               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.9.2020
            COM(2020) 632 final
            2020/0283(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees ja Reini laevaliikluse keskkomisjonis seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (CESNI) kohtumisel 13. oktoobril 2020 ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu istungil 3. detsembril 2020 võetav seisukoht seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva Euroopa standardi (ES-TRINi standard 2021/1) ja selles viidatava täiendava sisevee-AISi katsestandardi 2021/3.0 kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.CCNR ja CESNI

               Reini laevaliikluse keskkomisjon (CCNR) on rahvusvaheline organisatsioon, millel on regulatiivne pädevus Reini siseveelaevanduse valdkonnas. CCNRi kuulub neli liidu liikmesriiki (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad) ning Šveits.

               Reini laevaliikluse muudetud konventsiooniga, millele kirjutati alla 17. oktoobril 1868 Mannheimis, on kindlaks määratud Reini kui siseveetee kasutamise õigusraamistik ja kehtestatud CCNRi ülesanded. 17. oktoobri 1868. aasta Reini laevaliikluse muudetud konventsiooniga (nimetatud ka „Mannheimi aktiks“) on kindlaks määratud Reini kui siseveetee kasutamise õigusraamistik ja kehtestatud CCNRi ülesanded. Praegu kohaldatav konventsiooni versioon põhineb 20. novembril 1963 vastu võetud ja 14. aprillil 1967 jõustunud konventsioonil, millega muudeti Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni. Täiskogu istungeid peetakse kaks korda aastas. Neil osalevad CCNRi liikmesriikide esindajad. Täiskogu istung on CCNRi otsustusorgan. Täiskogu võtab vastu keskkomisjoni resolutsioonid. Igal riigil on üks hääl ja otsused tehakse ühehäälselt. Kõnealused resolutsioonid on õiguslikult siduvad. EL ei ole CCNRi liige.

               2015. aastal võttis CCNR vastu resolutsiooni, millega asutati siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Selle pädevuses on ka vastu võtta tehnilisi standardeid eri valdkondades, eelkõige laevade, infotehnoloogia ja meeskonna kohta, neid standardeid ja vastavaid menetlusi ühtselt tõlgendada ning arutada veeliiklusohutuse, keskkonnakaitse või muid veeliiklusküsimusi.

               CESNIsse kuuluvad CCNRi ja ELi liikmesriike esindavad eksperdid, kellel on hääletamisel üks hääl. EL ei ole CESNI liige. Samas võib ta osaleda CESNI töös ilma hääleõiguseta koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, kelle pädevusse kuuluvad CESNI tegevusvaldkonnad.

               2.2.CESNI ja CCNRi kavandatavad aktid

               CESNI peab 13. oktoobri 2020. aasta kohtumisel vastu võtma siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva uue Euroopa standardi (ES-TRINi standard 2021/1).

               ES-TRINi standardi esimene versioon (ES-TRINi standard 2015/1) valmis CESNI-l 28. septembril 2015 peetud kohtumisel. See võeti ametlikult vastu CESNI täiskogu kohtumisel 26. novembril 2015. CESNI võttis vastu ES-TRINi standardi järgmised muudatused:

               1.ES-TRINi standard 2017/1, 6. juuli 2017;

               2.ES-TRINi standard 2019/1, 8. november 2018.

               Võttes arvesse CESNI töörühmade tööd, ajakohastatakse ES-TRINi regulaarselt.

               ES-TRINi regulaarne ajakohastamine on vajalik, et

               ·säilitada siseveeliikluse ohutuse kõrge tase;

               ·pidada sammu tehnika arenguga (nt tuletõrjesüsteemid, navigatsiooniseadmed);

               ·tagada kooskõla ELi õigusraamistikuga.

               2019. ja 2020. aastal koostasid CESNI eksperdid standardi uue versiooni ES-TRIN 2021/1.

               ES-TRIN 2021/1 sisaldab mitut muudatust, eelkõige järgmistes valdkondades:

               –
                     ohutu sügavus kiilu all, vabaparras ja süvisemärgid (4. peatükk);

               –
                     nii käigus oleva kui ka seisva laeva mürataseme künnisväärtuse vähendamine (artikkel 8.10);

               –
                     käsitulekustutid (artikli 13.03 lõiked 2–4);

               –
                     liitium-ioonakud (artikkel 10.11);

               –
                     individuaalsete kõrvakaitsevahenditega varustamine ja nende kasutamine (artikli 14.09 lõige 3);

               –
                     eluruumide uksed (artikli 15.02 lõige 11);

               –
                     reisilaevade elektriruum (artikkel 19.07);

               –
                     lõbusõidulaevade varustus (artikli 26.01 lõike 1 punkt h);

               –
                     üleminekusätted järgmise kohta:

               •
                     paiksed tulekustutussüsteemid;

               •
                     reisilaeva jõuseadmed;

               •
                     Euroopa ja rahvusvahelised standardid laevadele, mida kasutatakse ainult väljaspool Reini jõge asuvatel veeteedel;

               –
                     veeldatud maagaasi (LNG) punkerdamine (8. lisa punkt 2.8);

               –
                     selgitused Reini jõel kasutatava liidu tunnistuse (ESI-1-1) kehtivuse kohta;

               –
                     vähendatud massiga eriankru (ESI-II-9) tunnustamine;

               –
                     Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid käsitlevate ristviidete ajakohastamine;

               –
                     eri keeleversioonide arvukad keelelised parandused.

               Lisaks ES-TRINi standardile 2021/1 ajakohastatakse ka täiendavat sisevee-AISi katsestandardit 2021/3.0, millele viidatakse ES-TRINis. Sisevee-AISi katsestandardi AIS 2021/3.0 koostasid CESNI eksperdid 2019. ja 2020. aastal. Selles standardis määratakse kindlaks sisevee-AISi standardile vastavate laevaseadmete kasutamise ja jõudluse nõuded, katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused. Sisevee-AISi muudetud katsestandard 2021/3.0 kajastab tehnika arengut ja uut õigusraamistikku (komisjoni 20. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/838,
                  1
                soovitus ITU-R M.1371-5
                  2
                ja rahvusvahelise standardi IEC 61993-2 2018. aasta väljaanne
                  3
               ).

               CESNI 30. aprilli 2020. aasta kohtumisel otsustati võtta ES-TRINi standard 2021/1 ja täiendav sisevee-AISi katsestandard 2021/3.0 vastu 13. oktoobril 2020 toimuval kohtumisel. Enne 13. oktoobril 2020 toimuvat kohtumist tehakse kavandatavas standardis eeldatavasti üksnes väikseid formaalseid muudatusi. ES-TRINi standard 2021/1 avaldatakse vastaval veebisaidil (cesni.eu). Kõigil ELi liikmesriikidel on eespool nimetatud standardi eelnõudele (kaitstud) juurdepääs.

               Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiivile (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ,
                  4
                inkorporeeritakse ES-TRINi standard 2021/1 ELi õigusesse.

               Viited CESNIs vastu võetud standarditele on esitatud direktiivi (EL) 2016/1629 II lisas. Kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 31 lõikega 1 on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte II lisa kohandamiseks, et põhjendamatu viivituseta ajakohastada viidet ES-TRIN standardi kõige viimasele versioonile ja määrata kindlaks selle kohaldamise kuupäev.

               CCNR võtab vastu resolutsiooni, millega muudetakse CCNRi eeskirju, et lisada viide ES-TRINi standardile 2021/1 ja täiendavale sisevee-AISi katsestandardile 2021/3.0.

               Selleks et tagada siseveelaevade tehniliste nõuete kahe olemasoleva eeskirjakogumiku (Reini ja ELi oma) kooskõla, on vaja ette näha ühesugused standardid. Alates 1. jaanuarist 2022 osutatakse ELi õiguses ja CCNRi eeskirjades ES-TRINi standardile 2021/1.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Otsus, milles sõnastatakse liidu seisukoht, on vajalik selle tagamiseks, et ELi huve võetaks piisavalt arvesse selliste otsuste vastuvõtmisel, millega kehtestatakse siseveelaevu käsitlevad standardid.

               ES-TRINi tehnilise standardi ajakohastamist on intensiivselt ette valmistatud CESNI ekspertide tasandil. Seoses sellega on konsulteeritud paljude era- ja avaliku sektori ekspertidega. Standardi väljatöötamise jooksul on peetud CESNI tasandil järgmisi tehnilisi kohtumisi:

               ·töökoosolekud (27.–28.6.2018; 26.–27.9.2018; 20.–21.11.2018; 5.–6.3.2019; 25.–27.6.2019; 24.–25.9.2019; 19.–20.11.2019; 25.–26.2.2020) ja

               ·komitee kohtumine (30.4.2020).

               Nendel kohtumistel oli võimalik jõuda siseveelaevade tehniliste nõuete osas kokkuleppele ekspertide tasandil.

               Liidu kavandatav seisukoht on võtta vastu ES-TRINi standard 2021/1, kuna tänu sellele säilitatakse kõrgeim ohutustase siseveelaevanduses, järgitakse tehnika arengut selles sektoris ja tagatakse laevadele esitatavate nõuete ühilduvus Euroopas.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  5
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  6
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Nii CESNI kui ka CCNR on rahvusvahelise lepinguga ette nähtud organid.

               Kuigi CESNIs vastu võetud eeskirjad ei ole iseenesest siduvad, muutuvad need siduvaks CCNRi liikmetele, kui CCNR kohandab oma õigusraamistikku (Reini laevakontrolli määrused) nii, et selles viidatakse CESNIs vastu võetud standardile ja muudetakse see standard Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni kohaldamisel kohustuslikuks. Kõnealuse määruse siduvus CCNRi liikmete jaoks kehtestati 17. oktoobril 1868 Mannheimi konventsiooniga
                  7
               .

