadsete
väärtpaberitega teostatud tehingute puhul;
(b)
… % muude tehingute puhul.
2. Otsuse … artikli 2 lõike 1 punktis c
osutatud omavahendi suhtes kohaldatav maksumäär on 1,0 %.
3. Otsuse
… artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud ühtne määr määratakse kindlaks
eelarvemenetluse käigus ning arvutatakse protsendina liikmesriikide
prognoositava kogurahvatulu summast nii, et see katab täielikult selle osa
eelarvest, mida ei rahastata otsuse … artikli 2 lõike 1 punktides a, b ja c
osutatud tuludest, täiendavate teadusuuringute ja tehnoloogia arenduskavade
rahalistest toetustest ega muudest tuludest.
Kõnealust määra väljendatakse eelarves arvuna,
mis on ümardatud nii suure arvu kümnendkohtadeni, kui on vajalik kogurahvatulu
põhiste vahendite täielikuks jaotamiseks liikmesriikide vahel.
Artikkel 2
Võrdlusaluseks olev kogurahvatulu ja selle
olulised muudatused
1. Otsuse
… artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud kogurahvatulu tähendab aastast
kogurahvatulu turuhindades, nagu komisjon on selle arvutanud määruse …
kohaldamisel.
2. Kui
määruse ... muutmisega kaasnevad olulised muudatused kogurahvatulus, teavitab
komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu nende muudatuste kohaldamise kuupäevast
otsuse … kohaldamise eesmärgil.
3. Kui
määruse … muutmisega kaasneb kogurahvatulu taseme oluline muutumine, arvutab
komisjon otsuse ... artikli 3 lõigetes 1 ja 2 kindlaksmääratud maksete ja
kulukohustuste ülemmäärad ümber vastavalt järgmisele valemile:
 1,23 %(1,29 %)* || GNIt-2 + GNIt-1 + GNIt ESA praegune
 GNIt-2 + GNIt-1 + GNIt ESA muudetud
Selles valemis on „t” viimane täisaasta, mille
kohta on kättesaadavad nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1287/2003[15]
kindlaksmääratud andmed.
Artikkel 3
Jäägi arvutamine ja eelarvestamine
1. Otsuse
… artikli 7 kohaldamisel moodustub asjaomase eelarveaasta jääk kõnealuse
eelarveaasta kogu sissenõutud tulu ja kõnealuse eelarveaasta assigneeringutest
tehtud maksete summa vahest, millele on lisatud samasse eelarveaastasse määruse
… (edaspidi „finantsmäärus”)[16]
artikli 9 alusel ülekantud assigneeringute summa.
Seda vahet suurendatakse või vähendatakse
eelmisest eelarveaastatest ülekantud tühistatud assigneeringute netosumma
võrra. Erandina finantsmääruse artikli 5 lõikest 1 vähendatakse või
suurendatakse seda vahet järgmise võrra:
a) eelmisest eelarveaastast finantsmääruse
artikli 9 lõigete 1 ja 4 alusel ülekantud liigendamata assigneeringuid
ületavate maksete võrra, mis tulenevad euro kursi muutustest;
b) saldo võrra, mis tuleneb eelarveaasta
jooksul toimunud valuutakursi muutuste kasumist ja kahjumist.
2. Enne
iga eelarveaasta oktoobri lõppu annab komisjon tema käsutuses olevate andmete
põhjal hinnangu aasta jooksul sissenõutud omavahendite kohta. Kui esineb mis tahes märkimisväärne erinevus
võrreldes esialgse hinnanguga, võib koostada järgmise eelarveaasta
eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku või jooksva eelarveaasta
paranduseelarve.
II peatükk
Sätted seoses kontrolli ja järelevalvega,
sealhulgas täiendavad aruandlusnõuded
Artikkel 4
Aruandlus nõuetega seotud pettusjuhtumite
ja eeskirjade eiramise kohta
1. Liikmesriik
saadab kahe kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu komisjonile kirjelduse nende
avastatud pettusjuhtumite ja eeskirjade eiramiste kohta, millega seotud nõuete
suurus on üle 10 000 euro otsuse … artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud
omavahendite puhul.
Esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul
esitab iga liikmesriik üksikasjalikud andmed nende pettusjuhtumite ja
eeskirjade eiramiste olukorra kohta, millest on komisjonile juba teatatud, kuid
millega seoses ei ole varem sissenõudmisest, tühistamisest või sissenõudmisest
loobumisest teatatud.
2. Otsuse
… artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud omavahendite puhul saadab liikmesriik
komisjonile iga kuue kuu järel kirjelduse nende avastatud pettusjuhtumite ja
eeskirjade eiramiste kohta, millega seotud nõuete suurus on eelneval kuuel kuul
üle 10 000 euro.
3. Otsuse
... artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud omavahendite sissenõudmise eest
vastutavad ettevõtjad teavitavad komisjoni ühe kuu jooksul alates sellest,
millal nad said teadlikuks mis tahes selliste pettusjuhtumite ja eeskirjade
eiramiste asjaoludest, millega seotud nõuete suurus on üle 10 000 euro.
4. Komisjon
võtab vastu rakendusaktid, millega sätestatakse nii käesoleva artikli lõigetes
1, 2 ja 3 nimetatud kirjelduste üksikasjad kui ka omavahendite prognoosi
läbivaatamise meetmed. Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud
nõuandemenetlusele.
5. Kokkuvõte
käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teatistest esitatakse aluslepingu
artikli 325 lõikes 5 osutatud komisjoni aruandes.
Artikkel 5
Kontrolli- ja järelevalvemeetmed
1. Liikmesriigid
või omavahendite sissenõudmise eest vastutavad ettevõtjad võtavad kõik
vajalikud meetmed, et tagada otsuse … artikli 2 lõike 1 kohaselt
kindlaksmääratud nõuetele vastava summa kättesaadavaks tegemine või maksmine
komisjonile.
2. Liikmesriigid
kontrollivad ja teevad järelepärimisi seoses otsuse … artikli 2 lõike 1
punktides a ja c osutatud omavahendite kindlaksmääramise ja kättesaadavaks
tegemisega.
Omavahendite sissenõudmise eest vastutavad
ettevõtjad teostavad kontrolle ja esitavad järelpärimisi seoses otsuse …
artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud omavahendite sissenõudmisega ning nende
omavahendite komisjonile maksmise protsessiga.
3. Liikmesriigid
või omavahendite sissenõudmise eest vastutavad ettevõtjad võtavad komisjoni
taotluse alusel täiendavaid kontrollimeetmeid. Taotluses põhjendab komisjon
lisakontrolli vajadust. Komisjoni nõudmise korral kaasavad liikmesriigid või
ettevõtjad komisjoni oma kontrollimistesse. Komisjon
võib selle asemel taotleda, et talle edastataks teatavad dokumendid.
4. Omavahendite
sissenõudmise eest vastutavad ettevõtjad teevad komisjonile kättesaadavaks mis
tahes sise- või välisauditi aruande või konsultatsiooniaruande, mis on neile
kättesaadav ja mis sisaldab nende süsteemide analüüsi, mida nad kasutavad
omavahendite sissenõudmiseks või komisjonile nende omavahendite maksmiseks.
5. Komisjon
võib ise teostada kohapealseid kontrolle. Komisjonilt
selliseks kontrolliks volituse saanud esindajatel on käesoleva määruse
kohaldamiseks vajalikus ulatuses juurdepääs tõendavatele dokumentidele, mis
käsitlevad omavahendite kindlaksmääramist, kättesaadavaks tegemist või
maksmist, ning nende dokumentidega seotud muudele asjakohastele dokumentidele.
6. Liikmesriigid
või omavahendite sissenõudmise eest vastutavad ettevõtjad aitavad kaasa lõikes
5 osutatud kontrollimeetmete võtmisele.
7. Kui
komisjon on kaasatud kontrolli läbiviimisesse, peab tal olema tõendavatele ja
seotud dokumentidele samasugune juurdepääs nagu lõikes 5 sätestatud kontrollide
puhul.
8. Kui
kontrollid on seotud kogurahvatulu põhiste omavahenditega, peab komisjonil
olema juurdepääs ka määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artiklis 3 osutatud
statistiliste menetluste ja põhistatistikaga seotud dokumentidele.
9. Lõikes
2 osutatud kontrollid ei piira järgmist:
a) liikmesriikide poolt kooskõlas oma
siseriiklike õigus- ja haldusnormidega teostatavad kontrollid;
b) aluslepingu artiklites 287 ja 319 sätestatud
meetmed;
c) aluslepingu artikli 322 lõike 1 punkti b
kohased kontrollimised.
