title: Ettepanek: Nõukogu otsus allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta # Ettepanek: Nõukogu otsus, allkirjastada Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta # Ettepanek: Nõukogu otsus sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta # Ettepanek: Nõukogu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta # Ettepanek: Nõukogu otsus allkirjastada Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta # Ettepanek: Nõukogu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta

text:
                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                   Brüssel 14.09.2004
                                                   KOM(2004)593 lõplik
                                                   2004/0199(CNS)
                                                   2004/0200(CNS)
                                        Ettepanek:
                                   NÕUKOGU OTSUS
      allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
     Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
                                 edasiarendamise kohta
                                        Ettepanek:
                                  NÕUKOGU OTSUS,
   allkirjastada Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
     Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
                                 edasiarendamise kohta
                                        Ettepanek:
                                   NÕUKOGU OTSUS
         sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
     Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
                                 edasiarendamise kohta
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                            Ettepanek:
                                      NÕUKOGU OTSUS
       sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
      Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
                                     edasiarendamise kohta
                                           Ettepanek:
                                      NÕUKOGU OTSUS
    allkirjastada Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping
   liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava
                   riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta
                                           Ettepanek:
                                      NÕUKOGU OTSUS
       sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping
   liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava
                   riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta
                                       (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                  SELETUSKIRI
   Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelised läbirääkimised seitsme lepingu
   suhtes lõpetati juunis 1999. Kõik need lepingud jõustusid samaaegselt 1. juunil 2002. Koos
   lepingutega tegi Šveitsi Konföderatsioon migratsiooni- ja paguluspoliitika avalduse, teatades
   kavatsusest sellega ELi pagulaspoliitika koordineerimissüsteemis osaleda ning lõpetada
   läbirääkimiste konventsioon paralleelselt Dublini konventsiooniga.
   Šveitsi Konföderatsiooniga peeti läbirääkimisi Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
   edasiarendamise suhtes ja lisaks ka Eurodaci asutamise õigusaktide1 ning varjupaigataotluse
   läbivaatamises vastutava riigi õigusaktide osas (mis on vastu võetud hiljem, edaspidi “Dublini
   määrus”2) kooskõlas 17. juunil 2002. aasta komisjonile antud volitusega. Seega on kahe eraldi
   lepinguteksti osas kokku lepitud.
   Läbirääkimisdirektiivide kohaselt järgivad lepingute mudelid Norra ja Islandi vahelist
   lepingut, mis käsitleb viimase seotust Schengeni aquis’3 rakendamise, kohaldamise ja
   edasiarendamisega ja liikmesriigis, Islandil või Norras4 esitatud varjupaigataotluse
   läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme, ja mis on
   kohandatud Šveitsi põhiseaduslike nõuetega.
   Lisaks nõuab läbirääkimisdirektiiv Šveitsi eranditeta ja piiranguteta nõusolekut nii Schengeni
   aquis’ ja selle edasiarendamise kui ka Dublini/Eurodac’i aquis’ ja selle edasiarendamisega.
   Enamgi veel, direktiivid nõuavad selget seost kahe lepingu rakendamise ja lõpetamise vahel.
   Samuti nõuti läbirääkimiste direktiivides, et Šveits kataks igaaastase annetusega Schengeni ja
   Dublini/Eurodaci administratiiv- ja operatiivkulud.
   Komisjon arvestab, et tekstid on vastavuses nõukogu 17. juunil 2002. aastal vastuvõetud
   läbirääkimiste direktiividega. Käibeloleva ja tulevase Schengeni aquis’ täieliku vastuvõtmise
   ainukeseks erandiks on Šveitsi õiguste piirang vastavalt järelepärimisnõude ja arestimisega
   seotud tuleviku protokolli vastuvõtmisele seaduserikkumise suhtes otsese maksustamise alal,
   mis Šveitsis sooritamisel ei ole Šveitsi seaduste järgi karistatav vabadusekaotusega. Antud
   erand oli vajalik, et lõpetada Šveitsiga hoiuste maksustamise alane leping, mis oli omakorda
   vajalik, et jõustuks nõukogu 3. juuni 2000. aasta direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside
   maksustamise kohta5. COREPER (alaliste esindajate komitee) on selle erandi heaks kiitnud
   17. mail 2004. aastal osana mitmeid koostöövaldkondi hõlmavast üldkompromissist Šveitsiga,
   mille osas lepiti kokku EL/Šveits tippkohtumisel 19. mail 20046.
   Arvesse võttes kaudseid makse, ei ole käibelolevas ega tulevas aquis’s ette nähtud mingeid
   erandeid. Šveitsile tagatakse Schengeni konventsiooni artikliga 51 täielik õiguslik koostöö,
   1
           Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrus nr 2725/2000/EÜ mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise
           Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (EÜT L 316,
           15.12.2000, lk 1).
   2
           Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus nr 343/2003/EÜ, millega kehtestatakse kriteeriumid ja
           mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku
           esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (EÜT L 50, 25.2.2003, lk. 1)
   3
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
   4
           EÜT L 93, 3.4.2001. lk 40
   5
           EÜT L 157, 26.6.2003, lk 38.
   6
           Nõukogu dokument 9544/04.
ET                                                         3                                                    ET
 ---pagebreak---    mis puutub kaudse maksudest kõrvalehoidmise juhtumeid7 Kaudsete maksudest hoidumise
   eest algatavad Šveitsis menetluse haldusorganid, kui selles tehtud otsuse põhjal võib algatada
   menetluse eelkõige kriminaalasjades pädevas Järelikult on kohaldatav Schengeni
   konventsiooni teine alternatiiv artikli 51 punktis a .
   Kuna Schengeni ja Dublin/Eurodaci lepingud on omavahel ühendatud, tuleks need
   allkirjastada üheaegselt.
   Järgnevad punktid on Norra ja Islandiga sõlmitud vastavate lepingute erinevuste või
   kohandamise esiletõstmiseks:
   Schengen:
   Nagu komisjon Schengeni aquis’ lepingu läbirääkimisteks rakendatavate määruste tegemise
   ajal on selgelt näidanud, on kahetsusväärne, et need määrused näevad ette vaid üht nii esimese
   kui kolmanda samba elemente kaasavat lepingut. Need erinevate sammaste elemendid on
   põhiliselt erineva iseloomuga (esimese samba elemendid on iseloomulikud ühenduse
   seadusele, sisaldades endas ülimuslikkust ja võimalikku otsest mõju, samal ajal kui kolmanda
   samba elemendid mitte), nad on aluseks erinevatele heakskiidu- ja järelduste tegemise
   protseduuridele (nt kolmanda samba elemendid ei ole parlamendi arvamuse aluseks) ja nad on
   Euroopa Kohtu erinevate astmete jurisdiktsiooni aluseks. Neid erinevusi arvesse võttes pakub
   komisjon Schengeni aquis’i lepingu vastuvõtmist kahe eraldi aktina, millest üks baseerub
   Euroopa Ühenduse lepingul ja teine Euroopa Liidu lepingul , iga otsus sisaldab viidet
   nõukogu otsusele 1999/436/EÜ8, mis eristub Schengeni aquis’st, on hõlmatud lepinguga,
   kuulub Ühenduse asutamislepingu alla ja Euroopa Liidu asutamislepingu alla. See on abiks
   eriti kohtule selle jurisdiktsiooni ulatuses.
   Leping:
   Artikli 7 lõike 2 punkt b:
   Šveitsile on tulevase aquis’ga nõustumiseks ja referendumi nõudmise korral selle õiguslikku
   sisekorda seadmiseks tagatud kaheaastane ajaperiood. Kui võimalik, peab Šveits ajutiselt
   rakendama aquis’ edasiarendust. Kui Šveits ei saa edasiarenduse ajutist põhisisu rakendada,
   võivad EL ja EÜ võtta Šveitsi suhtes kasutusele vajalikud õiglased meetmed, et kindlustada
   Schengeni koostöö tõhusat toimimist.
   Antud kaitseklausli alusel saavad EL ja EÜ lubada võimalikku kaheaastast viivitust Šveitsi
   tulevase aquis’ rakendamisel. Selle taustal selgitas Šveits, et ainult 5 % Schengeni aquis’
   edasiarendamise meetmetest, mis on vastu võetud ajavahemikul Schengeni aquis’ Euroopa
   Liidu raamistikku integreerimise algusest 1999. aastal tänaseni, oleks võinud viia tegeliku
   referendumini.
   Artikli 7 lõige 5:
   Läbirääkimiste eeskirja kohaselt võtab Šveits täielikult vastu Schengeni aquis’ ja selle
   edasiarenduse. Ainus erand sellele üldpõhimõttele on kirjas Schengeni aquis’ tulevase
   7
           Schengeni aquis’ komisjoni mittedokumenteeritud talitused, võttes arvesse ülesleidmise ja vastutusele
           võtmise kaaskirju MD 59/03 (EFTA riigid).
   8
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.
ET                                                   4                                                           ET
 ---pagebreak---    edasiarenduse artikli 7 lõikes 5 ja puudutab võimalikku tulevast akti või meedet seoses
   järelpärimisnõude ja arestimisega seotud tuleviku protokolli vastuvõtmisega
   seaduserikkumise suhtes otseste maksude alal, mis Šveitsis sooritamisel ei ole Šveitsi
   seaduste järgi vabadusekaotusega karistatav.
   Artikkel 11:
   Šveitsi panuse arvutus Eurodaci keskasutuse kulude katteks põhineb asjakohaste Norra ja
   Islandi panuste arvutamisel, mis on seotud nende kolme riigi SKTga.
   Artikkel 13:
   Mis puutub Taani erilisse positsiooni kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu pealkirja
   IV rakendatud aktidega, on Taanil vaja sõlmidaeraldi lepingu, et luua õigused ja kohustused
   Taani ja Šveitsi vahel seoses Dublin/Euradaci sätetega.
   Lisaks on Norral ja Islandil vaja lõpetada leping Šveitsiga, et luua õigused ja kohustused kõigi
   Dublin/Euradaci rakendavate seotud partnerite vahel.
   Artikkel 15:
   Paragrahv 1 paneb paika põhimõtte, et Schengeni lepingut saab Šveitsis rakendada ainult
   pärast nõukogu otsust, et kõik eeltingimused selle lepingu rakendamiseks on Šveitsi poolt
   täidetud ning välispiiri kontrollid töötavad efektiivselt.
   Lisaks pakub paragrahv 1 selle otsuse võtmiseks erinevaid stsenaariume, tuginedes
   protokollidele, mis on lisatud Amsterdami lepingule ja 10 uue liikmesriigi ühinemisaktile.
   Paragrahvid 3 ja 4 rakendavad läbirääkimiste eeskirja nõuet luua seos Schengeni lepingu
   rakendamise ja lõpetamise ja varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi
   määramise kriteeriume ja mehhanisme määrava lepingu vahele.
   Artikkel 16:
   Artikkel 16 lubab Liechtensteinil liituda käesoleva lepinguga. Antud säte väldib
   Liechtensteiniga eraldiseisvat lepingut ja seega segakomitee loomist, kui Liechtenstein
   seotakse Schengeni aquis’iga. Liechtenstein võib olla osaline jõusolevas organisatsioonilises
   struktuuris.
   A ja B lisa esitavad kokkuvõtte Schengeni aquis’st ja selle edasiarendust ning on kuni
   allkirjastamiseni uuendamisel.
   Lõppakt:
   2. deklaratsioon teeb selgeks, et EL/EÜ ei kasuta välist kompetentsi Šveitsi suhtes. Kui
   läbirääkimistel kolmandate riikidega on mõju Schengeni aquis’ile (nt viisa loovutamise
   lepingu läbirääkimised), kutsub EL/EÜ kolmandad riigid sõlmima sarnaseid lepinguid kolme
   seotud riigiga. Deklaratsioon saab kaasata vaid Šveitsi, kuid sama leping on kehtiv ka Norrale
   ja Islandile, kuigi see pole kahe riigiga sõlmitud lepingu lõppaktis selgesõnaliselt väljendatud.
ET                                                  5                                                ET
 ---pagebreak---    3. deklaratsioon põhineb spetsiaalsel Luxembourg’ile tagatud sätetel ja on Šveitsiga
   saavutatud kompromissi tulemus, mis puutub viimase suhtes tehtud lepingu artikli 7 lõikes 5
   mainitud erandisse..
   5. deklaratsioonis võtab Šveits endale kohustuse referendumi nõude puhul kiirendada
   erinevaid protseduure nii palju kui võimalik.
   6. deklaratsioon on Schengeni aquis’ ilma erandi ja piiranguta vastuvõtmise tulemus.
   8. deklaratsioon on üksnes informatiivse eesmärgiga.
   Kirjavahetus Šveitsi osalemise kohta komiteedes, mis aitavad komisjoni täidesaatva võimu
   tegevuse uurimisel:
   Nagu Norra ja Island, osaleb ka Šveits vaatlejana komiteedes, mis aitavad komisjoni
   täidesaatva võimu tegevuse uurimisel. Norra ja Islandi lepingule lisatud 2. deklaratsioonis
   määras Euroopa Liit kindlaks, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta
   määrusest 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete
   vaba liikumise kohta9 saab Schengeni aquis’ lahutamatu osa. Seda ei ole Schengeni aquis’
   nimekirjas, mis on lisatud Islandi ja Norra lepingule, kuna määrus moodustas juba osa EMP
   aquis’st Euroopa ja oli seepärast juba Islandis ja Norras rakendatud .
   Nende kahe riigi osalus EMPs loodud komiteede töös on sätestatud EMP lepingu artiklis 100,
   mis erineb Schengeni komiteedes osalemisest : komiteede – mis tegelevad asjadega, millel on
   mõju EMP protokollile – EMP riikide esindajad ei ole kohal. Nende osalus on nii laialt kui
   võimalik tagatud eelnõu meetmete ettevalmistamise staadiumis. Šveits ei ole EMP liige, kuid
   on välistatud, et läbi Schengeni aquis’ seoste oleksid Šveitsi õigused kõrgemal Norrale ja
   Islandile tagatud õigustest, mis eeldavad EMP lepingus formeerituna veel sügavamatki
   koostööd Euroopa Liiduga.
   Seega, et luua võrdsed õigused ja kohustused, peab Šveitsi positsioon olema sama Islandi ja
   Norraga. Kuna andmekaitse määrus katab Schengeni aquis’d ületava ala, peab Šveitsile antud
   informatsioon olema piiratud punktideni, mis on asjakohased just Schengeni aquis’
   rakendamiseks. Lisaks saab Šveits nagu Island ja Norragi määrata esindaja, kes osaleb
   vaatlejana ”isikuandmete töötlemisega seotud üksikisikute kaitse töörühmas” (artikkel 29),
   arvestades just Schengenile asjakohaste punktidega.
   Ühiskomiteede ühiskoosolekute ülddeklaratsioon
   Nii leping Norra ja Islandiga kui ka leping Šveitsiga loob segakomitee, et määrata kõik
   asjakohased nõukogu punktid Schengeni aquis’ rakendamiseks, kohaldamiseks ja
   edasiarendamiseks. Kõik osapooled on nõus, et see nende kahe segakomitee koosolek tuleb
   läbi viia ühiselt.
   Et hoida alles käibelolevat struktuuri, milles Euroopa Liitu esindavaks aastas kuue kuu
   pikkuseks esimeseks perioodiks ja teiseks kuue kuu pikkuseks perioodiks, juhatab vanemate
   ametnike ja ministrite tasemel segakomiteed seotud riik, avaldasid kõik seotud riigid oma
   valmidust anda vajaduse järgi eesistuja ametikohta edasi ning lasta sellel endi seas ringelda
   nimede tähestikulise järjestuse järgi.
   9
           EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31
ET                                                 6                                             ET
 ---pagebreak---    Dublin/Eurodac:
   Leping:
   Artikli 4 lõige 3 (sisulises vastavuses Schengeni lepingu artikli 7 lõike 2 punktile b):
   Šveits on arvestanud referendumi nõude korral tulevase protokolli seadusliku sisekorraga
   nõustumiseks ja selle rakendumiseks kaheaastase perioodi. Kui võimalik, kandideerib Šveits
   protokolli arendusele esialgse tagatisega. Kui Šveits ei saa esialgse tagatisega rahuldavalt
   kandideerida, võivad EL ja EÜ kasutada Šveitsi vastu vastavalt võrdseid ning vajalikke
   meetmeid, et tagada Dublini ja Eurodac’i koostöö efektiivne funktsioneerimine.
   Artikkel 8:
   Šveitsi panuse arvutus Eurodaci keskasutuse kulude katteks põhineb asjakohaste Norra ja
   Islandi panuste arvutamisega, mis on seotud nende kolme riigi SKTga.
   Artikkel 11:
   Mis puutub Taani erilisse positsiooni kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV
   jaotise rakendatud aktidega, on Taanil vaja ühendust läbi praeguse lepingu, et luua õigused ja
   kohustused Taani ja Šveitsi vahel seoses Dublin/Euradac’i sätetega.
   Lisaks, Norral ja Islandil on vaja lõpetada leping Šveitsiga, et luua õigused ja kohustused
   kõigi Dublin/Euradaci rakendavate seotud partnerite vahel.
   Artikkel 12:
   Antud artikli järgi on mõned lepingu osad, nt ühiskomitee loomine, ajutiselt allkirja alusel
   rakendatud. See ajutine rakendus (ja sarnane Schengenile loodud rakendus) sunnivad Šveitsi
   end ette valmistama ratifitseerimisperioodi vältel toimuvale tehnilisele rakendusele.
   Artikkel 14:
   Antud artikkel loob vajaliku ühenduse Dublin/Eurodaci lepingu rakendamise ja lõpetamise
   ning Schengeni lepingu rakendamise ja lõpetamise vahele.
   Artikkel 15:
   Antud lepingutingimus lubab Schengeni kohaselt Liechtensteinil ühineda EÜ ja Šveitsi
   lepinguga Dublin/Eurodac.
   Lõppakt:
   2. deklaratsioon sätestab, et Šveitsi seisukoht, arvestades andmekaitse määruses osalemist,
   mis on sätestatud kirjavahetuses Šveitsi osalemise kohta komiteedes, mis aitavad komisjoni
   täidesaatva võimu tegevuse uurimisel, rakendub mutatis mutandis punktidele, mis nimelt
   puutuvad Dublini määruse või Eurodaci rakendustesse.
   3. deklaratsioon on vastavuses sarnase Šveitsi deklaratsiooniga seoses Schengeni lepinguga
   (5. deklaratsioon), millega see seob end ise kiirendamaks nõutava referendumi puhul
   erinevaid protseduure nii palju kui võimalik.
ET                                                7                                               ET
 ---pagebreak---    4. deklaratsioon on ainult informatiivse eesmärgiga. Sellest hoolimata peab märkima, et
   osalus Dublin/Eurodaci jaoks komiteesid nende tegevuses aitamises – kooskõlas
   Dublin/Eurodac’is osalemise Islandi ja Norra mudeliga – järgib samasid struktuure, mis on
   ette nähtud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 100 (vt lepingueelnõu artikli 2 lõige
   6).
   Ühiskomiteede ühiskoosolekute ülddeklaratsioon:
   Nii Islandi ja Norra lepingu kui ka Šveitsi lepinguga rajatakse ühiskomitee, et võtta arutluse
   alla kõik asjakohased detailid Dublin/Eurodaci protokolli rakendamisesse, kohaldamisesse ja
   arendusse puutuvas. Kõik osapooled nõustuvad, et nende kahe ühiskomitee koosolekuid
   tuleks pidada ühiselt.