               Lisaks on ES-TRINi standard 2021/1 ja täiendav sisevee-AISi katsestandard 2021/3.0 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisel õigusliku toimega aktid, kuna need võivad otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu. Direktiivi (EL) 2016/1629 tehtavate muudatuste korral tuleb igal juhul võtta arvesse Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni alusel kohaldatavat õigusraamistikku.

               CESNIs vastu võetud tehnilised standardid on esitatud direktiivi 2016/1629 II lisas ja neid tuleb ajakohastada delegeeritud õigusaktidega.

               Kooskõlas Mannheimi konventsiooni artikliga 22 on CCNRil õigus kehtestada siseveelaevadele siduvaid tehnilisi nõudeid.

               CCNRis vastu võetav resolutsioon, millega muudetakse CCNRi eeskirju ja lisatakse viide ES-TRINi standardile 2021/1 ja täiendavale sisevee-AIS katsestandardile 2021/3.0, on CCNRi osaliste suhtes õiguslikult siduv akt.

               Seepärast tuleb kindlaks määrata CESNIs liidu nimel võetav seisukoht siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmise kohta.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate aktide peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise transpordipoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 91 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2020/0283 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees ja Reini laevaliikluse keskkomisjonis seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. oktoobri 1868. aasta Reini laevaliikluse muudetud konventsioon, mida on muudetud 20. novembril 1963 vastu võetud konventsiooniga (millega muudetakse Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni), jõustus 14. aprillil 1967.

               (2)Vastavalt konventsiooni artiklile 22 võib Reini laevaliikluse keskkomisjon (edaspidi „CCNR“) vastu võtta siseveelaevade tehnilisi nõudeid.

               (3)Liidu tegevus siseveelaevanduse sektoris peaks olema suunatud selle tagamisele, et ühetaoliselt välja töötada liidu siseveelaevade tehnilised nõuded.

               (4)3. juunil 2015 loodi CCNRi raames siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (edaspidi „CESNI“), et välja töötada siseveeteid käsitlevad tehnilised standardid eri valdkondade jaoks, eelkõige seoses laevade, infotehnoloogia ja meeskonnaga.

               (5)Tõhusaks transpordiks siseveeteedel on oluline, et laevade suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded ühilduksid omavahel ja oleksid Euroopa eri õigussüsteemides võimalikult ühtlustatud. Eelkõige peaksid CCNRi liikmetest liikmesriigid toetama otsuseid, millega ühtlustatakse CCNRi normid liidus kohaldatavate normidega.

               (6)Eeldatavasti võtab CESNI siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva standardi (edaspidi „ES-TRINi standard“) 2021/1 ja täiendava sisevee-AIS katsestandardi 2021/3.0 vastu 13. oktoobril 2020 peetaval kohtumisel.

               (7)ES-TRINi standardiga 2021/1 kehtestatakse siseveelaevade ohutuse tagamiseks vajalikud ühetaolised tehnilised nõuded. See sisaldab sätteid siseveelaevade ehituse, seadistamise ja varustuse kohta, erisätteid konkreetsete laevakategooriate, nt reisilaevade, tõukekaravanide ja konteinerilaevade kohta, sätteid automaatse identifitseerimissüsteemi seadmete kohta, sätteid laevade tunnusandmete kohta ning sõidukõlblikkuse tunnistuste ja registri näidiseid, üleminekusätteid ja tehnilise standardi kohaldamise juhiseid. Sisevee-AISi katsestandardis 2021/3.0 määratakse kindlaks sisevee-AISi standardile vastavate laevaseadmete kasutamise ja jõudluse nõuded, katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused.

               (8)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel CESNIs võetav seisukoht, kuna ES-TRINi standard 2021/1 mõjutab otsustavalt liidu õigusaktide, täpsemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1629 sisu.

               (9)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1629 II lisas viidatakse laevade tehnilistele nõuetele kui ES-TRINi standardis 2019/1 sätestatule. Komisjoni volitatakse ajakohastama II lisa kõnealust viidet ES-TRINi standardi kõige viimasele versioonile ja määrama kindlaks selle kohaldamise kuupäev. Seepärast mõjutab ES-TRINi standard 2021/1 direktiivi (EL) 2016/1629.

               (10)Eeldatavalt võtab CCNR resolutsiooni, millega muudetakse CCNRi eeskirju ning lisatakse viide ES-TRINi standardile 2021/1 ja täiendavale sisevee-AISi katsestandardile 2021/3.0, vastu 3. detsembril 2020 peetaval istungil. Seepärast on ka asjakohane määrata kindlaks ka CCNRis liidu nimel võetav seisukoht.

               (11)Liit ei ole ei CCNRi ega CESNI liige. Liidu seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on nende organite liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees (CESNI) 13. oktoobril 2020 võetav seisukoht on nõustuda siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva Euroopa standardi (ES-TRINi standard) 2021/1 ja täiendava sisevee-AISi katsestandardi 2021/3.0 vastuvõtmisega.

               2.Liidu nimel Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu istungil, kus tehakse otsus siseveelaevade tehniliste nõuete kohta, võetav seisukoht on toetada kõiki ettepanekuid, millega viiakse tehnilised nõuded vastavusse ES-TRINi standardi 2021/1 ja täiendava sisevee-AISi katsestandardi 2021/3.0 nõuetega.

               Artikkel 2

               1.Artikli 1 lõikes 1 nimetatud seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on CESNI liikmed.

               2.Artikli 1 lõikes 2 nimetatud seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on CCNRi liikmed.

               Artikkel 3

               Artiklis 1 esitatud seisukohtade väiksemates tehnilistes muudatustes võidakse kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Komisjoni 20. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/838, milles käsitletakse laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 415/2007 (ELT L 138, 24.5.2019, lk 31).

                     (2)

                        Soovitus ITU-R M.1371-5 „Technical characteristics for an automatic identification system using time division multiple access in the VHF maritime mobile frequency band“.

                     (3)

                        Rahvusvaheline standard IEC 61993-2:2018 „Maritime navigation and radiocommunication equipment and systems – Automatic identification systems (AIS) – Part 2: Class A shipborne equipment of the automatic identification system (AIS) – Operational and performance requirements, methods of test and required test results“.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ (ELT L 252, 16.9.2016, lk 118).

                     (5)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (6)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (7)

                        17. oktoobri 1868. aasta Reini laevaliikluse muudetud konventsioon, muudetud 20. novembril 1963.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.1.2021
            COM(2021) 24 final
            2021/0011(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni halduskomitees seoses konventsiooni muutmise ettepanekuga

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel TIR-märkmike
                  1
                alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (edaspidi „TIR-konventsioon“) halduskomitees võetav seisukoht seoses TIR-konventsiooni mitme muudatuse kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta

               14. novembril 1975 vastu võetud tollikonventsiooniga TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (edaspidi „TIR-konventsioon“) püütakse hõlbustada kaupade rahvusvahelist vedu lähtetolliasutusest sihttolliasutusse nii paljude riike kaudu, kui vaja. Leping jõustus 1978. aastal. Alates 2020. aasta novembrist on konventsioonil 76 osalist, nende hulgas 75 riiki ja Euroopa Liit.

               Euroopa Liit on TIR-konventsiooni
                  2
                osaline alates 20. juunist 1983 ja kõik liikmesriigid on samuti TIR-konventsiooni osalised.

               2.2.Halduskomitee

               Halduskomitee tegutseb TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni raames. Halduskomitee ülesanne on kaaluda ja võtta vastu TIR-konventsiooni muudatusi. Ettepanekud pannakse hääletusele ning igal osalisriigil, kes on halduskomitee istungil esindatud, on üks hääl. Liidul on ainupädevus TIR-konventsiooniga reguleeritud tollivaldkonnas. Liidul kui tolli- ja majandusliidul ei ole siiski TIR-konventsiooni artikli 52 lõike 3 kohaselt täiendavat hääleõigust lisaks oma liikmesriikide hääleõigustele. Kõik liikmesriigid on hääleõiguslikud TIR-konventsiooni osalised.

               TIR-konventsiooni muudatused võetakse vastu kohal olevate ja hääletavate osaliste kahe kolmandiku häälteenamusega. Otsuse tegemiseks peab kohal olema vähemalt üks kolmandik osalisriikidest.

               2.3.Halduskomitee kavandatav akt

               Halduskomitee peaks oma 74. istungil 2021. aasta veebruaris tegema otsuse TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni muutmise ettepanekute vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on kohandada TIR-märkmiku näidist vastavalt nende lähte- ja/või sihttolliasutuste arvu suurenemisele, mis võivad olla seotud TIR-veoga.

               Vastavalt TIR-konventsiooni artiklitele 59 ja 60 muutub kavandatav akt osaliste jaoks siduvaks.