10. Komisjon
kontrollib igal aastal koos asjaomase liikmesriigiga kogusummasid, et avastada
koostamisvead, eriti määrusega (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 loodud kogurahvatulu
komitee poolt teatatud juhtudel. Selle
tegevuse käigus võib komisjon üksikjuhtudel kontrollida ka arvutusi ja
statistilisi aluseid, välja arvatud teave üksikute ettevõtete või isikute
kohta, kui teistsuguste vahendite abil ei ole võimalik tõepärast hinnangut anda. Komisjon järgib statistiliste andmete
konfidentsiaalsust käsitlevaid siseriiklikke eeskirju.
Artikkel 6
Liikmesriikide aruandlus oma kontrollide
kohta
Liikmesriigid esitavad komisjonile
üksikasjalikud aastaaruanded oma kontrollide kohta seoses omavahendite
nõuetekohase sissenõudmisega ning nende kontrollide tulemused, üldteabe ja
otsuse […/…] rakendusmääruste kohaldamisest tulenevad kõige olulisemate
probleemidega seotud põhimõttelist laadi küsimused, eelkõige vaidlusalused
küsimused. Aruanded saadetakse komisjonile
asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks.
Nende aruannete alusel koostab komisjon kokkuvõtva aruande, mis tehakse
teatavaks kõikidele liikmesriikidele.
Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega
sätestatakse lõikes 1 nimetatud liikmesriikide aastaaruannete vorm. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt
artikli 9 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.
Komisjon esitab iga kolme aasta järel Euroopa
Parlamendile ja nõukogule ettekande artiklis 5 osutatud kontrollikorra toimimise
kohta.
Artikkel 7
Komisjoni volitatud esindajate õigused ja
kohustused
1. Komisjon
määrab konkreetselt artiklis 5 osutatud kontrolle teostama oma teatavad
ametnikud või muud teenistujad (edaspidi „volitatud esindajad”).
Komisjon annab iga kontrolli puhul volitatud
esindajatele kirjaliku volituse, mis kinnitab nende isikut ja ametlikke
kohustusi.
Liikmesriikide poolt riiklike ekspertidena
komisjoni käsutusse lähetatud isikud võivad osaleda kontrollimistes.
Eelneva selgesõnalise kokkuleppe alusel asjaomase
liikmesriigiga või asjaomaste omavahendite sissenõudmise eest vastutava
ettevõtjaga võib komisjon paluda teiste liikmesriikide ametnike abi
vaatlejatena. Komisjon tagab, et need
ametnikud järgivad lõikes 3 esitatud nõudeid.
2. Volitatud
esindajad tegutsevad kohapealsete ja komisjoni osalusega kontrollide ajal
kooskõlas asjaomase liikmesriigi ametnike suhtes kohaldatavate eeskirjadega. Nad kohustuvad hoidma ametisaladust lõikes 3
sätestatud tingimustel.
Volitatud esindaja võib vajaduse korral võtta
ühendust võlgnikuga, kuid seda ainult artiklis 5 osutatud kontrollide puhul,
ning üksnes nende pädevate asutuste kaudu, kelle omavahendite sissenõudmise
menetluse suhtes kohaldatakse kontrolli.
3. Lõigete
1 ja 2 alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitatakse
ametisaladusena ning seda kaitstakse nagu muud samalaadset teavet selle
liikmesriigi siseriikliku õigus kohaselt, kus teave on kogutud, ja vastavate
ELi institutsioonide suhtes kohaldatavate sätetega.
Kõnealust teavet võib edastada ainult isikutele,
kes kontrollitavates organisatsioonides, ELi või liikmesriikide
institutsioonides täidetavate ülesannete tõttu on kohustatud seda teadma, ning
seda ei või kasutada ilma selle liikmesriigi või omavahendite sissenõudmise
eest vastutava ettevõtja (kellelt see teave saadi) eelneva nõusolekuta muul kui
käesolevas määrustes sätestatud eesmärgil.
Esimest ja teist lõiku kohaldatakse ELi
ametnike ja muude teenistujate ning riikide lähetatud ekspertide suhtes.
4. Komisjon
tagab, et volitatud esindajad ja muud tema volitusel tegutsevad isikud järgivad
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ[17], Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001[18] ning isikuandmete kaitset reguleerivaid
muid ELi ja siseriiklikke eeskirju.
Artikkel 8
Kontrollide
ettevalmistamine ja juhtimine
1. Komisjon
teatab aegsasti kontrollimisest liikmesriigile või omavahendite sissenõudmise
eest vastutavale ettevõtjale, kelle menetlusi uuritakse, ning põhjendab
kontrollimist. Kui kontrollimine on seotud
omavahendite sissenõudmise eest vastutava ettevõtjaga, tuleb teavitada ka
liikmesriiki, kus kontrollimine teostatakse. Asjaomase
liikmesriigi esindajad võivad kontrollimisest osa võtta.
2. Kontrollide
puhul, millesse komisjon on kaasatud artikli 5 lõike 3 kohaselt, tagab liikmesriigi
määratud üksus või asjaomaste omavahendite sissenõudmise eest vastutav
ettevõtja töökorralduse ja suhted kontrollimises osalevate üksustega.
3. Artikli
5 lõikes 5 osutatud kohapealseid kontrolle teostavad volitatud esindajad. Töö korraldamiseks ning üksuste ja vajaduse korral
kontrollimisega seotud võlgnikega suhtlemiseks seavad kõnealused esindajad enne
mis tahes kohapealset kontrolli sisse vajalikud kontaktid asjaomase
liikmesriigi määratud ametnikega või asjaomaste omavahendite sissenõudmise eest
vastutava ettevõtjaga. Seda liiki kontrollide
puhul lisatakse kirjalikule volitusele dokument, milles esitatakse kontrolli
eesmärk ja põhjus.
4. Artikli
5 lõikes 8 osutatud kogurahvatulu põhiseid omavahendeid käsitlevaid kontrolle
teostavad volitatud esindajad. Töö
korraldamiseks loovad kõnealused esindajad vajalikud kontaktid liikmesriigi
pädevate asutustega.
5. Liikmesriigid
või asjaomased ettevõtjad tagavad, et omavahendite kindlaksmääramise,
sissenõudmise ja kättesaadavaks tegemise eest vastutavad üksused või ametid
ning asutused, kellele nad on andnud ülesande teostada kontrolle, osutavad
volitatud esindajatele nende ülesannete täitmisel vajalikku abi.
Artikli 5 lõikes 5 osutatud kohapealsete
kontrollide puhul teavitab asjaomane liikmesriik või asjaomased ettevõtjad
komisjoni aegsasti nendest isikutest ja nende ametlikest kohustustest, kelle ta
on määranud osalema kõnealustes kontrollides ning osutama volitatud
esindajatele nende ülesannete täitmisel vajalikku abi.
6. Teostatud
kohapealsete kontrollide ja komisjoni osalusega kontrollide tulemused tehakse
asjaomasele liikmesriigile või ettevõtjale teatavaks asjakohasel viisil kolme
kuu jooksul. Aruande saaja esitab oma
seisukoha kolme kuu jooksul alates aruande saamisest.
Nõuetekohase põhjenduse korral võib komisjon konkreetsetes küsimustes
siiski paluda asjaomasel aruande saajal esitada oma seisukoht aruande saamisele
järgneva kuu jooksul. Asjaomane liikmesriik
või ettevõtja võib keelduda vastamast teatega, milles ta põhjendab komisjoni
taotlusele vastamisest keeldumist.
Seejärel tehakse kõigile liikmesriikidele
teatavaks liikmesriikide kohapealsete ja komisjoni osalusega kontrollide
tulemused ja tähelepanekud.
Kui kohapealsete kontrollide või nende
kontrollide tulemusena, milles osaleb komisjon, tehakse kindlaks vajadus muuta
või parandada andmeid komisjonile saadetud aruannetes või deklaratsioonides,
milles käsitletakse omavahendeid, ning vastavad parandused tuleb teha
olemasolevasse aruandesse või deklaratsiooni, tuleb need muudatused esitada
asjakohaste märkustena selles aruandes või deklaratsioonis.
III peatükk
Komitee ja lõppsätted
Artikkel 9
Komiteemenetlus – omavahendite
nõuandekomitee
1. Komisjoni
abistab komitee, milleks on omavahendite nõuandekomitee. Kõnealune komitee on
komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale
lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Artikkel 10
Lõppsätted
Määrus (EÜ, Euratom) nr 1026/1999
tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele ning
otsuse (EÜ, Euratom) nr 2007/436 (tunnistatud kehtetuks otsusega …) ja määruse
(EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (tunnistatud kehtetuks nõukogu määrusega …)[19]
sätetele, millele on viidatud käesoleva määruse lisas esitatud vastavustabelis,
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt
kõnealusele vastavustabelile.