   Et teha valdavaks kehtiv struktuur ühiskomiteed Euroopa Liidu esindajana esimeseks aastas
   kuuekuuliseks perioodiks ja teiseks kuuekuuliseks perioodiks juhatavale partnerriigile,
   väljendasid kõik seotud riigid oma soovi vajadusel nimede tähestikulises järjekorras eesistuja
   kohta edasi anda.
   Delegatsiooni juhtide deklaratsioonid (lepingujärgne protokoll):
   Täielikkuse nimel on delegatsiooni juhid tõmmanud tähelepanu Schengeni lepingu sisu
   puudutavale, mis ei moodusta osa lepingust:
   1. deklaratsioon kehtestab, et nõukogu peasekretariaat ja Šveitsi esindus on regulaarselt
   kontaktis, et võimaldada Šveitsil nii ruttu kui võimalik jätkata siseprotseduuridega riiklike
   nõuete täitmist (nt kui liikmesriik esitab parlamentaarse tellimuse jne).
   2. deklaratsioon väidab, et nõukogu 18. juuni 1991. aasta määrus 91/477/EMÜ relvade
   omandamise ja valduse kontrolli kohta ei kohaldata relvade omandamise või valdamise ning
   laskemoona osas teiste hulgas sõjaväele. Šveits nõudis, et komisjon kontrolliks üle, et Šveitsis
   kehtiv süsteem noorte teenistuseelse sõjarelvade laskmiskursusel laenukasutuses, sõjarelvade
   käibelolu sõjaväes ning teenistusrelvade – poolautomaatseteks relvadeks muudetuna – pärast
   sõjaväeteenistust, on ülalmainitud määruse rakendamisest vabastusega kindlustatud.
   3. deklaratsioon peegeldab koostöös Eurojusti ja Euroopa kohtute võrguga Šveitsi huvi
   võimalikult suureks arendustööks.
ET                                                  8                                               ET
 ---pagebreak---                                                Ettepanek:
                                         NÕUKOGU OTSUS
        allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
        Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
                                        edasiarendamise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti artiklit 24 ja artiklit 38,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Eesistuja on komisjoni abiga lõpetanud 17. juuni 2002. aasta volitusega peetud
           läbirääkimised Šveitsi ametivõimudega Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
           edasiarendamise kohta.
   (2)     Kokkuleppele, mis parafeeriti 25. juunil 2004, tuleks alla kirjutada tingimusel,, et
           oleks võimalik sõlmida see hilisemal kuupäeval.
   (3)     Euroopa Liidu lepingu VI jaotise all Schengeni aquis’ edasiarendamisse puutuv,
           nõukogu otsuse 1999/437/EÜ10 kohaselt Euroopa Liidu Nõukogu ja Islandi Vabariigi
           ja Norra Kuningriigi sõlmitud leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
           edasiarendamise kohta neis kahes liikmesriigis, mis on kohaldatav Šveitsi suhtes, on
           allkirjastamisel..
   (4)     Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni
           aquis’ Euroopa Liidu raamistikku liitva protokolli artikli 5 järgi ja mõnedest
           Schengeni aquis’11 sätetest Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ajendil
           nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ artikli 8 lõike 2 järgi võtab otsusest
           osa Ühendkuningriik.
   (5)     Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud Schengeni aquis’ Euroopa
           Liidu raamistikku liitva protokolli artikli 5 kohaselt ja mõnedest Schengeni aquis’12
           sätetest Iirimaa ajendil nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ artikli
           6 lõike 2 kohaselt, võtab otsusest osa Iirimaa,
   10
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.
   11
           EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.
   12
           EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
ET                                                  9                                            ET
 ---pagebreak---    ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                             Artikkel 1
   Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel kirjutama
   alla Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule
   Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta, ja seotud
   dokumentidena lõppaktile, komiteede, mis aitavad komisjoni täidesaatva võimu tegevuse
   uurimisel, kirjavahetusele ning ühiskomiteede ühiskoosolekute ülddeklaratsioonile,
   võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.
                                             Artikkel 2
   Antud otsus kehtib lepingu A ja B lisas loetletud sätete võimaliku rakendusmäära ulatuses või
   vastavalt otsusele 1999/436/EÜ13 Euroopa Liidu lepingu seaduslikkuse ulatuses.
                                             Artikkel 3
   Nõukogu otsuse 1999/437/EÜ sätteid kohaldatakse – sarnaselt Euroopa Liidu lepingu VI
   jaotise alla kuuluvale – Šveitsi osalemisele Schengeni aquis’ rakendamises, kohaldamises ja
   edasiarendamises .
   Brüssel,
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
   13
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.
ET                                               10                                              ET
 ---pagebreak---                                                 Ettepanek:
                                          NÕUKOGU OTSUS
      allkirjastada Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
        Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
                                        edasiarendamise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 62, artikli 63 lõiget 3,
   artikleid 66 ja 95 seoses artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut14
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Komisjon on lõpetanud 17. juuni 2002. aasta volitusega peetud läbirääkimised Šveitsi
           ametivõimudega Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise
           kohta.
   (2)     Kokkuleppele, mis parafeeriti 25. juunil 2004, tuleks alla kirjutada tingimusel, et oleks
           võimalik sõlmida see hilisemal .
   (3)     Euroopa Ühenduse asutamislepingu all Schengeni aquis’ edasiarendamisesse puutuv,
           nõukogu otsuse 1999/437/EÜ15 kohaselt Euroopa Liidu Nõukogu ja Islandi Vabariigi
           ja Norra Kuningriigi sõlmitud leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
           edasiarendamise kohta neis kahes liikmesriigis, mis on kohaldatav Šveitsi suhtes.
   (4)     Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni
           aquis’ Euroopa Liidu raamistikku liitva protokolli järgi ja mõnedest Schengeni
           aquis’16 sätetest Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ajendil nõukogu 29. mai
           2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ järgi ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse
           vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus Ühendkuningriigi suhtes siduv ja
           Ühendkuningriigis seda ei kohaldata, välja arvatud selles osas, mis puutub Schengeni
           konventsiooni ja meetmete kohaselt artiklite 26, 27, 75 ja 76 sätetesse.
   (5)     Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni
           aquis’ Euroopa Liidu raamistikku liitva protokolli kohaselt ja mõnedest Schengeni
           aquis’17 sätetest Iirimaa ajendil nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse
           2002/192/EÜ kohaselt ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei
           ole see määrus Iirimaa suhtes siduv ja Iirimaal seda ei kohaldata, välja arvatud selles
   14
           EÜT C , , lk .
   15
           EÜT L 176, 10.7.1999, p. 31.
   16
           EÜT L 131, 1.6.2000, p. 43.
   17
           EÜT L 64, 7.3.2002, p. 20.
ET                                                  11                                               ET
 ---pagebreak---            osas, mis puutub Schengeni konventsiooni ja meetmete kohaselt artiklite 26, 27, 75 ja
           76 sätetesse.
   (6)     Nimetatud lepingute lisaks oleva Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2
           kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus
           Taani suhtes siduv ja Taanis seda ei kohaldata,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel
   kirjutama alla Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele
   lepingule Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta, ja seotud
   dokumentidena lõppaktile, komiteede, mis aitavad komisjoni täidesaatva võimu teostamisel,
   kirjavahetusele ning ühiskomiteede ühiskoosolekute ülddeklaratsioonile, võimalusega sõlmida
   see hilisemal kuupäeval.
                                              Artikkel 2
   Käesolevat otsust kohaldatakse lepingu A ja B lisas loetletud sätete võimaliku rakendusmäära
   ulatuses või vastavalt otsusele 1999/436/EÜ18 Euroopa Ühenduse asutamislepingu
   seaduslikkuse ulatuses.
   Nõukogu otsuse 1999/437/EÜ sätteid kohaldatakse sarnaselt Šveitsi osalemisele Schengeni
   aquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises.
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
   18
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.
ET                                                12                                               ET
 ---pagebreak---                                               Ettepanek:
                                         NÕUKOGU OTSUS
           sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
        Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
                                        edasiarendamise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingut, eriti selle artikleid 24 ja 38,
   võttes arvesse eesistuja soovitust
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Eesistuja on komisjoni abiga lõpetanud 17. juuni 2002. aasta volitusega peetud
           läbirääkimised Šveitsi ametivõimudega Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
           edasiarendamise kohta.
   (2)     Euroopa Ühenduse nimel kirjutati leping nõukogu otsuse …./…./EÜ kohaselt alla
           ….2004, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.
   (3)     Leping tuleks nüüd kinnitada.
   (4)     Euroopa Liidu lepingu pealkirja VI all Schengeni aquis’ edasiarendamisesse puutuv,
           nõukogu otsuse 1999/437/EÜ19 järgi Euroopa Liidu Nõukogu ja Islandi Vabariigi ja
           Norra Kuningriigi sõlmitud leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
           edasiarendamise kohta neis kahes liikmesriigis on ühenduses Šveitsiga
           rakendamisvalmis.
   (5)     Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud Schengeni aquis’ Euroopa
           Liidu raamistikku liitva protokolli artikli 5 järgi ja mõnedest Schengeni aquis’20
           sätetest Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ajendil nõukogu 29. mai 2000.
           aasta otsuse 2000/365/EÜ artikli 8 lõike 2 järgi võtab otsusest osa Ühendkuningriik.
   (6)     Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni
           aquis’ Euroopa Liidu raamistikku liitva protokolli artikli 5 järgi ja mõnedest
           Schengeni aquis’21 sätetest Iirimaa ajendil nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse
           2002/192/EÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt võtab otsusest osa Iirimaa,
   19
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.
   20
           EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.
   21
           EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
ET                                                13                                            ET
 ---pagebreak---    ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   Käesolevaga on Euroopa Liidu nimel heaks kiidetud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja
   Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
   edasiarendamise kohta ja seotud dokumentidena lõppakt, komiteede kirjavahetus mis aitavad
   komisjoni täidesaatva võimu teostamisel ning ühiskomiteede ühiskoosolekute
   ülddeklaratsioon, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.
   Lepingu tekst, lõppakt, kirjavahetus ja ülddeklaratsioon on lisatud käesolevale otsusele.
                                              Artikkel 2
   Antud otsus kehtib lepingu A ja B lisas loetletud sätete võimaliku rakendusmäära ulatuses või
   vastavalt otsusele 1999/436/EÜ22 Euroopa Liidu lepingu seaduslikkuse ulatuses.
                                              Artikkel 3
   Nõukogu otsuse 1999/437/EÜ sätteid kohaldatakse – sarnaselt Euroopa Liidu lepingu VI
   jaotise alla kuuluvale – Šveitsi osalemisele Schengeni aquis’ rakendamises, kohaldamises ja
   edasiarendamises.
                                              Artikkel 4
   Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel hoiule
   andma lepingu artiklis 14 sätestatud kinnitamiskirja, et väljendada liidu nõusolekut olla
   lepinguga seotud.
                                              Artikkel 5
   Antud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
   22
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.
ET                                                14                                             ET
 ---pagebreak---                                                           2004/0199(CNS)
                                               Ettepanek:
                                         NÕUKOGU OTSUS
         sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
        Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
                                        edasiarendamise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 62, artikli 63 lõiget 3,
   artikleid 66 ja 95 seoses artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikli 300 lõike 3
   esimest lõiguga,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,23
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Komisjon on lõpetanud 17. juuni 2002. aasta volitusega peetud läbirääkimised Šveitsi
           ametivõimudega Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise
           kohta.
   (2)     Euroopa Ühenduse nimel kirjutati leping nõukogu otsuse …./…./EÜ ……2004
           kohaselt alla ….2004, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.
   (3)     Leping tuleks nüüd kinnitada.
   (4)     Euroopa Ühenduse asutamislepingu all Schengeni aquis’ edasiarendamisesse puutuv,
           nõukogu otsuse 1999/437/EC24 kohaselt Euroopa Liidu Nõukogu ja Islandi Vabariigi
           ja Norra Kuningriigi tehtud leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
           edasiarendamise kohta neis kahes liikmesriigis on ühenduses Šveitsiga
           rakendamisvalmis.
   (5)     Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni
           aquis’ Euroopa Liidu raamistikku liitva protokolli kohaselt ja mõnedest Schengeni
           aquis’25 sätetest Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ajendil nõukogu 29. mai
           2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ kohaselt ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse
           vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus Ühendkuningriigi suhtes siduv ja
           Ühendkuningriigis seda ei kohaldata, välja arvatud selles osas, mis puutub Schengeni
           konventsiooni ja meetmete kohaselt artiklite 26, 27, 75 ja 76 sätetesse.
   23
           EÜT C , , lk .
   24
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.
   25
           EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.
ET                                                 15                                               ET
 ---pagebreak---    (6)     Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni
           aquis’ Euroopa Liidu raamistikku liitva protokolli järgi ja mõnedest Schengeni
           aquis’26 sätetest Iirimaa ajendil nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse
           2002/192/EÜ kohaselt ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei
           ole see määrus Iirimaa suhtes siduv ja Iirimaal seda ei kohaldata, välja arvatud selles
           osas, mis puutub Schengeni konventsiooni ja meetmete kohaselt artiklite 26, 27, 75 ja
           76 sätetesse.
   (7)     Nimetatud lepingute lisaks oleva Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2
           kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus
           Taani suhtes siduv ja Taanis seda ei kohaldata,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   Käesolevaga on Euroopa Ühenduse nimel heakskiidetud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja
   Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
   edasiarendamise kohta, ja seotud dokumentidena lõppakt, komiteede kirjavahetus, mis aitavad
   komisjoni täidesaatva võimu teostamisel ning ühiskomiteede ühiskoosolekute
   ülddeklaratsioon, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.
   Lepingu tekst, lõppakt, kirjavahetus ja ülddeklaratsioon on lisatud käesolevale otsusele.
                                              Artikkel 2
   Antud otsus kehtib lepingu A ja B lisas loetletud sätete võimaliku rakendusmäära ulatuses või
   vastavalt otsusele 1999/436/EÜ27 Euroopa Ühenduse asutamislepingu seaduslikkuse ulatuses.
                                              Artikkel 3
   Nõukogu otsuse 1999/437/EÜ sätteid kohaldatakse sarnaselt Šveitsi osalemisele Schengeni
   aquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises.
                                              Artikkel 4
   Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel hoiule
   andma lepingu artiklis 14 sätestatud kinnitamiskirja, et väljendada ühenduse nõusolekut olla
   lepinguga seotud.
   26
           EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
   27
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.
ET                                                16                                               ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 5
   Antud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Brüssel,
                                            Nõukogu nimel,
                                            eesistuja
ET                                             17          ET
 ---pagebreak---                                                 Ettepanek:
                                          NÕUKOGU OTSUS
       allkirjastada Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping
      liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava
                         riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a,
   seotuna artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut28
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Komisjon on lõpetanud 17. juuni 2002. aasta volitusega peetud läbirääkimised Šveitsi
            ametivõimudega liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist
            läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta.
   (2)      Leping kirjutati alla 25. juunil 2004, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.
   (3)      Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisaks oleva
            Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 järgi on
            Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse
            vastuvõtmisel ja kohaldamisel.
   (4)      Euroopa Liidu lepingu lisaks oleva Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2
            kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus
            Taani suhtes siduv ja Taanis seda ei kohaldata,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
   28
            EÜT C , , lk .
ET                                                  18                                                ET
 ---pagebreak---                                          Ainus artikkel
   Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel
   kirjutama alla Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelisele lepingule liikmesriigis või Šveitsis
   esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbi viiva vastutava riigi määratlemise
   kriteeriumidekriteeriumide ja mehhanismide kohta, ja seotud dokumentidena lõppakti ning
   ühiskomiteede ühiskoosolekute ülddeklaratsioonile, võimalusega sõlmida see hilisemal
   kuupäeval.
   Brüssel,
                                            Nõukogu nimel,
                                            eesistuja
ET                                            19                                              ET
 ---pagebreak---                                                           2004/0200(CNS)
                                               Ettepanek:
                                          NÕUKOGU OTSUS
          sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping
      liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava
                         riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti artikli 63 lõike 1 punkti a, seotuna
   artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ning artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,29
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
   Ning arvestades järgmist:
   (1)      Komisjon on lõpetanud 17. juuni 2002. aasta volitusega peetud läbirääkimised Šveitsi
            ametivõimudega liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist
            läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta.
   (2)      Euroopa Ühenduse poolt kirjutati leping nõukogu ……2004. aasta otsuse …./…./EÜ
            kohaselt alla ….2004, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.
   (3)      Leping tuleks nüüd kinnitada.
   (4)      On vaja kehtestada ka lepingu teatavate sätete kohaldamise kord.
   (5)      Lepinguga luuakse ühiskomitee, kellel on volitused otsuste tegemiseks teatavates
            valdkondades ja seepärast on vaja kindlaks määrata ühenduse esindaja nimetatud
            komitees.
   (6)      Lisaks on vaja ette näha ühenduse seisukoha vastuvõtmise kord.
   (7)      Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisaks oleva
            Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 järgi on
            Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse
            vastuvõtmisel ja kohaldamisel.
   (8)      Nimetatud lepingute lisaks oleva Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2
            kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus
            Taani suhtes siduv ja Taanis seda ei kohaldata,
   29
            EÜT , , lk .
ET                                                 20                                               ET
 ---pagebreak---    ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   Euroopa Ühendus kinnitab Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu liikmesriigis või
   Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise
   kriteeriumide ja mehhanismide kohta ja seotud dokumentidena lõppakti ning ühiskomiteede
   ühiskoosolekute ülddeklaratsiooni.
   Lepingu tekst, lõppakt ja ülddeklaratsioon on lisatud käesolevale otsusele.
                                              Artikkel 2
   Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel hoiule
   andma lepingu artiklis 12 sätestatud kinnitamiskirja, et väljendada ühenduse nõusolekut olla
   lepinguga seotud.
                                              Artikkel 3
   Lepingu artikliga 3 loodud ühiskomitees esindab ühendust komisjon.
                                              Artikkel 4
   1.       Ühenduse seisukoha ühiskomitee kohta seoses selle töökorra vastuvõtmisega lepingu
   artikli 3 lõike 2 kohaselt võtab komisjon vastu pärast konsulteerimist nõukogu poolt määratud
   erikomiteega.
   2.       Teiste ühiskomitee otsuste suhtes võtab ühenduse seisukoha komisjoni ettepanekul
   kvalifitseeritud häälteenamusega vastu nõukogu.
                                              Artikkel 5
   Antud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                21                                             ET
 ---pagebreak---                                              LEPING
   Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mis puudutab
    Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
                                        edasiarendamisega
   EUROOPA LIIT,
   EUROOPA ÜHENDUS,
   ja
   ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON,
   edaspidi “lepingupooled”,
   ARVESTADES, ET Amsterdami leppe jõustumisega pani Euroopa Liit endale
   eesmärgiks hoida ja arendada liitu kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala,
   milles on kindlustatud isikute vaba liikumine, mis on seotud väliste piiride, sisserände
   kontrolliga ja kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise meetmetega
   ARVESTADES, ET Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni lepe moodustab
   ühe osa nendest vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala rakendavatest meetmetest,
   mis loovad ala, kus pole kontrolle sisepiiridel ning mis näevad ette lisameetmeid kõrge
   turvalisuse taseme kindlustamiseks;
   ARVESTADES Šveitsi Konföderatsiooni geograafilist asetust;
   ARVESTADES, ET Šveitsi Konföderatsiooni osalemine Schengeni acquis’s ja selle
   edasiarendamise jätkamises, kõrvaldab ühest küljest Šveitsi Konföderatsioonist tulevate
   inimeste vaba liikumist takistavaid tõkkeid, ning teisest küljest, tugevdab Euroopa Liidu
   ja Šveitsi Konföderatsiooni koostööd Schengeni acquis’d puudutavates valdkondades;
   ARVESTADES, ET 18. mail 1999 sõlmiti Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi30 ning
   Euroopa Liidu Nõukogu vahel leping, millega need kaks riiki ühinesid Schengeni acquis'
   rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;
   ARVESTADES, ET oleks soovitatav Šveitsi Konföderatsiooni samaväärne kaasamine
   Schengeni acquis’ rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse;
   ARVESTADES, ET Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni
   vahel tuleks sõlmida lepe, mis sisaldab analoogseid õigusi ja kohustusi nagu leppisid
   kokku Euroopa Liidu nõukogu ühelt poolt ja Island ning Norra teiselt poolt;
   30
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 35.