               Artiklis 59 käsitletakse TIR-konventsiooni põhiosas tehtavaid muudatusi ja selles on sätestatud järgmine: „Kõik muudatusettepanekud, välja arvatud artiklis 60 ettenähtud ettepanekud, millest on teatatud vastavalt eelmisele lõikele, jõustuvad kõikide konventsiooniosaliste suhtes kolm kuud pärast muudatusettepanekust teatamisele järgnenud 12-kuulise tähtaja lõppu, kui selle aja jooksul ei ole ükski konventsiooniosaline riik edastanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes vastuväiteid. Kui muudatusettepaneku suhtes on edastatud vastuväide vastavalt lõikele 3, siis ei loeta muudatusettepanekut vastuvõetuks ja sellel ei ole õiguslikku jõudu.“

               Artiklis 60 käsitletakse TIR-konventsiooni lisades tehtavaid muudatusi ja selles on sätestatud järgmine: „Mis tahes vastavalt artikli 59 lõigetele 1 ja 2 läbivaadatud lisade 1–10 muudatusettepanek jõustub kuupäeval, mille määrab halduskomitee selle vastuvõtmise kuupäeval, kui kõnealuse halduskomitee poolt samal päeval määratud varasemaks kuupäevaks ei ole üks viiendik või viis konventsiooniosalist riiki, sõltuvalt sellest, kumb arv on väiksem, esitanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes oma vastuväidet. Halduskomitee määrab käesolevas lõikes osutatud kuupäevad kohal olnud ja hääletanud liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega.“

               Liidu nimel võetav seisukoht

               Liit toetab TIR-konventsiooni 1. lisa muutmise ettepanekut ja TIR-märkmiku näidiste ajakohastamist, kuna see on kooskõlas artikli 18 kohta varem vastu võetud muudatustega, millega suurendati TIR-veo ajal kasutada lubatud tolliasutuste maksimumarvu.

               Vastavalt Euroopa Komisjoni ettepanekule ajakohastatakse nii TIR-märkmiku näidise varianti 1 kui ka varianti 2
                  3
               . Variant 1 on praegu kasutatava TIR-märkmiku standardversioon ja variant 2 on tubaka/alkoholi jaoks ette nähtud TIR-märkmik, mida praegu ei kasutata. Ühtsuse huvides ja edasiste muudatuste vältimiseks tulevikus tuleb neid kaht näidist muuta ühel ja samal ajal. Uued näidised lisatakse esildatava nõukogu otsuse lisale.

               Nendel muudatustel on positiivne mõju kohapeal, kuna need võimaldavad ettevõtjatel paindlikumalt valida lähte- ja sihttolliasutust.

               See suurendab huvi TIR-konventsiooniga ühinemise vastu. Euroopa Liit toetab seda algatust, kuna see lihtsustab rahvusvahelise transiidikorra kasutamist.

               3.Õiguslik alus

               3.1.Menetlusõiguslik alus

               3.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               3.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Halduskomitee on lepinguga, st TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooniga ettenähtud organ.

               Akt, mille halduskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni artiklitega 59 ja 60.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               3.2.Materiaalõiguslik alus

               3.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               3.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               3.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               4.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna halduskomitee aktiga muudetakse TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni ja selle lisasid, on asjakohane see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0011 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni halduskomitees seoses konventsiooni muutmise ettepanekuga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsioon (edaspidi „TIR-konventsioon“) sõlmiti 14. novembril 1975 ja kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78
                  5
                ning see jõustus ühenduses 20. juunil 1983
                  6
               .

               (2)TIR-konventsiooni konsolideeritud versioon avaldati nõukogu otsuse 2009/477/EÜ lisana, mille kohaselt komisjon avaldab TIR-konventsiooni edasised muudatused Euroopa Liidu Teatajas, märkides ära nende jõustumise kuupäeva.

               (3)TIR-konventsiooni artiklite 59 ja 60 kohaselt võib TIR-konventsiooni halduskomitee (edaspidi „halduskomitee“) võtta vastu TIR-konventsiooni ja selle lisade muudatused kohal olevate ja hääletavate konventsiooniosaliste kahe kolmandiku häälteenamusega.

               (4)Halduskomitee kavatseb 9.–12. veebruaril 2021 peetaval 74. või mõnel järgmisel istungil vastu võtta mitu TIR-konventsiooni lisade muudatust.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel halduskomitees võetav seisukoht, kuna muudatused on liidu jaoks siduvad.

               (6)Selleks et võtta arvesse TIR-konventsiooni artikli 18 varasemat muudatust, mis on suurendanud nende tolliasutuste arvu, mis võivad olla seotud TIR-veoga, on vaja muuta TIR-konventsiooni 1. lisa ning ajakohastada TIR-märkmiku näidise variante 1 ja 2.

               (7)Liidu nimel halduskomitees võetav seisukoht peaks seepärast põhinema käesolevale otsusele lisatud kavandatavatel muudatusettepanekutel. See ei piira võimalust, et muudatusettepanekutes tehakse väheolulisi muudatusi, milles liidu esindajad võivad TIR-konventsiooni halduskomitees kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsiooni) halduskomitee 74. või mõnel järgmisel istungil võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud muudatusettepanekutel.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukoha esitab komisjon. Liidu liikmesriigid väljendavad liidu seisukohta TIR-konventsiooni halduskomitees toimuval ametlikul hääletusel, tegutsedes ühiselt liidu huvides.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele ja komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        TIR – Transports Internationaux Routiers ehk rahvusvaheline maanteetransport.

                     (2)

                        Nõukogu 25. juuli 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 2112/78, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) (EÜT L 252, 14.9.1978, lk 1).

                     (3)

                        Käesoleva ettepaneku lisas on esitatud TIR-märkmiku uus kujundus: kui seda LegisWrite´is näha ei ole, kontrollige palun DQC-vahendeid.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        Nõukogu 25. juuli 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 2112/78, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) (EÜT L 252, 14.9.1978, lk 1).

                     (6)

                        EÜT L 31, 2.2.1983, lk 13.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.1.2021
            COM(2021) 24 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni halduskomitees seoses konventsiooni muutmise ettepanekuga

               LISA

               1. lisa, VARIANT 1, esikaane sisekülg 2: TIR-märkmiku näidis, „Règles relatives à l’utilisation du carnet TIR“, punkt 5:

               sõna „quatre“ asendatakse sõnaga „huit“;

               1. lisa, VARIANT 1, esikaane sisekülg 3: TIR-märkmiku näidise variant 1, „Rules regarding the use of the TIR Carnet“, punkt 5:

               sõna „four“ asendatakse sõnaga „eight“;

               1. lisa, VARIANT 1, TIR-märkmiku näidise lk 5 (valge), kviitung nr 1:

               praegune kviitung nr 1 asendatakse järgmisega:
                  1

               1. lisa, VARIANT 1, TIR-märkmiku näidise variandi 1 lk 6 (roheline), kviitung nr 2:

               praegune kviitung nr 2 asendatakse järgmisega
                  2
               :

               1. lisa, VARIANT 2, esikaane sisekülg 2: TIR-märkmiku näidis, „Règles relatives à l’utilisation du carnet TIR“, punkt 5:

               sõna „quatre“ asendatakse sõnaga „huit“;

               1. lisa, VARIANT 2, esikaane sisekülg 3: TIR-märkmiku näidise variant 1, „Rules regarding the use of the TIR Carnet“, punkt 5:

               sõna „four“ asendatakse sõnaga „eight“;

               1. lisa, VARIANT 2, TIR-märkmiku näidise lk 12 (valge), kviitung nr 1:

               praegune kviitung nr 1 asendatakse järgmisega
                  3
               :

                1. lisa, VARIANT 2, TIR-märkmiku näidise lk 13 (roheline), kviitung nr 2:

                  praegune kviitung nr 2 asendatakse järgmisega
                  4
               :

                     (1)

                        Vt käesoleva dokumendi lk 3.

                     (2)

                        Vt käesoleva dokumendi lk 4.

                     (3)

                        Vt käesoleva dokumendi lk 5.

                     (4)

                        Vt käesoleva dokumendi lk 6.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.1.2021
            COM(2021) 26 final
            2021/0013(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas ja maanteetranspordi töörühmas

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas ja UNECE maanteetranspordi töörühmas (SC.1) seoses AETRi kavandatava muutmisega, et lisada kokkuleppesse aruka sõidumeeriku tehniline kirjeldus.

               Pärast AETRi eksperdirühmas toimunud arutelusid ja sõidumeerikuid käsitlevaid läbivaadatud eeskirju sisaldava määruse (EL) 2020/1054
                  1
                jõustumist on vaja kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel AETRi eksperdirühma ja UNECE maanteetranspordi töörühma (SC.1) järgmistel istungitel.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.AETR

               Rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (edaspidi „AETR“) eesmärk on ühtlustada kokkuleppeosaliste õigusraamistikku kutseliste sõidukijuhtide sõidu- ja puhkeaegade ning sõidumeerikute konstrueerimise ja paigaldamise vastavate tehniliste nõuete vallas. Kokkulepe jõustus 5. jaanuaril 1976. Hiljem seda muudeti, viimati 20. septembril 2010.

               Kõik liikmesriigid on kokkuleppe osalised.

               2.2.AETRi eksperdirühm ja maanteetranspordi töörühm

               AETRi eksperdirühm on tehniline ja mitteametlik rühm, mille UNECE sisetranspordi komitee moodustas eesmärgiga koostada kokkuleppe muudatusettepanekuid.

               Maanteetranspordi töörühm (SC.1) on maismaatranspordi komitee loodud töörühm, mis edendab rahvusvahelise maanteetranspordi arengut ja hõlbustamist, ühtlustades ja lihtsustades maanteetranspordiga seotud eeskirju ja nõudeid.

               AETRi muutmise ettepanekud võetakse ametlikult vastu vastavalt kokkuleppe artiklile 21, mille kohaselt võib iga kokkuleppeosaline teha ettepanekuid selle muutmiseks. Ettepanekud tuleb esitada ÜRO peasekretärile. Seejärel on kokkuleppeosalistel ettepaneku suhtes vastuväidete esitamiseks aega kuus kuud. Kui ükski kokkuleppeosaline ei ole nende muudatuste vastu, loetakse ettepanek vastuvõetuks.