Artikkel 11
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1.
jaanuarist 2014.
Käesolev määrus
on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
Vastavustabel
 Otsus (EÜ, Euratom) nr 2007/436 || Määrus (EÜ, Euratom) nr 1026/1999 || Määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 || Käesolev määrus
   ||   ||   || Artikli 1 lõige 1
   ||   ||   || Artikli 1 lõige 2
   ||   || Artikkel 5 || Artikli 1 lõige 3
 Artikli 2 lõike 7 esimene lõik ||   ||   || Artikli 2 lõige 1
 Artikli 2 lõike 7 teine lõik ||   ||   || Artikli 2 lõige 2
 Artikli 3 lõige 3 ||   ||   || Artikli 2 lõige 3
   ||   || Artikkel 15 || Artikli 3 lõige 1
   ||   || Artikkel 16 || Artikli 3 lõige 2
   ||   || Artikli 6 lõige 5 || Artikkel 4
   ||   || Artikli 17 lõige 1 || Artikli 5 lõige 1
   ||   || Artikli 18 lõige 1 || Artikli 5 lõige 2
   ||   || Artikli 18 lõige 2 || Artikli 5 lõige 3
   ||   ||   || Artikli 5 lõige 4
   ||   || Artikli 18 lõige 3 || Artikli 5 lõige 5
   ||   || Artikli 18 lõige 2 || Artikli 5 lõige 6
   ||   || Artikli 18 lõiked 2 ja 3 || Artikli 5 lõige 7
   ||   ||   || Artikli 5 lõige 8
   ||   || Artikli 18 lõige 4 || Artikli 5 lõige 9
   ||   || Artikkel 19 || Artikli 5 lõige 10
   ||   || Artikli 17 lõige 5 ja artikli 18 lõige 5 || Artikkel 6
   || Artikkel 1 ||   || Artikli 7 lõige 1
   || Artikli 3 lõige 1 ||   || Artikli 7 lõige 2
   || Artikkel 5 ||   || Artikli 7 lõiked 3 ja 4
   || Artikli 2 lõiked 1 ja 2 ||   || Artikli 8 lõige 1
   || Artikli 3 lõige 2 ||   || Artikli 8 lõiked 2, 3 ja 4
   || Artikkel 4 ||   || Artikli 8 lõige 5
   || Artikkel 6 || Artikli 18 lõige 2 || Artikli 8 lõige 6
   ||   || Artiklid 20 ja 21 || Artikkel 9
   ||   ||   || Artikkel 10
   ||   ||   || Artikkel 11
[1]               ELT L
[…], […], lk. […].
[2]               ELT L
163, 23.6.2007, lk 17.
[3]               EÜT L
130, 31.5. 2000, lk 1, muudetud nõukogu 16. novembri 2004. aasta määrusega
2028/2004 (ELT L 352, 27.11.2004, lk 1) ja nõukogu 26. jaanuari 2009.
aasta määrusega 105/2009 (ELT L 36, 5.2.2009, lk 1).
[4]               EÜT L
126, 20.5.1999, lk 1.
[5]               ELT L
[…], […], lk. […].
[6]               ELT C
[…], […], lk. […].
[7]               ELT C
[…], […], lk. […].
[8]               ELT C
[…], […], lk. […].
[9]               ELT L
[…], […], lk. […], viimati muudetud […].
[10]             ELT L 163,
23.6.2007, lk 17.
[11]             EÜT L 130,
31.5.2000, lk 1.
[12]             ELT L 55,
28.2.2011, lk 13.
[13]             EÜT L 126,
20.5.1999, lk 1.
[14]             Kui otsuse
… artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud õigusaktis on reguleeritud turul ja
väljaspool reguleeritud turgu teostatud tehingute puhul sätestatud erinevad määrad,
kohandatakse omavahendite suhtes kohaldatavaid maksumäärasid vastavalt sellele.
[15]             ELT L 181,
19.7.2003, lk 1.
[16]             ELT L […],
[…], lk. […].
[17]             EÜT L 281,
23.11.1995, lk 31.
[18]             EÜT L 8,
12.1.2001, lk 1.
[19]             ELT L […],
[…], lk. […].


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0785

Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur  /* KOM/2006/0785 lõplik - COD 2006/0274 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.12.2006KOM(2006) 785 lõplik2006/0274 (COD)EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Praegu käsitletakse siseriiklikke vedurite sertifitseerimismenetlusi kui ühte olulisemat takistust uute raudtee-ettevõtete loomisel kaubaveo valdkonnas ning kui suurimat Euroopa raudteevõrgu koostalitlusvõimet pidurdavat tegurit. Kuna ükski liikmesriik ei saa üksinda otsustada, et tema väljastatud kasutusluba kehtib teiste liikmesriikide territooriumil, on siseriiklike menetluste ühtlustamiseks, lihtsustamiseks ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte süstemaatilisemaks kasutamiseks vajalik ühenduse algatus. See laiendus nõuab määruse (EÜ) nr 881/04, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”), ning koostalitlusvõime direktiivide (96/48/EÜ, 2001/16/EÜ, 2004/50/EÜ) ja ohutuse direktiivi (2004/49/EÜ) muutmist. |120 | Üldine taust Käesolev ettepanek kuulub laiemasse algatusse, mille eesmärk on teha parandusi raudtee reguleeriva raamistiku tehnilises osas, milleks on raudtee koostalitlusvõime direktiivid, raudteeohutuse direktiiv ja määrus agentuuri asutamise kohta. Esiteks on üheks oluliseks rongide vaba liikumist soodustavaks ja parandamist vajavaks valdkonnaks veduritele tüübikinnituse andmine. Tootjate ja raudtee-ettevõtjate väitel on vastavad menetlused sageli väga aeganõudvad ja äärmiselt kulukad, väidetavalt on ka pädevate asutuste teatavad nõudmised tehnilises plaanis põhjendamatud. Teiseks teeb komisjon õigusaktide lihtsustamise kava raames ettepaneku konsolideerida ja liita raudtee koostalitlusvõime direktiivid. Kolmandaks, lähtudes kümneaastasest kogemustest koostalitlusvõimet käsitlevate direktiivide kohaldamisel, peab komisjon vajalikuks esitada eeskirjade tehnilise osa kohta mitmeid parandusettepanekuid. Käesolevat ettepanekut tuleb käsitleda koos raudtee koostalitlusvõime direktiivide liitmise/muutmise ning raudteeohutuse direktiivi muutmise ettepanekutega. Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EÜ) nr 881/2004 Euroopa Raudteeagentuuri asutamise kohta. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kasutusel oleva veeremi ekspluatatsiooni lubamise menetlust käsitletakse raudtee koostalitlusvõime direktiivide artiklis 14 ja raudteede ohutuse direktiivi artiklis 14. Siseriiklikest eeskirjadest teavitamist käsitletakse raudtee koostalitlusvõime direktiivide artiklis 16 ja raudteeohutuse direktiivi artiklis 8. Agentuurile kohaldatakse selle asutamise määruse sätteid ja kavatsetavaid sätete muudatusi. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega See algatus võimaldab muuta raudteetranspordi konkurentsivõimelisemaks. Vähendades transpordiahela kulusid, aitab see kaasa Euroopa Liidu tööstuse konkurentsivõimele tervikuna. Dünaamiline raudteesektor toetab ka Euroopa raudteesektori juhtivat positsiooni maailmas ning säilitab sektori tööhõive. Konkurentsivõimelisem raudteetransport aitab kaasa ka Euroopa Liidu põhikohustuste täitmisele säästva arengu valdkonnas ning võitluses kliimamuutustega. Järelikult kuulub see algatus majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus See algatus sündis huvitatud isikute tungival nõudmisel. Esimesed märgid kõnealustest raskustest ilmnesid 2004. aastal läbi viidud ohutuse sertifitseerimise uuringu raames. Pärast seda uuringut lõi komisjon töörühma, kes esitas oma soovitused 2005. aasta lõpus. Komisjon koostas 2006. aasta aprillis konsultatsioonidokumendi, mis määratles mitmed võimalused, ning esitas selle seminari käigus kõigile asjaomastele osapooltele (raudteeohutuse alal pädevad siseriiklikud ametiasutused, tööstus, ettevõtjad, infrastruktuuri haldajad, Euroopa standardiasutused jne). Kõigi osapoolte kirjalikud seisukohad koguti kokku ja vaadati läbi kehtivate standardite kohaselt välja töötatud mõjuhindamise raames. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Kuna tegemist on sektori sidusrühmade nõutud algatusega, väljendati kõigis vastustes positiivset suhtumist komisjoni algatusse. Vastused erinesid oma seisukohtade poolest erinevate võimaluste suhtes. Mõju hindamine täpsustab erinevad võimalused ning erinevate osapoolte seisukohad nende võimaluste suhtes. Komisjon võttis oma ettepaneku väljatöötamisel arvesse erinevaid arvamusi, mis sisaldavad kahte poolt: esiteks, käivitada tööd, mida võib alustada kohe, ootamata õigusnormide muutmist; teiseks, muuta õigusakte, et kindlustada õiguslik raamistik, mis määrab kasutusel oleva veeremi ekspluatatsiooni andmise menetluse ajal kindlaks asjaomaste osapoolte õigused ja vastutuse. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |221 | Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Siseriiklikud raudteeveeremi sertifitseerimismenetlused, siseriiklikud tehnilised ja/või ohutuseeskirjad, nende menetlustega seotud kulud ja tähtajad jne. |222 | Kasutatud metoodika Kasutati komisjoni 2006. aasta suvel ajakohastatud 15. juuni 2005. aasta suuniseid SEC(2005)791. |223 | Põhilised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Euroopa Raudteeagentuuri ekspertiisi kasutati sektori huvitatud isikute erinevate seisukohtade hindamiseks ning erinevate võimaluste mõju analüüsiks. |2249 | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Potentsiaalselt ränkade ja pöördumatute tagajärgedega ohtude olemasolu ei täheldatud. |225 | Vt mõju hindamine. |226 | Ekspertarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Mõju hindamine on avaldatud Internetis. |230 | Mõju hindamine Alusstsenaarium: piirduda olemasolevate õigusaktide kohaldamisega ning sekkumisega vaid kaebuste esitamise korral. Mitteregulatiivsed võimalused: avaldada töörühma soovitusi olemasoleva veeremi ristkasutuse võimaldamiseks ja nõuda liikmesriikidelt nende soovituste kohaldamist, nõuda ametilt liikmesriikide eeskirjade klassifitseerimist ja nende seast samaväärsete väljaselgitamist, anda ametile nõuandva ja vaidlustamisasutuse osa riiklike kasutuselevõtumenetluste puhul, kiirendada Euroopa standardite arendamist ja läbivaatamist, kontrollida vastastikuse tunnustamise põhimõtte õiget kohaldamist ning vajaduse korral algatada rikkumismenetlused. Reguleerimisvõimalused: õigusaktide muutmine, et kaotada sertifitseerimiskohustus igas liikmesriigis eraldi, selgitada menetluse kohaldamist olemasoleva veeremi puhul, võimaldada agentuuril anda välja kasutuselevõtulube, võimaldada agentuuril täita koordineeriva, nõuandva ja/või vaidlustamisasutuse osa, võimaldada vastavuskontrollis pädevatel asutustel anda välja kasutuslube, võimaldada infrastruktuuri haldajatel anda välja kasutuslube. |231 | Komisjon teostas komisjoni õigusloome- ja töökavas sätestatud mõju hindamise, mille aruanne on kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/transport/rail/index_fr.html. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Esitatud lahendus seisneb ühenduse tasandil menetluse algatamises, mis keskendub kahele teemale. Esiteks, nõuda agentuurilt erinevate siseriiklike menetluste ja kehtivate tehniliste eeskirjade väljaselgitamist ning luua ja ajakohastada nimekiri nõudmistest, mida kontrollitakse vaid üks kord. Samal ajal nõutakse, oodates õigusaktide muutmist, et liikmesriigid täidaksid vabatahtlikult töörühma soovitused, mis komisjon on juba avaldanud. Seejärel tuleb muuta kohustuslikuks liikmesriikide juba välja antud kasutuslubade vastastikuse tunnustamise põhimõttega vastavusse viimine. Selle põhimõtte kohaselt ei tule kasutusel oleva veeremi osas, mis on ühes liikmesriigis juba läbinud sertifitseerimise, asjakohasel juhul enam nõuda täiendavat sertifitseerimist mõnes muus liikmesriigis; see võib toimuda vaid seoses siseriiklike täiendavate nõudmistega, mis tulenevad näiteks kohaliku võrgustiku omadustest. Siiski tuleb samal ajal ajakohastada agentuuri määrus, et täpsustada selles agentuuri täidetavad ülesanded. |310 | Õiguslik alus Artikkel 71 |320 | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse niivõrd, kuivõrd ettepanek ei puuduta valdkonda, milles ühendusel on ainupädevus. |Liikmesriigid ei suuda iseseisvalt saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel. |321 | Käesolev algatus reguleerib veeremite probleemi, mis on ekspluatatsiooni lubatud ühes liikmesriigis, kuid mida ei saa automaatselt heaks kiita mõnes teises liikmesriigis. See probleem sisaldab riikidevahelist aspekti, mida ei saa reguleerida riigi algatusega, kuna ükski liikmesriik ei saa lubada veeremit ekspluatatsiooni teise liikmesriigi territooriumil. |Ettepaneku eesmärke on ühenduse meetme abil võimalik paremini saavutada järgmistel põhjustel. |324 | Kasutuselevõtu lubamise territoriaalsuse põhimõte sisaldub raudtee koostalitlusvõime ja raudteede ohutuse direktiivides ning ühegi siseriikliku meetmega ei ole võimalik saavutada käesolevas ettepanekus esitatud eesmärke. Siseriiklikud ohutustalitused koondati võrku, mida juhib agentuur; agentuur on seega ühenduse kõige sobivam organ käesolevas ettepanekus esitatud meetmete väljatöötamiseks. |325 | Siseriiklikke eeskirju sisaldava võrdlustabeli väljatöötamine, selle vastuvõtmine komisjoni poolt, komisjoni tulevased otsused, mis sätestavad mõnede siseriiklike eeskirjade võrdväärsuse, on käesoleva ettepanekuga taotletavate eesmärkide saavutamise kõige läbipaistvamad näitajad. |326 |327 | Raudteeohutuse direktiivi artikli 14 muutmine võimaldab täpsustada vastastikusele tunnustamisele kuuluvat luba ning luba, mis on rangelt seotud asjasse puutuva sõiduki vastavusega kõnealusele infrastruktuurile. Võimalusest, mille puhul ekspluatatsiooni lubamise otsuse oleks tsentraliseeritult teinud agentuur, loobuti; see näitab, et ettepanek piirdus vaid selliste toimingutega, mida liikmesriigid ei saa teostada siseriiklike algatuste abil. |Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel. |331 | Käesolev ettepanek on osa paketist, mis sisaldab: teatist Euroopa Raudteeagentuuri asutamise määruse (EÜ nr 881/2004) muutmise ettepanekut raudtee koostalitlusvõimet käsitlevate direktiivide (96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ) liitmise/muutmise ettepanekut raudteeohutuse direktiivi (2004/49/EÜ) muutmise ettepanekut. Ettepanekud koostati eesmärgiga minimeerida vajalikke muudatusi. |332 | Käesoleval ettepanekul puudub peaaegu täielikult mõju komisjoni tegevuseelarvele. Agentuuri jaoks on see väiksem kui 2,2 miljonit eurot esimeseks viieks aastaks ning langeb seejärel alla 0,5 miljoni euro. Pädevatele asutustele ja sektorile on see vaid kasulik, kuna põhieesmärk on lihtsustada kasutusloa menetlust, kaotades ülemäärase kontrolli ja vähendades reglementeerimist. |Õigusakti valik |341 | Kavandatav õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Tegemist on määruse muutmisega. |MÕJU EELARVELE |401 | Agentuuri jaoks on see väiksem kui 2,2 miljonit eurot esimeseks viieks aastaks ning langeb seejärel alla 0,5 miljoni euro (vt lisatud finantsaruannet). |TÄIENDAV TEAVE |510 | Lihtsustamine |511 | Ettepanek toob kaasa asutuste ja eraisikute suhtes kohaldatava halduskorra lihtsustamise. |514 | Kasutusel oleva veeremi osas, mis on ühes liikmesriigis juba läbinud sertifitseerimise, ei tule asjakohasel juhul enam nõuda täiendavat sertifitseerimist mõnes muus liikmesriigis; see võib toimuda vaid seoses siseriiklike täiendavate nõudmistega, mis tulenevad näiteks kohaliku võrgustiku omadustest. |517 | Ettepanek kuulub komisjoni töö- ja õigusloomekavasse viitenumbri 2006/TREN/005 all. |560 | Euroopa Majanduspiirkond Õigusakti eelnõu käsitleb valdkonda, mis kuulub EMP lepingu reguleerimisalasse ja seetõttu tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale. |570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus peatükkide ja artiklite kaupa 1. Kasutusel oleva veeremi sertifitseerimine (uus artikkel 8 a) Agentuuri kutsutakse üles lihtsustama kasutusel oleva veeremi sertifitseerimise menetlust, töötades välja võrdlusdokumendi, mis võimaldab luua iga kontrollitud parameetri jaoks riikides kohaldatavate eeskirjade vastavuse ning annab konkreetsete projektide raames täpseid tehnilisi nõuandeid. 2. Siseriiklikud eeskirjad (artikkel 11) Siseriiklikest eeskirjadest teavitatakse raudtee koostalitlusvõime direktiivide ja raudteeohutuse direktiivi raames. Neid tuleb seetõttu võrrelda, klassifitseerida mõlemad eeskirjade paketid ning esitada need sidusalt agentuuri veebilehel. 