ET                                                22                                         ET
 ---pagebreak---    OLLES VEENDUNUD, et Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise koostöö
   organiseerimine Schengeni acquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises on
   vajalik;
   ARVESTADES, ET ühendamaks Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Liidu nendesse
   tegevustesse, mis on selle leppe poolt kaetud ja lubada tal neis tegevustes osaleda, on
   vaja luua komitee, mis järgib samalaadset institutsionaalset mudelit, mis loodi Islandi ja
   Norra kaasamiseks;
   ARVESTADES, ET Schengeni koostöö põhineb vabaduse, demokraatia, õigusriigi ja
   inimõiguste austamise põhimõtetel, mis sätestati inimõiguste ja põhivabaduste säilitamise
   Euroopa konventsiooniga 4. oktoobril 1950;
   ARVESTADES, ET Euroopa Ühenduse asutamisleppe IV jaotise ja selle põhjal vastu
   võetud aktide sätted ei kehti Taani Kuningriigi positsiooni käsitleva protokolli kohta, mis
   lisati Amsterdami lepinguga Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse
   asutamislepingule ning võttes arvesse, et otsused arendamaks Schengeni acquis’d
   nimetatud jaotise rakendamise jaoks, mille Taani otsustas muuta oma riigiõiguseks,
   loovad pigem rahvusvahelise õiguse kohustusi Taani ja teiste liikmesriikide vahel;
   ARVESTADES, ET Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriik osalevad teatud
   Schengeni aquis’ meetmetega, vastavalt Amsterdami lepinguga Euroopa Liidu lepingule
   ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule31 lisatud Schengeni acquis' Euroopa Liitu
   integreerimist käsitleva protokolli otsustega;
   ARVESTADES, ET on vaja kindlustada, et need riigid, kellega Euroopa Liit lõi
   Schengeni acquis’d rakendava, kohaldava ja edasiarendava liidu, rakendaksid seda lepet
   ka omavahelistes suhetes;
   ARVESTADES, ET Schengeni acquis’ hea toimimine nõuab käesoleva leppe
   samaaegset rakendumist erinevate juba liitunud või Schengeni acquis’ rakendamises,
   kohaldamises ja edasiarendamises osalevate osapoolte vaheliste lepetega, mis
   reguleerivad nende omavahelisi suhteid;
   ARVESTADES lepet, mis puudutab Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist acquis
   communautaire’i rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mille eesmärgiks on
   luua kriteeriumid ja mehhanismid, et määrata Euroopa ühenduste liikmesriiki jäetud
   varjupaigataotluste kontrollimise eest vastutavat riiki ja Eurodac-süsteemi loomine;
   ARVESTADES, ET selle acquis communautaire’i ja Schengeni acquis’ vahelist seost;
   ARVESTADES, ET see seos nõuab Schengeni acquis’ ja acquis communautaire’i
   samaaegset rakendamist, mille eesmärgiks on luua kriteeriumid ja mehhanismid
   määramaks Euroopa ühenduste liikmesriiki jäetud varjupaigataotluste kontrollimise eest
   vastutavat riik ning luua Eurodac-süsteem;
   ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
   31
           EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43 ja EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
ET                                                     23                                      ET
 ---pagebreak---                                              Artikkel 1
   1.      Šveitsi Konföderatsioon, edaspidi “Šveits”, on seotud Euroopa Ühenduse ja
   Euroopa Liidu tegevustega, mida on mainitud käesoleva leppe lisades A ja B ning
   nendele järgnevatele lisade sätestatud valdkondades.
   2.      Käesolev lepe loob vastastikused õigused ja kohustused vastavalt seal ettenähtud
   menetlustele.
                                             Artikkel 2
   1.      Käesoleva leppe A lisas järjestatud Schengeni acquis’ sätted rakenduvad ja
   kohalduvad Šveitsis samamoodi nagu Euroopa Liidu liikmesriikides, edaspidi
   “liikmesriigid”.
   2.      Viisil nagu nad on asendanud ja/või arendanud Schengenis 19. juunil 1990
   sõlmitud konventsiooni vastavaid sätteid, mis puudutavad ühistel piiridel kontrolli järk-
   järgulist    kaotamist    puudutava       leppe     rakendamist,     edaspidi “Schengeni
   Rakenduskonventsioon” või kui nad on olnud peatatud selle leppega, rakenduvad ja
   kohalduvad käesoleva leppe B lisas loetletud Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse aktide
   sätted ka Šveitsis.
   3.      Samuti aktsepteerib, rakendab ja kohaldab Šveits Euroopa Liidu ja Euroopa
   Ühenduse poolt vastu võetud õigusakte või meetmeid, millega muudetakse A ja B lisas,
   millele on kohaldatud käesolevas lepingus sätestatud menetlust, viidatud sätteid või mis
   lähtuvad nendest sätetest, ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist.
                                             Artikkel 3
   1.      Šveitsi valitsuse esindajatest ja Euroopa Liidu Nõukogu, edaspidi “nõukogu”,
   liikmetest ja Euroopa Ühenduste Komisjonist, edaspidi “komisjon”, moodustatakse
   segakomitee.
   2.      Segakomitee võtab konsensuse alusel vastu oma töökorra.
   3.      Segakomitee tuleb kokku oma eesistuja või ühe oma liikme initsiatiivil.
   4.      Vastavalt artikli 4 lõikele 2 tuleb segakomitee olenevalt asjaoludest kokku
   ministrite, kõrgemate ametnike või ekspertide tasandil.
   5.      Segakomitee eesistujaks on:
             –    ekspertide tasandil: Euroopa Liidu esindaja;
             –    kõrgemate ametnike ja ministrite tasandil: vaheldumisi kuuekuuliste
                  ajavahemike kaupa Euroopa Liidu esindaja ja Islandi või Norra valitsuse
                  esindaja.
ET                                                 24                                        ET
 ---pagebreak---                                              Artikkel 4
   1.      Segakomitee tegeleb kooskõlas käesoleva lepinguga kõikide artiklis 2 käsitletud
   küsimustega ja tagab, et Šveitsi huvidega nõuetekohaselt arvestatakse.
   2.      Ministrite tasandil on Šveitsi esindajatel segakomitees võimalus:
   –        selgitada probleeme, millega nad teatava õigusakti või meetme suhtes kokku
            puutuvad, või vastata probleemidele, millega on kokku puutunud muud
            delegatsioonid,
   –        väljendada oma arvamust mis tahes küsimuse kohta, mis käsitleb neile huvi
            pakkuvate sätete edasiarendamist või rakendamist.
   3.      Segakomitee koosolekud ministrite tasandil valmistab segakomitee ette
   kõrgemate ametnike tasandil.
   4.      Šveitsi valitsuste esindajal on õigus teha artiklis 1 nimetatud küsimustes
   segakomiteele ettepanekuid. Pärast arutelu võib komisjon või liikmesriik kaaluda sellist
   ettepanekut, pidades silmas Euroopa Liidu eeskirjade kohast ettepaneku tegemist või
   algatust seoses Euroopa Ühenduse või Euroopa Liidu õigusakti või meetme
   vastuvõtmisega.
                                             Artikkel 5
   Ilma et see piiraks artikli 4 kohaldamist, teavitatakse segakomiteed selliste õigusaktide
   või meetmete, mis võivad käesoleva lepingu suhtes asjakohased olla, koostamisest
   nõukogus.
                                             Artikkel 6
   Kui komisjon koostab käesolevas lepingus käsitletud valdkonnas uusi õigusakte, küsib
   see mitteametlikult nõu Šveitsi ekspertidelt samal viisil, nagu see küsib nõu
   liikmesriikide ekspertidelt oma ettepanekute väljatöötamisel.
                                             Artikkel 7
   1.      Artiklis 2 puudutatud küsimustega seonduvate uute aktide või meetmete
   vastuvõtmine on Euroopa Liidu vastavate institutsioonide ülesanne. Lõige 2 järgi
   jõustuvad need aktid või meetmed samaaegselt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja
   tema liikmesriikide ning Šveitsi suhtes, välja arvatud juhul, kui nendes õigusaktides ei
   ole selgesõnaliselt vastupidiselt sätestatud. Sel juhul peetakse segakomitees nõuete järgi
   arvesse võtta Šveitsi määratud aega, et ta saaks täita oma põhiseadusest tulenevaid
   nõudeid.
   2.      a) Nõukogu teavitab viivitamata Šveitsi 1. peatükis äramärgitud aktide või
   meetmete vastuvõtmisest, mille suhtes on kohaldatud käesolevas lepingus sätestatud
   menetlust. Šveits teeb otsuse, kas nõustuda nende sisuga ja rakendada seda oma
ET                                                 25                                         ET
 ---pagebreak---    siseriikliku õiguskorra raames. Otsus selle kohta tehakse nõukogule ja komisjonile
   teatavaks kolmekümne päeva jooksul vastavate aktide või meetmete vastuvõtmisest.
   b) Kui nimetatud aktide või meetmete sisu saab muutuda Šveitsi jaoks siduvaks
   kehtestada alles peale põhiseadusest tulenevate nõuete täitmist, teatab Šveits sellest
   nõukogu ja komisjoni samaaegselt eespool nimetatud teatamisega. Šveits teavitab
   nõukogu ja komisjoni viivitamatult ja kirjalikult kõigi põhiseadusest tulenevate nõuete
   täitmisest. Juhul kui referendumi korraldamine pole vajalik, leiab avalik teadaandmine
   aset kohe referendumi tähtaja möödumisel. Kui referendumi korraldamine on vajalik,
   saab Šveits avalikuks teadaandmiseks maksimaalselt kaheaastase tähtaja alates nõukogu
   teatest. Alates õigusakti või meetme Šveitsi suhtes jõustumiseks ettenähtud kuupäevast
   kuni kõikide põhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest teatamiseni kohaldab Šveits
   võimaluse korral ajutiselt nimetatud õigusakti või meetme sisu.
   Kui Šveits ei saa käsitluse all olevat akti või meedet ajutiselt rakendada ja kui see fakt
   häirib Schengeni koostöö toimimist, uurib olukorda segakomitee. Euroopa Liit ja
   Euroopa Ühendus võivad Šveitsi suhtes võtta käsitlusele vastavad kohandatud ja
   vajalikud meetmed, et kindlustada Schengeni koostöö hea toimimine.
   3.       Lõikes 2 viidatud õigusaktide ja meetmete sisu aktsepteerimine Šveitsi poolt loob
   õigused ja kohustused ühelt poolt Šveitsi ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja nende
   liikmesriikide vahel, kelle suhtes need õigusaktid ja meetmed siduvad on.
   4.       Kirjeldatud juhtudel:
   a) teatab Šveits otsusest mitte aktsepteerida lõikes 2 viidatud õigusakti või meetme sisu,
   mille suhtes on kohaldatud käesoleva lepingu kohast menetlust või
   b) ei saada Šveits teadet lõike 2 punktis a või lõike 5 punktis a sätestatud kolmekümne
   päevase tähtaja jooksul või
   c) ei saada Šveits teadet lõike 2 punktis b sätestatud kaheaastase tähtaja jooksul või ei näe
   ette nimetatud punktis sätestatud ajutist kohaldamist alates asjaomase õigusakti või
   meetme tema suhtes jõustumiseks sätestatud kuupäevast;
   kui segakomitee ei otsusta pärast lepingu jätkamise viiside põhjalikku läbivaatamist
   üheksakümne päeva jooksul teisiti, loetakse käesolev leping vastavalt asjaoludele
   lõpetatuks. Käesolev leping lõpeb kolm kuud pärast üheksakümnepäevase perioodi
   möödumist
   5. a) Kui mõne uue akti või meetme sätted ei luba enam liikmesriikidel Schengeni
   rakendamiskonventsiooni artiklis 51 esitatud tingimustele allutada vastastikuse juriidilise
   abi küsimist, mis puudutab karistusi, läbiotsimisordeneid ja/või mõnest
   muust liikmesriigist tõendite hankimise tunnustamist, võib Šveits teatada nõukogule ja
   komisjonile 2. peatüki punktis a märgitud kolmekümnepäevase tähtaja jooksul, et ta ei
   nõustu ega ei rakenda nende sätete sisu nende sisemises juriidilises korras, juhul kui need
   rakenduvad otsest maksusüsteemi puudutavatele uuringuid, läbiotsimisordeneid või
   läbiotsimisloa taotlemisi, mis juhul, kui nad oleks toime pandud Šveitsis, poleks olnud
   Šveitsi seaduste järgi karistatavad vabadusekaotusega. Sellel juhul on käesolev leping
   ikkagi rakendatav, vastupidiselt lõike 4 sätetele.
ET                                                 26                                            ET
 ---pagebreak---    b) Segakomitee saab ühe oma liikme palvel kokku hiljemalt kahe kuu jooksul peale
   palvet ning, arvestades rahvusvahelisel tasemel toimunud arenguid, arutleb olukorra üle,
   mis tekkis punktile a vastavalt tehtud teate järel.
   Kohe kui segakomitee on jõudnud kokkuleppele, mille järgi Šveits nõustub ja paigutab
   täiesti ümber uue akti või uue meetme olulised sätted, rakenduvad lõike 2 punkt b ning
   lõiked 3 ja 4. Informatsioon, millele on viidatud lõike 2 punkti b esimeses lauses,
   esitatakse kolmkümmend päeva pärast segakomitees tehtud lepet.
                                            Artikkel 8
   1.       Saavutamaks lepinguosaliste eesmärki jõuda artiklis 2 viidatud sätete võimalikult
   ühetaolise kohaldamise ja tõlgendamiseni, jälgib segakomitee pidevalt Euroopa
   Ühenduste Kohtu (edaspidi “Euroopa Kohus”) praktika ning Šveitsi pädevate kohtute
   praktika arengut nimetatud sätete osas. Sel eesmärgil tuleb rajada mehhanism, et tagada
   sellise kohtupraktika korrapärane vastastikune edastamine.
   2.       Šveitsil on õigus esitada Euroopa Kohtule seisukohti või kirjalikke märkusi juhul,
   kui liikmesriigi kohus on suunanud talle küsimuse eelotsuse saamiseks artiklis 2
   nimetatud sätete tõlgendamise osas.
                                            Artikkel 9
   1.       Šveits esitab igal aastal segakomiteele aruanded artiklis 2 viidatud sätete
   kohaldamise ja tõlgendamise kohta oma haldusasutustes ja kohtutes, nagu neid on
   tõlgendanud Euroopa Kohus vastavalt asjaoludele.
   2.       Kui segakomitee ei ole kahe kuu jooksul alates sellest, kui talle teatatakse artiklis
   2 viidatud sätete osas olulise erinevuse tekkest Euroopa Kohtu ning Šveitsi kohtute
   praktika vahel või oluliselt erineva kohaldamise ilmnemisest asjaomaste liikmesriikide
   ning Šveitsi asutuste vahel, suutnud tagada ühetaolise kohaldamise ja tõlgendamise
   jätkumist, kohaldatakse artiklis 10 sätestatud menetlust.
                                            Artikkel 10
   1.       Kui käesoleva lepingu kohaldamise osas tekib vaidlus või kui esineb artikli 9
   lõikes 2 sätestatud olukord, kantakse küsimus ametlikult vaidlusküsimusena segakomitee
   päevakorda ministrite tasandil.
   2.       Segakomiteel on vaidlusküsimust sisaldava päevakorra vastuvõtmise kuupäevast
   alates aega üheksakümmend päeva vaidluse lahendamiseks.
   3.       Kui segakomitee ei suuda vaidlust lõikes 2 sätestatud üheksakümne päeva jooksul
   lahendada, on lõplikuks lahendamiseks aega veel kolmkümmend päeva.
   Kui lõplikule lahendusele ei jõuta, loetakse käesolev leping Šveitsi suhtes lõpetatuks.
   Selline lõpetamine jõustub kuue kuu jooksul pärast kolmekümne päevase perioodi
   möödumist.
ET                                                 27                                             ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 11
   1.      Seoses käesoleva lepingu kohaldamisega kaasnevate halduskuludega, maksab
   Šveits Euroopa Ühenduste üldeelarvesse igal aastal 7,286 % summast 8 100 000 eurot
   vastavalt iga-aastasele kohandusele, pidades silmas Euroopa Liidus esineva inflatsiooni
   määra.
   2.      Schengen II Informatsioonisüsteemi arendamise kulusid maksab Šveits Euroopa
   Ühenduste üldeelarvesse igal aastal, alates 2002. eelarveaastast vastavalt sellele, milline
   on nende riikide rahvamajanduse kogutoodangu protsent kõikide osalevate riikide
   rahvamajanduse kogutoodangust.
   Makse, mis katab eelarveaastad, mis eelnevad käesoleva leppe jõustumisele, tuleb teha
   käesoleva leppe jõustumisel.
   3.      Kui käesoleva lepingu kohaldamisega kaasnevaid tegevuskulusid ei eraldata
   Euroopa Ühenduste üldeelarvesse, kuid need langevad otsese kohustusena osalevatele
   liikmesriikidele, maksab Šveits neid kulusid vastavalt sellele, milline on tema riigi
   rahvamajanduse kogutoodangu protsent kõikide osalevate riikide rahvamajanduse
   kogutoodangust.
   Kui tegevuskulud on Euroopa Ühenduse põhieelarvest üle kantavad, kannab Šveits
   eelarvesse iga-aastase makse vastavalt sellele, milline on tema riigi rahvamajanduse
   kogutoodangu protsent kõikide osalevate riikide rahvamajanduse kogutoodangust.
   4.      Šveitsil on õigus saada käesoleva lepinguga seonduvaid komisjoni või nõukogu
   koostatud dokumente ning nõuda segakomitee istungitel omal valikul tõlget Euroopa
   Ühenduste institutsioonide ametlikku keelde.
                                           Artikkel 12
   1.      Käesolev leping ei mõjuta ühtegi Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel juba
   kehtivate lepingute kohaldamist, ega ka ühegi Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide
   ning Šveitsi vahel kehtivate lepingute kohaldamist.
   2.      Käesolev leping ei mõjuta tulevasi lepinguid, mis sõlmitakse Šveitsi ning
   Euroopa Ühenduse vahel, juhul kui nad on vastavuses käesoleva lepinguga. Juhul kui
   need lepingud ja käesolev leping on kokkusobimatud, kehtib viimane.
   3.      Käesolev leping ei mõjuta tulevasi lepinguid, mis võidakse sõlmida Šveitsi ning
   Euroopa Ühenduse vahel, nagu ka mitte lepingud, mis on sõlmitud Euroopa Ühenduse ja
   tema liikmesriikide ning Šveitsi vahel või lepingud, mida võidakse sõlmida Euroopa
   Liidu asutamislepingu artiklite 24 ja 38 alusel.