               Praktikas arutatakse kõiki AETRi muutmise ettepanekuid kõigepealt SC.1-s ja lepitakse nendes kokku enne seda, kui üks kokkuleppeosalistest esitab muudatused ÜRO peasekretärile. Kui ettepanek seisneb kokkuleppe lisa 1., 2. või 3. liite või 1B liite sissejuhatavate artiklite muutmises, peab SC.1 ettepaneku vastu võtma kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste lihthäälteenamusega, nagu on sätestatud kokkuleppe artiklites 22, 22a ja 22b.

               2.3.Vajadus nõukogu otsuse järele

               Nõukogu otsuses (EL) 2016/1877
                  2
                sätestatud ELi seisukoht sisaldas järgmisi elemente:

               –AETRi artikli 22a väljajätmine, millega nähakse ette sõidumeerikute kirjelduste automaatne kohaldamine AETRi suhtes, ja selle asendamine kokkuleppe artiklis 22 sätestatud menetlusega. Artiklis 22 sätestatud menetlust muudetaks veidi, et vältida olukorda, kus sõidumeerikute kirjelduste muudatuste kohaldamist saab takistada vaid üks kolmandik kokkuleppeosalistest;

               –kokkuleppe artikli 14 muutmine, et võimaldada ELil kokkuleppega ühineda;

               –kokkuleppe artikli 10 muutmine, et lisada viide Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 165/2014
                  3
                ja määruse (EL) 2016/799
                  4
                1C lisale, milles on esitatud aruka sõidumeeriku tehniline kirjeldus.

               Lisaks võttis nõukogu 19. novembril 2018 vastu otsuse (EL) 2018/1926
                  5
                seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel seoses TACHOneti rakendamisega ELi mittekuuluvate AETRi osaliste poolt, tuginedes tehnoloogiale „e-Delivery“.

               Pidades silmas AETRi eksperdirühma 2021. aasta veebruari ja maanteetranspordi töörühma 2021. aasta oktoobri koosolekut, on vaja kujundada uus ELi seisukoht. Selles uues seisukohas tuleb arvesse võtta AETRi eksperdirühmas alates 2016. aasta oktoobrist peetud arutelusid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/1054,
                  6
                millega muudeti määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute osas, jõustumist 20. augustil 2020.

               Määruses (EL) 2020/1054 on sätestatud, et sõiduki asukoht salvestatakse automaatselt iga kord, kui sõiduk ületab liikmesriigi piiri ning kui sõiduk tegeleb peale- või mahalaadimisega. Nende uute nõuete tõttu on vaja välja töötada aruka sõidumeeriku uus versioon („aruka sõidumeeriku 2. versioon“), mis tuleb uutele registreeritud sõidukitele paigaldada hiljemalt kaks aastat pärast seda, kui komisjon on vastu võtnud tehnilise kirjelduse, st hiljemalt 2023. aasta augustiks. Lisaks tuleb aruka sõidumeeriku 2. versioon paigaldada mitte ainult uutele registreeritud sõidukitele, vaid ka kõikidele rahvusvaheliste vedudega seotud sõidukitele hiljemalt kolme aasta jooksul pärast selliste sõidukite tehnilise kirjelduse jõustumisaasta lõppu, millele on paigaldatud analoogsõidumeerik ja digitaalne sõidumeerik, mis vastavad määruse (EL) nr 165/2014 (muudetud määrusega (EL) 2020/1054) artikli 3 lõikes 4 osutatud kirjeldusele, ning hiljemalt nelja aasta jooksul pärast selliste sõidukite tehnilise kirjelduse jõustumist, millele on paigaldatud arukas sõidumeerik, nagu on osutatud määruse (EL) nr 165/2014 (muudetud määrusega (EL) 2020/1054) artikli 3 lõikes 4a. Need arengud ELi õiguses peavad kajastuma AETRi aruteludes.

               3.Ülevaade olukorrast – läbirääkimiste hetkeseis

               3.1.Aruka sõidumeeriku rakendamine AETRi alusel

               Alates 2016. aastast ei ole olnud võimalik teha edusamme kokkuleppe institutsioonilise raamistiku reformimisel, eelkõige artikli 14 muutmisel, et võimaldada ELil kokkuleppega ühineda, ning artiklis 22 sätestatud sõidumeerikute kirjelduste vastuvõtmise eeskirjade muutmisel. ELi mittekuuluvad kokkuleppeosalised on seni olnud nende aspektide vastu.

               Kõik kokkuleppeosalised, sealhulgas liikmesriigid, nõustuvad siiski vajadusega lisada kokkuleppesse võimalikult kiiresti aruka sõidumeeriku tehniline kirjeldus kahel põhjusel. Esiteks peaksid ELi mittekuuluvad AETRi osalised järgima samu kõrgetasemelisi ELi standardeid seoses juhtide tegevuse kontrollimisega sõidumeeriku kõige arenenuma versiooni rakendamise kaudu. Sellega seoses tuleks märkida, et ELis alates 2019. aasta juunist registreeritud sõidukid on varustatud aruka sõidumeerikuga ning et uutes registreeritud veoautodes ja bussides massiga üle 3,5 tonni rakendatakse aruka sõidumeeriku 2. versiooni hiljemalt 2023. aasta augustis kooskõlas määrusega (EL) 2020/1054 I liikuvuspaketi raames. Teiseks võivad ELi mittekuuluvad AETRi osalised kuni aruka sõidumeeriku kirjelduste kokkuleppesse lisamiseni põhimõtteliselt keelata ELis registreeritud ja aruka sõidumeerikuga varustatud sõidukite pääsu oma territooriumile.

               Alates 2018. aastast on AETRi eksperdirühma aruteludel seetõttu keskendutud aruka sõidumeeriku tehnilise kirjelduse lisamisele kokkuleppesse. Seega on jõutud ühisele arusaamale arukate sõidumeerikute kirjeldustes ja nende kokkuleppesse lisamise vormis.

               Selle ühise arusaama tulemusena saatis Horvaatia 8. aprillil 2020 UNECE sekretariaadile ELi nimel ametliku taotluse aruka sõidumeeriku tehnilise kirjelduse lisamiseks kokkuleppesse. Ametlik taotlus põhineb komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/799 vastu võetud tehnilistel kirjeldustel, mida on AETRi kontekstis piiratud arvul kohandatud:

               –mõiste „liikmesriigid“ asendamine mõistega „kokkuleppeosalised“ [teine muudatus, ei puuduta eesti keelsest versiooni];;

               –võimalus piirata vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele DSRC (sihtotstarbeline lähitoimeside) edastusvõimsust ja andmete edastamist intelligentsete transpordisüsteemide liidese kaudu;

               –kõigi ELi õigusaktidele osutavate viidete asendamine samasisuliste rahvusvaheliste viidetega, näiteks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadega.

               Lisaks tuleks sõidumeerikute kirjeldustes osutatud EN standardid asendada ISO standarditega viie aasta jooksul pärast AETRi aruka sõidumeeriku kirjelduste jõustumise kuupäeva.

               Ükski eespool nimetatud muudatus ei mõjuta aruka sõidumeeriku ja selle komponentide koostalitlusvõimet.

               3.2.Aruka sõidumeeriku kirjelduste kohaldamise kuupäev

               Ehkki aruka sõidumeeriku kirjelduste sisu käsitlevatel aruteludel on saavutatud märkimisväärset edu, peetakse veel arutelusid kuupäeva üle, mil need kirjeldused peaksid muutuma ELi mittekuuluvatele AETRi osalistele kohustuslikuks. Venemaa Föderatsioon taotleb nelja aasta pikkust üleminekuperioodi alates kokkuleppe asjakohase muudatuse jõustumisest, st samaks ajavahemikuks, mille jooksul AETRi osalised jõustasid sõidumeerikute varasemad versioonid.

               Selline üleminekuperiood aeglustaks oluliselt aruka sõidumeeriku rakendamist ELi mittekuuluvate AETRi osaliste poolt. Kui aruka sõidumeeriku tehnilises kirjelduses ja selle kohaldamise kuupäevas jõutakse kokkuleppele 2021. aasta oktoobris toimuval SC.1 koosolekul, võttes arvesse eeldatavat aega, mida eksperdirühma sekretariaat vajab tehnilise kirjelduse vastuvõtmiseks vajaliku toimiku ettevalmistamiseks ning kokkuleppe artiklis 22 sätestatud kuuekuulist vastuvõtmise menetlust, eeldatakse, et tehnilist kirjeldust ei võeta vastu ega lisata kokkuleppesse enne 2022. aasta juunit. Kui tehniline kirjeldus muutub kohustuslikuks neli aastat pärast muudatuse jõustumise kuupäeva, hakkaksid ELi mittekuuluvad AETRi osalised paigaldama arukaid sõidumeerikuid sõidukitele, mis on nende territooriumil esmakordselt registreeritud mitte enne 2026. aasta juunit, st EList umbes seitse aastat hiljem.

               4.Liidu nimel võetav seisukoht

               Aruka sõidumeeriku 2. versiooni lisamine kokkuleppesse aitab paremini jõustada sõidu- ja puhkeaegu käsitlevaid eeskirju AETRi piirkonnas, kuna sõidumeerikusse salvestatakse sõiduki täiendavad asukohad. Võttes arvesse, et 2025. aastal tuleb kõik ELis registreeritud sõidukid varustada aruka sõidumeeriku 2. versiooniga,
                  7
                välditakse arukate sõidumeerikute 2. versiooni kirjelduste kokkuleppesse lisamisega ka olukorda, milles sõidukid, mis on varustatud aruka sõidumeeriku kahe eri versiooniga, jätkavad pikka aega liiklemist ELi territooriumil.