3. Teavitatud asutused (artikkel 13) Komisjoni uuring näitas, et liikmesriikide poolt kontrollimenetluste eest vastutavate asutuste teavitamise kriteeriumeid võib tõlgendada väga laiaulatuslikult. Tähtis on hinnata selliste tõlgendamise lahknevuste mõju ning kontrollida, et need ei tekita raskusi vastavussertifikaatide ja EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni vastastikuse tunnustamise osas. 4. Ühenduse rahastatavate projektide koostalitlusvõime hindamine (artikkel 15) Sätestatakse, et agentuur hindab komisjoni nõudmisel teatud ühenduse toetuse taotlusi infrastruktuuri projektide valdkonnas koostalitlusvõime kontrollimiseks. Tuleb sätestada, et agentuur võiks hinnata ka veeremiga seotud toetustaotlusi, et oleks võimalik avaldada arvamust süsteemi sidususe kohta. 5. Suhted raudtee-ettevõtjate ja vagunite valdajate vahel (uus artikkel 16 a) Uue COTIF 1999 konventsiooni jõustumine tõi kaasa uued eeskirjad sõidukite kasutuslepingute osas ning seega endise raudtee-ettevõtjate vahelise RIV (Regolamento Internazionale Veicoli) kokkuleppe lõpetamise. Uue korra kohaselt ei ole valdaja enam kohustatud registreerima oma vaguneid raudtee-ettevõttes. Raudteeohutuse direktiivi tuleb muuta, et määratleda valdaja mõiste ja täpsustada valdajate ja raudtee-ettevõtjate vahelised suhted, eriti hoolduse valdkonnas. Agentuur peaks seda suhet hindama ja vajaduse korral esitama komisjonile soovitused. 6. Rongi- ja vedurijuhtide sertifitseerimine (artikkel 17) Kolmanda raudteepaketi vastuvõtmise tõttu tuleb viidata ohutuse eest vastutava rongipersonali sertifitseerimise direktiivile, mis sisaldab agentuuri jaoks mitmeid ülesandeid, alates loasüsteemide ja täiendavate tunnistuste väljatöötamisest kuni kiipkaartide kasutamise uuringuni. 7. Agentuuri ülesanded ERTMSi valdkonnas (uus artikkel 21 a) Arengu ja ERTMS süsteemi rakendamisega kaasnevad alates teise raudteepaketi vastuvõtmisest mitmed algatused, nagu näiteks protokollile allakirjutamine komisjoni ja sektori erinevate sidusrühmade vahel; juhtivkomitee loomine selle koostöölepingu rakendamiseks; komisjoni poolt teatise vastuvõtmine ERTMSi[1] rakendamise kohta; Euroopa koordinaatori[2] määramine ERTMS projekti jaoks, mis on ühenduse huvidele vastav prioriteetne projekt; agentuuri kui süsteemihalduri osa määratlemine eri aastaste tööprogrammide raames; tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete vastuvõtmine.[3] Võttes arvesse agentuuri panuse suurenevat tähtsust selles valdkonnas, tuleb käesolevas määruses täpsustada tema ülesanded. 8. Eriülesanded (uus artikkel 21 b) Agentuuri käsutuses on nüüdsest oluline arv Euroopa raudteesüsteemi koostalitluse ja ohutuse valdkonna kvalifitseeritud eksperte. Talle tuleb anda luba täita eriülesandeid komisjoni nõudmisel, isegi kui seda ei ole selgesõnaliselt sätestatud agentuuri asutamise määruses või tema aastases tööprogrammis. See luba sõltub siiski eriülesande vastavusest agentuuri missioonile, eelarve olemasolust ning agentuuri teistest prioriteetidest kinnipidamisest. 9. Tööprogrammi vastuvõtmise kuupäev (artikli 25 lõige 2) Aastase tööprogrammi vastuvõtmise kuupäeva tuleb muuta, et võimaldada paremat sünkroniseerimist eelarve otsustusprotsessiga. 10. Teave agentuuri töö tulemuste kohta (artikli 25 lõige 3) Tööprogrammi väljatöötamisel tuleks määrata iga tegevuse puhul oodatav tulemus ning selle adressaat. Samuti tuleks teavitada komisjoni iga tegevuse tehnilistest tulemustest, kuna see teave ulatub kaugemale kõigile institutsioonidele määratud üldisest aruandest. 11. Haldusnõukogu koosseis (artikli 26 lõige 1) Praktilistel põhjustel tuleks nimetada asetäitja ka vaatlejate puhul. |1.  Ettepanek:2006/0274 (COD)EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[5]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[6]võttes arvesse regioonide komitee arvamust[7]ning arvestades järgmist:(1) Tehnilise abi osutamiseks Euroopa ühise raudteevõrgu loomisel asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004[8] Euroopa Raudteeagentuur. Raudtee koostalitlusvõimet ja ohutust ning turu arengut käsitlevate ühenduse õigusaktide arengu tõttu ja agentuuri töö ning agentuuri ja komisjoni vaheliste suhete kogemuse alusel tuleb määrusesse (EÜ) nr 881/2004 teha teatavaid muudatusi ning lisada teatavad ülesanded.(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ (ühenduse raudteede ohutuse kohta)[9] artikliga 14 loodi veeremi kasutuselevõtu ühine kord. Vastavalt vastastikuse tunnustamise põhimõttele tuleb lihtsustada kasutuselevõtuloa saamise protseduuri muus kui esialgse loa väljastanud liikmesriigis, piirates pädeva asutuse kontrollitavate elementide arvu. Selleks tuleks kõik igas liikmesriigis kehtivad tehnika- ja ohutusalased eeskirjad liigitada kolme rühma ja liigitamise tulemused esitada võrdlusdokumendina. Sellega seoses kutsutakse agentuuri üles lihtsustama kõnealust liigitust, luues iga kontrollitud parameetri jaoks siseriiklike rakendatavate eeskirjade vastavuse ning andes konkreetsete projektide raames täpseid tehnilisi nõuandeid.(3) Siseriiklikest eeskirjadest teavitatakse komisjoni direktiivi …/…/EÜ (*) [raudtee koostalitlusvõime direktiiv] ja direktiivi 2004/49/EÜ raames. Piir nende eeskirjade vahel ei ole selge, kuna ohutuseeskirjad puudutavad osaliselt allsüsteeme, mis kuuluvad samuti koostalitlusvõime valdkonna eeskirjade alla. Neid tuleb seetõttu võrrelda, klassifitseerida nimetatud eeskirjad ning esitada need sidusalt agentuuri veebilehel.(4) Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 13 kohaselt võib agentuur teostada järelevalvet liikmesriikide määratud asutuste töö kvaliteedi üle. Komisjoni uuring näitas, et liikmesriikide poolt koostalitlusvõime komponentide ja allsüsteemide vastavuskontrolli menetluste eest vastutavate asutuste teavitamise kriteeriumeid võib raudtee koostalitluse direktiivide raames tõlgendada väga laialt. Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust teavitatavate asutuste valimisel ning kontrolli osas, mida nad teostavad nendest kriteeriumidest kinnipidamiseks, on oluline hinnata tõlgenduse selliste lahknevuste mõju ning kontrollida, et need ei tekitaks raskusi vastavussertifikaatide ja EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni vastastikuse tunnustamise osas. Seetõttu peaks agentuur täitma selles valdkonnas koordinaatori osa, näiteks teavet kogudes.(5) Määruse (EÜ) nr 881/2004 artiklis 15 sätestatakse, et agentuur hindab komisjoni nõudel teatavaid raudtee infrastruktuuriprojektide ühenduse toetuse taotlusi koostalitlusvõime kontrollimiseks. Tuleb laiendada „infrastruktuuriprojektide” mõistet veeremitele, et oleks võimalik hinnata ka süsteemi sidusust, näiteks ERTMS-süsteemi projektide rakendamisel.(6) Võttes arvesse rahvusvahelisi arenguid ning eelkõige uue COTIF 1999 konventsiooni jõustumist, tuleb agentuurilt nõuda raudtee-ettevõtjate ja veeremi valdajate vaheliste suhete hindamist, eelkõige parandustööde osas, ning esitada vajadusel omapoolsed soovitused. Ta täidab selle ülesande jätkuna oma tööle parandustöökodade sertifitseerimise vallas.(7) Võttes arvesse kolmanda raudteepaketi[10] vastuvõtmist, tuleb viidata direktiivile …/…/EÜ (*) [ohutuse eest vastutavale rongipersonalile litsentside andmist käsitlev direktiiv], mis näeb agentuurile ette mitmeid ülesandeid.(8) Arengu ja ERTMSi süsteemi rakendamisega kaasnevad alates teise raudteepaketi vastuvõtmisest mitmed algatused, nagu näiteks protokollile allakirjutamine komisjoni ja sektori erinevate sidusrühmade vahel; juhtivkomitee loomine selle koostöölepingu rakendamiseks; komisjoni poolt teatise vastuvõtmine ERTMSi[11] rakendamise kohta; otsuse …[12] alusel Euroopa koordinaatori määramine ERTMSi projekti jaoks, mis on ühenduse huvide prioriteetne projekt; agentuuri kui süsteemihalduri osa määratlemine eri aastaste tööprogrammide raames; tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete vastuvõtmine.