                                           Artikkel 13
   1.      Šveits peab sõlmima lõplikult leppe Taani Kuningriigiga, mis puudutab Taani ja
   Šveitsi vaheliste õiguste ja kohustuste loomist selles, mis puudutab Euroopa Ühenduse
   asutamislepingu IV jaotise artiklis 2 viidatud sätteid ning mis omakorda puudutavad
ET                                                28                                           ET
 ---pagebreak---    Taani Kuningriigi positsiooni käsitlevat protokolli, mis lisati Amsterdami lepinguga
   Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule.
   2.      Šveits peab sõlmima leppe Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga, mis
   puudutab vastastikuste õiguste ja kohustuste loomist Schengeni acquis’ rakendamiseks,
   kohaldamiseks ja edasiarendamiseks moodustatud liitude põhjal.
                                            Artikkel 14
   1.      Käesolev leping jõustub ühe kuu möödudes päevast, mil nõukogu hoiulevõtjana
   tegutsev nõukogu peasekretär on kindlaks teinud, et kõik ametlikud nõuded seoses
   lepinguosaliste, kelle jaoks käesolev leping siduvaks muutub, poolt või nimel nõusoleku
   avaldamisega on täidetud.
   2.      Artikleid 1, 3, 4, 5, 6 ja 7 lõike 2 punkti a esimest lauset kohaldatakse ajutiselt
   alates käesolevale lepingule allakirjutamisest.
   3.      Pärast käesolevale lepingule allakirjutamist, kuid enne lepingu jõustumist,
   vastuvõetud õigusaktide ja meetmete suhtes hakkab artikli 7 lõike 2 punkti a viimases
   lauses viidatud kolmekümnepäevane tähtaeg kehtima käesoleva lepingu jõustumise
   päevast.
                                            Artikkel 15
   1.      A ja B lisas viidatud sätted ning artikli 2 lõike 3 järgi varem vastuvõetud sätted
   jõustuvad Šveitsi suhtes kuupäeval, mille määrab nõukogu, kes tegutseb liikmesriike
   esindavate liikmete, kes kõik rakendavad A ja B lisas nimetatud sätteid, üksmeele alusel,
   pärast nõupidamist segakomitees, olles teinud kindlaks, et Šveits on täitnud asjakohaste
   sätete rakendamise eeltingimused ja et nende välispiiride kontroll on tõhus.
   Nõukogu liikmed, kes esindavad Iiri ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa
   Ühendkuningriigi valitsusi, osalevad selle otsuse vastuvõtmises, sest et see puudutab
   Schengeni acquis’ sätteid ja nende põhjal moodustatud akte, milles osalevad
   liikmesriigid.
   Nõukogu liikmed, kes esindavad liikmesriikide valitsusi, kellele rakendub vastavalt
   liitumisleppele ainult osa A ja B lisas viidatud sätetest, osalevad otsuse vastuvõtmisel
   selles osas, mis puudutab Schengeni acquis’ neid sätteid, mis on juba nende suhtes
   rakendatavad.
   2.      Lõikes 1 viidatud sätete jõustumisega luuakse õigused ja kohustused ühelt poolt
   Šveitsi vahel ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selliste liikmesriikide vahel, mille
   suhtes need sätted on samuti jõustunud.
   3.      Käesolev leping rakendub ainult juhul, kui artiklis 13 viidatud lepped on samuti
   rakendatud.
   4.      Käesolev leping rakendub ainult juhul, kui leping Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
   vahel, mis puudutab kriteeriume ja mehhanisme määramaks Euroopa ühenduste
ET                                                 29                                          ET
 ---pagebreak---    liikmesriiki või Šveitsi jäetud varjupaigataotluste kontrollimise eest vastutavat riiki, on
   samuti rakendatud.
                                            Artikkel 16
   1.       Liechtenstein võib käesoleva lepinguga ühineda.
   2.       Liechtensteini liitumine moodustaks käesolevas lepingus ühe protokolli, mis
   sätestaks taolise liitumise kõik tagajärjed, sealhulgas Liechtensteini ja Šveitsi vaheliste
   õiguste ja kohustuste loomist, samuti nagu Liechtensteini ning Euroopa Ühenduse ja
   selliste liikmesriikide vahel, mille suhtes Schengeni sätted on samuti jõustunud.
                                             Artikkel 17
   Šveitsi või nõukogu otsus, mis baseerub tema liikmete üksmeelel, võib selle lepingust
   lahti öelda. Lepingust lahtiütlemisest teatatakse hoiulevõtjale ning see jõustub kuus kuud
   pärast teatamist.
                                            Artikkel 18
   Käesolevat lepingut käsitletakse lõpetatuna, kui Šveitsi ütleb lahti mõnest artiklis 13
   viidatud lepingust või artiklis 15 lõikes 4 viidatud lepingust.
   Sõlmitud … kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka,
   leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani,
   tšehhi ja ungari keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed.
ET                                                 30                                          ET
 ---pagebreak---                                               A LISA
                                        (Artikli 2 lõige 1)
   Käesoleva lisa 1. osa viitab 1985. aasta Schengeni lepingule ja 1985. aasta Schengeni
   lepingu rakendamise 1990. aasta Schengeni konventsioonile. 2. osa viitab
   ühinemiskirjadele ja 3. osa vastavatele teisestele Schengeni õigusaktidele.
                                             1. OSA
   Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste
   vahelise ühispiiridel kontrollide järkjärgulist kaotamist käsitleva 14. juunil 1985. aastal
   Schengenis allakirjutatud lepingu sätted.
   Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi
   Suurhertsogiriigi ja Madalmaade Kuningriigi vahelise 19. juunil 1990. aastal Schengenis
   allakirjutatud 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni sätted,
   välja arvatud järgmised:
   Artikli 2 lõige 4 kaupade kontrolli kohta
   Artikkel 4 pagasi kontrolli osas
   Artikli 10 lõige 2
   Artikli 19 lõige 2
   Artiklid 28–38 ja nendega seotud mõisted
   Artikkel 60
   Artikkel 70
   Artikkel 74
   Artiklid 77–91 selles osas, mida hõlmab nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ tulirelvade
   omandamise ja valduse kontrolli kohta
   Artiklid 120–125 kaupade ringlemise kohta
   Artiklid 131–133
   Artikkel 134
   Artiklid 139–142
   Lõppakt: 2. deklaratsioon
   Lõppakt: 4., 5. ja 6. deklaratsioon
   Protokoll
ET                                                 31                                          ET
 ---pagebreak---    Ühisdeklaratsioon
   Ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon
                                              2. OSA
   Itaalia Vabariigi (allakirjutatud 27. novembril 1990 Pariisis), Hispaania Kuningriigi ja
   Portugali Vabariigi (allakirjutatud 25. juunil 1991 Bonnis), Kreeka Vabariigi
   (allakirjutatud 6. novembril 1992 Madridis), Austria Vabariigi (allakirjutatud 28. aprillil
   1995 Brüsselis) ning Taani Kuningriigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi
   (allakirjutatud 19. detsembril 1996 Luxembourg’is) vahel sõlmitud ühinemislepingute
   sätted ning Schengeni lepingute ja Schengeni konventsiooni protokollid, välja arvatud:
   1. 27. novembril 1990 Pariisis allakirjutatud protokoll Itaalia Vabariigi valitsuse
   ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse
   Vabariigi valitsuse vahelise ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva
   lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985.
   2. 27. novembril 1990 Pariisis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Itaalia Vabariigi
   ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega
   rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse
   Vabariigi valitsuse vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut), selle lõppakti ja
   sellega seotud deklaratsioonide järgmised sätted:
   Artikkel 1
   Artiklid 5 ja 6
   Lõppakt: I osa
   Lõppakt: II osa, 2. ja 3. deklaratsioon
   Ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon
   3. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud protokoll Hispaania Kuningriigi valitsuse
   ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse
   Vabariigi valitsuste vahelise ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva
   lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti 27.
   novembril Pariisis allakirjutatud Itaalia Vabariigi valitsuse ühinemist käsitleva
   protokolliga, ja sellega kaasas olevad deklaratsioonid.
   4. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Hispaania
   Kuningriigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga,
   millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja
   Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega
   Itaalia Vabariik ühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud lepingu
   sõlmimise teel), selle lõppaktide ja sellega seotud deklaratsioonide järgmised sätted:
   Artikkel 1
   Artiklid 5 ja 6
ET                                                 32                                          ET
 ---pagebreak---    Lõppakt: I osa
   Lõppakt: II osa, 2. ja 3. deklaratsioon
   Lõppakt: III osa, 3. ja 4. deklaratsioon
   Ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon
   5. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud protokoll Portugali Vabariigi valitsuse
   ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse
   Vabariigi valitsuse vahelise nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva
   lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti 27.
   novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud Itaalia Vabariigi valitsuse ühinemist
   käsitleva protokolliga, ja sellega kaasas olevad deklaratsioonid.
   6. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Portugali Vabariigi
   ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega
   rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse
   Vabariigi valitsuse vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega Itaalia
   Vabariik ühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud lepingu sõlmimise
   teel), selle lõppakti ning sellega seotud deklaratsioonide järgmised sätted:
   Artikkel 1
   Artiklid 7 ja 8
   Lõppakt: I osa
   Lõppakt: II osa, 2. ja 3. deklaratsioon
   Lõppakt: III osa, 2., 3., 4. ja 5. deklaratsioon
   Ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon
   7. 6. novembril 1992. aastal Madridis allakirjutatud protokoll Kreeka Vabariigi valitsuse
   ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse
   Vabariigi valitsuste vahelise nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva
   lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti 27.
   novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud Itaalia Vabariigi valitsuse ühinemist
   käsitleva protokolliga ning 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud Hispaania
   Kuningriigi ja Portugali Vabariigi valitsuse ühinemist käsitlevate protokollidega, ja
   sellega kaasas olevad deklaratsioonid.
   8. 6. novembril 1992. aastal Madridis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Kreeka
   Vabariigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga,
   millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja
   Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega
   Itaalia Vabariik ühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud lepingu
   sõlmimise teel ning millega Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik ühinesid 25.
   juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud lepingute sõlmimise teel), selle lõppakti ja
   sellega seotud deklaratsioonide järgmised sätted:
ET                                                  33                                          ET
 ---pagebreak---    Artikkel 1
   Artiklid 6 ja 7
   Lõppakt: I osa
   Lõppakt: II osa, 2., 3. ja 4. deklaratsioon
   Lõppakt: III osa, 1. ja 3. deklaratsioon
   Ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon
   9. 28. aprillil 1995. aastal Brüsselis allakirjutatud protokoll Austria Vabariigi valitsuse
   ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse
   Vabariigi valitsuse vahelise nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva
   lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti 27.
   novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud protokolliga Itaalia Vabariigi valitsuse
   ühinemise kohta, 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud protokolliga Hispaania
   Kuningriigi ja Portugali Vabariigi valitsuste liitumise kohta ning 6. novembril 1992.
   aastal allakirjutatud Kreeka Vabariigi valitsuse ühinemist käsitleva protokolliga.
   10. 28. aprillil 1995. aastal Brüsselis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Austria
   Vabariigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga,
   millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja
   Prantsuse Vabariigi valitsuse vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega
   Itaalia Vabariik, Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik ning Kreeka Vabariik
   ühinesid vastavalt 27. novembril 1990. aastal, 25. juunil 1991. aastal ja 6. novembril
   1992. aastal sõlmitud lepingute alusel) ja selle lõppakti järgmised sätted:
   Artikkel 1
   Artiklid 5 ja 6
   Lõppakt: I osa
   Lõppakt: II osa, 2. deklaratsioon
   Lõppakt: III osa
   11. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourg’is allakirjutatud protokoll Taani Kuningriigi
   valitsuse ühinemise kohta ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva
   lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal, ja sellega seotud
   deklaratsioon.
   12. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Taani
   Kuningriigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga,
   millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli
   järkjärgulise kaotamise kohta), selle lõppakti ja sellega seotud deklaratsiooni järgmised
   sätted:
   Artikkel 1
ET                                                 34                                          ET
 ---pagebreak---    Artiklid 7 ja 8
   Lõppakt: I osa
   Lõppakt: II osa, 2. deklaratsioon
   Lõppakt: III osa
   Ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon
   13. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourg’is allakirjutatud protokoll Soome Vabariigi
   valitsuse ühinemise ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis
   kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal, ja sellega seotud deklaratsioon.
   14. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourg’is allakirjutatud lepingu (mis käsitleb
   Soome Vabariigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud
   konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut
   ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta), selle lõppakti ja sellega seotud
   deklaratsiooni järgmised sätted:
   Artikkel 1
   Artiklid 6 ja 7
   Lõppakt: I osa
   Lõppakt: II osa, 2. deklaratsioon
   Lõppakt: III osa, välja arvatud Ahvenamaa deklaratsioon
   Ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon
   15. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourg’is allakirjutatud protokoll Rootsi
   Kuningriigi valitsuse ühinemise kohta ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist
   käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal, ja sellega seotud
   deklaratsioon.
   16. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Rootsi
   Kuningriigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga,
   millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli
   järkjärgulise kaotamise kohta), selle lõppakti ja sellega seotud deklaratsiooni järgmised
   sätted:
   Artikkel 1
   Artiklid 6 ja 7
   Lõppakt: I osa
   Lõppakt: II osa, 2. deklaratsioon
   Lõppakt: III osa
ET                                                 35                                            ET
 ---pagebreak---    Ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon
                                                3. OSA
   A. Täitevkomitee järgnevad otsused :
   SCH/Com-ex (93) 10               Kinnitus ministrite ja riigisekretäride 19. juuni 1992.
                                    aasta ja 30. juuni 1993. aasta deklaratsioonide
   14.12.1993                       jõustumise kohta
   SCH/Com-ex (93) 14               Õigusasutuste vahelise praktilise koostöö parandamine
                                    narkokaubanduse vastu võitlemiseks
   14.12.1993
   SCH/Com-ex (93) 21               Ühtse viisa pikendamine
   14.12.1993
   SCH/Com-ex (93) 24               Ühtse viisa kehtetuks tunnistamise, selle tühistamise
                                    või selle kehtivusaja lühendamise ühine menetlus
   14.12.1993
   SCH/Com-ex (94) 1 Rev 2          Kohandusmeetmed, mille eesmärk on kõrvaldada
                                    liiklusvoo tõkked ja piirangud maantee piiripunktides
   26.4.1994                        sisepiiridel
   SCH/Com-ex (94) 15 Rev           Elektroonilise menetluse kehtestamine rakendamise
                                    konventsiooni artikli 17 lõikes 2 sätestatud
   21.11.1994                       keskasutustega konsulteerimiseks
   SCH/Com-ex (94) 16 Rev           Ühiste sisse- ja väljasõidupitsatite omandamine
   21.11.1994
   SCH/Com-ex (94) 17 Rev 4         Schengeni süsteemi kehtestamine ning kohaldamine
                                    lennujaamades ja lennuväljadel
   22.12.1994
   SCH/Com-ex (94) 25               Statistilise teabe vahetamine viisade andmise kohta
   22.12.1994
   SCH/Com-ex (94) 28 Rev           Artiklis 75 sätestatud sertifikaat seoses narkootiliste ja
                                    psühhotroopsete ainete veoga
   22.12.1994
ET                                                   36                                        ET
 ---pagebreak---    SCH/Com-ex (94) 29 Rev 2 19. juuni 1990. aasta Schengeni lepingu rakendamise
                            konventsiooni jõustamine
   22.12.1994
   SCH/Com-ex (95) PV 1 Ühine viisapoliitika
   Rev
   (punkt nr 8)
   SCH/Com-ex (95) 20 Rev 2 Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 2
                            lõike 2 kohaldamise korda käsitleva dokumendi SCH/I
   20.12.1995               (95) 40 Rev 6 heakskiitmine
   SCH/Com-ex (95) 21       Schengeni riikide vaheline kiire statistiliste ja
                            konkreetsete andmete vahetus võimalike häirete puhul
   20.12.1995               välispiiril
   SCH/Com-ex (96) 13 Rev   Schengeni viisade andmise põhimõtted vastavalt
                            Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli
   27.6.1996                30 lõike 1 punktile a
   SCH/Com-ex (97) 39 Rev   Tõestusvahendite        ja    soovituslike   tõendite
                            juhtpõhimõtted       Schengeni      riikide vaheliste
   15.12.1997               tagasivõtulepingute raamistikus
   SCH/Com-ex (98) 1 Rev 2  Töörühma tegevuse aruanne
   21.4.1998
   SCH/Com-ex (98) 12       Statistika vahetamine viisade kohta
   21.4.1998
   SCH/Com-ex (98) 18 Rev   Meetmed, mis võetakse riikide suhtes, kes tekitavad
                            probleeme Schengeni territooriumilt nende kodanike
   23.6.1998                väljasaatmiseks nõutavate dokumentide andmise osas
                            TAGASIVÕTMINE - VIISAD
   SCH/Com-ex (98) 19       Monaco
   23.6.1998                VIISAD – VÄLISPIIRID – SIS
   SCH/Com-ex (98) 21       Viisataotlejate passide tembeldamine
ET                                          37                                    ET
 ---pagebreak---    23.6.1998                 VIISAD
   SCH/Com-ex (98) 26 def.   Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni alalise
                             komitee moodustamine
   16.9.1998
   SCH/Com-ex (98) 29 Rev.   Klausel, mis puudutab Schengeni tehnilist acquis' d.
   23.6.1998                 Lisaklausel, mis puudutab kogu Schengeni tehnilisi
                             teadmisi
   SCH/Com-ex (98) 35 Rev 2  Üldkäsiraamatu edastamine ELi taotlejariikidele
   16.9.1998
   SCH/Com-ex (98) 37 def. 2 Tegevuskava         ebaseadusliku    sisserände    vastu
                             võitlemiseks
   16.9.1998
   SCH/Com-ex (98) 51 Rev 3  Piiriülene politseikoostöö kuritegevuse ärahoidmisel ja
                             avastamisel taotluse korral
   16.12.1998
   SCH/Com-ex (98) 52        Piiriülese politseikoostöö käsiraamat
   16.12.1998
   SCH/Com-ex (98) 56        Käsiraamat dokumentide kohta, kuhu võib kanda viisa
   16.12.1998
   SCH/Com-ex (98) 57        Küllakutsete,      majutuse      olemasolu    tõendavate
                             dokumentide        ja    ülalpidamistoetuse    kohustuse
   16.12.1998                vastuvõtmise ühtlustatud vormi kehtestamine
   SCH/Com-ex (98) 59 Rev    Dokumendiekspertide kooskõlastatud kasutamine
   16.12.1998
   SCH/Com-ex (99) 1 Rev. 2  Schengeni normid uimastite valdkonnas
   28.4.1999
   SCH/Com-ex (99) 5         SIRENE käsiraamat
   28.4.1999
   SCH/Com-ex (99) 6         Olukord seoses telekommunikatsiooniga
ET                                            38                                      ET
 ---pagebreak---    28.4.1999
   SCH/Com-ex (99) 7 rev. 2   Kontaktametnikud
   28.4.1999
   SCH/Com-ex (99) 8 Rev 2    Teavitajate tasustamine
   28.4.1999
   SCH/Com-ex (99) 10         Ebaseaduslik relvakaubandus
   28.4.1999
   SCH/Com-ex (99) 13         Üldkäsiraamatu ja ühiste konsulaarjuhiste vanade
                              versioonide kasutuselt kõrvaldamine ja uute
   28.4.1999                  versioonide vastuvõtmine
   SCH/Com-ex (99) 14         Käsiraamat dokumentide kohta, kuhu võib viisa kanda
   28.4.1999
   SCH/Com-ex (99) 18         Politseikoostöö        parandamine        kuritegevuse
                              ärahoidmisel ja avastamisel
   28.4.1999
   B. Täitevkomitee järgmised deklaratsioonid:
    Deklaratsioon               Teema
   SCH/Com-ex (96) Decl 5       Mõiste “välismaalane” määratlemine
   18.4.1996
   SCH/Com-ex (96) Decl 6 Väljaandmisdeklaratsioon
   Rev 2
   26.6.1996
   SCH/Com-ex (97) Decl 13 Alaealiste röövid
   Rev 2
   21.4.1996
   C. Keskrühma järgnevad otsused:
               Otsus                                    Aine
   SCH/K (98) 117               Tegevuskava      ebaseadusliku   sisserände    vastu
                                võitlemiseks
   27.10.1998
ET                                            39                                     ET
 ---pagebreak---    SCH/K (99) 25 Teavitajate tasustamise üldpõhimõtted
   22.3.1999
ET                             40                      ET
 ---pagebreak---                                                B LISA
                                          (Artikli 2 lõige 2)
   Šveits rakendab järgnevate aktide sisu alates nõukogu poolt artiklile 15 vastavalt paika
   pandud kuupäevast alates.