               Võttes arvesse, et ELis esmakordselt registreeritud sõidukitele tuleb alates 2023. aasta keskpaigast paigaldada aruka sõidumeeriku 2. versioon, võiks EL nõustuda, et aruka sõidumeeriku 2. versioon paigaldatakse sõidukitesse, mis on esmakordselt registreeritud ELi mittekuuluvates AETRi osalistes hiljemalt 2025. aasta lõpuks. Selleks, et ELi mittekuuluvad AETRi osalised paigaldaksid aruka sõidumeeriku 2. versioon kõikidesse ELi territooriumil toimuvate vedudega seotud sõidukitesse, võiks anda täiendava kaheaastase üleminekuperioodi, st hiljemalt 2027. aasta lõpuni.

               AETRi eksperdirühma 2020. aasta oktoobri koosolekul tutvustas komisjon aruka sõidumeeriku 2. versiooni peamisi funktsioone ja UNECE sekretariaadile 8. aprillil 2020 liidu nimel esitatud kirjelduste eeldatavaid muudatusi (aruka sõidumeeriku 1. versioonile vastavad kirjeldused). Tuginedes aruka sõidumeeriku 2. versiooni tehnilise kirjelduse rakendusaktile, mille komisjon võtab vastu 2021. aastal, esitab EL AETRile hiljem – tõenäoliselt AETRi eksperdirühma 2021. aasta oktoobri koosolekul – muudetud tehnilise liite (1C liide) koos aruka sõidumeeriku 2. versiooni tehnilise kirjeldusega, mis lisatakse kokkuleppesse.

               Lisaks tuleb muuta mõningaid otsuses (EL) 2016/1877 sätestatud ELi nimel võetava seisukoha aspekte. Seoses kokkuleppe artikliga 22 nähti otsuses (EL) 2016/1877 sätestatud ELi seisukohas ette liidu nimel kõnealuse artikli muutmise ettepanek, millega nähakse muu hulgas ette, et muudatused tuleb vastu võtta juhul, kui mitte rohkem kui pool kokkuleppe osaliste pädevatest asutustest teatab peasekretärile oma vastuseisust muudatustele (AETRis on praegu sätestatud, et muudatuse võib tagasi lükata kokkuleppeosaliste kolmandikuga). ELi mittekuuluvad AETRi osalised olid ELi soovitatud muudatusettepanekule jõuliselt vastu. Seetõttu loobutakse artiklis 22 praegu sätestatud menetluse muutmise ettepanekust.

               Lisaks ja seoses ka ELi nimel võetava seisukohaga, mis on sätestatud otsuses (EL) 2016/1877, ei näi pärast AETRi eksperdirühmas toimunud arutelusid olevat enam vaja välja jätta kokkuleppe artiklit 22a, mida kohaldatakse jätkuvalt sõidumeerikute varasemate versioonide suhtes.

               See ei mõjuta kokkuleppe artikli 14 muutmist, et ELil oleks võimalik AETRiga ühineda, mida käsitleti nõukogu otsuses (EL) 2016/1877, mistõttu EL jätkab sellise muudatuse taotlemist.

               EL selgitas AETRi eksperdirühmale 2020. aasta oktoobris oma esialgseid seisukohti aruka sõidumeeriku ja peamiste lisafunktsioonide kohta. Samuti esitas EL kokkuleppes oma esialgsed seisukohad aruka sõidumeeriku 2. versiooni rakendamise kuupäevade kohta. EL kinnitas, et ELi ametlik seisukoht esitatakse UNECE sekretariaadile, et seda oleks võimalik kaaluda AETRi eksperdirühma 2021. aasta veebruaris toimuval arutelul.

               Aruka sõidumeeriku 2. versiooni kirjelduste esimese ettepaneku kavandi võiks esitada AETRi eksperdirühma 2021. aasta veebruari koosolekul.

               5.Kavandatud muudatuste kokkuvõte

               5.1Artikli 10 muutmine, et viidata aruka sõidumeeriku tehnilisele kirjeldusele

               Võttes arvesse, et aruka sõidumeeriku 2. versiooni tehniline kirjeldus lisatakse kokkuleppe lisa uue liitena 1C, tuleks artiklis 10 viidata nendele kirjeldustele, mida tuleb pidada kokkuleppe nõuetele vastavaks alates kokkuleppe asjaomase muudatuse jõustumise kuupäevast.

               5.2Artikli 13 muudatus, millega nähakse ette üleminekuperiood aruka sõidumeeriku rakendamiseks

               Artiklis 13 on sätestatud nelja-aastane üleminekuperiood, enne kui sõidumeeriku tehniline kirjeldus muutub AETRi osalistele kohustuslikuks. Aruka sõidumeeriku 2. versiooni puhul tuleks esmakordselt registreeritud sõidukitele paigaldada arukas sõidumeerik hiljemalt 31. detsembriks 2025. Rahvusvahelises transpordis kasutatavatele sõidukitele tuleks arukas sõidumeerik paigaldada hiljemalt 31. detsembriks 2027.

               5.3.Artikli 14 muudatus, et piirkondliku integratsiooni organisatsioonidel oleks võimalik AETRiga ühineda

               Artikliga 14 on AETRiga ühinemise võimalus piiratud riikidega, kes on UNECE liikmed, või riikidega, kellel on UNECEs nõuandev pädevus. ELi ühinemise võimaldamiseks tuleb artiklit 14 muuta, et ka piirkondliku integratsiooni organisatsioonidel oleks õigus kokkuleppega ühineda.

               5.4Artikli 22 muudatus, et kohaldada kõnealuses artiklis sätestatud menetlust aruka sõidumeeriku tehnilise kirjelduse muutmiseks

               Kokkuleppe artiklis 22 sätestatud menetlust tuleks kohaldada ka aruka sõidumeeriku 2. versiooni suhtes, mis määratletakse uues 1C liites. Artikkel 22a peaks jääma kokkuleppes muutmata ja seda kohaldatakse digitaalse sõidumeeriku suhtes ka edaspidi.

               5.5Aruka sõidumeeriku tehnilise kirjelduse lisamine AETRi 1C liitena

               Aruka sõidumeeriku 2. versiooni tehniliste kirjelduste terviktekst tuleks lepingusse lisada lepingu lisa 1C liitena. 1C liidet käsitlev ELi ettepanek valmib 2021. aastal. See töötatakse välja 8. aprillil 2020 liidu nimel esitatud kirjelduste (aruka sõidumeeriku 1. versioon) ja määruse (EL) 2020/1054 alusel 2021. aastal komisjoni poolt vastu võetavate ELi kirjelduste alusel.

               5.6Tüübikinnitustunnistuse muudatus, et lisada aruka sõidumeeriku ja selle osade tüübikinnitused

               2. liite III peatükis sätestatud tüübikinnitustunnistust tuleb muuta selliselt, et tunnistuse kohaldamisala hõlmaks 1C liidet, st arukat sõidumeerikut.

               6.Õiguslik alus

               6.1Menetlusõiguslik alus

               6.1.1Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase kokkuleppe osaline
                  8
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  9
               .

               6.1.2Kohaldamine käesoleval juhul

               Maanteetranspordi töörühm (SC.1) on UNECE loodud organ.

               Õigusakt, milles maanteetranspordi töörühma kutsutakse üles kokku leppima enne muudatuste esitamist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile vastuvõtmiseks vastavalt kokkuleppe artiklile 21, on õigusliku toimega akt. Vastavalt AETRi artiklile 14 muutub kavandatud õigusakt rahvusvahelise õiguse raames selle poolte jaoks siduvaks.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta kokkuleppe institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               6.2Materiaalõiguslik alus

               6.2.1Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               6.2.2Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud transpordipoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus artikkel 91.

               6.3Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               7.Kavandatava õigusakti avaldamine

               On asjakohane avaldada kokkuleppe muudatused pärast nende vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0013 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas ja maanteetranspordi töörühmas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööd puudutav Euroopa kokkulepe (edaspidi „AETR“)
                  10
                jõustus 5. jaanuaril 1976. Seda muudeti viimati 20. septembril 2010.

               (2)AETRi artikli 21 kohaselt võib iga kokkuleppeosaline esitada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile kokkuleppe muutmise ettepanekuid. Enne ettepanekute esitamist ÜRO peasekretärile arutatakse neid kõigepealt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) maanteetranspordi töörühmas (SC.1).

               (3)AETRi eksperdirühm peaks oma 25. kavandatud istungil, mis toimub 2021. aasta veebruaris, ja SC.1 oma 116. kavandatud istungil, mis toimub 2021. aasta oktoobris, arutama AETRi muudatusi, et juurutada arukas sõidumeerik.

               (4)AETRi artiklis 22a on sätestatud, et AETRi osalised võtavad digitaalseid sõidumeerikuid käsitlevad nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85
                  11
                muudatused automaatselt üle ilma ametliku konsulteerimise või hääletuseta. Asjaolu, et AETRi osalised ei saa osaleda digitaalse sõidumeeriku tehnilise kirjelduse väljatöötamise ja vastuvõtmise protsessis, on olnud teatavate kokkuleppeosaliste jaoks oluline rahulolematuse allikas. Komisjon tõdeb oma teatises „Digitaalne sõidumeerik: edaspidised tegevussuunad“,
                  12
                et kõnealune mehhanism seab ohtu digitaalse sõidumeeriku õige ja ühtlustatud kasutuselevõtu liitu mittekuuluvate kokkuleppeosaliste poolt. Seetõttu on liidu huvides muuta digitaalseid sõidumeerikuid käsitlevat otsustusprotsessi ja teha AETRi eksperdirühmale ettepanek kohaldada artikli 22 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud menetlust aruka sõidumeeriku tehnilise kirjelduse lisamiseks AETRi. Artikkel 22a peaks jääma kehtima sõidumeeriku varasemate versioonide võimalike tulevaste muudatuste suhtes.

