Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0366

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus kaupade siseveetransporti käsitleva statistika kohta  /* KOM/2005/0366 lõplik - COD 2005/0150 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.8.2005KOM(2005) 366 lõplik2005/0150 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSkaupade siseveetransporti käsitleva statistika kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIÜLDPÕHJUSED JA -EESMÄRK1. Siseveetranspordi edendamine on oluline osa ühisest transpordipoliitikast nii majandusliku tasuvuse tõttu kui ka energiatarbimise ja transpordist tulenevate keskkonnamõjude vähendamise seisukohalt. Seda üldeesmärki on püütud saavutada mitmete ühenduse meetmete ning eelkõige komisjoni strateegiliste dokumentide abil, nagu näiteks valge raamat, mis käsitleb Euroopa transpordipoliitikat aastani 2010.Lisaks on siseveetransporti edendatud ka mahukate investeeringutega siseveetranspordi infrastruktuuri üleeuroopaliste võrkude transpordi osa raames.2. Siseveetransporti käsitlevat statistikat kogutakse nõukogu direktiivi 80/1119/EMÜ[1] alusel, kuid nimetatud õigusaktil on mõningad puudused:-  see hõlmab ainult kaubavedu laevadega, samas kui ühenduse siseveetranspordialase tegevuse jaoks on vaja ka andmeid konteinertranspordi kohta;-  koostatav statistika ei vasta selle valdkonna praegustele vajadustele;-  kõnealuses statistikas on leitud märkimisväärseid kvaliteediprobleeme;-  seal ei ole sätestatud direktiivi kohandamist komiteemenetluse teel;-  uue infotehnoloogia rakendamise abil võib andmeid esitavate liikmesriikide töökoormust vähendada.Kõikide nimetatud puuduste tõttu oli vaja esitada ettepanek direktiivi 80/1119/EMÜ asendamiseks.3. Sellealane uus õigusakt võimaldab võtta kasutusele komiteemenetluse ning selgitada siseriiklike asutuste osa kõnealuse statistika koostamisel ja edastamisel Eurostatile.4. Uus õigusakt võimaldab kaupade NST 2000 klassifikatsiooni rakendamist teiste transpordiliikidega sama kava kohaselt.ÕIGUSLIK ALUS JA ESITATUD ÕIGUSAKTI VORM5. Siseveetranspordialast statistikat käsitleva määruse õiguslikuks aluseks on esitatud asutamislepingu artikkel 285 lõikes 1 ühenduse statistika kohta. Ettepanek sisaldub komisjoni 2004. aasta tööprogrammis.6. Uue õigusakti vorm on direktiivi asemel määrus, kuna õigusakti on kavas kohaldada vahetult kõikides liikmesriikides, mitte võtta üle siseriiklikku õigusse. See ei mõjuta siseriiklike asutuste vabadust koostada konkreetset statistikat selliste meetodite abil, mille puhul võetakse arvesse liikmesriikide erinevaid tingimusi. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1997. aastast.MÄÄRUSE PÕHIJOONED7. Määruses on esitatud siseveetransporti käsitleva statistika ühiste eeskirjade määratlus koos lisadega, milles on toodud statistikaalased tabelid. Eeskirjad hõlmavad mõisteid, andmete kogumist, edastamist ja levitamist ning komiteemenetlust rakendusmeetmete vastuvõtmiseks ja määruse edaspidiseks kohandamiseks. Eeskirjad sisaldavad ka sätteid, mis käsitlevad statistika kvaliteedi säilitamist, hindamist ja aruannete esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Lisaks sisaldab määrus sätteid, mis käsitlevad määrusega hõlmatava siseveetranspordi ulatust.8. Mõisted on esitatud artiklis 3. Piisava ühtluse tagamiseks vajalikud täiendavad tehnilised mõisted võetakse vastu komiteemenetluse teel (artikkel 10), mööndes samas, et õiguslikult siduvaid mõisteid ei ole mõttekas kehtestada kõikide terminite puhul, mida kasutatakse seoses statistiliste andmete kogumisega.9. Nagu muude statistikat käsitlevate õigusaktide puhulgi, võetakse Eurostatile statistika edastamise tehniline kord (artikkel 5) vastu hiljem komiteemenetluse abil. See on soovitav selleks, et arutada liikmesriikidega koodide loetelu ja failivormingute üle ning neid kontrollida enne, kui võetakse vastu lõplikud versioonid.10. Kõnealuse andmekogumise statistilisi tulemusi levitab Eurostat. Andmete levitamise kord (artikkel 6) võetakse vastu samuti hiljem komiteemenetluse teel. See võimaldab arutada liikmesriikidega andmete levitamise meetodeid, sisu ja tähtaegu.11. Sätetega, mis käsitlevad kvaliteedikriteeriume ja -aruandeid ning rakendamise aruannet (artiklid 7 ja 8), on kavas rõhutada esiteks õigusakti täiendavate mittesiduvate metoodiliste soovituste olulisust statistiliste andmete kvaliteedi parandamisel määruse rakendamise ajal ning teiseks kõnealuse statistika kvaliteedi, kulude ja kasude hindamist.12. Komiteementlusega (artikkel 10) tagatakse võimalus määrust kohandada vastavalt selle rakendamisel saadud kogemustele. Eurostat esitab ühtlustatud tehnilised mõisted, lihtsustatud andmete esitamise rakenduseeskirjad ja andmeedastuse tehnilised standardid peale seda, kui neid on põhjalikult kontrollitud. Komisjon soovitab regulatiivkomitee menetlust kui käesoleval juhul kõige asjakohasemat menetluse liiki vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ.[2]KOGUTAVAD ANDMED13. Kogutavad andmed on kindlaks määratud lisades A–E (artikkel 4). Esitatud õiguslik alus hõlmab järgmisi põhierinevusi võrreldes nõukogu direktiivi 80/1119/EMÜ kohase andmete kogumisega:-  vaatlusperioodid on kvartalid ja aastad ning liikmeriikide koormuse vähendamiseks ei nõuta igakuiseid andmeid;-  uus ühenduse statistiliste andmete kogu konteineritega siseveetranspordi kohta, mida kogutakse kvartali ja aasta kaupa;-  andmete puhul, mis käsitlevad transporti kaubaliikide kaupa, järgitakse kaupade NST 2000 klassifikatsiooni;-  laevaliikide lihtsustatud klassifikatsioon;-  uus andmevaldkond, et eraldada koormaga ja tühjasid laevu ja konteinereid;-  NUTS2 klassifikatsiooni kohaselt tuleb märkida peale- ja mahalaadimispiirkonnad;-  vähendatud andmete kogumine nende liikmesriikide puhul, kus ei ole rahvusvahelist või transiitsiseveetransporti, kuid kus iga-aastane siseveeteede kaudu siseriikliku veona transporditavate kaupade kogumaht ületab ühte miljonit tonni.MÄÄRUSE EELISEDHea kvaliteediga statistiliste andmete kogumine siseveetranspordi kohta on tähtis järgmistel põhjustel:1) ühenduse tegevuse arendamine ja järelevalve ka kvartali kaupa (D lisa), et edendada siseveetransporti vastavalt valgele raamatule;2) siseveetranspordi infrastruktuuri tehtavate investeeringute mõju hindamine;3) andmed välisomandis olevate laevade osaluse kohta siseriiklikus transpordis;4) ühtlustamine muude rahvusvaheliste andmete kogumisega;5) andmeid esitavate riikide ja Eurostati töökoormuse vähendamine.2005/0150 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSkaupade siseveetransporti käsitleva statistika kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 285 lõikes 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Siseveeteed on tähtis osa ühenduse transpordivõrkudest ning siseveetranspordi edendamine on ühise transpordipoliitika üks eesmärkidest nii majandusliku tasuvuse tõttu kui ka energiatarbimise ja transpordist tulenevate keskkonnamõjude vähendamise seisukohalt, nagu on kirjeldatud komisjoni (strateegilises dokumendis) valges raamatus „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada“. [3](2) Komisjon vajab statistikat kaupade siseveetranspordi kohta, et jälgida ja arendada ühist transpordipoliitikat ning samuti piirkondi ja üleeuroopalisi võrke käsitlevates tegevuspõhimõtetes sisalduvaid transpordiaspekte.