   Kui selleks kuupäevaks pole mõni konventsioon või protokoll, millele on viidatud mõne
   aktiga, mis allpool on tähistatud tärniga, ei ole veel jõustunud kõigis neis riikides, kes on
   Euroopa Liidu liikmed käsitletava akti vastuvõtmise hetkel, rakendab Šveits nende
   oluliste vahendite sätete sisu alles alates kuupäevast, millal küsimuse all olev
   konventsioon või protokoll jõustub eelpool mainitud liikmesriikide suhtes.
   –        Nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja
            valduse kontrolli kohta (EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51) ja komisjoni 25.
            veebruari 1993. aasta soovitus 93/216/EMÜ Euroopa tulirelvapassi kohta (EÜT
            L 93, 17.4.1993, lk 39), muudetud komisjoni 12. jaanuari 1996. aasta
            soovitusega 96/129/EÜ (EÜT L 30, 8.2.1996, lk 47).
   –        Nõukogu 29. mai 1995. aasta määrus nr 1683/95/EÜ ühtse viisavormi kohta
            (EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1), muudetud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta
            määrusega nr 334/2002/EÜ (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 7); komisjoni 7. veebruari
            1996. aasta otsus ja komisjoni 3. juuni 2002. aasta otsus, millega nähakse ette
            ühtse viisavormi täiendav tehnospetsifikaat(avaldamata).
   –        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ
            üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba
            liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).
   –        Nõukogu 29. mai 2000.aasta akt, millega kehtestatakse Euroopa Liidu lepingu
            artikli 34 kohane konventsioon Euroopa Liidu riikide vahelise vastastikuse
            õigusabi kohta kriminaalasjades [konventsiooni artiklis 2 (1) viidatud sätted ]
            (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1).*
   –        Nõukogu 28. septembri 2000. aasta otsus nr 2000/586/JHA millega
            kehtestatakse menetlus ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta
            sõlmitud 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli
            40 lõigete 4 ja 5, artikli 41 lõike 7 ja artikli 65 lõike 2 muutmiseks (EÜT L 248,
            3.10.2000, lk 1).
   –        Nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsus nr 2000/645/EÜ millega paranda takse
            Schengeni täitevkomitee otsuses SCH/Com-ex (94)15 Rev. esitatud Schengeni
            acquis'd Schengeni aquis(EÜT L 272, 25.10.2000, lk 24).
   –        Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus nr 539/2001/EÜ, milles loetletakse
            kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja
            need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L
            81, 21.3.2001, lk 1), muudetud nõukogu 7. detsembri 2001. aasta määrusega nr
            2414/2001/EÜ (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 1) ja nõukogu 6. märtsi 2003. aasta
            määrusega nr 453/2003/EÜ (ELT L 69, 13.3.2003, lk 10).
ET                                                   41                                          ET
 ---pagebreak---    – Nõukogu 24. aprilli 2001. aasta otsus nr 2001/329/EÜ millega ajakohastatakse
     ühiste konsulaarjuhiste VI osa ja lisasid 3, 6 ja 13 ning üldkäsiraamatu lisasid
     5a, 6a ja 8 (EÜT L 116, 26.4.2001, lk 32).
   – Nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus nr 1091/2001/EÜ liikumisvabaduse kohta
     pikaajalise viisa alusel (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 4).
   – Nõukogu 28. mai 2001. aasta otsus nr 2001/420/EÜ millega kohandatakse
     viisasid käsitlevate ühiste konsulaareeskirjade V ja VI osa ja lisa 13 ning
     üldkäsiraamatu lisa 6a pikaajaliste viisade osas, mis kehtivad samaaegselt ka
     lühiajaliste viisadena (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 47).
   – Nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiiv 2001/40/EÜ kolmandate riikide kodanike
     väljasaatmise otsuste vastastikuse tunnustamise kohta(EÜT L 149, 2.6.2001, lk
     34) ning nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsus nr 2004/191/EÜ millega
     kehtestatakse kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikust
     tunnustamist käsitleva direktiivi 2001/40/EÜ kohaldamisest tuleneva rahalise
     tasakaalustamatuse kompenseerimise kriteeriumid ja praktiline kord(EÜT L 60,
     27.2.2004, lk 55).
   – Nõukogu 28. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/51/EÜ, millega täiendatakse 14.
     juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26
     sätteid(EÜT L 187, 10.7.2001, lk 45).
   – Nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta akt, millega Euroopa Liidu lepingu artikli 34
     kohaselt kehtestatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust
     õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni protokoll [protokolli artiklis
     15 viidatud säte ] (EÜT L 326, 21.11.2001, lk 1).*
   – Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määrus nr 2424/2001/EÜ teise põlvkonna
     Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001,
     lk 4).
   – Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määrus nr 2001/886/JHA teise põlvkonna
     Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001,
     lk 1).
   – Nõukogu 20. detsembri 2001. aasta määrus nr 2002/44/EÜ, millega muudetakse
     ühiste konsulaarjuhiste VII osa ja lisa 12 ning üldkäsiraamatu lisa 14a (EÜT L
     20, 23.1.2002, lk 5).
   – Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus nr 333/2002/EÜ ühtse vorminguga
     vormide kohta liikmesriigi väljastatud viisa kinnitamiseks isikutele, kelle
     reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta (EÜT L 53, 23.2.2002, lk
     4) ja komisjoni 12. augusti 2002. aasta otsus, millega nähakse ette ühtse
     viisavormi tehnospetsifikaat liikmesriigi väljastatud viisa kinnitamiseks
     isikutele, kelle reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta
     (avaldamata).
   – Nõukogu 25. aprilli 2002. aasta määrus nr 2002/352/EÜ üldkäsiraamatu uuesti
     läbivaatamise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002, lk 47).
ET                                         42                                         ET
 ---pagebreak---    – Nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus nr 2002/354/EÜ ühiste konsulaarjuhiste III
     osa kohandamise ja lisa 16 koostamise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002 lk 50).
   – Nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrus nr 1030/2002/EÜ, millega kehtestatakse
     ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (EÜT L 157, 15.6.2002,
     lk 1) ning komisjoni 14. augusti 2002. aasta otsus, millega nähakse ette ühtse
     elamisloavormi tehnospetsifikaat kolmandate riikide kodanike jaoks
     (avaldamata).
   – Nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus nr 2002/585/EÜ, millega kohandatakse
     ühiste konsulaarjuhiste III ja VIII osa (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 44).
   – Nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus nr 2002/586/EÜ ühiste konsulaarjuhiste VI
     osa muutmise kohta (EÜT L 187 16.7.2002, lk 48).
   – Nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus nr 2002/587/EÜ üldkäsiraamatu uuesti
     läbivaatamise kohta (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 50).
   – Nõukogu 28. novembri 2002. aasta raamotsus nr 2002/946/JHA, millega
     tugevdatakse karistusõiguslikku raamistiku, et tõkestada ebaseaduslikule
     piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist (EÜT L 328, 5.12.2002,
     lk 1).
   – Nõukogu 28. novembri 2002. aasta direktiiv 2002/90/EÜ, millega määratletakse
     kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele (EÜT L
     328, 5.12.2002, lk 17).
   – Nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus nr 415/2003/EÜ viisade andmise
     kohta piiril, kaasa arvatud selliste viisade andmine läbisõidul olevatele
     meremeestele (ELT L 64, 7.3.2003, lk 1).
   – 1995. aasta Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise lihtsustatud
     korra konventsiooni (EÜT C 78, 30.3.1995, lk 2) ning 1996. aasta Euroopa
     Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise konventsiooni sätted (EÜT C 313,
     23.10.1996, lk 12), millele on viidatud nõukogu 27. veebruari 2003. aasta
     otsusega 2003/169/JHA, millega määratakse, millised 1995. aasta Euroopa Liidu
     liikmesriikide vahelise väljaandmise lihtsustatud korra konventsiooni ja 1996.
     aasta Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise konventsiooni sätted
     kujutavad endast Schengeni acquis’ edasiarendust vastavalt lepingule Islandi
     Vabariigi ja Norra Kuningriigi ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise,
     kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 67, 12.3.2003, lk 25).*
   – Nõukogu 27. veebruari 2003. aasta otsus nr 2003/170/JHA liikmesriikide
     õiguskaitseorganite välismaale lähetatud kontaktametnike ühise kasutamise
     kohta[välja arvatud artikkel 8] (ELT L 67, 12.3.2003, lk 27).
   – Nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus nr 693/2003/EÜ, millega kehtestatakse
     transiiti hõlbustav eridokument (FTD), raudteetransiiti hõlbustav dokument
     (FRTD) ning muudetakse ühiseid konsulaarjuhiseid ja üldkäsiraamatut (ELT L
     99, 17.4.2003, lk 8).
ET                                          43                                        ET
 ---pagebreak---    – Nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus nr 694/2003/EÜ määrusega (EÜ) nr
     693/2003 ettenähtud transiiti hõlbustavate dokumentide (FTD) ja raudteetransiiti
     hõlbustavate dokumentide (FRTD) ühtse vormi kohta (ELT L 99, 17.4.2003, lk
     15).
   – Nõukogu 13. juuni 2003. aasta otsus nr 2003/454/EÜ, millega muudetakse
     ühiste konsulaarjuhiste lisa 12 ning viisamakse käsitleva üldkäsiraamatu lisa 14a
     (ELT L 152, 20.6.2003, lk 82).
   – Nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus nr 1295/2003/EÜ meetmete kohta, mis on
     kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere
     liikmetele, kes osalevad 2004. aasta Ateena olümpia- või paraolümpiamängudel
     (ELT L 183, 22.7.2003, lk 1).
   – Nõukogu 28. juuli 2003. aasta otsus nr 2003/585/EÜ, millega muudetakse ühiste
     konsulaarjuhiste 2. lisa nimekirja A ja üldkäsiraamatu 5. lisa nimekirja A seoses
     Pakistani diplomaatiliste passide omanike viisanõudega (ELT L 198, 6.8.2003,
     lk 13).
   – Nõukogu 28. juuli 2003. aasta otsus nr 2003/586/EÜ ühiste konsulaarjuhiste 3.
     lisa I osa ja üldkäsiraamatu 5.a lisa I osa muutmise kohta seoses kolmandate
     riikide kodanikega, kellelt nõutakse lennujaamaviisat (ELT L 198, 6.8.2003, lk
     15).
   – Nõukogu 2. oktoobri 2003. aasta otsus nr 2003/725/JHA, millega muudetakse
     kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta
     Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40 lõikeid 1 ja 7 (ELT L 260,
     11.10.2003, lk 37).
   – Nõukogu 25. novembri 2003. aasta määrus 2003/110/EÜ abi kohta läbisõidu
     puhul seoses väljasaatmisega õhuteed pidi (ELT L 321, 6.12.2003, lk 26).
   – Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus nr 2004/14/EÜ, millega muudetakse
     ühiste konsulaarijuhiste V osa kolmandat lõiku (Taotluste läbivaatamise
     põhikriteeriumid)(ELT L 5, 9.1.2004, lk 74).
   – Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus nr 2004/15/EÜ, millega muudetakse
     ühiste II osa punkti 1.2 ning koostatakse sellele uus lisa (ELT L 5, 9.1.2004, lk
     76).
   – Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus nr 2004/17/EÜ, millega muudetakse
     ühiste konsulaarijuhiste V osa punkti 1.4, ja üldkäsiraamatu I osa punkti 4.1.2
     seoses reisikindlustuse, kui ühtse viisa saamiseks vajaliku dokumendi omamise
     nõude kaasamisega (ELT L 5 9.1.2004, lk 79).
   – Nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrus nr 377/2004/EÜ sisserände
     kontaktametnike võrgustiku loomise kohta (ELT L 64, 2.3.2004, lk 1).
   – Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 2004/466/EÜ, millega muudetakse
     üldkäsiraamatut, et kaasata sihtotstarbeliste piirikontrollide sätted saatjaga
     alaealiste kohta (ELT L 157, 30.4.2004, lk 136).
ET                                         44                                          ET
 ---pagebreak---    – Nõukogu 29. mai 2004. aasta otsuse (EÜ) nr 2004/466/EÜ, millega muudetakse
     üldkäsiraamatut, et kaasata sihtotstarbeliste piirikontrollide sätted saatjaga
     alaealiste kohta, parandus (ELT L 195, 2.6.2004, lk 44).
   – Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus nr 871/2004/EÜ mõningate Schengeni
     infosüsteemide uute funktsioonide tutvustuse kohta, sealhulgas terrorismivastase
     võitluse kohta (ELT L 162, 30.4.2004, lk 29).
   – Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/82/EÜ veoettevõtjate kohustuse
     kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeid (ELT L 261, 6.8.2004, lk 4).
   – Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 2004/573/EÜ, mis käsitleb Euroopa
     Ühenduse nimel Vahemere reostuskaitse Barcelona konventsiooni protokolli
     sõlmimist, mis käsitleb merereostuse takistamiseks ja hädaolukorra puhul
     Vahemere reostuse vastu võitlemisel tehtavat koostööd (ELT L 261, 6.8.2004, lk
     7).
   – Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 2004/574/EÜ, millega muudetakse
     üldkäsiraamatut (ELT L 261, 6.8.2004, lk 6).
   – Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 2004/581/EÜ, millega määratakse
     minimaalsed märgised, mida välispiiridel asuvate piiripunktide tahvlitel
     kasutada tuleb ( ELT L 261, 6.8.2004, lk 13).
   – Nõukogu 8. juuni 2004 otsus nr 2004/512/EÜ viisainfosüsteemi (VIS)
     kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 5).
   – [See nimekiri, sisaldades Schengeni acquis´ arengut, lükatakse edasi vastavalt
     Schengeni acquis´ arengu vahenditele kuni allakirjutamise kuupäevani.]
ET                                         45                                         ET
 ---pagebreak---                                            LÕPPAKT
   Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mis puudutab
    Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
                                      edasiarendamisega
   Täievolilised esindajad on vastu võtnud käesoleva lõppakti, mis koosneb järgmistest
   deklaratsioonidest:
   1.       Lepingupoolte ühisdeklaratsioon parlamentaarse nõupidamise kohta
   2.       Lepingupoolte ühisdeklaratsioon välissuhete kohta
   3.       Lepingupoolte ühisdeklaratsioon 2000. aasta 29. mai konventsiooni artikli 23
            lõike 7 kohta, mis puudutab Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist kohtulikku
            vastastikust abi kriminaalvallas
   Täievolilised esindajad võtsid samuti teadmiseks järgmised deklaratsioonid:
   1.       Šveitsi deklaratsioon vastastikuse juriidilise abi kohta kriminaalvallas
   2.       Šveitsi deklaratsioon artikli 7 lõike 2 punkti b kohta, mis puudutab Schengeni
            acquis’ uute edasiarendamistega hilinemisega nõustumist
   3.       Šveitsi avaldus Euroopa Konventsiooni vastastikuse juriidilise abi kohta
            kriminaalvallas ja väljaandmise Euroopa Konventsiooni rakendamise kohta
   4.       Euroopa Komisjoni avaldus ettepanekute edasiandmise kohta
   5.       Euroopa Komisjoni avaldus komiteede kohta, kes assisteerivad Euroopa
            Komisjoni tema täidesaatvate volituste täitmisel
   ..., ...
   Euroopa Liidu nimel:
   Euroopa Ühenduse nimel :
   Šveitsi Konföderatsiooni nimel:
   Lepingupoolte ühisdeklaratsioonid
   Lepingupoolte ühisdeklaratsioon parlamentaarse nõupidamise kohta
   Lepingupoolte arvates on käesoleva lepingu kohaseid küsimusi asjakohane arutada
   Euroopa Parlamendi ja Šveitsi parlamendivahelistel koosolekutel.
ET                                                46                                       ET
 ---pagebreak---    Lepingupoolte ühisdeklaratsioon välissuhete kohta
   Lepingupooled lepivad kokku, et Euroopa Ühendus kohustub õhutama kolmandaid riike
   või rahvusvahelisi organisatsioone, kellega ta sõlmib lepinguid, mis puudutavad
   Schengeni koostööd, tegema samalaadseid lepinguid Šveitsi Konföderatsiooniga, ilma et
   viimase kompetents kannataks läbi nende lepingute.
   Lepingupoolte ühisdeklaratsioon 2000. aasta 29. mai konventsiooni artikli 23 lõike 7
   kohta, mis puudutab Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist kohtulikku abi
   kriminaalvallas
   Lepingupooled lepivad kokku, et Šveits võib, Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahelist
   kriminaalasjades vastastikuse abistamise konventsiooniartikli 23 lõike 1 punkti c sätete
   raames ning sõltuvalt juhtumist nõuda, et kui asjassepuutuv liikmesriik on saanud
   asjassepuutuva isiku nõusoleku, et isikliku iseloomuga andmed saab kasutada
   eesmärkideks, millele on viidatud selle konventsiooni artikli 23 lõike 1 punktides a ja b,
   ainult eelneval kokkuleppel Šveitsiga ja menetluste raamistikus, mille jaoks ta oleks
   võinud keelduda või piirata isikliku iseloomuga andmete üleandmist või kasutamist, mis
   vastab selle konventsiooni sätetele või artiklis 1viidatud vahenditele.
   Kui mingi juhul peaks Šveits keelduma mõne liikmesriigi palvel eelmainitud sätete
   rakendamisest, peab ta oma otsust kirjalikult põhjendama.
   Teised deklaratsioonid
   Šveitsi deklaratsioon vastastikuse kohtuliku abi kohta kriminaalvallas
   Šveits teatab, et rahalised seaduserikkumised otsese maksustamise vallas, millele Šveitsi
   võimud on hagi esitanud, leiavad aset käesoleva lepingu jõustumise hetkel
   kriminaalvallas enne kompetentset kohtumõistmist.
   Šveitsi deklaratsioon artikli 7 lõike 2 punkti b kohta, mis puudutab Schengeni
   acquis’ uute edasiarendamiste hilinemisega nõustumist
   Artikli 7 lõike 2 punktis b viidatud maksimaalne kaheaastane tähtaeg katab nii akti või
   meetmega nõusolekut kui tema rakendamist. Ta sisaldab järgmisi faase:
   –        ettevalmistav faas,
   –        parlamentaarne protseduur,
   –        referendumi tähtaeg (100 päeva alates akti ametlikust avaldamisest) ja vajaduse
            korral
   –        referendum (organiseerimine ja hääletamine).