               (5)AETRi artiklis 10 on sätestatud, et määrusele (EMÜ) nr 3821/85 vastava sõidumeeriku konstruktsioon, paigaldamine, kasutamine ja katsetamine loetakse AETRi nõuetele vastavaks. Artiklit 10 tuleks muuta, et lisada viide aruka sõidumeeriku tehnilisele kirjeldusele, mida tuleks käsitada AETRi nõuetele vastavana alates AETRi lisa 1C liite jõustumise kuupäevast.

               (6)AETRis aruka sõidumeeriku juurutamise täpne kuupäev tuleks sätestada AETRi artiklis 13 üleminekusätete kohta.

               (7)AETRi artikli 14 kohaselt ei saa kokkuleppega ühineda muud organid kui UNECE liikmeks olevad riigid ja riigid, kellel on UNECEs nõuandev pädevus. Selleks et liit saaks AETRiga ühineda, tuleks muuta artiklit 14 nii, et selle artikli kohaselt saaksid piirkondliku integratsiooni organisatsioonid AETRiga ühineda.

               (8)Liidu AETRiga ühinemise poolt on mitu asjaolu. Esiteks on liidul ainupädevus rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna töö valdkonnas, nagu kinnitati kohtuasjas 22/70. Teiseks tagaks liidu ühinemine kokkuleppega liidu huvide tulemusliku esindamise AETRi raames. Lisaks on liidu saamine kokkuleppeosaliseks põhjendatud AETRi ja kavandatud otsustusprotsessi eripäraga.

               (9)Aruka sõidumeeriku tehniline kirjeldus, mis lisatakse AETRi selle lisa 1C liitena, tuleks välja töötada AETRi eksperdirühmale liidu nimel 8. aprillil 2020 esitatud kirjelduste ning nende kirjelduste alusel, mille komisjon võtab 2021. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/1054
                  13
                alusel.

               (10)Digitaalsete sõidumeerikute tüübikinnitustunnistust, mis on sätestatud AETRi lisa 2. liite III peatükis, tuleks muuta nii, et seda saaks kasutada ka arukate sõidumeerikute ja nende osade kinnitamiseks.

               (11)On asjakohane kindlaks määrata liidu nimel AETRi eksperdirühmas ja maanteetranspordi töörühmas võetav seisukoht, et saavutada autovedudel kasutatavate sõidumeerikute valdkonnas üleeuroopaline ühtlustamine.

               (12)Liidu seisukoha esitavad üheskoos tegutsevad liidu liikmesriigid, kes on AETRi eksperdirühma ja UNECE maanteetranspordi töörühma liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühma 25. istungil ja UNECE maanteetranspordi töörühma 116. istungil võetav seisukoht on kooskõlas käesoleva otsuse lisas esitatud AETRi kavandatud muudatustega.

               Esimeses lõigus nimetatud seisukoha vormilistes ja väiksemates muudatustes võidakse kokku leppida ilma kõnealust seisukohta muutmata.

               Artikkel 2

               1.Artiklis 1 osutatud seisukoha esitavad üheskoos tegutsevad liidu liikmesriigid, kes on AETRi eksperdirühma ja UNECE maanteetranspordi töörühma liikmed.

               2.Liikmesriigid teatavad kavandatavatest muudatustest AETRi eksperdirühmale.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (ELT L 249, 15.7.2020, lk 1).

                     (2)

                        Nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1877 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas ja maanteetranspordi töörühmas (ELT L 288, 22.10.2016, lk 49).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

                     (4)

                        Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/799, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 139, 26.5.2016, lk 1).

                     (5)

                        Nõukogu 19. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1926 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe eksperdirühmas (ELT L 313, 10.12.2018, lk 13).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (ELT L 249, 31.7.2020, lk 1).

                     (7)

                        Vrd määruse (EL) nr 165/2014 (muudetud määrusega (EL) 2020/1054) artikli 3 lõiked 4 ja 4a.

                     (8)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (9)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (10)

                        EÜT L 95, 8.4.1978, lk 1.

                     (11)

                        Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8).

                     (12)

                        KOM(2011) 454 (lõplik).

                     (13)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (ELT L 249, 31.7.2020, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.1.2021
            COM(2021) 26 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas ja maanteetranspordi töörühmas

               LISA

               AETRi muudetakse järgmiselt.

               (1)Artiklisse 1 lisatakse punkt x:

               (x)
                     „piirkondliku integratsiooni organisatsioon“ tähendab asjaomase piirkonna suveräänsetest riikidest koosnevat organisatsiooni, kellel on pädevus käesoleva kokkuleppega hõlmatud teatavates küsimustes ja kellel on nõuetekohane volitus käesolev kokkulepe allkirjastada, ratifitseerida, see heaks kiita või sellega ühineda.

               (2)Artiklisse 10 lisatakse lõige 4:

               „4.
                     Alates käesoleva kokkuleppe lisa 1C liite jõustumise kuupäevast loetakse sõidukid, mille sõidumeeriku ehitus, paigaldus, kasutamine ja katsetamine vastab komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2016/799
                  1
                ja selle muutmisaktidele või käesoleva kokkuleppe lisa 1C liitele, käesoleva kokkuleppe nõuetele vastavaks.“

               (3)Artikli 13 lõikesse 2 lisatakse punkt c:

               „(c)
                     1C liide muutub käesoleva kokkuleppe osalisriikide jaoks kohustuslikuks hiljemalt 31. detsembriks 2025. Seetõttu peavad kõik käesoleva kokkuleppega hõlmatud sõidukid, mis võetakse esimest korda kasutusele alates 1. jaanuarist 2026, olema varustatud kõnealustele uutele nõuetele vastava digitaalse sõidumeerikuga. Alates käesoleva kokkuleppe asjakohaste muudatuste jõustumise kuupäevast tunnustavad ja kontrollivad kokkuleppeosalised, kes ei ole neid muudatusi oma riigis veel rakendanud, oma territooriumil sõidukeid, mis on registreeritud teises kokkuleppeosalises riigis ja mis on sellise digitaalse sõidumeerikuga juba varustatud.

               Alates 1. jaanuarist 2028 peavad kõik rahvusvahelistel vedudel kasutatavad sõidukid olema varustatud 1C liitele vastava digitaalse sõidumeerikuga.

               Kokkuleppeosalised võtavad vajalikud meetmed, et olla valmis väljastama 1C liites osutatud juhikaarte hiljemalt 1. oktoobriks 2025.“

               (4)Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

               (a)lisatakse lõige 1a:

               „1a
                     Käesolev kokkulepe on avatud allakirjutamiseks ka piirkondliku integratsiooni organisatsioonidele.

               1., 1B, 1C, 2. ja 3. liite muutmiseks hääletab kokkuleppeosalisest piirkondliku integratsiooni organisatsiooni esindaja organisatsiooni kuuluvate liikmesriikide eest, ilma et nende kohalolu hääletamisel oleks vajalik.“;

               (b)lõige 5 asendatakse järgmisega:

               „5.
                     Iga riigi või piirkondliku integratsiooni organisatsiooni suhtes, kes on käesoleva kokkuleppe ratifitseerinud või sellega ühinenud pärast käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud kaheksanda ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi hoiuleandmist, jõustub käesolev kokkulepe saja kaheksakümnendal päeval pärast selle riigi või piirkondliku integratsiooni organisatsiooni ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi hoiuleandmist.“

               (5)Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

               „1.
                     Käesoleva kokkuleppe lisa 1., 1C ja 2. liidet võidakse muuta käesolevas artiklis sätestatud korra kohaselt.

               2.
                     AETRi osalise palvel arutatakse käesoleva kokkuleppe lisa 1., 1C ja 2. liite kavandatavaid muudatusi Euroopa Majanduskomisjoni autovedude peatöörühmas.“;

               (b)lisatakse lõige 6:

               „6.
                     Kui käesoleva kokkuleppe lisa 1C liite muutmise ettepanekuga kaasneb vajadus muuta käesoleva kokkuleppe muid sätteid, ei saa 1C liite muudatused jõustuda enne kuupäeva, mil jõustuvad kõnealuste muude sätete muudatused kooskõlas artikliga 21. Sellisel juhul esitatakse 1C liite muudatused koos kokkuleppe muude sätete muudatustega ning nende jõustumiskuupäev tuleneb artiklis 21 kirjeldatud menetluse kohaldamisest.“

               (6)Lisatakse uus liide 1C, mis põhineb tehnilisel kirjeldusel, mille komisjon võtab vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/1054
                  2
                alusel, mida on kohandatud vastavalt AETRi kontekstile.

               (7)2. liites asendatakse III peatükk „1B liite nõuetele vastavate toodete tüübikinnitustunnistus” järgmisega:

               „III. 1B/1C liite nõuetele vastavate toodete tüübikinnitustunnistus (1)

               Tüübikinnituse andnud lepinguosaline annab taotlejale välja järgmise näidise kohaselt koostatud tüübikinnitustunnistuse. Teiste AETRi osaliste teavitamiseks tüübikinnituse andmisest või tühistamisest kasutab osaline selle tunnistuse koopiat.