(3) Siseveetransporti käsitlevat statistikat on kogutud vastavalt nõukogu direktiivile 80/1119/EMÜ kaupade siseveetransporti käsitlevate statistiliste aruannete kohta,[4] kuid kõnealune statistika ei vasta enam antud valdkonna vajadustele. Seetõttu on asjakohane nimetatud direktiiv asendada uue õigusaktiga, millega laiendatakse direktiivi reguleerimisala ja muudetakse see tõhusamaks.(4) Ühenduse statistilisi andmeid kõikide transpordiliikide kohta tuleks koguda ühiste põhimõtete ja normide kohaselt, et saavutada transpordiliikide vahel võimalikult hea võrreldavus.(5) Kuna liikmesriigid ei saa võetavate meetmete eesmärki, nimelt ühtlustatud andmete koostamist võimaldavate ühiste statistiliste standardite loomist, küllaldasel määral täita ning seda saaks paremini teha ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(6) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[5](7) Otsusega 89/382 (EMÜ/Euratom)[6] asutatud statistikaprogrammi komiteega on kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 3 nõu peetud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse siseveetransporti käsitleva ühenduse statistika koostamise ühised eeskirjad.Artikkel 2Reguleerimisala1. Liikmesriigid edastavad Eurostatile statistikat oma riigi territooriumil toimuva siseveetranspordi kohta.2. Liikmesriigid, kus iga-aastane siseveeteede kaudu siseriikliku, rahvusvahelise või transiitveona transporditavate kaupade kogumaht ületab ühte miljonit tonni, esitavad artikli 4 lõikes 1 nimetatud statistikat.3. Erandina lõikest 1 esitavad liikmesriigid, kus ei ole rahvusvahelist või transiitsiseveetransporti, kuid kus iga-aastane siseveeteede kaudu siseriikliku veona transporditavate kaupade kogumaht ületab ühte miljonit tonni, ainult artikli 4 lõikes 2 nõutud statistikat.4. Käesolevat määrust ei kohaldata:a) kaubaveo suhtes laevadel, mille kandevõime on alla 50 tonni,b) peamiselt reisijateveoks kasutatavate laevade suhtes,c) üleveoks kasutatavate laevade suhtes,d) sadamate administratsiooni ja riigiasutuste poolt üksnes mittekaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate laevade suhtes,e) üksnes punkerdamiseks või ladustamiseks kasutatavate laevade suhtes,f) laevade suhtes, mida ei kasutata kaubaveoks, näiteks kalalaevad, bagerid, ujuvtöökojad, paatmajad ja lõbusõidulaevad.Artikkel 3MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) laevatav siseveetee – veeala, mis ei ole osa merest ja kus saavad liigelda vähemalt 50-tonnise kandevõimega tavapäraselt lastitud laevad; kõnealune mõiste hõlmab nii laevatatavaid jõgesid, järvesid kui ka kanaleid; b) siseveelaev – laevatatavatel siseveeteedel kaubaveoks või ühiskondlikuks reisijateveoks ette nähtud ujuvvahend.Artikkel 4Andmete kogumine1. Andmeid kogutakse vastavalt lisades A–D esitatud tabelite kohaselt.2. Artikli 2 lõikes 3 sätestatud väiksema hulga andmete esitamise nõue sisaldab E lisas nõutud andmeid.3. Käesoleva määruse kohaldamisel liigitatakse kaubad vastavalt F lisale.Artikkel 5Statistika edastamine1. Esimene vaatlusperiood algab 1. jaanuaril 2007. Statistika edastamine toimub niipea kui võimalik, kuid hiljemalt viis kuud pärast vaatlusperioodi lõppu.2. Käesoleva määruse kohaldamise esimesel kolmel aastal võib lõikes 1 nimetatud andmete edastamiseks ettenähtud ajavahemikku pikendada artiklis 9 sätestatud korra kohaselt. Andmete edastamiseks ettenähtud maksimaalne ajavahemik, mis hõlmab pikendamist, ei või ületada kaheksat kuud pärast vaatlusperioodi lõppu.Andmete edastamiseks ettenähtud ajavahemiku pikendamine on sätestatud G lisas.Artikkel 6LevitamineArtiklis 4 osutatud andmetele põhinevat ühenduse statistikat levitab Eurostat samade ajavahemike jooksul, mis on ette nähtud andmete edastamiseks.Artikkel 7Statistika kvaliteet1. Artiklis 9 sätestatud korra kohaselt arendab Eurostat välja ja avaldab statistiliste andmete kvaliteedi tagamiseks ettenähtud metoodilised nõuded ja kriteeriumid.2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada edastavate andmete kõrge kvaliteet.3. Eurostat hindab edastatud andmete kvaliteeti. Liikmesriigid esitavad Eurostatile aruande, mis sisaldab teavet ja andmeid, mida Eurostat vajab edastatud andmete kvaliteedi kontrollimiseks.Artikkel 8RakendamisaruanneKolme aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest ja pärast konsulteerimist statistikaprogrammi komiteega esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta. See aruanne sisaldab eelkõige:a) hinnangut selle kohta, milline on olnud koostatud statistikast saadud kasu ühendusele, liikmesriikidele, statistilise teabe koostajatele ja kasutajatele, võrreldes tehtud kulutustega;b) hinnangut koostatud statistika kvaliteedi kohta;c) võimalikku parandamist vajavate valdkondade ja saadud tulemuste põhjal vajalikuks peetavate muudatuste kindlaksmääramist.Artikkel 9RakendusmeetmedKäesoleva määruse rakendusmeetmed, sealhulgas meetmed majanduslike ja tehniliste suundumuste arvessevõtmiseks, sätestatakse artikli 10 lõikes 2 osutatud korras. Sellised meetmed hõlmavad järgmisi valdkondi:a) siseveetranspordialase statistika ulatust käsitleva künnise kohandamine (artikkel 2),b) mõistete kohandamine ja lisamõistete kehtestamine (artikkel 3),c) andmete kogumise ulatuse ja lisade sisu kohandamine (artikkel 4),d) menetlused andmete edastamiseks Eurostatile, sealhulgas andmevahetust käsitlevad standardid (artikkel 5);e) menetlused statistiliste tulemuste levitamiseks Eurostati poolt (artikkel 6),f) metoodiliste nõuete ja kriteeriumide väljatöötamine ja avaldamine (artikkel 7).Artikkel 10Komitee1. Komisjoni abistab otsuse 89/382/EMÜ, Euratom, artikli 1 alusel asutatud statistikaprogrammi komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 11Direktiiv 80/1119/EMÜ1. Liikmesriigid esitavad 2006. aasta tulemused kooskõlas direktiiviga 80/1119/EMÜ.2. Direktiiv 80/1119/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2007.Artikkel 12Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaA LISA Tabel A1. Kaupade transport kaubaliikide kaupa (aastaandmed)Elemendid | Kood | Nimetused | Ühik |Tabel | 2-alfanu–meeriline | „A1“ |Andmeid esitav riik | 2-täheline | Riigi ISO-kood |Aasta | 4-numbri–line | „yyyy“ |Pealelaadimisriik/piirkond | 2-täheline või 4-alfanu–meeriline | Riigi ISO-kood või NUTS2 |Mahalaadimisriik/piirkond | 2-täheline või4-alfanu–meeriline | Riigi ISO-kood või NUTS2 |Transpordiliik | 1-numbri–line | 1 = riiklik 2 = rahvusvaheline (v.a transiit) 3 = transiit |Kaubaliik | 2-numbri–line | NST 2000 |Pakendiliik | 1-numbri-line | 1 = konteinerites veetavad kaubad 2 = mitte konteinerites veetavad kaubad |Transporditud tonnid | Tonn |Tonn-km | Tonn-km |B LISA Tabel B1. Transport laeva riikkondsuse ja laevaliigi kaupa (aastaandmed)Elemendid | Kood | Nimetused | Ühik |Tabel | 2-alfanu–meeriline | „B1“ |Andmeid esitav riik | 2-täheline | Riigi ISO-kood |Aasta | 1-numbri-line | „yyyy“ |Pealelaadimisriik/piirkond | 2-täheline või 4-alfanu–meeriline | Riigi ISO-kood või NUTS2 |Mahalaadimisriik/piirkond | 2-täheline või 4-alfanu–meeriline | Riigi ISO-kood või NUTS2 |Transpordiliik | 1-numbri–line | 1 = riiklik 2 = rahvusvaheline (v.a transiit) 3 = transiit |Laeva tüüp | 1-numbri–line | 1 = mootorpraam 2 = mitte-iseliikuv praam 3 = mootorpraamtanker 4 = mitte-iseliikuv praamtanker 5 = muu kaubaveolaev |Laeva riikkondsus | 2-täheline | Riigi ISO-kood |Transporditud tonnid | Tonn |Tonn-km | Tonn-km |Tabel B2. Laevaliiklus (aastaandmed)Elemendid | Kood | Nimetused | Ühik |Tabel | 2-alfanu–meeriline | „B2“ |Andmeid esitav riik | 2-täheline | Riigi ISO-kood |Aasta | 4-numbri–line | „yyyy“ |Lastiga laevade arv | Laevad |Tühjade laevade arv | Laevad |Laev-km (lastiga laevad) | Laev-km |Laev-km (tühjad laevad) | Laev-km |MÄRKUS: selle tabeli esitamine on vabatahtlik.C LISATabel C1. Konteineritega transport kaubaliikide kaupa (aastaandmed)Elemendid | Kood | Nimetused | Ühik |Tabel | 2-alfanu–meeriline | „C1“ |Andmeid esitav riik | 2-täheline | Riigi ISO-kood |Aasta | 4-numbri–line | „yyyy“ |Pealelaadimisriik/piirkond | 2-täheline või 4-alfanu–meeriline | Riigi ISO-kood või NUTS2 |Mahalaadimisriik/piirkond | 2-täheline või 4-alfanu–meeriline | Riigi ISO-kood või NUTS2 |Transpordiliik | 1-numbri–line | 1 = riiklik 2 = rahvusvaheline (v.a transiit) 3 = transiit |Konteinerite suurus | 1-numbri–line | 1 = lastiühik 20 jalga 2 = lastiühik 40 jalga 3 = lastiühik >20 jalga ja <40 jalga 4 = lastiühik >40 jalga |Lastimisstaatus | 1-numbri–line | 1 = lastiga konteinerid 2 = tühjad konteinerid |Kaubaliik | 2-numbri–line | NST 2000 |Transporditud tonnid* | Tonn |Tonn-km | Tonn-km |TEU | TEU |TEU-km | TEU-km |* Ainult lastiga konteinerite puhulD LISATabel D1. Transport laeva riikkondsuse kaupa (kvartaliandmed)Elemendid | Kood | Nimetused | Ühik |Tabel | 2-täheline | „D1“ |Andmeid esitav riik | 2-täheline | Riigi ISO-kood |Aasta | 1-numbri–line | „yyyy“ |Kvartal | 2-alfanu–meeriline | „Q1, Q2, Q3 või Q4“ |Transpordiliik | 1-numbri–line | 1 = riiklik 2 = rahvusvaheline (v.a transiit) 3 = transiit |Laeva riikkondsus | 2-täheline | Riigi ISO-kood |Transporditud tonnid | Tonn |Tonn-km | Tonn-km |Tabel D2. Konteineritega transport laeva riikkondsuse kaupa (kvartaliandmed)Elemendid | Kood | Nimetused | Ühik |Tabel | 2-täheline | „D2“ |Andmeid esitav riik | 2-täheline | Riigi ISO-kood |Aasta | 4-numbri–line | „yyyy“ |Kvartal | 2-alfanu–meeriline | „Q1, Q2, Q3 või Q4“ |Transpordiliik | 1-numbri–line | 1 = riiklik 2 = rahvusvaheline (v.a transiit) 3 = transiit |Laeva riikkondsus | 2-täheline | riigi ISO-kood |Lastimisstaatus | 1-numbri–line | 1 = lastiga konteinerid 2 = tühjad konteinerid |Transporditud tonnid* | Tonn |Tonn-km | Tonn-km |TEU | TEU |TEU-km | TEU-km |* Ainult lastiga konteinerite puhulE LISA Tabel E1. Kaupade transport (aastaandmed)Elemendid | Kood | Nimetused | Ühik |Tabel | 2-alfanu–meeriline | „E1“ |Andmeid esitav riik | 2-täheline | Riigi ISO-kood |Aasta | 4-numbri–line | „yyyy“ |Transporditud tonnid kokku | Tonn |Tonn-km kokku | Tonn-km |F LISA KAUPADE NOMENKLATUUR1. NST-2000NST-2000 rühmad | Kaupade kirjeldus | Määratletud CPA osade alla kuuluvate toodete kaupa |01 | Põllumajandus-, jahindus- ja metsandustooted; kala ja muud kalapüügisaadused | 01, 02, 05 |02 | Süsi ja pruunsüsi; turvas; toornafta ja maagaas; uraan ja toorium | 10, 11, 12 |03 | Metallimaagid ja muud kaevandussaadused | 13, 14 |04 | Toiduained, joogid ja tubakas | 15, 16 |05 | Tekstiil ja tekstiilitooted; nahk ja nahatooted | 17, 18, 19 |06 | Puit ning puit- ja korktooted (v.a mööbel); õlgtooted ja punutised; paberimass, paber ja pabertooted; trükised ja salvestised | 20, 21, 22 |07 | Koks, puhastatud naftatooted ja tuumkütus | 23 |08 | Kemikaalid, keemiatooted ja keemilised kiud; kummi- ja plasttooted | 24, 25 |09 | Muud mittemetalsetest mineraalidest tooted | 26 |10 | Metall; metalltooted, v. a masinad ja seadmed | 27, 28 |11 | Muud mujal liigitamata masinad ja seadmed; kontorimasinad ja arvutid; mujal liigitamata elektrimasinad ja -aparaadid; raadio-, televisiooni- ja sideseadmed ja -aparatuur; meditsiinitehnika, optikariistad, täppisinstrumendid ja ajanäitajad | 29, 30, 31, 32, 33 |12 | Transpordivahendid | 34, 35 |13 | Mööbel ja muud mujal liigitamata tööstustooted | 36 |14 | Teisesed toormed; olmejäätmed ja mujal CPA-s nimetamata muud jäätmed | 37 + olmejäätmed (lisatuna CPA osa 90 alla) ja mujal CPA-s nimetamata muud jäätmed |15 | Post, pakid Märkus: seda rubriiki kasutatakse tavaliselt nende kaupade puhul, mida transpordivad postitalitused ja erikullerteenistused (NACE Rev. 1 jaotis 64). |16 | Kaupade transportimisel kasutatav varustus ja materjalid Märkus: selle rubriigi alla kuuluvad järgmised esemed: tühjad konteinerid, kaubaalused, kastid, karbid ja ratastel puurid. Siia kuuluvad ka sõidukid, mille peal on kaubad, kusjuures sellist sõidukit transporditakse teise sõiduki peal. Sellist liiki materjali puhul ei tähenda koodi olemasolu selle üle otsustamist, kas selliseid materjale peaks lugema kaupadeks; see oleneb andmete kogumise eeskirjadest iga transpordiliigi puhul. |17 | Kaubad, mida transporditakse kodumajapidamise või kontori kolimise puhul; pagasi transport reisijatest eraldi; remonti viidavad mootorsõidukid; muud mujal liigitamata turuvälised kaubad. |18 | Rühmitatud kaubad: koos transporditavad eri liiki kaubad Märkus: seda rubriiki kasutatakse siis, kui ei peeta asjakohaseks jagada kaubad eraldi rühmadesse 01-16. |19 | Kindlaks määramata kaubad: kaubad, mida mingil põhjusel ei ole võimalik kindlaks määrata ning seetõttu ei saa neid määrata rühmadesse 01-16. Märkus: selle rubriigi alla peaksid kuuluma kaubad, mille puhul andmeid esitaval üksusel ei ole teavet transporditavate kaupade liigi kohta. |20 | Muud mujal liigitamata kaubad Märkus: selle rubriigi alla kuuluvad kaubad, mida ei ole võimalik määrata ühtegi rühma 01-19. Kuna rühmad 01-19 peaksid hõlmama transporditavate kaupade kõiki võimalikke kategooriaid, tuleks rühma 20 kasutamist pidada harukordseks ning kõnealuse rühma kasutamine võib viidata vajadusele selle rubriigi all esitatud andmete täiendava kontrolli järele. |G LISAANDMETE ESITAMISEKS ETTENÄHTUD AJAVAHEMIKU PIKENDAMINE(artikli 5 lõige 2)Liikmesriik | Andmete edastamiseks ettenähtud pikendatud ajavahemik pärast vaatlusperioodi lõppu | Andmete edastamiseks ettenähtud pikendatud ajavahemiku kohaldamise viimane aasta |Belgia | 8 kuud | 2009 |[1] EÜT L 339, 15.12.1980, lk 30.[2] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[3] KOM(2001) 370 (lõplik).[4] EÜT L 339, 15.12.1980, lk 30.[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[6] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0109