   Föderaalne Nõukogu informeerib viivitamata nõukogu ja komisjoni iga faasi
   lõpulejõudmisest.
ET                                                 47                                         ET
 ---pagebreak---    Föderaalne Nõukogu kohustub kaasama kõik tema valduses olevad vahendid, et
   eelmainitud erinevad faasid kulgeksid nii kiiresti kui võimalik.
   Šveitsi deklaratsioon, mis puudutab Euroopa konventsiooni vastastikuse õigusabi
   kohta kriminaalasjades ja väljaandmise Euroopa konventsiooni rakendamist
   Šveits kohustub mitte kasutama oma reserve ja avaldusi, mis kuuluvad 1957. aasta 13.
   detsembri väljaandmise Euroopa konventsiooni ratifitseerimise ja 1959. aasta 20. aprilli
   Euroopa konventsiooni vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades juurde, kuna need ei
   sobi kokku käesoleva lepinguga.
   Euroopa Komisjoni deklaratsioon ettepanekute üleandmise kohta
   Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlamendile käesoleva lepinguga seonduvaid
   ettepanekuid tehes edastab Euroopa Komisjon nende koopiad ka Šveitsile.
   Euroopa Komisjoni avaldus komiteede kohta, mis aitavad komisjoni tema täidesaatva
   võimu teostamisel. Hetkel on peale Euroopa parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995.
   aasta direktiivi 95/46/EÜ artikliga 31 loodud komitee, mis kaitseb isikuandmeid nende
   töötlemise suhtes,32 komiteedeks, mis aitavad komisjoni tema täidesaatva võimu
   teostamisel Schengeni acquis’ rakendamisel, kohaldamisel ja edasiarendamisel:
             –     nõukogu 29. mai 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1683/95 artikliga 6
                   loodud komitee, mis rajas viisa33 näidismudeli (“Viisakomitee”) ja
             –     nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsuse (2001/886/JAI)34 artikliga 5 ja
                   nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2424/2001 artikliga 5
                   loodud komitee, kaks vahendit, mis toetuvad teise põlvkonna (SIS II)
                   Schengeni informatsioonisüsteemi arendamisele (“SIS II Komitee”).
   32
           EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
   33
           EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrusega
           (EÜ) nr 334/2002 (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 7).
   34
           EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1 ja 4
ET                                                     48                                              ET
 ---pagebreak---                    KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE
    Euroopa Liidu Nõukogu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mis puudutab Euroopa
           Komisjoni tema täidesaatva võimu teostamisel abistavaid komiteesid
                                         A. Ühenduse kiri
   Lugupeetud…,
   Nõukogu toetub läbirääkimistele, mis puudutavad Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise
   lepet Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ja on võtnud
   arvesse Šveitsi Konföderatsiooni poolt esitatud palvet, et ta saaks osaleda otsuste
   kujundamisprotsessis lepinguga kaetud valdkondades, et tagada lepingu hea toimimine
   ning et olla täielikult osaline komiteede töödes, mis aitavad komisjoni tema täidesaatva
   võimu teostamisel.
   Nõukogu märgib, et kuni need protseduurid rakenduvad lepinguga ettenähtud
   valdkondades, tuleks Šveitsi Konföderatsioon liita nende komiteede tööga, et
   garanteerida, et lepingu protseduurid on rakendunud asjassepuutuvatele aktidele või
   meetmetele nii, et nad saaks siduda Šveitsi Konföderatsiooniga.
   Euroopa Ühendus kohustub läbi vaatama sobivad                    korraldused,     et   Šveitsi
   Konföderatsioon saaks liituda nende komiteede tööga.
   Selles osas, mis puutub Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute
   kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta:
            –      kindlustab Euroopa Komisjon Šveitsi Konföderatsiooni ekspertidele
                   võimalikult suure osalemisvõimaluse eriti sellel juhul, kui mõni punkt
                   puudutab Schengeni acquis’ rakendamist, meetmete projektide
                   ettevalmistamises, mis esitatakse hiljem selle direktiivi artikliga 31 loodud
                   komiteele, mis aitab komisjoni tema täidesaatva võimu teostamisel,
                   läbivaatamiseks. Nii peab Euroopa Komisjon oma ettepanekute
                   väljatöötamisel nõu Šveitsi Konföderatsiooni ekspertidega samal määral
                   kui liikmesriikide ekspertidega,
            –      võib Šveitsi Konföderatsioon vastavalt direktiivi artikli 29 lõike 2 teisele
                   lõigule esitada inimese, kes esindab kontrollivat võimu, või Šveitsi
                   Konföderatsiooni poolt nimetatud mõjuvõimuga isikuid, kes osalevad
                   vaatlejana hääletusõigust omamata isikuandmete töötlemise kaitsegrupi
                   koosolekutel. See osalemine toimub ad hoc kutse alusel ainult sellel juhul,
                   kui mõni punkt puudutab Schengeni acquis’ rakendamist.
   Ma oleksin Teile tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub kirja sisuga.
   Lugupidamisega,
ET                                                 49                                             ET
 ---pagebreak---                                 B. Šveitsi Konföderatsiooni vastus
   Lugupeetud …,
   Mul on au viidata Teie … kirjale , mille sisu on järgmine :
   “Nõukogu toetub läbirääkimistele, mis puudutavad Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise
   lepet Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ja on võtnud
   arvesse Šveitsi Konföderatsiooni poolt esitatud palvet, et ta saaks osaleda otsuste
   kujundamisprotsessis lepinguga kaetud valdkondades, et tagada lepingu hea toimimine
   ning et olla täielikult osaline komiteede töödes, mis aitavad komisjoni tema täidesaatva
   võimu teostamisel.
   Nõukogu märgib, et kuni need protseduurid rakenduvad lepinguga ettenähtud
   valdkondades, tuleks Šveitsi Konföderatsioon liita nende komiteede tööga, et
   garanteerida, et leppe protseduurid on rakendunud asjassepuutuvatele aktidele või
   meetmetele nii, et nad saaks siduda Šveitsi Konföderatsiooniga.
   Euroopa Ühendus kohustub läbi vaatama sobivad                    korraldused,     et   Šveitsi
   Konföderatsioon saaks liituda nende komiteede tööga.
   Selles osas, mis puutub Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute
   kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta:
            –      kindlustab Euroopa Komisjon Šveitsi Konföderatsiooni ekspertidele
                   võimalikult suure osalemisvõimaluse eriti sellel juhul, kui mõni punkt
                   puudutab Schengeni acquis’ rakendamist, meetmete projektide
                   ettevalmistamises, mis esitatakse hiljem selle direktiivi artikliga 31 loodud
                   komiteele läbivaatamiseks, mis aitab komisjoni tema täidesaatva võimu
                   teostamisel. Nii peab Euroopa Komisjon oma ettepanekute väljatöötamisel
                   nõu Šveitsi Konföderatsiooni ekspertidega samal määral kui liikmesriikide
                   ekspertidega,
            –      võib Šveitsi Konföderatsioon vastavalt direktiivi artikli 29 lõike 2 teisele
                   lõigule esitada inimese, kes esindab kontrollivat võimu, või Šveitsi
                   Konföderatsiooni poolt nimetatud mõjuvõimuga isikuid, kes osalevad
                   vaatlejana hääletusõigust omamata isikuandmete töötlemise kaitsegrupi
                   koosolekutel. See osalemine toimub ad hoc kutse alusel ainult sellel juhul,
                   kui mõni punkt puudutab Schengeni acquis’ rakendamist.
   Ma oleksin Teile tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub kirja sisuga.”
   Mul on au teatada, et Šveitsi Konföderatsioon nõustub Teie kirja sisuga .
   Lugupidamisega,
ET                                                 50                                             ET
 ---pagebreak---                       ÜHISKOOSOLEKUTE ÜLDDEKLARATSIOON
   Euroopa Liidu liikmesriikide valitsusi esindavad delegatsioonid,
   Euroopa Komisjoni delegatsioon,
   Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi valitsust esindavad delegatsioonid,
   Šveitsi Konföderatsiooni valitsust esindav delegatsioon,
   on otsustanud organiseerida segakomiteede koosolekud, mis on määratud ühelt poolt
   Islandi ja Norra vahelise lepinguga Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja
   edasiarendamise kohta ja teiselt poolt Šveitsi lepinguga Schengeni aquis’ rakendamise,
   kohaldamise ja edasiarendamise kohta, koosolekute tasandist hoolimata.
   Arvestades, et nende koosolekute ühildamine nõuab pragmaatilist kokkulepet, mis
   puutub selliste koosolekute eesistuja ametikohta, kui eesistuja ametikohta hoiavad
   partnerriigid vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni
   vahelisele lepingule Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise
   kohta Šveitsis või nõukogu, Euroopa Liidu, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi
   vahelise lepinguga Schengeni aquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta
   Norras.
   Arvestades partnerriikide nõusolekut nõuetekohaselt eesistuja ametikohta üksteisele
   tähestikulises järjekorras edasi anda, nagu on sisse kantud Euroopa Liidu, Euroopa
   Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisse lepingusse Schengeni aquis’
   rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta Šveitsis.
   … (koht, aeg)
ET                                                51                                      ET
 ---pagebreak---                               KOOSKÕLASTATUD PROTOKOLL
   läbirääkimistel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni
   vahel Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise,
   kohaldamise ja edasiarendamisega
   Lepingu läbirääkimistel osalevad delegatsioonid
   –         teatavad artikli 7 lõike 2 punkti b kohta, et
   pannakse paika regulaarsed ja otsesed kontaktid nõukogu peasekretariaadi ja Šveitsi
   missiooni vahel Euroopa ühendustes, et Šveits oleks kursis Euroopa Liidu oluliste aktide
   ja meetmete vastuvõtmistega seotud protseduuride olukorraga ning et see lubaks Šveitsil
   alustada nii kiiresti kui võimalik acquis’ edasiarendamiste jätkamise protseduuriga,
   –         - konstateerivad nõukogu 18. juuni 1991 aasta direktiivi 91/477/EMÜ relvade
             omandamise ja valduse kontrolli kohta, lisa B suhtes, et
   ülalmainitud direktiiv ei rakendu vastavalt riiklikule seadusandlusele relvajõudude poolse
   relvade ja laskemoona omandamise ja haldamise kohta. Schengeni acquis’ ei mõjuta
   hetkelist Šveitsi süsteemi selle kohta, mis puudutab noorte laskurite vabatahtlike kursuste
   jaoks sõjarelvade laenutamist, armeeteenistuse jaoks sõjarelvade laenutamist ning
   teenistusrelva loovutamist sõjaväest lahkuvatele sõjaväelastele, vaid käib selle erandi alla
   ning järelikult reguleerib seda vastav Šveitsi seadusandlus,
   –         - teevad märkmeid, mis puudutavad Eurojusti ja Euroopa kohtuvõrku,
   mille eesmärgiks on luua võimalus Šveitsi koostööks Eurojusti töödes ning kui võimalik,
   siis ka Euroopa kohtuvõrgu töödes.
   ..., ...
ET                                                  52                                          ET
 ---pagebreak---               Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline LEPING
        liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva
              vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta
   EUROOPA ÜHENDUS
   ja
   ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON
   edaspidi “lepingupooled”,
   ARVESTADES, ET Euroopa Ühenduse Nõukogu võttis 18. veebruaril 2003 vastu
   määruse (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle
   liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku
   esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest35 (edaspidi “Dublini määrus”), mis asendas
   selle Dublini konventsiooni, millega määrati riik, kes peab uurima teatud Euroopa
   Ühenduse liikmesriigis esitatud varjupaigataotlusi, konventsioon kirjutati alla Dublinis,
   15. juunil 199036 (edaspidi “Dublini konventsioon”) ning arvestades, et Euroopa
   Ühenduste Komisjon võttis 2. septembril 2003 vastu määruse (EÜ) nr 1560/2003,
   millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003,
   millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes
   vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse
   läbivaatamise eest37 (edaspidi “Dublini rakendamismuutuste määrus”);
   ARVESTADES, ET Euroopa Liidu Nõukogu võttis 11. detsembril 2000 vastu määruse
   (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist
   Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil,38 (edaspidi “Eurodaci määrus”) ja
   28. veebruaril 2002 määruse (EÜ) nr 407/2002, millega nähakse ette sõrmejälgede
   võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise
   eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad39 (edaspidi
   “Eurodaci rakenduseeskirjade määrus”);
   ARVESTADES, ET Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv
   95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba
   liikumise kohta40 (edaspidi “isikuandmete kaitsedirektiiv”) peab olema kohaldatav
   Šveitsi Konföderatsiooni poolt samamoodi nagu see on kohaldatud Euroopa Liidu
   liikmesriikide poolt kui nad töötlevad andmeid käesoleva leppe eesmärgil;
   ARVESTADES Šveitsi Konföderatsiooni geograafilist asetsemist;
   ARVESTADES, ET Šveitsi Konföderatsiooni osalemine “Dublini” ja “Eurodaci”
   (edaspidi “Dublini/Eurodaci acquis”) määruste poolt kaitstud acquis communautaire’is
   tugevdaks koostööd Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel;
   35
           ELT L 50, 25.2.2003, lk 1
   36
           C 254, 19.8.1997, lk
   37
           EÜT L 222, 5.9.2003, lk 3.
   38
           EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1.
   39
           EÜT L 62, 5.3.2002, lk 1.
   40
           EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
ET                                               53                                          ET
 ---pagebreak---    ARVESTADES, ET Euroopa Ühendus sõlmis leppe Islandi Vabariigi ja Norra
   Kuningriigiga Dublini konventsiooni baasil, mis sätestas kriteeriumid ja mehhanismid
   määramaks, milline liikmesriik vastutab varjupaigataotluse läbivaatamise eest, mis on
   esitatud ühes liikmesriigis, Islandil või Norras;41
   ARVESTADES, ET on soovitatav, et Šveitsi Konföderatsioon oleks Islandi ja Norraga
   samaväärselt seotud Dublini/Eurodaci acquis’ rakendamise, kohaldamise ja selle
   edasiarendamisega;
   ARVESTADES, ET on soovitatav sõlmida Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
   Konföderatsiooni vahel lepe, mis sisaldab endas analoogseid õigusi ja kohustusi, nagu on
   kokku lepitud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Islandi ja Norra vahel;
   OLLES VEENDUNUD, et on vajalik korraldada koostööd Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
   Konföderatsiooni vahel selles, mis puudutab “Dublini/Eurodaci” acquis’ rakendamist,
   praktikas kohaldamist ja hilisemat edasiarendamist ;
   ARVESTADES, ET Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Ühenduse käesoleva leppega
   kaetud tegevustega liitmiseks ja liitumiseks, on vaja Islandi ja Norra liitmisel loodud
   komitee eeskujul luua komitee;
   ARVESTADES, ET koostöö Dublini ja Eurodaci määrustega kaetud valdkondades
   põhineb vabaduse, demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste austamise põhimõtetel, nii nagu
   need on tagatud 4. novembri 1950. aasta inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa
   konventsioonis;
   ARVESTADES, ET Euroopa Komisjoni asutamislepingu IV jaotise sätted ja nimetatud
   jaotise põhjal vastuvõetud aktid ei kehti Taani Kuningriigile protokolli tõttu, mis sätestas
   Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule Amsterdami leppega liidetud
   Taani positsiooni, ent on vaja siiski luua võimalusi Šveitsi Konföderatsioonile ja Taanile
   kohaldada nende omavahelistes suhetes käesoleva leppe põhisätteid;
   ARVESTADES, ET on vaja kindlustada, et need riigid, kellega Euroopa Ühendus on
   loonud liidu, et Dublini/Eurodaci acquis’d rakendada, kohaldada ja edasi arendada,
   kohaldaksid seda acquis’d ka omavahelistes suhetes;
   ARVESTADES, ET Dublin/Eurodaci acquis’ hea toimimine nõuab käesoleva leppe
   samaaegset kohaldamist osapoolte nende vastastikuseid suhteid reguleerivate lepetega,
   mis on seotud Dublin/Eurodaci acquis’ rakendamise ja edasiarendamisega;
   ARVESTADES Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise,
   kohaldamise ja edasiarendamisega;
   ARVESTADES seost Schengeni acquis’ ja Dublin/Eurodaci acquis’ vahel;
   ARVESTADES, ET see seos nõuab Dublin/Eurodaci acquis’ samaaegset rakendamist
   Schengeni acquis’ga;
   41
           EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38
ET                                                 54                                           ET
 ---pagebreak---    ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
                                              Artikkel 1
   1.      Sätted, mis puudutavad
   – Dublini määrust,
   – Eurodaci määrust,
   – Eurodaci rakenduseeskirjade määrust ja
   – Dublini rakenduseeskirjade määrust,
   on rakendatud Šveitsi Konföderatsiooni, edaspidi “Šveitsi”, poolt ja kohaldatud suhetes
   Euroopa Liidu liikmesriikidega, edaspidi “liikmesriigid”.
   2.      Liikmesriigid kohaldavad Šveitsi suhtes lõikes 1 viidatud määrusi.
   3.       Ilma et see piiraks artikli 4 kohaldamist, on Euroopa Ühenduse poolt vastu võetud
   aktid ja meetmed, mis muudavad või täiendavad lõikes 1 nimetatud sätteid ning nende
   sätete poolt ette nähtud protseduuride järgi vastu võetud otsused samuti Šveitsi poolt
   heaks kiidetud, rakendatud ja kohaldatud.
   4.      Direktiivi sätted isikuandmete kaitse kohta nii, nagu nad kohalduvad lõikes 1
   isikuandmete töötlemise nimetatud sätete rakendamise ja kohaldamise eesmärgi nimel
   liikmesriikide jaoks, rakenduvad ja kohalduvad mutatis mutandis ka Šveitsi jaoks.
   5.      Lõigete 1 ja 2 eesmärgi järgi on peatükis 1 nimetatud sätetes sisalduvad viited
   liikmesriikidele määratud Šveitsi kaasamiseks.
                                              Artikkel 2
   1.      Uute seadusandlike sätete väljatöötamisel, mis muudavad või täiendavad artikli 1
   sätteid, konsulteerib Euroopa Ühenduste Komisjon, edaspidi “komisjon”, mitteametlikult
   Šveitsi ekspertidega samal viisil, nagu ta konsulteerib liikmesmaade ekspertidega oma
   ettepanekute väljatöötamiseks.
   2.      Kui komisjon annab üle oma lõikes 1 mainitud ettepanekud Euroopa
   Parlamendile ja Euroopa Liidu Nõukogule, edaspidi “nõukogu”, teeb ta nendest koopiad
   ka Šveitsile.
   Ühe lepingupoole palvel võib esialgne ideedevahetus leida aset artikliga 3 loodud
   segakomitee raames.
   3.      Lepingupooled peavad pideva informeerimise ja nõupidamiste protsessi käigus
   uuesti nõu, juhul kui keegi nende endi hulgast on esitanud selleks palve, lõikes 1
   mainitud seadusandlike sätete vastuvõtmisele eelnevale faasi olulistel hetkedel.
ET                                                  55                                        ET
 ---pagebreak---    4.      Lepingupooled teevad heauskset koostööd informeerimise ja nõuandmise faasi
   jooksul, et protsessi lõpuks kergendada segakomitee tegevust vastavalt käesolevale
   leppele.
   5.      Šveitsi valitsuse esindajatel on õigus segakomitees sõnastada oma ettepanekuid
   selles suhtes, mis puudutab lõikes 1 mainitud küsimusi.