               1B/1C liite nõuetele vastavate toodete tüübikinnitustunnistus (1)

               Pädeva asutuse nimetus

               Teade puudutab (2):

               tüübikinnituse andmist

               tüübikinnituse tühistamist

               sõidumeeriku mudeli puhul

               sõidumeeriku osa puhul (3)

               juhikaardi puhul

               töökojakaardi puhul

               ettevõttekaardi puhul

               kontrollija kaardi puhul

               Tüübikinnituse nr………………………………

               (1)Tootemark või kaubamärk

               (2)Mudeli nimetus

               (3)Tootja nimi

               (4)Tootja aadress

               (5)Tüübikinnituseks esitamise kuupäev………………………………………

               (6)Katselabor või -laborid

               (7)Katseprotokolli kuupäev ja number………………………………………..

               (8)Heakskiitmise kuupäev

               (9)Tüübikinnituse tühistamise kuupäev

               (10)Sõidumeeriku osa(de) mudel(id), millega

               osa kavatsetakse kasutada…………………………………….

               (11)Koht
                     .

               (12)Kuupäev…………………………………………………………….

               (13)Lisatud kirjeldavad dokumendid……………………………….

               (14)Märkused (sh plommimise kohta, kui see on vajalik)…………

                  ………………………………………………………………………..

                  ………………………………………………………………………..

                  ………………………..

                  (Allkiri)

               (1) Täpsustada, kas tegemist on 1B või 1C liitega.

               (2) Teha märk asjakohastesse kastidesse.

               (3) Täpsustada osa, mida teates käsitletakse.“

                     (1)

                        Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/799, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 139, 26.5.2016, lk 1).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (ELT L 249, 31.7.2020, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2019
            COM(2019) 206 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Rumeeniale, Itaaliale ja Austriale

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku taust

               Käesolev otsus hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist summas 293 551 794 eurot toetuse maksmiseks Rumeeniale, Itaaliale ja Austriale katastroofide tõttu, mis toimusid nimetatud riikides 2018. aastal. Kasutuselevõtmise otsusele on lisatud paranduseelarve projekt nr 3/2019,
                  1
                millega tehakse ettepanek kanda vajalikud assigneeringud 2019. aasta üldeelarvesse nii kulukohustuste kui ka maksetena.

               2.Teave ja tingimused

               2.1.Rumeenia – üleujutused riigi kirdepiirkonnas 2018. aasta suvel

               Alates 2018. aasta juuni keskpaigast kuni augusti alguseni tabasid Rumeeniat korduvalt suured vihmahood ja seetõttu tekkinud ulatuslikud üleujutused kahjustasid suurel määral taristut, kodumajapidamisi ja põllumajandust.

               (1)Rumeenia esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 7. septembril 2018, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimesi kahjustusi. Taotlus piirdus kirdepiirkonnaga, mida üleujutused mõjutasid teistest piirkondadest palju rohkem ja kus esimesed kahjustused registreeriti 16. juunil. Rumeenia ametiasutused teatasid taotluskirjas, et nad saadavad peagi ajakohastatud teabe, kuna kahju hindamine ei olnud üleujutuste pika kestuse tõttu veel lõppenud.

               (2)Tegu on looduskatastroofiga.

               (3)Taotluse esitamisel lähtuti piirkondliku looduskatastroofi kriteeriumist, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 3. 7. septembril esitatud algses taotluses hindasid Rumeenia ametiasutused otsese kogukahju 196,8 miljonile eurole. Kuna see summa moodustab 1,24 % mõjutatud NUTS 2 tasandi kirdepiirkonna SKPst, ei vastanud algne taotlus ELSFi kasutuselevõtmist käsitleva määruse olulistele tingimustele ja seetõttu ei oleks olnud selle alusel õigust ELSFist vahendeid saada.

               (4)9. oktoobril 2018 esitasid Rumeenia ametiasutused läbivaadatud taotluse, nagu nad olid varem teatanud, ja uue taotluse kohaselt on otsene kahju 327,7 miljonit eurot. See summa moodustab 2,07% piirkonna SKPst ja seega ületab nõutud künnist 1,5 % piirkondlikust SKPst (s.o kirdepiirkonna puhul 238 miljonit eurot).

               (5)Komisjon leidis Rumeenia läbivaadatud taotluse analüüsimisel endiselt mitmeid ebakõlasid. Seetõttu küsis komisjon Rumeenia ametiasutustelt selgitusi, mis esitati 14. detsembril 2018.

               (6)Rumeenia ametiasutused kirjeldavad oma taotluses üksikasjalikult katastroofi mõju. Korduv tugev vihmasadu juuni keskpaigast kuni augusti alguseni põhjustas üleujutusi ning need kahjustasid taristut, põllumajandust ja kodumajapidamisi kõigis kuues kirdepiirkonna maakonnas, eelkõige Neamțis, Bacăus ja Suceavas. Kahju kannatasid siseveeteede tammid ja paisud, üle 4 000 km (riiklikke ja kohalikke) maanteid ja tänavaid, sillad, veepuhastid ja reoveesüsteemid, elektri- ja gaasivarustusseadmed, joogiveevarustus- ja niisutussüsteemid ning 32 kooli ja muud üldkasutatavat hoonet.

               (7)Rumeenia ametiasutused hindasid määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt rahastamiskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 294 miljonit eurot ning esitasid meetmete kulud operatsiooni laadi järgi. Suurim osa (üle 154 miljoni euro) on seotud kaitsetaristu (mulded) kindlustamise kuluga, millele järgneb transporditaristu taastamise kulu üle 127 miljoni euro.

               (8)Rumeenia ei taotlenud ettemaksu.

               (9)Rumeenia ametiasutused on kinnitanud, et rahastamiskõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               (10)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähem arenenud piirkondade kategooriasse. Rumeenia ametiasutused ei teatanud oma taotluses komisjonile kavatsusest paigutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

               (11)Rumeenia ei käivitanud liidu elanikkonnakaitse mehhanismi.

               (12)Mis puutub looduskatastroofiriski ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

               2.2.Itaalia – äärmuslikud ilmastikutingimused 2018. aasta sügisel

               Alates 2018. aasta oktoobrist kuni novembri alguseni kannatas enamik Itaalia piirkondi alates Alpide piirkonnast põhjas kuni Sitsiiliani korduvalt tugeva vihmasaju ja tuule all, mille tõttu tekkisid üleujutused ja maalihked – see oli viimaste aastate kõige laastavam sügishooaeg mitmete hukkunute ja ulatusliku füüsilise kahjuga.

               (1)Itaalia esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 20. detsembril 2018, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 2. oktoobril. 27. märtsil 2019 esitas Itaalia omal algatusel ajakohastatud teabe, milles hinnati kolme mõjutatud piirkonna kahju suuremaks.

               (2)Tegu on looduskatastroofiga.

               (3)Taotluse esitamisel lähtuti suure looduskatastroofi kriteeriumist, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 2. Itaalia ametiasutused hindasid looduskatastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 6,6 miljardit eurot (ajakohastatud summa). See summa moodustab üle 192 % Itaalia suhtes kohaldatavast künnisest 3,4 miljardit eurot.

               (4)Itaalia ametiasutused kirjeldavad taotluses üksikasjalikult nende äärmuslike ilmastikutingimuste põhjustatud kahjustuste olemust ja ulatust, mille tulemuseks oli viimaste aastate kõige laastavam sügishooaeg. On teatatud 34 inimese surmast ja ühe inimese kadumisest. Looduskatastroof mõjutas peaaegu kõiki Itaalia piirkondi riigi põhjaosast kuni lõunaosani, sealhulgas Friuli-Venezia Giuliat, Trento ja Bolzano autonoomseid provintse, Liguuriat, Lombardiat, Toscanat, Emilia Romagnat, Laziot, Campaniat, Calabriat, Sitsiiliat, Sardiiniat ja eelkõige Veneto maakonda. Valle d'Aosta ja Abruzzo teatasid väiksematest kahjudest.

               (5)Katastroofi tõttu tekkinud maalihked ja langenud puud põhjustasid eelkõige suuri häireid maanteevõrgustikus riigi, maakonna, provintsi ja omavalitsuse tasandil, mille tulemusena puudus juurdepääs mitmele eraldatud omavalitsusele mägedes ja rannikul. Enamikus piirkondades olid häiritud jõevõrgustikud ning tekkisid pinnase liikumised kallakutel, maalihked ja üleujutused. Koolide ja muude avalike teenuste toimimine oli häiritud. Kuni 200 km/h kiirusega tuulepuhangud põhjustasid märkimisväärset kahju metsades (ligikaudu 8,5 miljonit kuupmeetrit puitu), mis mõjutas tõsiselt metsamajandust ja turismi (hävisid suusaliftid, hütid jms). Venetos kannatasid kahju ligikaudu 130 Natura 2 000 raames kaitstud ala rohkem kui 414 000 hektaril. Peaaegu kõigis piirkondades teatati üldkasutatavate hoonete ja eramajade üleujutustest. Kanalisatsioonisüsteemide reoveepuhastid ummistusid. Tekkisid elektri- ja gaasivõrgu katkestused.

               (6)Komisjoni analüüsi kohaselt võib taotlusega hõlmatud perioodil toimunud ilmastikutingimusi pidada nii meteoroloogilisest kui ka hüdroloogilisest seisukohast üheks sündmuseks. Lisaks sellele näib Itaalia ametiasutuste väidetud kahju geograafiline ulatus ja suurus usutav, võttes arvesse Copernicuse kiirkaardistamise teenuse ja Euroopa tõsiste tormide labori teatatud mõju.