[13] Võttes arvesse agentuuri panuse suurenevat tähtsust selles valdkonnas, tuleb täpsustada tema ülesanded.(9) Agentuuri käsutuses on nüüdsest oluline arv Euroopa raudteesüsteemi koostalitlusvõime ja ohutuse valdkonna kvalifitseeritud eksperte. Agentuur peab saama täita eriülesandeid komisjoni nõudmisel, tingimusel et need on vastavuses agentuuri ülesandega, selleks on olemas eelarvevahendid ning peetakse kinni agentuuri teistest prioriteetidest.(10) Agentuuri aastase tööprogrammi vastuvõtmise kuupäeva tuleb muuta, et võimaldada paremat sünkroniseerimist eelarve otsustusprotsessiga.(11) Agentuuri tööprogrammi väljatöötamisel tuleks määrata iga tegevuse eesmärk ning selle adressaat. Samuti tuleks teavitada komisjoni iga tegevuse tehnilistest tulemustest, kuna see teave ulatub kaugemale kõigile institutsioonidele määratud üldisest aruandest.(12) Kuna liikmesriigid ei suuda iseseisvalt saavutada kavandatud meetme põhieesmärki – laiendada agentuuri ülesandeid ja kaasata ta raudteeveeremi sertifitseerimise ühenduse menetluse lihtsustamisse – ja meetme ulatuse tõttu on see eesmärk kergemini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale antud eesmärgi saavutamiseks vajalikust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 881/2004 muudetakse järgmiselt:2.  Lisatakse artikkel 8a:„Artikkel 8 aSiseriiklike eeskirjade liigitamine. Agentuur lihtsustab ühes liikmesriigis kasutusel oleva veeremi heakskiitmist teiste liikmesriikide poolt vastavalt lõigetes 2 kuni 5 sätestatud menetlustele.2. Agentuur töötab järk-järgult välja võrdlusdokumendi, mis võimaldab viia vastavusse kõik liikmesriikide rakendatud siseriiklikud eeskirjad veeremi kasutuselevõtmise valdkonnas. See dokument sisaldab direktiivi 2004/49/EÜ VI lisas märgitud iga parameetri kohta iga liikmesriigi siseriiklikke eeskirju ning eespool mainitud lisas kindlaks määratud gruppi, kuhu need eeskirjad kuuluvad. Need eeskirjad sisaldavad eeskirju, mis tehti teatavaks direktiivi …/…/EÜ [raudteesüsteemi koostalitlusvõime direktiiv] artikli 16 lõike 3 alusel, eeskirju, millest teavitati pärast tehniliste koostalitlusvõime nõuete (erijuhud, lahtised küsimused, erandid) vastuvõtmist, ning eeskirju, mis tehti teatavaks direktiivi 2004/49/EÜ artikli 8 alusel.3. Et vähendada järk-järgult B-gruppi kuuluvaid siseriiklikke eeskirju, ajakohastab agentuur artikli 6 lõike 5 alusel loodud riiklike ohutusasutuste koostööle tuginedes korrapäraselt võrdlusdokumenti ning edastab selle komisjonile. Dokumendi esimene versioon edastatakse komisjonile hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.4. Agentuuri poole võib pöörduda siseriiklik ohutusasutus veeremi kasutusloa taotluse läbivaatamise käigus või komisjon, et saada tehnilisi nõuandeid järgmistes küsimustes:a) tehniliste eeskirjade vastavus ühele või mitmele parameetrile;b) täiendava teabe, riskianalüüsi või katse nõue ja/või sellise nõude tulemused;c) loa andmisest keeldumise põhjendus._____________________________________ELT …”Artiklile 11 lisatakse lõige 4:„4. Agentuur määratleb kooskõlas liikmesriikide ja komisjoniga lõikes 1 sätestatud dokumentide esitamise praktilise korra.”Artikkel 13 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 13Teavitatud asutusedIlma et see piiraks liikmesriikide vastutust seoses nende teavitatud asutustega, võib agentuur komisjoni nõudmisel kontrollida, kas nende asutuste teavitamise kriteeriumidest, mis on loetletud raudtee koostalitluse direktiivide VII lisas, peetakse kinni ning hinnata nende asutuste töö kvaliteeti. Vajadusel saadab agentuur komisjonile arvamuse.”3.  Artikkel 15 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 15Raudteesüsteemi koostalitlusvõimeKomisjoni nõudmisel uurib agentuur koostalitlusvõimet silmas pidades kõiki raudteesüsteemi uuendamise, ümberehitamise või loomise projekte, mille puhul on esitatud ühenduse rahalise abi taotlus. Agentuur koostab arvamuse projekti vastavuse kohta asjaomaste tehniliste koostalitlusvõime nõuetega komisjoniga kokkulepitud tähtajaks, vastavalt projekti olulisusele ja allikate kättesaadavusele. See arvamus võtab täielikult arvesse direktiivi 96/48/EÜ artiklis 7 ja direktiivi 2001/16/EÜ artiklis 7 sätestatud erandeid.”4.  Lisatakse artikkel 16a:„Artikkel 16 aVagunite valdajate ja raudtee-ettevõtjate vahelised suhtedÜhe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast hindab agentuur vagunite valdajate ja raudtee-ettevõtjate suhteid hoolduse valdkonnas kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜartikliga 14 b. Sama tähtaja jooksul esitab agentuur komisjonile aruande, milles ta vajadusel teeb ettepanekuid vabatahtliku või kohustusliku vagunite valdajate sertifitseerimissüsteemi rakendamise osas.Agentuuri hinnang hõlmab eelkõige järgmisi aspekte:a) valdaja võime tagada tema hallatavate vagunitüüpide hooldus korralduse, personali ja vahendite osas;b) kavandatud hooldustegevuseks vajaliku teabe omamine (eriti toimikud ja hoolduskavad);c) vagunite seisukorra järelevalveks vajalike tööriistade olemasolu.”5.  Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:6.  Pealkiri ja lõige 1 asendatakse järgmisega:„Artikkel 17Rongipersonali sertifitseerimine ja kutseoskused1. Agentuur annab soovitusi, mis puudutavad kutseoskuste määratlemiseks ning raudteesüsteemi kasutamises ja hoolduses osaleva personali hindamiseks vajalike ühiste kriteeriumide täpsustamist. Seda tehes võtab ta arvesse direktiivi …/…/EÜ [ rongipersonali sertifitseerimise direktiiv ][14] kriteeriumeid ja prioriteete. Agentuur konsulteerib sotsiaalpartnerite esindajatega vastavalt artiklis 4 ettenähtud korrale.”7.  Lisatakse lõige 4:„4. Agentuur aitab kaasa direktiivi …/…/EÜ [rongipersonali sertifitseerimise direktiiv] rakendamisele, võttes nimetatud direktiivi alusel enda peale kõik temale antud ülesanded.”8.  Artikkel 18 asendatakse järgmisega:„Artikkel 18Raudteeveeremi registreerimineAgentuur töötab välja ja soovitab komisjonile registreerimisloa saamise taotluse standardvormi ning siseriikliku registri ühised täpsed nõuded vastavalt direktiivi …/…/EÜ [raudtee koostalitlusvõime direktiiv] artiklile 14.”9.  Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:10.  lõikele 1 lisatakse punkt e:„e) liikmesriikide poolt direktiivi …/…/EÜ [raudtee koostalitlusvõime direktiiv] artikli 16 lõike 3 ja artikli 17 lõike 2 alusel teatatud tehnilised eeskirjad.”11.  Lisatakse järgmine lõige:„5. Käesoleva artikli ja artikli 11 alusel välja töötatud andmebaasid on välja töötatud sidusalt, eriti siseriiklike eeskirjade osas.”12.  Peatükki 4 muudetakse järgmiselt:13.  Peatüki 4 pealkiri asendatakse järgmisega:„ERIÜLESANDED”14.  Lisatakse artiklid 21 a ja 21:Artikkel 21 aERTMS1. Agentuur võtab enda peale süsteemihalduri osa Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) arendamisel ja rakendamisel. Selleks võtab ta enda kanda lõigetes 2 kuni 5 kirjeldatud ülesanded.2. Agentuur koostab ERTMSi süsteemi spetsifikaatide muudatuste taotluste haldamiskorra.3. Agentuur toetab komisjoni tööd ERTMSile ülemineku ja üleeuroopalistes transpordikoridorides ERTMSi paigaldamise koordineerimise valdkonnas.4. Eriprojektide korral teostab agentuur koostöös teavitatud asutuste ja riiklike ohutusasutustega järelevalvet EÜ vastavustõendamise kohaldamise ja kasutuselevõtu korra üle, eriti selleks, et hinnata tehnilist vastavust infrastruktuuride ja erinevate tootjate poolt komplekteeritud veeremi vahel. Vajadusel soovitab agentuur komisjonile asjakohaseid meetmeid.5. Agentuur arendab välja erinevate ERTMSi versioonide juhtimisstrateegia, et tagada tehniline ja talitluslik vastavus infrastruktuuride ja erinevate versioonidega komplekteeritud veeremi vahel.Artikkel 21 bMuud ülesandedAgentuur täidab komisjoni nõusolekul või nõudmisel igasuguseid eriülesandeid, mis aitavad kaasa artiklis 1 kirjeldatud eesmärkide täitmisele, isegi kui see ülesanne ei ole selgesõnaliselt sätestatud käesolevas määruses või artikli 25 lõike 2 punktis c sätestatud tööprogrammis.”15.  Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:16.  Lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:„c) võtta iga aasta 30. novembriks vastu ameti järgmise aasta tööprogramm, võttes seejuures arvesse komisjoni arvamust, ning edastada see liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Nimetatud tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust. Kui komisjon väljendab 15 päeva jooksul alates tööprogrammi vastuvõtmise kuupäevast nimetatud tööprogrammiga seoses eriarvamust, vaatab haldusnõukogu programmi uuesti läbi ning võtab selle koos võimalike muudatustega kahe kuu jooksul teisel lugemisel vastu kahekolmandikulise häälteenamusega (sealhulgas komisjoni esindajate hääled) või liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega;”17.  Lisatakse lõige 3:„3. Agentuuri tööprogramm määratleb iga tegevuse puhul eesmärgid. Üldiselt esitatakse iga tegevus ja/või iga tulemus komisjonile saadetud aruandes.”18.  Artikli 26 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi määratud ühest esindajast ja neljast komisjoni esindajast ning kuuest hääleõiguseta esindajast, kes esindavad Euroopa tasandil järgmisi rühmi:a) raudtee-ettevõtjad,b) infrastruktuuriettevõtjad,c) raudteetööstus,d) ametiühingud,e) reisijad,f) kaubaveokliendid.Iga kõnealuse rühma jaoks nimetab komisjon esindaja ja asetäitja vastavate Euroopa organisatsioonide esitatud nelja nime sisaldava nimekirja alusel.Haldusnõukogu liikmete ja nende asetäitjate nimetamisel lähtutakse nende asjakohastest kogemusest ja teadmistest.”19.  Artikli 36 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Agentuur on osalemiseks avatud Euroopa riikidele ja nendele riikidele, mis on kaasatud Euroopa naabruspoliitikasse[15] ning sõlminud Euroopa Ühendusega kokkuleppeid, mis näevad ette nende riikide poolt ühenduse õiguse vastuvõtmise ja kohaldamise käesoleva määrusega hõlmatud valdkonnas.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja  FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek määruse (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur, muutmise kohta.Käesolev ettepanek on esitatud paketis, mis sisaldab lisaks:-  teatist-  ettepanekut raudtee koostalitlusvõime direktiivide (96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ) liitmise/uuesti sõnastamise kohta-  ettepanekut raudteede ohutuse direktiivi (2004/49/EÜ) muutmise kohta-  mõju hindamise aruande kokkuvõtet.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKJaotis 06: Energeetika ja transport.Eelarvepeatükk 06 02: Sise-, õhu- ja meretransport.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilis e ja haldusabi read (endised B…A read)), sh järgmised rubriigid:Eelarverubriik 06 02 08 01 – Euroopa Raudteeagentuur – toetus jaotistele I ja II (halduskulud)Eelarverubriik 06 02 08 02 – Euroopa Raudteeagentuur – toetus jaotisele III (tegevuskulud)3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Teatavate ülesannete jätkudes on kestus piiramatu.3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarve-rida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |06.020801 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud [16] | EI | JAH | EI | Nr 3 Sisepoliitika (2000–2006) / Nr 1a Konkurentsi-võime majandus-kasvu ja tööhõive tagamiseks (2007–2013) |06.020802 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud | EI | JAH | EI | Nr 3 Sisepoliitika (2000–2006) / Nr 1a Konkurentsi-võime majandus-kasvu ja tööhõive tagamiseks (2007–2013) |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | aasta n[17] | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n +5 jj | Kokku |Tegevuskulud[18] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 1,685 | 2,185 | 1,685 | 1,685 | 1,685 | 0,48 | Ei kohaldata |Maksete assigneeringud | b | 1,685 | 2,185 | 1,685 | 1,685 | 1,685 | 0,48 | Ei kohaldata |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[19] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a + c | 1,685 | 2,185 | 1,685 | 1,685 | 1,685 | 0,48 | Ei kohaldata |Maksete assigneeringud | b + c | 1,685 | 2,185 | 1,685 | 1,685 | 1,685 | 0,48 | Ei kohaldata |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[20] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | Ei kohaldata |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a + c + d + e | 1,685 | 2,185 | 1,685 | 1,685 | 1,685 | 0,48 | Ei kohaldata |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b + c + d + e | 1,685 | 2,185 | 1,685 | 1,685 | 1,685 | 0,48 | Ei kohaldata |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |…………………… | f |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[21] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n - 1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku |Käesoleva õigusloomega seotud ettepaneku vastuvõtmisel ei ole negatiivset mõju transpordi ja energeetika peadirektoraadi personalile, kes kontrollib agentuuri tööd.5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusAgentuuri jaoks ettenähtud uus tegevus on vajalik lühiajalises perspektiivis nii vedureid hõlmava vastastikuse tunnustamise kui ka rongijuhtide sertifitseerimise valdkonnas.Vedureid hõlmava vastastikuse tunnustamise osas kutsutakse agentuuri üles lihtsustama kasutusel olevate veeremite sertifitseerimise korda, luues võrdlusvahendi, mis võimaldab määrata iga kontrollitava parameetri puhul kindlaks kohaldatavate siseriiklike õigusaktide vastavuse, ning andes eriprojektide raames täpseid tehnilisi nõuandeid.Olles jätkuks kolmanda raudteepaketi[23] vastuvõtmisele, sisaldab julgeoleku eest vastutava rongipersonali sertifitseerimist käsitlev direktiiv[24] mitmeid agentuurile määratud ülesandeid, alates näidislubade süsteemi ja täiendavate sertifikaatide loomisest kuni kiipkaartide kasutamist käsitleva uuringuni.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeKõrge lisandväärtus tänu kvalifitseeritud struktuuri ja personali kasutamisele on juba osaliselt kättesaadav, samuti on katsetatud meetodeid (näiteks on julgeolekuküsimuste eest vastutavate siseriiklike asutuste võrgustiku kasutamine juba välja töötatud ja kasutusel).5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesTegevuseesmärk nr 1: vedureid hõlmav vastastikune tunnustamine (käesoleva paketi peaeesmärk) :-  Eesmärk: tõsta vastastikuselt tunnustatavate siseriiklike eeskirjade arvu-  Tulemus: vedurite sertifitseerimisprotsessi kestuse vähendamine-  Näitaja: väljaspool päritolumaad kasutuses olevate vedurite arvTegevuseesmärk nr 2: rongijuhtide sertifitseerimine (kolmas raudteepakett):-  Eesmärk ja tulemus: arendada näidislubade süsteemi ja registrite spetsifikaate-  Näitaja: rongijuhtide sertifitseerimise direktiivi kohaselt sertifitseeritud juhtide arvTegevuseesmärk nr 3: muud ülesandedVt punkt 8.2.25.4. Rakendusmeetod (soovituslik)X Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjonX kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele,X ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185,( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele.( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordIgal aastal kontrollitakse ja hinnatakse Euroopa Raudteeagentuuri tööd lõppenud aasta osas üldise aastaaruande ning järgneva aasta osas aastase töökava alusel. Kaks kõnealust dokumenti võtab vastu agentuuri haldusnõukogu ning esitab need Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineÕigusaktide ettevalmistamisega seotud konsulteerimise ajal arutati ja hinnati mitmeid võimalusi koos liikmesriikide esindajate ja sektorit esindavate organisatsioonidega. Konsulteeriti ka agentuuriga. Üksikasjalik mõju hindamise aruanne on saadaval komisjoni veebilehel ning käesolevale ettepanekule on lisatud kokkuvõte.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)2006. aasta septembris toimus agentuuri audit ning käesoleva ettepaneku koostamise ajal töötatakse välja parandusmeetmeid.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusLisaks Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ette nähtud kontrollimistele ja auditile ning kontrollikojale on agentuuri eeskirja artikliga 43 ette nähtud komisjoni läbiviidav agentuuri hindamine (tulemused, töömeetodid) viis aastat pärast selle loomist, ligikaudu aastal 2010.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDAgentuuri eelarvet haldab tegevdirektor. Igal aastal esitab ta komisjonile, kontrollikojale ja agentuuri haldusnõukogule eelmise aasta tulude ja kulude üksikasjaliku aruande. Lisaks sellele on komisjoni siseaudiitoril Euroopa Raudteeagentuuri suhtes sama pädevus, mis on talle antud komisjoni talituste suhtes, ning agentuuril on komisjoniga sarnane siseauditi süsteem.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ning 25. mai 1999. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe OLAFi sisejuurdluste kohta kehtivad Euroopa Raudteeagentuuri jaoks täies ulatuses.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 |Ametnikud või ajutine personal[27] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[28] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[29] |KOKKU |Käesoleva õigusloomega seotud ettepaneku vastuvõtmisel ei ole negatiivset mõju transpordi ja energeetika peadirektoraadi personalile, kes kontrollib agentuuri tööd.8.2.1.b. Ametikohtade arv ja liigid (Euroopa Raudteeagentuur)Võrreldes 2007. aasta esialgses eelarveprojektis esitatud ametikohtade arvuga tuleb aastateks n kuni n+4 lisada 7 täiendavat ametikohta astmel AD8 ning aastaks n+5 ja sellele järgnevateks aastateks 1 täiendav ametikoht astmel AD8. Kõnealuseid täiendavaid ametikohti põhjendatakse allpool.8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusTähelepanu: järgnevalt kirjeldatakse agentuuri ülesandeid, mitte transpordi ja energeetika peadirektoraadi ülesandeid, kes teostab järelevalvet agentuuri ülesannete üle.Tegevuseesmärk 1: veeremite vastastikune tunnustamine-  Kõiki veeremite suhtes kohaldatavaid siseriiklikke eeskirju sisaldava võrdlusvahendi arendamine-  Kõnealuste eeskirjade liigitamine ja võrdlemine-  Riiklike ametiasutuste võrgustiku töö koordineerimine siseriiklike eeskirjade vähendamiseks-  Siseriiklikke eeskirju hõlmava vastavustabeli avaldamine-  Tehnilise nõu ettevalmistamine riiklike ohutusasutuste ja komisjoni taotlusel-  Komisjoni otsuseid käsitleva nõu ettevalmistamine, mille eesmärk on vähendada siseriiklike eeskirjade arvu ning suurendada vastastikuselt tunnustatavate eeskirjade arvuKõnealuse tegevuseesmärgi jaoks tuleb arvestada:-  4 täiendavat eksperti esimese 5 aasta jooksul, seejärel 1 aasta kohta. Üks ametikoht astmel A8 maksab keskmiselt 0,122 miljonit eurot jaotises I ja 0,013 miljonit eurot jaotises II-  Lisaks tuleb töörühmale arvestada 100 000 eurot aastas esimese 5 aasta jooksul, seejärel 50 000 eurot aastas (jaotis III)-  Siseriiklike eeskirjade osaliste tõlgete jaoks tuleb arvestada 540 000 eurot aastas järgneva 5 aasta jooksul (jaotis III)-  Samuti tuleb arendada spetsiifilist materjali/tarkvara 500 000 euro ulatuses teisel aastal (jaotis III).Tegevuseesmärk 2: juhtide sertifitseerimine (kolmas raudteepakett)-  Soovitused täiendavate harmoneeritud näidislubade ja sertifikaatide kohta-  Soovitused ühenduse koodide kohta lubade kategooriates-  Ettepanekud juhtide registreid käsitlevate täpsustuste kohta-  Koostöö liikmesriikide pädevate ametiasutustega registrite koostalitlusvõime tagamiseks-  Aruanne muude julgeolekuga seotud ülesandeid täitvate teenistujate kohta-  Aruanne direktiivi rakendamise kohta-  Aruanne kiipkaartide kasutamise kohtaSelle eesmärgi jaoks tuleb arvestada:-  kaks täiendavat eksperti aastas esimese 5 aasta jooksul, seejärel 1 ekspert aastas (jaotised I ja II).-  Lisaks sellele tuleb arvestada 100 000 eurot aastas esimese 5 aasta jooksul (50 000 eurot töörühmale, 50 000 eurot uuringuteks), seejärel 25 000 eurot aastas töörühmale (jaotis III).Tegevuseesmärk 3: muud ülesanded-  ERTMSiga seotud ülesanded: süsteemide juhtimine, täpsustuste haldamine, võrgus asuvate eri süsteemide koosesinemise haldamine, toetus ERTMSi hõlmavale koordineerimisele ja kasutamisele transpordikoridorides-  Vagunite haldajate sertifitseerimise alaste ühenduse kriteeriumide väljatöötamine hooldustöökodade sertifitseerimise osana-  Infrastruktuure ja veeremeid hõlmavate registrite rakendamissuuniste väljatöötamine-  JneÜlesannete jaoks tuleb arvestada üks ekspert aastas lisaks kättesaadavatele ressurssidele (jaotised I ja II).8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)Tähelepanu: tegemist on transpordi ja energeetika peadirektoraadiga, kes teostab järelevalvet agentuuri tegevuse üleX Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 jj | KOKKU |1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |Täitevasutused[30] |Muu tehniline ja haldusabi |– sisene |– väline |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 jj |Ametnikud ja ajutine personal[31] (XX 01 01) |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 - Komiteed[32] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |Vajadus inim- ja haldusressursside järele kaetakse assigneeringutest, mis on eraldatud korraldavale peadirektoraadile iga-aastase jaotusmenetluse raames.[1] ELT …………[2] ELT …………[3] ELT …………[4] ELT C , , lk .[5] ELT C , , lk .[6] ELT C , , lk .[7] ELT C , , lk .[8] ELT L 164, 30.4.2004. Parandatud versioon ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.[9] ELT L 164, 30.4.2004. Parandatud versioon ELT L 220, 21.6.2004, lk 16.[10] ELT ………..[11] ELT …………[12] ELT …………[13] ELT …………[14] Kontrollida pealkirja ja viidet pärast raudtee kolmanda paketi vastuvõtmist[15] Vt komisjoni 12. mai 2004. aasta teatist KOM(2004) 373 lõplik[16] Liigendatud assigneeringud[17] Aasta n on käesoleva finantsselgitusega kehtestatud muudatuste elluviimise esimene aasta, st esimene aasta pärast seda, kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid on kõnealused muudatused vastu võtnud[18] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[19] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[20] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[21] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[22] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[23] ELT ………..[24] ELT ….. (kontrollida pealkirja)[25] Aasta n on käesoleva finantsselgitusega kehtestatud muudatuste elluviimise esimene aasta, st esimene aasta pärast seda, kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid on kõnealused muudatused vastu võtnud.[26] Vastavalt punktis 5.3 ja 8.2.2 kirjeldatule.[27] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[28] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[29] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[30] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[31] A kategooria ametniku keskmine maksumus, eeldades, et n = 2008 ja 2% aastas[32] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.