   6.      Komisjon tagab Šveitsi ekspertidele nii suure osalemise kui võimalik, vastavalt
   küsimuse all olevatele valdkondadele, meetmete projektide ettevalmistamises, mis
   esitatakse hiljem komiteedele, kes assisteerivad komisjoni tema täidesaatva võimu
   täitmises. Meetmete väljatöötamise jooksul konsulteerib komisjon Šveitsi ekspertidega
   samaväärselt nagu liikmesriikide ekspertidega.
   7.      Juhul, kui nõukogu on kaasatud asjassepuutuvale komiteele kohaldatavale
   protseduurile vastavalt, annab komisjon nõukogule üle Šveitsi ekspertide arvamused.
                                            Artikkel 3
   1.      Lepingupoolte esindajatest on moodustatud segakomitee.
   2.      Segakomitee võtab konsensuse alusel vastu oma töökorra.
   3.      Segakomitee saab kokku kas oma eestseisja või mõne oma liikmete algatusel.
   4.      Segakomitee saab kokku vajadustele vastaval tasandil, et uurida artiklis 1
   nimetatud sätete praktikas rakendamist ja kohaldamist ning et liikuda mõtetevahetuselt
   edasi aktide või meetmete väljatöötamiseni, mis muudavad või täiendavad artiklis 1
   nimetatud sätteid.
   Kõik käesoleva leppega seoses oleva informatsiooni vahetamised peaksid aset leidma
   segakomitee volituste raames.
   5.      Segakomitee eestseisus vahetub iga kuue kuu tagant kordamööda, Euroopa
   Ühenduse ja Šveitsi valitsuse esindajate vahel.
                                            Artikkel 4
   1.      Lõike 2 raames, kui nõukogu võtab vastu akte või meetmeid, mis muudavad või
   täiendavad artikli 1 sätteid ja kui nendele sätetele vastavalt võetakse vastu akte või
   meetmeid, siis need aktid või meetmed jõustuvad samaaegselt liikmesriikides ja Šveitsis,
   välja arvatud nende sätetega otseses vastavuses olevate sätete puhul.
   2.      Komisjon teatab Šveitsile viivitamata peatükis 1 nimetatud aktide või meetmete
   vastuvõtmisest. Šveits annab teada oma nõusolekust nende sisuga ja nende
   ümberasetumisest sisemisse juriidilisse korda. Sellest otsusest teavitatakse komisjoni
   kolmekümne päeva jooksul peale vastavate aktide või meetmete vastuvõtmist.
   3.      Kui läbivaadatud aktide või meetmete sisu tõttu saab Šveits ennast siduda alles
   pärast oma põhiseadusest tulenevate nõuete täitmist, teavitab Šveits sellest komisjoni
ET                                                56                                        ET
 ---pagebreak---    selleks ettenähtud aja jooksul. Šveits informeerib viivitamata ja kirjalikult komisjoni
   kõigist oma põhiseadusest tulenevate nõuete täitmistest. Juhul kui referendumi
   korraldamine pole vajalik, leiab teadaandmine aset kohe peale referendumi tähtaja
   möödumist. Kui on vaja korraldada referendum, on Šveitsil teadaandmiseks
   maksimaalselt kahe aasta pikkune tähtaeg alates komisjonile teatamise päevast. Alates
   akti või meetme jõustumiskuupäevast kuni põhiseadusest tulenevate nõuete täitmiseni
   rakendab Šveits ajutiselt nii palju kui võimalik käsitluse all oleva akti või meetme sisu.
   4.      Kui Šveits ei saa ajutiselt käsitluse all oleva akti või meetme sisu rakendada ning
   kui see fakt loob Dublin/Eurodaci koostöö toimimist häirivaid probleeme, uurib olukorda
   segakomitee. Euroopa Ühendus võib Šveitsi suhtes võtta käsitlusele vastavad ja vajalikud
   meetmed, et kindlustada Dublin/Eurodaci koostöö hea toimimine.
   5.      Šveitsipoolne lõikes 1 nimetatud aktide ja meetmetega nõusolek loob Šveitsi ja
   Euroopa Liidu liikmesriikide vahel õigusi ja kohustusi.
   6.      Kui:
   a) Šveits teatab oma otsusest mitte nõustuda mõne lõikes 1 nimetatud akti või meetme
   sisuga, millele rakendati käesolevas leppes ette nähtud menetlust või kui
   b) Šveits ei tee teadaandmist lõikes 2 ette nähtud kolmekümne päeva jooksul või kui
   c) Šveits ei tee teadaandmist peale referendumi tähtaja möödumist või referendumi puhul
   lõikes 3 ettenähtud kaheaastase tähtaja jooksul või ei rakenda ajutiselt, nagu ette nähtud
   samas peatükis, akti või meedet viimase jõustumiskuupäevast,
   siis on käesolev leping peatatud.
   7.      Segakomitee uurib küsimust, mis tõi endaga kaasa peatamise ja võtab 90 päeva
   jooksul käsile mittenõustumise või mitteratifitseerimise põhjuste uurimise. Peale
   kõikvõimalike võimaluste uurimist, et säilitada käesoleva lepingu hea toimimine ning ka
   võimalus teha tähelepanekuid seadusandlike sätete võrdväärsuse kohta, võib ta otsustada
   ühehäälselt käesolev lepe ennistada. Juhul, kui käesolev lepe on peale 90 päeva ikka veel
   ajutiselt katkestatud, katkeb selle kohaldamine.
                                              Artikkel 5
   1.      Et saavutada lepingupoolte eesmärk jõuda artiklis 1 nimetatud sätete niivõrd
   ühtse jõustamise ja tõlgendamiseni kui võimalik, jälgib segakomitee pidevalt Euroopa
   Ühenduste Kohtu, edaspidi “kohus”, kohtupraktika arenemist, samuti ka vastavate Šveitsi
   õigusemõistmiste kohtupraktika arengut, mis on seotud nende sätetega. Selleks lepivad
   lepingupooled viivitamata kokku õigusemõistmiste omavahelise edasiandmise kohta.
   2.      Šveitsil on õigus esitada Euroopa Kohtule seisukohti või kirjalikke märkusi juhul,
   kui liikmesriigi kohus on suunanud talle küsimuse eelotsuse saamiseks artiklis 1
   nimetatud sätete tõlgendamise osas.
ET                                                  57                                         ET
 ---pagebreak---                                              Artikkel 6
   1.      Šveits esitab igal aastal segakomiteele aruanded artiklis 1 viidatud sätete
   kohaldamise ja tõlgendamise kohta oma haldusasutustes ja kohtutes, nagu neid on
   tõlgendanud Euroopa Kohus vastavalt asjaoludele.
   2.      Kui segakomitee ei ole kahe kuu jooksul alates sellest, kui talle teatatakse artiklis
   1 viidatud sätete osas olulise erinevuse tekkest Euroopa Kohtu ning Šveitsi kohtute
   praktika vahel või oluliselt erineva kohaldamise ilmnemisest asjaomaste liikmesriikide
   ning Šveitsi asutuste vahel, suutnud tagada ühetaolise kohaldamise ja tõlgendamise
   jätkumist, kohaldatakse artiklis 7 sätestatud menetlust.
                                             Artikkel 7
   1.      Kui käesoleva lepingu kohaldamise osas tekib vaidlus või kui esineb artikli 6
   lõikes 2 sätestatud olukord, kantakse küsimus ametlikult vaidlusküsimusena segakomitee
   päevakorda
   2.      Segakomiteel on vaidlusküsimust sisaldava päevakorra vastuvõtmise kuupäevast
   alates aega üheksakümmend päeva vaidluse lahendamiseks.
   3.      Kui segakomitee ei suuda vaidlust lõikes 2 sätestatud 90 päeva jooksul lahendada,
   on lõplikuks lahendamiseks aega veel 90 päeva. Kui selle perioodi jooksul pole
   segakomitee otsust vastu võtnud, ei kohaldata käesolevat lepet mainitud perioodi lõpuni.
                                             Artikkel 8
   1.      Mis puudutab administratiivseid ja tegevuskulusid, mis on seotud Eurodaci ühtse
   terviku sisseseadmise ja toimimisega, siis Šveits kannab Euroopa Ühenduste
   põhieelarvesse summa, mis ulatub 7,286 %ni 11 675 000 euro suurusest algsest summast,
   ja alates 2004 aasta eelarvest iga-aastase 7,286 %lise makse, mis sõltub vastavale
   eelarvele vastavatest eelarvekrediitidest.
   Mis puutub administratiivseid või tegevuskulusid, mis on seotud käesoleva leppe
   kohaldamisega, siis kannab Šveits selleks Euroopa Ühenduste eelarvesse iga-aastase
   makse vastavalt oma sisemisele kogutoodangule, võrreldes osalevate maade sisemisele
   kogutoodanguga.
   2.      Šveitsil on õigus saada kõiki käesolevat lepingut puudutavaid dokumente ning
   segakomitee koosolekute ajal, küsida tõlget mõnes Euroopa Ühenduste ametlikus keeles
   oma valikul.
                                             Artikkel 9
   Šveitsi riiklik kontrollivõim, kes tegeleb isikuandmete kaitsega ja sõltumatu
   kontrollivõim, kes on asutatud Euroopa Ühenduse asutamisleppe artikli 286 lõike 2
   põhjal, teevad koostööd oma funktsioonide piires ning vahetavad omavahel olulist
ET                                                 58                                            ET
 ---pagebreak---    informatsiooni. Need kaks võimuüksust panevad ühise lepinguga paika oma
   koostööviisid.
                                           Artikkel 10
   1.       Käesolev lepinguid ei mõjuta mitte mingil moel teisi Euroopa Ühenduse ja
   Šveitsi vahel sõlmitud lepinguid.
   2.       Käesolev leping ei mõjuta mitte mingil viisil lepinguid, mida võidakse sõlmida
   Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel.
                                           Artikkel 11
   1.       Taani Kuningriik võib paluda võimalust osaleda käesolevas lepingus.
   Lepingupooled, kes tegutsevad Taani Kuningriigi nõusolekul, panevad paika sellise
   osalemise tingimused käesoleva lepingu ühes protokollis.
   2.       Šveits sõlmib lepingu Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga, mis on seoses
   Dublin/Eurodaci acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning mis
   sätestab nende omavahelised õigused ja kohustused acquis’ suhtes.
                                           Artikkel 12
   1.       Käesolev leping esitatakse lepingupooltele ratifitseerimiseks või kinnitamiseks.
   Ratifitseerimis- või kinnitusvahendid antakse nõukogu peasekretäri kätte hoiule, kes on
   nende hoiulevõtja.
   2.       Käesolev leping jõustub esimesel selle kuu kuupäeval, mis järgneb viimasest
   ratifitseerimis- või kinnitamisvahendi hoiustamisest teadaandmisele hoiulevõtja poolt
   lepingupooltele.
   3.       Artikleid 2, 3 ja artikli 4 lõike 2 esimest lauset kohaldatakse ajutiselt alates
   käesoleva leppe allakirjutamiskuupäevast.
                                           Artikkel 13
   Mis puutub peale käesoleva leppe allakirjutamist vastuvõetud akte või meetmeid enne
   selle akti jõustumist, siis artikli 4 lõike 2 viimases lauses ette nähtud
   kolmekümnepäevase periood algab käesoleva akti jõustumispäeval.
                                           Artikkel 14
   1.       Käesolev lepe rakendub ainult juhul, kui artiklis 11 nimetatud lepingud on samuti
   rakendatud.
ET                                                59                                          ET
 ---pagebreak---    2.      Lisaks sellele rakendub käesolev leping ainult juhul, kui leping Euroopa Liidu,
   Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel viimase ühinemise kohta Schengeni acquis’
   rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega on samuti rakendunud.
                                            Artikkel 15
   1.      Liechtenstein võib liituda käesoleva leppega.
   2.      Liechtensteini liitumine moodustab käesolevast leppest ühe protokolli, mis
   sätestab sellise liitumise kõik tagajärjed, kaasa arvatud õiguste ja kohustuste loomise
   Liechtensteini ja Šveitsi vahel, samuti nagu Liechtensteini ja Euroopa Ühenduse ja
   käesoleva leppega ühendatud liikmesriikide vahel.
                                            Artikkel 16
   1.      Iga lepingupool võib käesolevast lepingust lahti öelda, pöördudes kirjaliku
   avaldusega hoiulevõtja poole. Avaldus jõustub kuus kuud peale selle üleandmist.
   2.      Käesolev leping loetakse lõppenuks, kui Šveits ütleb lahti mõnest artiklis 11
   nimetatud lepingutest või artiklis 14 lõikes 2 nimetatud lepingust.
   Sõlmitud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu,
   läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja
   ungari keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed.
ET                                                 60                                            ET
 ---pagebreak---                                              LÕPPAKT
          lepingule liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist
            läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta
   Täievolilised esindajad on vastu võtnud järgmised allpool mainitud ja lõppaktile lisatud
   ühisdeklaratsioonid:
   1.         lepingupoolte ühisdeklaratsioon tiheda dialoogi kohta;
   2.         lepingupoolte ühisdeklaratsioon isikuandmete       kaitsega  tegeleva Euroopa
   Parlamendi ja nõukogu määruse 95/46/EÜ kohta
   Täievolilised esindajad võtsid samuti teatavaks järgmised allpool äratoodud ja lõppaktile
   lisatud deklaratsioonid:
   1.         Šveitsi deklaratsioon artikli 4 lõike 3 kohta, mis käib Dublin/Eurodac acquis’
   uute arendamiste tähtajaga nõusoleku kohta;
   2.         Euroopa Komisjoni deklaratsioon komiteede kohta, kes assisteerivad Euroopa
   Komisjoni tema täidesaatva võimu täitmises.
   ..., ...
   Euroopa Ühenduse nimel:
   Šveitsi Konföderatsiooni nimel:
ET                                                  61                                       ET
 ---pagebreak---    Lepingupoolte ühisdeklaratsioonid
   Lepingupoolte ühisdeklaratsioon tiheda dialoogi kohta
   Lepingupooled toonitavad tiheda ja produktiivse dialoogi suurt tähtsust kõigi nende
   vahel, kes osalevad lepingu artikli 1 lõikes 1 nimetatud sätete kohaldamises.
   Vastavalt lepingu artikli 3 lõikele 1 kutsub komisjon liikmesriikide eksperte segakomitee
   koosolekutele, et tagada mõttevahetus Šveitsiga kõigi leppes puudutatud küsimuste
   kohta.
   Lepingupooled on täheldanud liikmesriikide puhul valmisolekut                  eelmainitud
   teabevahetuseks Šveitsiga lepingus puudutatud küsimuste osas.
   Lepingupoolte ühisdeklaratsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu andmekaitse
   määruse 95/46/EÜ kohta
   Lepingu raames lepivad lepingupooled kokku Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24.
   oktoobri 1995. aasta määruse 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
   töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)42 suhtes, et Šveitsi Konföderatsiooni
   esindajate osalemine toimub kirjavahetuse teel väljaarendatud idee põhjal, mis puudutab
   komiteesid, mis aitavad komisjoni tema täidesaatva võimu teostamisel ning liidetud
   Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise leppega Šveitsi
   Konföderatsiooni ühinemisega Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
   edasiarendamisega.
   Teised avaldused
   Šveitsi deklaratsioon artikli 4 lõikes 3 puudutatud Dublin/Eurodaci acquis’
   edasiarendamiste tähtajaga nõustumise kohta
   Kaheaastane maksimaalne tähtaeg, mis on esitatud artikli 4 lõikes 3, hõlmab nii akti või
   meetme kinnitamist kui ka rakendamist. See sisaldab järgmisi faase :
   –        ettevalmistav faas,
   –        parlamentaarne protseduur,
   –        referendumi tähtaeg (100 päeva alates akti ametlikust avaldamisest) ja vajaduse
            korral
   –        referendum (organiseerimine ja hääletamine).
   Föderaalne Nõukogu informeerib viivitamata nõukogu ja komisjoni iga faasi
   lõpulejõudmisest.
   Föderaalne Nõukogu kohustub mängu panema kõik tema valduses olevad vahendid, et
   eespool mainitud faasid mööduksid nii ruttu kui võimalik.
   42
           EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
ET                                                 62                                          ET
 ---pagebreak---    Euroopa Komisjoni deklaratsioon komiteede kohta, mis aitavad komisjoni tema
   täidesaatva võimu teostamisel
   Hetkel aitavad Euroopa Komisjoni täidesaatva võimu teostamisel acquis’de
   Dublin/Eurodac rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises järgmised komiteed:
   –       nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määruse (EÜ) nr 343/2003 artikliga 27
           loodud komitee, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle
           liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi
           kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest43 (“Dublini komitee”).
   –       Nõukogu 11. detsembri 2000 aasta määrusega (EÜ) nr 2725/2000 artikliga 23
           loodud komitee, mis tegeleb Eurodac-süsteemi loomisega, et võrrelda
           sõrmejälgi Dublini44 konventsiooni efektiivsete rakendusmeetmetega (“Eurodaci
           komitee”).
   43
          EÜT L 50, 25.2.2003, lk
   44
          EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1.
ET                                              63                                        ET
 ---pagebreak---                  ÜLDDEKLARATSIOON ÜHISKOOSOLEKUTE KOHTA
   Euroopa Komisjoni delegatsioon,
   Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi valitsusi esindav delegatsioon,
   Šveitsi Konföderatsiooni valitsust esindav delegatsioon,
   On otsustanud organiseerida ühised komiteede koosolekud, mis on määratud Euroopa
   Ühenduse ja Islandi ja Norra vahelise lepinguga liikmesriigis või Islandis või Norras
   esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise
   kriteeriumide ja mehhanismide kohta ühelt poolt ning ühiselt Euroopa Ühenduse ja
   Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga liikmesriigis või Šveitsis esitatud
   varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja
   mehhanismide kohta teiselt poolt.
   Arvestades, et nende koosolekute ühildamine nõuab pragmaatilist kokkulepet, mis
   puutub selliste koosolekute eesistuja ametikohta, kui eesistuja kohta hoiavad
   assotsieerunud riigid vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele
   lepingule liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva
   vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta või Euroopa Ühenduse ja
   Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule liikmesriigis või Islandis või
   Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise
   kriteeriumide ja mehhanismide kohta.
   Arvestades partnerriikide nõusolekut nõuetekohaselt eesistuja ametikohta üksteisele
   tähestikulise järjestuse alusel edasi anda, nagu on sisse kantud Euroopa Ühenduse ja
   Šveitsi Konföderatsiooni vahelisse lepingusse liikmesriigis või Šveitsis esitatud
   varjupaigataotluse läbivaatamist läbiviiva vastutava riigi määramise kriteeriumide ja
   mehhanismide kohta.
   …(koht ja aeg)
ET                                                64                                          ET
 ---pagebreak---                          LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT
   Policy area(s):         Area of freedom, security and justice
   Activities :    External borders, visa policy and free movement of people
                   Policy Strategy and Coordination
   TITLE   OF ACTION: AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN UNION, THE EUROPEAN
            COMMUNITY AND THE SWISS CONFEDERATION CONCERNING THE LATTER’S
            ASSOCIATION WITH THE IMPLEMENTATION, APPLICATION AND DEVELOPMENT OF THE
            SCHENGEN ACQUIS
   1.       BUDGET LINE(S) + HEADING(S)
            18.08.02 Système d'information Schengen (SIS II)
            18.08.03 Système d'information sur les visas (VIS)
            18.02.03 European Agency for the Management of operational cooperation at
            the external borders
   2.       OVERALL FIGURES
   2.1.     Total allocation for action (Part B): 0 € million for commitment
   2.2.     Period of application:
            Start: The Agreement will (probably) enter into force in 2005 (depending on
            ratifications)
            Expiry: The Agreement has no expiry date, but can be cancelled
   2.3.     Overall multiannual estimate of expenditure:
            NOT APPLICABLE
   (a)      Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial
            intervention) (see point 6.1.1)
                                                       € million (to three decimal places)
                                                                            [n+5
                                                                             and
                                Year     [n+1]  [n+2]    [n+3]    [n+4]     subs.   Total
                                 [n]                                       Years]
          Commitments
            Payments
ET                                               65                                        ET
 ---pagebreak---    (b)      Technical and administrative assistance and support expenditure(see point 6.1.2)
          Commitments
            Payments
           Subtotal a+b
       Commitments
       Payments
   (c)      Overall financial impact of human resources and other administrative
            expenditure
            (see points 7.2 and 7.3)
          Commitments/
            payments
         TOTAL a+b+c
       Commitments
       Payments
   2.4.     Compatibility with financial programming and financial perspective
            […] Proposal is compatible with existing financial programming.