               (7)Itaalia hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt rahastamiskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks üle 1 700 miljoni euro ning esitas meetmete kulud operatsiooni laadi järgi. Suurim osa rahastamiskõlblikest kuludest (üle 810 miljoni euro) on kaitsetaristu kindlustamise kulud. Suuruselt teine osa on taristu taastamise kulud üle 478 miljoni euro väärtuses.

               (8)Itaalia ei taotlenud ettemaksu.

               (9)Itaalia ametiasutused kinnitasid, et rahastamiskõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               (10)Kolm kahju kandnud piirkonda (Calabria, Campania ja Sitsiilia) kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähem arenenud piirkondade, kaks (Abruzzo ja Sardiinia) üleminekupiirkondade ja ülejäänud üheksa enam arenenud piirkondade kategooriasse. Itaalia ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest suunata struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamismeetmetele.

               (11)Itaalia ei taotlenud liidu elanikkonnakaitse mehhanismi käivitamist. Ühise hädaolukordade side- ja infosüsteemi (CECIS) kaudu saadeti siiski teatis hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskusele.

               (12)Mis puutub looduskatastroofiriski ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

               2.3.Austria – äärmuslikud ilmastikutingimused 2018. aasta sügisel

               2018. aasta oktoobri lõpus mõjutasid mitu Itaaliat mõjutanud ilmastikutingimust ka Austria mitut Alpide/lõunapoolset piirkonda, eelkõige Kärnteni ja Ida-Tirooli.

               (1)Austria esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 14. jaanuaril 2019, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 28. oktoobril 2018. 20. veebruaril 2019 esitas Austria omal algatusel ajakohastatud teabe, milles hinnati mõjutatud piirkondade kahju veidi suuremaks.

               (2)Tegu on looduskatastroofiga.

               (3)Austria ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 326,2 miljonit eurot. Kõnealune summa on oluliselt väiksem kui Austria suhtes 2018. aasta puhul kohaldatav suure looduskatastroofi künnis 2,1 miljardit eurot. Samuti jääb see allapoole piirkondliku katastroofi künnist (1,5 % piirkonna SKPst), kaalutuna mõjutatud piirkondades tekkinud kahju osakaalu alusel. Seega ei ole määruse kohaselt tegemist ei suure looduskatastroofi ega piirkondliku looduskatastroofiga. Kuid kuna katastroof tulenes samadest ilmastikutingimustest, mis põhjustasid ka suure looduskatastroofi Itaalias, esitasid Austria ametiasutused taotluse määruse artikli 2 lõikega 4 ette nähtud naaberriigi sätte alusel, mille kohaselt võib ELSFilt abi saada ka selline rahastamiskõlblik riik, mis on kannatanud naabruses asuvas rahastamiskõlblikus riigis toimunud suureks looduskatastroofiks kvalifitseeruva katastroofi tõttu.

               (4)Austria ametiasutused esitasid üksikasjaliku kirjelduse katastroofi mõju kohta. Kõige suurem kahju tekkis Austria kõige lõunapoolseimal Kärnteni liidumaal ja sellega külgnevas Ida-Tiiroli provintsis, mis on mõlemad Itaalia piiri ääres asuvad Alpide piirkonnad. Varajane üleujutustest hoiatamise süsteem, elanikkonnale antud hoiatused ja elanikkonnakaitsejõudude kiire sekkumine aitasid vältida vigastusi ja surmasid. Mitu asulat evakueeriti ettevaatusabinõuna. Tihe vihmasadu ja tormid tuule kiirusega kuni 130 km/h põhjustasid siiski hoonete üleujutusi, märkimisväärset kahju metsadele ning maalihete tõttu tekkinud häireid maanteedel ja elektrikatkestusi. Mitme päeva jooksul tegutses üle 7 000 hädaabitöötaja, sh sõjavägi ja viis helikopterit.

               (5)Austria hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt rahastamiskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 214,5 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud operatsiooni laadi järgi. Suurim osa rahastamiskõlblikest kuludest (üle 85 miljoni euro) on kaitsetaristu kindlustamise kulud (jõgede mulded). Suuruselt teine osa (üle 72 miljoni euro) on pinnase erosiooni vältimise meetmete kulud.

               (6)Austria ametiasutused ei taotlenud ettemaksu.

               (7)Austria ametiasutused kinnitasid, et rahastamiskõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               (8)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide enam arenenud piirkondade kategooriasse. Austria ametiasutused märkisid oma taotluses, et nad kavatsevad kasutada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist rahastatava Austria maaelu arengu programmi vahendeid kaitsemetsade taastamiseks.

               (9)Austria ei taotlenud liidu elanikkonnakaitse mehhanismi käivitamist.

               (10)Mis puutub looduskatastroofiriski ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

               2.5.Kokkuvõte

               Eespool esitatud põhjustel vastavad katastroofid, mida kirjeldatakse Rumeenia, Itaalia ja Austria esitatud taotlustes, määruses sätestatud tingimustele ELSFi kasutuselevõtmiseks.

               3.Rahastamine ELSFi eraldistest 2019. aastal

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  2
                (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artikli 10 kohaselt võib ELSFi kasutada igal aastal mahus kuni 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades). Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
                  3
                punktis 11 on sätestatud ELSFi kasutuselevõtmise kord.

               Et ELSFi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suure looduskatastroofi künnisest (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem) suurema kahju puhul suurem kui künnisest väiksema kahju puhul. Varem on suurte looduskatastroofide korral fondi vahendite eraldamisel lähtutud järgmistest määradest: 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ja 6 % kahju sellest osast, mis künnist ületab. Piirkondlike katastroofide ja naaberriigi kriteeriumile vastavate katastroofide puhul on määr 2,5 %.

               Toetus ei tohi ületada rahastamiskõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

               Rumeenia, Itaalia ja Austria taotluste ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on ELSFist antava rahalise abi suurus arvutatud järgmiselt:

                        Liikmesriik

                        Katastroofi liik

                        Otsene kogukahju

                        (miljonites eurodes)

                        Suure looduskatastroofi künnis

                        (miljonites eurodes)

                        Alla künnise jääv 2,5 % otsesest kahjust

                        (eurodes)

                        Künnist ületav 6 % otsesest kahjust

                        (eurodes)

                        Kavanda-tava abi kogusumma

                        (eurodes)

                        Tehtud ettemaksed

                        (eurodes)

                        RUMEENIA

                        Piirkondlik

                        (artikli 2 lõige 3)

                        327,692

                        986,378

                        8 192 300

                        –

                        8 192 300

                        0

                        ITAALIA

                        Riiklik

                        (artikli 2 lõige 2)

                        6 630,276

                        3 446,057

                        86 151 425

                        191 053 170

                        277 204 595

                        0

                        AUSTRIA

                        Naaberriik

                        (artikli 2 lõige 4)

                        326,196

                        2 118,701

                        8 154 899

                        –

                        8 154 899

                        0

                        KOKKU

                        293 551 794

                        0

               Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 1 oli 2019. aasta alguses ELSFis kasutuselevõtmiseks kättesaadav kogusumma 851 082 072 eurot, mis koosnes 2019. aasta eraldisest 585 829 691 eurot ja 2018. eraldise kasutamata jäänud osast 265 252 381 eurot, mis kanti üle 2019. aastasse.

               Summa, mille saab praeguse seisuga 2019. aastal kasutusele võtta, on 704 624 649 eurot. See saadi, lahutades 2019. aasta alguses kasutada olnud ELSFi vahenditest (851 082 072 eurot) 146 457 423 eurot ehk summa, mis tuleb kinni pidada, et täita mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõike 1 kohane kohustus säilitada kuni 2019. aasta 1. oktoobrini 25 % 2019. aasta kogueraldistest.

                        ELSFi rahastamise koondtabel

                        Summa

                        eurodes

                        2018. eraldis, mis kantakse üle 2019. aastasse

                        265 252 381

                        2019. aasta eraldis

                        585 829 691

                        ---------------

                        2019. aasta alguses kasutada olev kogusumma

                        851 082 072

                        Miinus 2019. aasta eraldisest kinni peetud 25 %

                        –146 457 423

                        ----------------

                        Praegu kasutamiseks kättesaadav maksimumsumma (2018. ja 2019. aasta eraldised)

                        704 624 649

                        Rumeeniale, Itaaliale ja Austriale kavandatava abi kogusumma

                        – 293 551 794

                        ----------------

                        1. oktoobrini 2019 kasutatav summa

                        411 072 855

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Rumeeniale, Itaaliale ja Austriale

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta,
                  4
                eriti selle artikli 4 lõiget 3,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  5
                eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust looduskatastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  6
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Rumeenia esitas 7. septembril 2018 pärast äärmuslikke ilmastikutingimusi, mis põhjustasid ulatuslikud üleujutused, taotluse võtta fond kasutusele.

               (4)Itaalia esitas 20. detsembril 2018 pärast äärmuslikke ilmastikutingimusi taotluse võtta fond kasutusele.

               (5)Austria esitas 14. jaanuaril 2019 pärast äärmuslikke ilmastikutingimusi taotluse võtta fond kasutusele.

               (6)Rumeenia, Itaalia ja Austria taotlused vastavad fondist rahalise toetuse saamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4.

               (7)Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda Rumeeniale, Itaaliale ja Austriale rahalist abi.

               (8)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2019. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahenditest kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele järgmised summad:

               a) Rumeeniale eraldatakse 8 192 300 eurot;

               b) Itaaliale eraldatakse 277 204 595 eurot;

               c) Austriale eraldatakse 8 154 899 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates … [vastuvõtmise kuupäev]**.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                     (1)

                        COM(2019)205, 22.5.2019.

                     (2)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (3)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)

                        EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (5)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).