Ettepanek: Nõukogu määrus, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiranguid  /* KOM/2007/0109 lõplik */

		ETBrüssel 13.3.2007KOM(2007) 109 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiranguid(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI(1) ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 23. detsembril 2006 vastu Iraani käsitleva resolutsiooni 1737(2006). Kõnealuse resolutsiooni aluseks on ÜRO põhikirja VII peatükk, millega sätestatakse terve rida piiranguid, millega püütakse tagada, et Iraan järgiks ÜRO Julgeolekunõukogu otsust, mille kohaselt peab Iraan peatama massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast ohtliku tuumaalase tegevuse. (Välissuhete) nõukogu arutas resolutsiooni 1737 rakendamist 22. jaanuaril 2007. aastal ja jõudis järgmisele järeldusele:„Et tagada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 meetmete tõhus rakendamine ja säilitada samal ajal kooskõla ELi poliitikaga ning tuletades meelde Iraani relvamüügi keeldu käsitlevat ELi poliitikat, leppisid ministrid kokku selles, et EL peaks vältima tuumatarnijate grupi (NSG) ja raketitehnoloogia kontrollrežiimi (MTCR) loendites loetletud kaupade eksporti Iraani ja importi Iraanist; keelustama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 kriteeriumitega hõlmatud isikute ja üksuste tehingud ning külmutama nende varad; keelustama nimetatud kriteeriumitega hõlmatud isikute reisimise ELi; ning võtma meetmeid, et vältida seda, et Iraani kodanikud õpivad ELis massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikke õppeaineid.”(2) 27. veebruaril 2007. aastal vastu võetud ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP nähakse ette resolutsiooni 1737 piirangute rakendamine kooskõlas nõukogu järeldustega. Nende meetmete hulka kuuluvad:– keeld NSG ja MTCRi loendites loetletud kaupadele ja tehnoloogiale ning muudele kaupadele ja tehnoloogiale, mis aitavad kaasa uraani rikastamisele, ümbertöötlemisele või raske veega seotud tegevustele, või tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu või resolutsiooni 1737 rakendava sanktsioonide komitee määratlusele ning samuti samalaadsete teenuste osutamise keeld,– piirangud resolutsiooni 1737 lõike 4 punktides (b) ja (c) sätestatud kriteeriumeid täitvate muude kaupade ja tehnoloogia ekspordile ja samalaadsete teenuste osutamisele,– nimetatud kaupade ja tehnoloogiaga seotud investeeringute keeld,– keeld nimetatud kaupade ja tehnoloogia hangetele Iraanist,– Iraani massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast ohtliku tuumaalase tegevuse või tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisega hõivatud, sellega otseselt seotud või seda toetavate isikute, üksuste ja asutuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine,– piirangud ülalmainitud füüsiliste isikute sissesõidule, ja– piirangud, millega välistatakse võimalus, et Iraani kodanikud õpivad ELis massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikke õppeaineid.(3) Piirangud, mis hõlmavad kaupu ja tehnoloogiat ning rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, kuuluvad asutamislepingu reguleerimisalasse ja neid ei saa asjakohaselt kohaldada ühenduse kehtivate õigusaktide alusel.(4) Liikmesriigid võivad kohaldada sissesõidupiiranguid vastavalt kehtivatele õigusaktidele, kaasa arvatud määrusele (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Liikmesriigid võivad takistada Iraani kodanike õpinguid ELis viisa- ja sissesõidukeelu abil ning vajadusel väljastatud viisade tühistamise ja hilisema väljasaatmise abil.(5) Komisjon teeb seetõttu ettepaneku rakendada kõiki ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1737 (2006) sätestatud piiranguid, välja arvatud sissesõidupiiranguid ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlike õppeainete õppimine, uue nõukogu määruse kaudu.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiranguidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,võttes arvesse ühtset seisukohta 2007/140/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiranguid, [1]võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 23. detsembril 2006 vastu resolutsiooni 1737(2006) millega otsustati, et Iraan peaks viivitamatult peatama kogu uraani rikastamise ja ümbertöötamisega seotud tegevuse, samuti kõik raske veega seotud projektid ning võtma teatavaid IAEA direktorite nõukogu nõutud meetmeid, mida ÜRO Julgeolekunõukogu peab oluliseks tagatise saamisel Iraani tuumaprogrammi rahumeelse eesmärgi kohta. Et veenda Iraani järgima kõnealust kohustuslikku otsust, otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu, et kõik ÜRO liikmesriigid peaksid kohaldama teatavaid piiranguid.(2) Ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP näeb kooskõlas resolutsiooniga 1737 (2006) ette teatavad Iraani vastu suunatud piirangud. Kõnealused meetmed hõlmavad piiranguid selliste kaupade ja tehnoloogia ekspordile ja impordile, mis võivad kaasa aidata Iraani uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevusele või tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele, keeldu sellega seotud teenuste osutamisele, keeldu samalaadsete kaupade ja tehnoloogiaga seotud investeeringutele, keeldu vastavate kaupade ja tehnoloogia hangetele Iraanist, samuti nimetatud tegevuse või tuumarelva kandesüsteemi väljatöötamisega hõivatud, sellega otseselt seotud või seda toetavate isikute, üksuste või asutuste varade ja majandusressursside külmutamist.(3) Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse ning seetõttu on nende rakendamiseks ühenduses vaja ühenduse õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide ettevõtjad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt.(4) Käesolev määrus peaks olema erandiks kehtivatele ühenduse õigusaktidele, millega nähakse ette kolmandatest riikidest ekspordi ja kolmandatesse riikidesse impordi üldeeskirjad, ning eelkõige nõukogu 22. juuni 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks; [2] suur osa kõnealustest kaupadest ja tehnoloogiast peaks olema käesoleva määrusega hõlmatud.(5) Otstarbekuse huvides tuleks anda komisjonile õigus avalikustada keelatud kaupade ja tehnoloogiate nimekiri ning võimalikust sellesse tehtavad muudatused, mille võtab vastu sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu, ning muuta nende isikute, üksuste ja asutuste nimekirja, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleks külmutada.(6) Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama karistused, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral. Ettenähtud karistused peaksid olema proportsionaalsed, tõhusad ja hoiatavad.