            […] Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial
                    perspective.
            […] Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional
                    Agreement.
   2.5.     Financial impact on revenue:45
            […] Proposal has no financial implications (involves technical aspects
                    regarding implementation of a measure)
            OR
            [x]     Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:
                                                                   (€ million to one decimal place)
                                                  Prior to         Situation following action
   45
           For further information, see separate explanatory note.
ET                                                         66                                       ET
 ---pagebreak---                                                    action
         Budget line          Revenue              2003       2005 2006   2007     2008   2009    2010
          18 08 02   a) Revenue in absolute terms            0.73 0.03 0.03 0.03 0.03 0.03
                     b) Change in revenue         ∆          0.73 -0.70 -        -      -       -
          18 08 03   a) Revenue in absolute terms            0.45 0.55 0.55 0.55 0.55 0.55
                     b) Change in revenue         ∆          0.45 0.10 -         -      -       -
          18 02 03   a) Revenue in absolute terms            0.11 0.27 0.27 0.27 0.27 0.27
                     b) Change in revenue         ∆          0.11 0.16 -         -      -       -
   3.       BUDGET CHARACTERISTICS
      Type of expenditure               New             EFTA         Contributions          Heading in
                                                  contribution      form applicant           financial
                                                                        countries          perspective
    Non-comp             Diff            NO               NO               NO                  No 3
   4.       LEGAL BASIS
   Articles                      62                       and                 63                     TCE
   Articles 24 and 38 TUE
   Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss
   Confederation concerning the latter’s association with the implementation, application
   and development of the Schengen acquis (article 11(2) and (3)).
   5.       DESCRIPTION AND GROUNDS
            NOT APPLICABLE
   5.1.     Need for Community intervention 46
   5.1.1.   Objectives pursued
   N/A
   5.1.2.   Measures taken in connection with ex ante evaluation
   N/A
   46
           For further information, see separate explanatory note.
ET                                                         67                                            ET
 ---pagebreak---    5.1.3.     Measures taken following ex post evaluation
   N/A
   5.2.       Action envisaged and budget intervention arrangements
   N/A
   5.3.       Methods of implementation
   N/A
   6.         FINANCIAL IMPACT
              NOT APPLICABLE
   6.1.       Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)
   6.1.1.     Financial intervention
                                           Commitments (in € million to three decimal places)
            Breakdown             [Year n] [n+1]     [n+2]     [n+3]      [n+4]    [n+5 and   Total
                                                                                subs.
                                                                                Years]
   Action 1
   Action 2
   etc.
                        TOTAL
   6.1.2.    Technical and administrative assistance, support expenditure and IT expenditure
             (commitment appropriations)
                                  [Year n] [n+1]     [n+2]     [n+3]      [n+4]    [n+5 and   Total
                                                                                subs.
                                                                                years]
   1)       Technical         and
   administrative assistance
   a) Technical        assistance
   offices
ET                                                68                                                ET
 ---pagebreak---    b) Other technical and
   administrative assistance:
   - intra muros:
   - extra muros:
   of which for construction
   and       maintenance       of
   computerised management
   systems
                      Subtotal 1
   2) Support expenditure
   a) Studies
   b) Meetings of experts
   c)       Information       and
   publications
                      Subtotal 2
                        TOTAL
ET                                69 ET
 ---pagebreak---    6.2.       Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire
              programming period)47
                                                   Commitments (in € million to three decimal places)
                Breakdown                         Type              Number of           Average unit           Total cost
                                               of outputs             outputs               cost
                                            (projects, files )                                              (total for years
                                                                  (total for years                               1…n)
                                                                       1…n)
                                                   1                      2                   3                 4=(2X3)
   Action 1
   - Measure 1
   - Measure 2
   Action 2
   - Measure 1
   - Measure 2
   - Measure 3
   etc.
              TOTAL COST
   If necessary explain the method of calculation
   7.         IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE
              NOT APPLICABLE
   7.1.       Impact on human resources
                               Staff to be assigned to management of the
                                                                                Description of tasks deriving from the
                                 action using existing and/or additional
                                                                                action
                                                resources
        Types of post                                                             Total
                                   Number of                 Number of
                                permanent posts           temporary posts
                         A
   Officials        or
   temporary staff
                         B                                                                 If necessary, a fuller description of the
   47
             For further information, see separate explanatory note.
ET                                                             70                                                             ET
 ---pagebreak---                                                                        tasks may be annexed.
                       C
   Other human resources
   Total
   7.2.      Overall financial impact of human resources
                  Type of human resources                  Amount (€)  Method of calculation *
   Officials
   Temporary staff
   Other human resources
                                     (specify budget line)
                                                    Total
   The amounts are total expenditure for twelve months.
   7.3.      Other administrative expenditure deriving from the action
   Budget line
                                                            Amount €     Method of calculation
   (number and heading)
   Overall allocation (Title A7)
   A0701 – Missions
   A07030 – Meetings
   A07031 – Compulsory committees 1
   A07032 – Non-compulsory committees 1
   A07040 – Conferences
   A0705 – Studies and consultations
   Other expenditure (specify)
   Information systems (A-5001/A-4300)
   Other expenditure - Part A (specify)
                                                    Total
   The amounts are total expenditure for twelve months.
   1
     Specify the type of committee and the group to which it belongs.
ET                                                      71                                     ET
 ---pagebreak---    I.   Annual total (7.2 + 7.3)                    €
   II.  Duration of action                          years
   III. Total cost of action (I x II)               €
   8.    FOLLOW-UP AND EVALUATION
         NOT APPLICABLE
   8.1.  Follow-up arrangements
         N/A
   8.2.  Arrangements and schedule for the planned evaluation
         N/A
   9.    ANTI-FRAUD MEASURES
         N/A
ET                                        72                  ET
 ---pagebreak---    Lisa
   Selgitus Šveitsi rahalise toetuse arvutamise kohta
   Šveitsi rahalise toetuse arvutamine põhineb Islandi ja Norraga sõlmitud lepingul (EÜT L
   176, 10.7.1999, lk 36). 1.
   Halduskulud:
   1.1. Segakomitee:
   Lepinguga luuakse segakomitee (artikkel 3). Nimetaud segakomitee kohtub nõukogu
   töögruppide vormis, milles Šveits osaleb. Seega peab Šveits toetama Nõukogu
   töögruppide halduskulusid. Schengeni acquis’ integratsiooni ajal hinnati nimetatud
   kulusid 300 000 000 Belgia frangini. Seetõttu on nimetatud summa lisatud Norra ja
   Islandiga sõlmitud lepingusse. Šveitsi puhul on lepingu artikli 11 lõikes 1 esitatud
   summa 8 100 000 eurot. Nimetatud summa on vastavuses summaga 300 000 000 Belgia
   franki Norra ja Islandi lepingus, konverteerituna eurodesse, viidud vastavusse 1999. ja
   2003. aasta vahel toimunud inflatsiooniga ning lõpuks ümardatud.
   Šveitsi makstav 7,286 % on Šveitsiga kokku lepitud ja arvutatud Šveitsi, Norra ja Islandi
   2001. aasta SKT põhjal.
   Kuna Šveitsi rahaline toetus on seotud nõukogu töögruppide tööga, vastutab nõukogu
   peasekretariaat nimetatud rahalise toetuse katmise eest.
   1.2. Muud halduskulud:
   Kuigi Šveits osaleb komiteede, mis aitavad komisjoni tema täidesaatva võimu
   teostamisel, töös, ei hüvitata Šveitsi esindajate reisikulusid ja päevarahasid.
   Hetkel ei ole rohkem halduskulusid, mis oleksid seotud käesoleva lepingu
   rakendamisega.
   2. Schengeni funktsioneerimisega seotud kulud:
   Kooskõlas artikli 11 lõikega 2 peab Šveits toetama Schengeni infosüsteemi System II
   (SIS II) kulusid alates eelarveaastast 2002 sõltuvalt tema SKTst. Kuna leping jõustub
   arvatavasti aastal 2005, siis seetõttu puudutab 2005. aasta finantsaruandes nimetatud
   summa Šveitsi rahalist toetust eelarveaastateks 2002–2005.
   Kooskõlas artikli 11 lõikega 2 peab Šveits rahaliselt toetama teisi Schengeniga seotud
   kulusid sõltuvalt tema SKTst. Hetkel puudutavad teised Schengeniga seotud kulud viisa
   infosüsteemi (VIS) ja välispiiri agentuuri. Välispiiri agentuuri puhul on esimeseks
   eelarveaastaks 2005.
   Šveitsi rahalise toetuse arvutamine eelarveaastateks 2002–2003 põhineb maksete
   assigneeringute kasutamisel vastava eelarverea jaoks.
   Arvutused 2004. aastaks põhinevad eelarves sätestatud kulukohustuste assigneeringutel.
ET                                                  73                                       ET
 ---pagebreak---    2005. aasta puhul põhinevad arvutused esialgse eelarveprojekti arvudel (kulukohustuste
   assigneeringud). 2006. aasta arvud põhinevad olemasolevatel finantskavadel
   (kulukohustuste assigneeringud).Šveitsi SKT proportsionaalsus arvutatakse Eurostati
   SKT arvude põhjal.
ET                                            74                                          ET
 ---pagebreak---                         LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT
   Policy area(s): Area of freedom, security and justice
   Activity: Policy Strategy and Coordination
   TITLE  OF ACTION: AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND SWITZERLAND
           CONCERNING THE CRITERIA AND MECHANISMS FOR ESTABLISHING THE STATE
           RESPONSIBLE FOR EXAMINING A REQUEST FOR ASYLUM LOGED IN A MEMBER STATE
           OR IN SWITZERLAND
   1.      BUDGET LINE(S) + HEADING(S)
           18.08.04 Eurodac
   2.      OVERALL FIGURES
   2.1.    Total allocation for action (Part B): € million for commitment
   2.2.    Period of application:
           Start: The Agreement will (probably) enter into force in 2005 (depending on
           ratifications)
           Expiry: The Agreement has no expiry date, but can be cancelled
   2.3.    Overall multiannual estimate of expenditure:
           NOT APPLICABLE
   (a)     Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial
           intervention) (see point 6.1.1)
                                                      € million (to three decimal places)
                                                                           [n+5
                                                                            and
                               Year     [n+1]  [n+2]    [n+3]    [n+4]     subs.   Total
                                [n]                                       Years]
          Commitments
            Payments
   (b)     Technical and administrative assistance and support expenditure(see point 6.1.2)
          Commitments
            Payments
ET                                              75                                          ET
 ---pagebreak---            Subtotal a+b
       Commitments
       Payments
   (c)      Overall financial impact of human resources and other administrative
            expenditure
            (see points 7.2 and 7.3)
          Commitments/
             payments
          TOTAL a+b+c
       Commitments
       Payments
   2.4.     Compatibility with financial programming and financial perspective
            […] Proposal is compatible with existing financial programming.
            […] Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial
                     perspective.
            […] Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional
                     Agreement.
   2.5.     Financial impact on revenue:48
            […] Proposal has no financial implications (involves technical aspects
                     regarding implementation of a measure)
            OR
            [x]      Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows
                     (indicative):
                                                                         (€ million to one decimal place)
                                                    Prior to             Situation following action
                                                     action
                                                   [Year n-
         Budget line           Revenue                 1]      [2005] [2006] [2007] [2008] [2009] [2010]
          18 08 04    a) Revenue in absolute terms            1.11 0.11 0.11 0.11 0.11 0.11
                      b) Change in revenue          ∆         1.11 -1.00 -              -       -   -
   48
           For further information, see separate explanatory note.
ET                                                           76                                           ET
 ---pagebreak---    3.       BUDGET CHARACTERISTICS
      Type of expenditure              New            EFTA          Contributions Heading in
                                                  contribution     form applicant  financial
                                                                      countries   perspective
    Non-comp             Diff           NO              NO               NO          No 3
   4.       LEGAL BASIS
   Article 63 TCE
   Agreement between the European Community and Switzerland concerning the criteria
   and mechanisms for establishing the State responsible for examining a request for
   Asylum lodged in a Member State or in Switzerland (article 8 (1) of the Agreement).
   5.       DESCRIPTION AND GROUNDS
            not applicable
   5.1.     Need for Community intervention49
   5.1.1.   Objectives pursued
   N/A
   5.1.2.   Measures taken in connection with ex ante evaluation
   N/A
   5.1.3.   Measures taken following ex post evaluation
   N/A
   5.2.     Action envisaged and budget intervention arrangements
   N/A
   5.3.     Methods of implementation
   N/A
   6.       FINANCIAL IMPACT
            N/A
   49
           For further information, see separate explanatory note.
ET                                                       77                                   ET
 ---pagebreak---     6.1.      Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)
    (The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained
    by the breakdown in Table 6.2. )
    6.1.1.    Financial intervention
                                           Commitments (in € million to three decimal places)
            Breakdown             [Year n] [n+1]     [n+2]       [n+3]     [n+4]    [n+5 and  Total
                                                                                subs.
                                                                                Years]
   Action 1
   Action 2
   etc.
                        TOTAL
   6.1.2.     Technical and administrative assistance, support expenditure and IT expenditure
              (commitment appropriations)
                                  [Year n] [n+1]     [n+2]       [n+3]     [n+4]    [n+5 and  Total
                                                                                subs.
                                                                                years]
   1)       Technical         and
   administrative assistance
   a) Technical        assistance
   offices
   b) Other technical and
   administrative assistance:
   - intra muros:
   - extra muros:
   of which for construction
   and      maintenance        of
   computerised management
   systems
                      Subtotal 1
   2) Support expenditure
   a) Studies
ET                                                78                                                ET
 ---pagebreak---    b) Meetings of experts
   c)      Information        and
   publications
                       Subtotal 2
                        TOTAL
   6.2.       Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire
              programming period)50
   (Where there is more than one action, give sufficient detail of the specific measures to be
   taken for each one to allow the volume and costs of the outputs to be estimated.)
                                                   Commitments (in € million to three decimal places)
                Breakdown                         Type              Number of      Average unit    Total cost
                                               of outputs             outputs         cost
                                            (projects, files )                                  (total for years
                                                                  (total for years                   1…n)
                                                                       1…n)
                                                   1                      2             3          4=(2X3)
   Action 1
   - Measure 1
   - Measure 2
   Action 2
   - Measure 1
   - Measure 2
   - Measure 3
   etc.
              TOTAL COST
   If necessary explain the method of calculation
   7.         IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE
              N/A
   50
             For further information, see separate explanatory note.
ET                                                             79                                                ET
 ---pagebreak---    7.1.      Impact on human resources
                             Staff to be assigned to management of the
                                                                                Description of tasks deriving from the
                               action using existing and/or additional
                                                                                action
                                              resources
        Types of post                                                      Total
                                 Number of               Number of
                              permanent posts         temporary posts
                       A
   Officials       or
                       B                                                         If necessary, a fuller description of the
   temporary staff
                                                                                tasks may be annexed.
                       C
   Other human resources
   Total
   7.2.      Overall financial impact of human resources
                   Type of human resources                         Amount (€)            Method of calculation *
   Officials
   Temporary staff
   Other human resources
                                       (specify budget line)
                                                       Total
   The amounts are total expenditure for twelve months.
ET                                                        80                                                        ET
 ---pagebreak---    7.3.      Other administrative expenditure deriving from the action
   Budget line
                                                          Amount €     Method of calculation
   (number and heading)
   Overall allocation (Title A7)
   A0701 – Missions
   A07030 – Meetings
   A07031 – Compulsory committees 1
   A07032 – Non-compulsory committees 1
   A07040 – Conferences
   A0705 – Studies and consultations
   Other expenditure (specify)
   Information systems (A-5001/A-4300)
   Other expenditure - Part A (specify)
                                               Total
   The amounts are total expenditure for twelve months.
   1
      Specify the type of committee and the group to which it belongs.
   I.      Annual total (7.2 + 7.3)                          €
   II.     Duration of action                                years
   III.    Total cost of action (I x II)                     €
   8.        FOLLOW-UP AND EVALUATION
             N/A
   8.1.      Follow-up arrangements
   N/A
   8.2.      Arrangements and schedule for the planned evaluation
   N/A
ET                                                81                                         ET
 ---pagebreak---    9.        ANTI-FRAUD MEASURES
   N/A
   Lisa
   1) Selgitus tulude arvutamise kohta (2.5. jagu)
   Šveitsi tulude arvutamine põhineb Islandi ja Norra toetusel, mis on sätestatud Islandi ja
   Norraga sõlmitud lepingus seoses nende ühinemisega Dublini ja Eurodaci acquis’ga
   (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 38). Šveitsi makstav 7,286 % on Šveitsiga kokku lepitud ja
   arvutatud Šveitsi, Norra ja Islandi 2001. aasta SKT põhjal.
   On kokku lepitud, et Šveits (samuti kui Norra ja Island) peab rahaliselt toetama Eurodac-
   süsteemi kesküksuse edasiarendamist alates eelarveaastast 2000. Kuigi leping on
   ratifitseeritud 2004. aastal, on varasemate läbirääkimiste tõttu lepingu artiklis 8
   nimetatud summa ainult eelarveaastate 2000–2003 kogusumma. Kuid eelarveaasta 2004
   summa on lisatud eelarveaasta 2005 finantsaruandes esitatud arvutustesse, mistõttu see
   hõlmab Šveitsipoolse rahalise toetuse eelarveaastateks 2000–2005.
   Šveitsipoolse rahalise toetuse arvutused eelarveaastaks 2000–2004 põhinevad vastavates
   eelarvetes avaldatud summadel.
   Šveitsipoolse rahalise toetuse arvutused eelarveaastaks 2005 põhinevad esialgses
   eelarveprojektis esitatud arvudel.
   2006. ja edasiste aastate kohta esitatud arvud põhinevad olemasolevatel finantskavadel
   2006. aasta kohta
   2) Ühiskomitee nõupidamistega seotud kulud
   Mis puutub ühendusse, siis lepinguga (artikkel 3) pole ühiskomitee nõupidamisteks
   eraldatud täiendavaid inimressursse ega lisahalduskulusid. Nimetatud ühiskomitee
   kohtub samal ajal, kui Norra ja Islandi lepinguga (EÜT L 93, 2.4.2001, lk 40) loodud
   ühiskomitee. Vt ka ühiskomiteede ühisnõupidamiste ülddeklaratsiooni, mis on lepingule
   lisatud.
   Seega on tegelikkuses, kuigi seaduslikult eksisteerib kaks ühiskomiteed, ainult üks
   nõupidamine, kus Norra, Island ja Šveits on kohal samaaegselt.
   Reisikulusid ja päevarahasid Šveitsi esindajatele ühiskomitees ei hüvitata.
ET                                                82                                         ET