(7) Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:(a) sanktsioonide komitee – ÜRO Julgeolekunõukogu komitee, mis loodi vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006) lõikele18;(b) tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu, kaasa arvatud suuline abi;(c) juriidilise isiku, üksuse või asutuse omandiõigus - 50%-line või suurem juriidilise isiku, üksuse või asutuse varaliste õiguste omamine või enamusotsustusõigus neis,(d) juriidilise isiku, üksuse või asutuse kontroll eksisteerib siis, kui füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus(i) omab õigust ametisse määrata või ametist vabastada enamikku juriidilise isiku, üksuse või asutuse haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest;(ii) on ainult oma hääleõigust kasutades ametisse määranud enamiku juriidilise isiku, üksuse või asutuse haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest, kes on olnud ametis käesoleva ja eelmise majandusaasta jooksul;(iii) kontrollib vastavalt juriidilise isiku, üksuse või asutuse teiste osanike või aktsionäridega sõlmitud lepingule üksinda häälteenamust selles juriidilises isikus, üksuses või asutuses;(iv) omab õigust avaldada valitsevat mõju juriidilisele isikule, üksusele või asutusele vastavalt selle juriidilise isiku, üksuse või asutusega sõlmitud lepingule või selle asutamislepingu või põhikirja sättele, kui selle juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldatavate seadustega on tema puhul niisugused lepingud või sätted lubatud;(v) omab volitusi kasutada õigust avaldada punktis d nimetatud valitsevat mõju, kuigi ei olda selle õiguse valdaja;(vi) omab õigust kasutada kõiki juriidilise isiku, üksuse või asutuse varasid või osa nendest;(vii) juhib juriidilise isiku, üksuse või asutuse äritegevust ühistel alustel, avaldades konsolideeritud aastaaruande; või(viii) osaleb solidaarselt ja individuaalselt juriidilise isiku, üksuse või asutuse finantskohustustes või tagab neid.(e) rahalised vahendid – igasugused rahalised varad ja tulud, muu hulgas:(i) sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud maksevahendid;(ii) hoiused finantsasutustes või muudes asutustes, saldod, võlad ja võlakohustused;(iii) avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, varrandid, võlakirjad ja tuletisväärtpaberite lepingud;(iv) intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neilt kogunenud tulu;(v) krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused;(vi) akreditiivid, veokirjad, ostukirjad ning(vii) fondides või finantsvahendites osalemist tõendavad dokumendid;(f) rahaliste vahendite külmutamine – toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite igasugune liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile ja tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muudatusi nende mahus, suuruses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, iseloomus, otstarbes või muid muudatusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata;(g) majandusressursid – igasugused varad, nii materiaalsed kui immateriaalsed, nii kinnis- kui vallasasjad, mis ei ole rahalised vahendid, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks;(h) majandusressursside külmutamine– toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside mis tahes viisil kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, muu hulgas neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades;(i) ühenduse territoorium – liikmesriikide territooriumid, kus kohaldatakse asutamislepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel, sealhulgas õhuruum.Artikkel 21. Keelatud on:(a) I lisas loetletud, ühendusest või väljastpoolt ühendust pärinevate kaupade ja tehnoloogia, sealhulgas tarkvara müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Iraanis või kasutamiseks Iraanis;(b) osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktis a nimetatud keelust.2. I lisas on esitatud:(a) kõik kaubad ja tehnoloogia, sealhulgas tarkvara, mis sisalduvad tuumatarneriikide grupi ja raketitehnoloogia kontrollrežiimi nimekirjades, [3] ja(b) muud kaubad ja tehnoloogia, sealhulgas tarkvara, mida sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekukomitee on määratlenud kaupadeks ja tehnoloogiaks, mis võib kaasa aidata Iraani uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevusele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele.I lisa ei hõlma kaupu ja tehnoloogiat, mis on kantud Euroopa Liidu sõjavarustuse üldnimekirja. [4]Artikkel 31. II lisas loetletud, ühendusest või väljastpoolt ühendust pärinevate kaupade ja tehnoloogia, sealhulgas tarkvara, müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks otse või kaudselt füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Iraanis või nende kasutamiseks Iraanis on vaja luba.2. II lisa hõlmab I lisas mitte sisalduvaid kaupu ja tehnoloogiat, mis võivad kaasa aidata uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevusele, tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele või muu Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) muret tekitavate küsimustega seotud tegevuse teostamisele.3. III lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused ei või lubada II lisas loetletud kaupade või tehnoloogia müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti, kui on alust arvata, et kõnealune müük, tarne, üleandmine või eksport aitaks kaasa ühele järgmistest tegevustest:(a) Iraani uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevused,(b) Iraani tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamine, või(c) IAEA-le muret tekitavate küsimustega seotud tegevuse teostamine Iraanis.4. Tegutsedes vastavalt käesolevale määrusele, võivad III lisas liikmesriikide pädevad asutused loetletule keelduda ekspordiloa andmisest ja tühistada, peatada või kehtetuks tunnistada nende poolt välja antud ekspordiloa või seda muuta. Kui loa andmisest keeldutakse, luba tühistatakse, peatatakse, tunnistatakse kehtetuks või seda piiratakse oluliselt, või kui pädevad asutused on teinud kindlaks, et kontrollitud kauba eksporti ei saa lubada, teatavad liikmesriikide pädevad asutused sellest teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile ning vahetavad teiste liikmesriikide ja komisjoniga asjakohast teavet, järgides nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määruse (EÜ) nr 515/97 (liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks) sätteid sellise teabe konfidentsiaalsuse kohta. [5]Kõnealune teavitamine toimub turvaliste elektrooniliste teabeedastusvahendite abil, mida kasutatakse liikmesriikidele ja komisjonile kättesaadava tundliku teabe vahetamiseks. Liikmesriigid vaatavad käesoleva lõike alusel teatatud loa andmisest keeldumised läbi kolme aasta jooksul pärast keeldumisest teatamist ning tühistavad, muudavad või uuendavad neid. Keeldumised, mida ei tühistata, jäävad kehtima.5. Enne seda, kui liikmesriik annab välja ekspordiloa, mille väljaandmisest teine liikmesriik või teised liikmesriigid on põhimõtteliselt identse tehingu puhul keeldunud (st tehing, mis hõlmab põhimõtteliselt sama lõppkasutust või kaupa, millel on põhimõtteliselt samad parameetrid või tehnilised näitajad sama lõppkasutaja juures või suuremas üksuses, kuhu kuulub sama lõppkasutaja) ning nimetatud keeldumine veel kehtib, konsulteerib ta kõigepealt keeldunud liikmesriigi või liikmesriikidega, kes on vastavalt lõikes 4 ettenähtud korrale on loa andmisest keeldunud ning teavitab komisjoni selliste konsultatsioonide alustamisest. Kui liikmesriik kavatseb pärast sellist konsulteerimist siiski loa anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab kogu asjakohase teabe, millel kavatsus põhineb.Artikkel 4Keelatud on osta, importida või transportida I lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat, sealhulgas tarkvara Iraanist, olenemata sellest, kas kõnealune toode pärineb Iraanist või mitte.Artikkel 51. Keelatud on:(a) anda otseselt või kaudselt tehnilist abi, mis on seotud I ja II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning I ja II lisas loetletud kaupadega varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis;(b) pakkuda otseselt või kaudselt rahastamist või rahalist abi, mis on seotud I ja II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust kõnealuste toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi andmiseks füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis;(c) osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a ja b nimetatud keeldudest.2. Järgmiste tegevuste jaoks on vaja luba:(a) osaluse omandamine, olemasoleva osaluse suurendamine ja(i) elukohana mitte kasutatava, Iraanis asuva kinnisvara omandiõiguse omandamine, või(ii) Iraanis asuva registreeritud või asutatud juriidilise isiku, üksuse või asutuse omandiõiguse või kontrolli selle üle omandamine,(b) juriidilise isiku, üksuse või asutuse asutamine koostöös ühe või mitme füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutusega, kellel on Iraani kodakondsus või mis on seal asutatud;(c) ühisettevõtte loomine või koostöölepingu, tehnoloogia litsentsilepingu või ainuedasimüügi- või agendilepingu sõlmimine ühe või mitme füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutusega, kellel on Iraani kodakondsus või mis on seal asutatud.3. III lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused ei anna luba II lisas loetletud toodete ja tehnoloogiaga seotud rahastamisele või toetamisele ega lõikes 2 viidatud tegevusele, kui ei ole näidatud neid rahuldaval viisil, et tegevus ei aita kaasa I ja II lisas loetletud toodete ja tehnoloogia tootmisele, müügile, ostmisele, üleandmisele, ekspordile, impordile või transpordile ega lihtsusta kõnealuste toodete ja tehnoloogia kasutamist.Artikkel 6Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 3 ja artikli 5 lõike 3 kohaldamist, võivad III lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa artiklites 2, 3 või 5 viidatud tehinguteks, kui järgmised tingimused on täidetud:(a) sanktsioonide komitee on otsustanud eelnevalt ja iga üksikjuhtumi korral eraldi, et kõnealune tehing ei aita nähtavasti kaasa Iraani massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikku tuumaenergiaalast tegevust toetavate tehnoloogiate väljatöötamisele ega tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele.(b) kaupade või tehnoloogia tarneleping või abi osutamist käsitlev leping sisaldab asjakohaseid lõppkasutaja tagatisi, ning(c) Iraan on kohustunud mitte kasutama kõnealuseid kaupu või tehnoloogiat või vajadusel kõnealust abi massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikus tuumaenergiaalases tegevuses ega tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisel.Artikkel 71. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mida IV lisas loetletud isikud, üksused või asutused omavad või mis on nende valduses või kontrolli all. IV lisa sisaldab ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006) lõike 12 kohaselt määratud isikuid, üksusi ja asutusi.2. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mida V lisas loetletud isikud, üksused või asutused omavad või mis on nende valduses või kontrolli all. V lisa sisaldab vastavalt ühisele seisukohale 2007/140/ÜVJP nõukogu määratud füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksusi ja asutusi, kes ei täida IV lisasse kuulumise nõudeid, kuna(a) nad on hõivatud või otseselt seotud Iraani massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundliku tuumaenergiaalase tegevusega või toetavad seda,(b) nad on hõivatud või otseselt seotud Iraani poolse tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisega või toetavad seda,(c) tegutsevad punktis a või b viidatud isiku, üksuse või asutuse nimel või juhtimisel, või(d) on juriidilised isikud, üksused või asutused, kes on punktis a või b viidatud isiku, üksuse või asutuse omanduses või tema kontrolli all.3. Rahalised vahendid ega majandusressursid ei tohi olla otseselt või kaudselt kättesaadavad IV ja V lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks.4. Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda niisuguses tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on lõigetes 1–3 nimetatud meetmetest kõrvalehoidmine.Artikkel 8Erandina artiklist 7 võivad III lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist järgmistel tingimustel:(a) kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes enne 23. detsembrit 2006 kasutanud kinnipidamisõigust või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;(b) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;(c) kõnealusest kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu IV või V lisas loetletud isikud, üksused või asutused;(d) kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi riikliku poliitikaga; ning(e) artikli 7 lõike 1 kohaldamisel on liikmesriik kinnipidamisõiguse või otsuse sanktsioonide komiteele teatavaks teinud.Artikkel 9Erandina artiklist 7 ja tingimusel, et IV või V lisas loetletud isiku, üksuse või asutuse sooritatud makse toimub vastavalt lepingule, kokkuleppele või kohustusele, mis sõlmiti või mis tekkisid asjaomasele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, julgeolekunõukogu või nõukogu kõnealuse isiku, üksuse või asutuse kindlaks määras, võivad III lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa neile sobivatel tingimustel teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:(a) pädev asutus on kindlaks määranud, et:(i) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse makseteks IV või V lisas loetletud isiku, üksuse või asutuse poolt;(ii) leping, kokkulepe või kohustus ei aita kaasa I ja II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia tootmisele, müügile, ostmisele, üleandmisele, ekspordile, impordile või transpordile ega lihtsusta kõnealuste toodete ja tehnoloogia kasutamist; ning(iii) makse ei ole vastuolus artikli 7 lõikega 3;(b) artikli 7 lõike 1 kohaldamisel on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest kindlaksmääramisest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid kümne tööpäeva jooksul alates teavitamisest ning(c) artikli 7 lõike 2 kohaldamisel on asjaomane pädev asutus teavitanud kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba liikmesriikide teisi pädevaid asutusi ja komisjoni vähemalt kaks nädalat enne loa andmist.Artikkel 101. Käesolevat artiklit kohaldatakse erandina artiklis 7 sätestatust ja seda ei kohaldata IV või V lisas loetletud isiku, üksuse või asutuse sooritatud maksete suhtes, mis toimuvad vastavalt lepingule, kokkuleppele või kohustusele, mis sõlmiti või mis tekkisid asjaomasele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, julgeolekunõukogu või nõukogu kõnealuse isiku, üksuse või asutuse kindlaks määras.2. III lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused võivad anda loa neile sobivatel tingimustel teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:(a) pädev asutus on kindlaks määranud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on:(i) vajalikud IV või V lisas loetletud isikute ja nende ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;(ii) üksnes ekspertide töötasudeks ette nähtud maksed mõistlikus ulatuses ja õigusabiteenuste pakkumisega seotud kulude hüvitised; või(iii) üksnes tasude või teenustasude maksmiseks ette nähtud külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; ning(b) kui luba on seotud IV lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest kindlaksmääramisest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid viie tööpäeva jooksul alates teavitamisest.3. III lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused võivad lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside vabastamist või kättesaadavaks tegemist, kui nad on kindlaks määranud, et need rahalised vahendid või muud majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulude katmiseks, tingimusel, et:(a) kui luba on seotud IV lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest kindlaksmääramisest ja kõnealune komitee on selle heaks kiitnud, ning(b) kui luba on seotud V lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane pädev asutus kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel pädev asutus peab vajalikuks konkreetse loa andmist.4. Asjaomane pädev asutus teavitab teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni kõigist lõigete 2 ja 3 alusel antud lubadest.Artikkel 111. Artikli 7 lõige 3 ei takista ühenduse finants- või krediidiasutustel külmutatud kontode krediteerimist, kui kolmandad isikud kannavad loetelus nimetatud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kontole üle rahalisi vahendeid, tingimusel, et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finants- või krediidiasutus peab pädevatele asutustele sellistest ülekannetest viivitamata teatama.2. Artikli 7 lõiget 3 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:(a) nende kontode intressid või muud tulud või(b) lepingutest, kokkulepetest või kohustustest tulenevad maksed, mis on sõlmitud või tekkinud enne 23. detsembrit 2006;tingimusel, et kõnealused intressid, muud tulud või maksed on külmutatud artikli 7 lõikes 1 või 2 sätestatud korras.Artikkel 12Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest või nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele või selle juhtidele või töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.Artikkel 131. Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning organisatsioonid:(a) esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks artikli 7 kohaselt külmutatud arvete ja rahasummade kohta, III lisas loetletud liikmesriikide pädevatele asutustele, mis asuvad nende elu- või asukohaks olevas liikmesriigis, ja edastama nimetatud teabe kas otse või kõnealuste pädevate asutuste kaudu komisjonile;(b) tegema koostööd III lisas loetletud pädevate asutustega kõnealuse teabe kontrollimisel.2. Komisjonile otse esitatud lisateave edastatakse asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele.3. Kogu käesoleva artikli kohaselt edastatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see on edastatud või saadud.Artikkel 14Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele viivitamata käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ning edastavad üksteisele nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud mis tahes muu asjakohase teabe, eelkõige teabe määruse rikkumise ja jõustamisprobleemide ning siseriiklike kohtute tehtud otsuste kohta.Artikkel 151. Komisjon:(a) muudab I lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel ja(b) muudab liikmesriikide esitatud teabe põhjal III lisa;(c) muudab IV lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel ja(d) muudab V lisa ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP II lisa suhtes vastu võetud otsuste alusel.2. Komisjon peab võimalusel teatama lõike 1 punkti d alusel vastuvõetud määrustest kõnealustes määrustes loetletud isikutele, rühmadele ja üksustele koos nõukogu avaldusega põhjustest nende lisamise kohta ühise seisukoha 2007/140/ÜJVP lisasse. Uusi loetelusid käsitlevad teatamised peavad toimuma pärast asjaomase määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 161. Liikmesriigid sätestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.2. Liikmesriigid teatavad kõnealustest eeskirjadest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning annavad teada nende edaspidistest muudatustest.Artikkel 17Käesolevat määrust kohaldatakse:(a) ühenduse territooriumil;(b) liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;(c) kõikide liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool seda;(d) juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi seaduste alusel;(e) juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt leiab aset ühenduse territooriumil.Artikkel 18Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…]I LISAArtiklis 2 osutatud kaubad ja tehnoloogiaMärkus:Käesolevas lisas nimetatud tooted määratletakse võimaluse korral viitega määruse (EÜ) nr 1334/2000 I lisas (mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 394/2006) esitatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelule. Kui käesolevas lisas olev toode ei vasta täpselt nimetatud lisas olevatele toodetele, on kahesuguse kasutusega kaupade loetelu viitenumbri ees märge "ex" ning määrav on käesolevas lisas esitatud kauba või tehnoloogia kirjeldus.I.A. Kaubad…I.B. Tehnoloogia…II LISAArtiklis 3 osutatud kaubad ja tehnoloogiaMärkus:Käesolevas lisas nimetatud tooted määratletakse võimaluse korral viitega määruse (EÜ) nr 1334/2000 I lisas (mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 394/2006) esitatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelule. Kui vastupidist selgesõnaliselt ei väideta, siis tähendab viide veerus „Asjaomane punkt määruses (EÜ) nr 1334/2000”, et käesolevas lisas kirjeldatud toote omadused ei vasta viidatud kahesuguse kasutusega toote parameetritele.II.A. KaubadA0 Tuumamaterjalid, rajatised ja seadmedNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruses (EÜ) nr 1334/2000 |II.A0.001 | Järgmised katoodlambid:a. puhtast ränist või kvartsist aknaga õõskatoodiga ioodlambidb. õõskatoodiga uraanlambid | - |II.A0.002 | Faraday isolaatorid vahemikus 500 nm–650 nm | - |II.A0.003 | Difraktsiooni võre vahemikus 500 nm–650 nm, holografeeritud või mitte | - |II.A0.004 | Optilised kiud vahemikus 500–650 nm, mis on kaetud peegeldumisvastase kihiga vahemikus 500–650 nm ja mille südamiku läbimõõt on vahemikus üle 0,4, kuid mitte üle 2 mm | - |II.A0.005 | Tuumareaktorite sisemised osad peale punktis 0A001 määratletute | 0A001 |II.A0.006 | Reaktorianuma tihendid ning selliste tihendite sulgemise, testimise ja mõõtmise seadmedMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 0A001 määratletud seadmeid. | 0A001 |II.A0.007 | Ioniseeriva kiirguse tuvastamise ja mõõtmise seadmedMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktides 0A001.j ja 1A004.c määratletud seadmeid. | 0A001.j 1A004.c |II.A0.008 | Alumiiniumisulamist või 304 või 316 L tüüpi roostevabast terasest lõõtstihendiga klapidMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.c.6 ja 2A226 määratletud lõõtsklappe | 0B001.c6 2A226 |II.A0.009 | Optilised komponendid (siledad, kumerad ja nõgusad peeglid), mis on kaetud kõrgpeegeldavate või juhitavate kihtidega vahemikus 500–650 nm | 0B001.g |II.A0.010 | Läbipaistev optika, mis on kaetud peegeldumisvastase kihiga vahemikus 500–650 nm, sealhulgas läätsed, polarisaatorid, /2 plaat, /4 plaat, rotaatorid ja ränist või kvartsist laseraknad | 0B001.g |II.A0.011 | Niklist või niklisulamist valmistatud torustikud, kogujasüsteemid, torud, äärikud ja tarvikud, milles on üle 40 massiprotsendi niklit Märkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 0B002.e määratletud torustikke ja kogujasüsteeme ning punktis 2B350.h.1 kirjeldatud torusid. | 0B002.e, 2B350 |II.A0.012 | Turbomolekulaarpumbad, mille voolukiirus on 400 l/s või enam | 0B002.f.2 2B231 |II.A0.013 | Eelvaakumpumbad, mille mahuline jõudlus ületab 200m3/h. | 0B002.f.2 |II.A0.014 | Lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga kompressor ja vaakumpumbad. | 0B002.f.2 2B231 |II.A0.015 | Varjestatud kambrid radioaktiivsete ainete töötlemiseks (kuumad kambrid) | 0B006 |II.A0.016 | Looduslik uraan või vaesestatud uraan metalli või sulami kujul Märkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 0C001 määratletud uraani. | 0C001 |A1 Materjalid, kemikaalid, mikroorganismid ja toksiinidNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruses (EÜ) nr 1334/2000 |II.A1.001 | Bis (2-etüülheksüül) fosforhappelahusti (HDEHP või D2HPA) mis tahes mahus | - |II.A1.002 | Süsinikkiuga tugevdatud ränikarbiidist (C/SiC) materjalid | - |II.A1.003 | Fluorgaas (Chemical Abstract Number (CAS) registrinumber 7782-41-4) | - |II.A1.004 | Tuumamaterjalidega seotud ioniseeriva kiirguse tuvastamiseks vajalik isiklik varustus, sealhulgas isiklikud dosimeetridMärkus: Kõnealune punkt ei hõlma punktis 1A004.c määratletud tuumaohu tuvastamissüsteeme. | 1A004.c |II.A1.005 | Elektrolüüsivannid fluori tootmiseks, mille tootmisvõimsus on enam kui 100 g fluori tunnis.Märkus: Kõnealune punkt ei hõlma punktis 1B225 määratletud elektrolüüsivanne | 1B225 |II.A1.006 | Triitiumi eemaldamiseseadmed, sealhulgas platineeritud katalüsaatorid ja nende asendusseadmed. | 1B231 |II.A1.007 | Alumiinium ja tema sulamid töötlemata või pooltöödeldud kujul, millel on üks järgmistest omadustest: a. tõmbetugevus 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (+20 °C); võib. tõmbetugevus 415 MPa või rohkem temperatuuril 298 K (+25 °C) | 1C002.b.4 1C202.a |II.A1.008 | Magnetilised metallid, igat tüüpi ja mis tahes kujul, mille algne magnetiline läbitavus on 120 000 või enam ning mille paksus on 0,05–0,1 mm | 1C003.a |II.A1.009 | Järgmised töötlemata fluoritud ühendid:a. polüklorotrifluoroetüleen (PCTFE, nt Kel-F ®);b. Viton fluoroelastomeerid; c. polütetrafluoroetüleen (PTFE)Punktis 1C009 ja käesolevas punktis määratletud fluoritud ühenditest valmistatud tihendid ja mansetid | 1C009 |II.A1.010 | Kiud või kiudmaterjalid või prepregmaterjalid:a. süsinik- või aramiidkiud või -kiudmaterjalid, millel on mõlemad järgmised omadused:1. A erimoodul 10 ×106 m või rohkem; ja2. A eritõmbetugevus 17 x 104 m või rohkem;b. klaaskiud või -kiudmaterjalidMärkus: Kõnealune punkt ei hõlma punktides 1C010.b, 1C210.a ja 1C210.b määratletud kiude või kiudmaterjale. | 1C010.b, 1C210 |II.A1.011 | Järgmised kiud või kiudmaterjalid, mida võib kasutada orgaanilise, metallilise või süsinik põhiaine komposiitstruktuurides või laminaatides:vaigu või pigiga impregneeritud kiud (prepregmaterjalid), metalli või süsinikuga kaetud kiud (eelvormid) või süsinikkiu eelvormid, sealhulgas paraaramiidkiud (eriti KEVLAR®).Märkus: Kõnealune punkt ei hõlma punktis 1C010.e määratletud kiude või kiudmaterjale. | 1C010.e, 1C210 |II.A1.012 | Martensiitvanandatud teras, mille tõmbetugevus on temperatuuril 293 K (20 ºC) 2050 MPa või rohkem detailidena, mille ükski lineaarmõõde ei ületa 75 mm | 1C216 |II.A1.013 | Volfram, tantaal, volframkarbiid, tantaalkarbiid ja nende sulamid, millel on mõlemad järgmised omadused:a. õõnsa silindri- või kerakujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 50 mm – 300 mm; jab. mass üle 5 kgMärkus: Kõnealune punkt ei hõlma punktis 1C226 määratletud volframi, volframkarbiidi ja nende sulameid. | 1C226 |A2 Materjalide töötlemineNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruses (EÜ) nr 1334/2000 |II.A2.001 | Vibratsiooni katsetamise süsteemid, mis on võimelised väristama süsteemi kiirendusega üle 0,1 g (ruutkeskmine väärtus) sagedusvahemikus 0,1 Hz – 2 kHz ning tekitama jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna tühjal aluslaualMärkus: Kõnealune punkt ei hõlma punktis 2B116.a määratletud vibratsiooni katsetamise süsteeme. | 2B116 |II.A2.002 | Lihvimispingid, mille positsioneerimistäpsus koos kõigi olemasolevate kompensatsioonidega on võrdne või väiksem (parem) kui 15 µm (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) vastavalt ISO standardile 230/2 (1988) (1) või vastavatele siseriiklikule standarditele Märkus: Kõnealune punkt ei hõlma punktides 2B201.b ja 2B001.c määratletud lihvimispinke. | 2B201.b, 2B001.c |II.A2.003 | Balansseerpingid, mis on kavandatud või kohandatud hambaravi- või muudeks meditsiiniseadmeteks ja millel on kõik järgmised omadused:1. ei suuda tasakaalustada rootoreid/sõlmi, mille mass on suurem kui 3 kg;2. on võimelised tasakaalustama rootoreid/sõlmi suurematel kiirustel kui 12 500 p/min;3. on võimelised korrigeerima tasakaalustamatust kahel või enamal tasandil; ja4. on võimelised tasakaalustama spetsiifilise jääktasakaalustamatuseni 0,2 g mm kilogrammi rootori massi kohta | 2B219, 2B119 |II.A2.004 | Kaugjuhtimisega manipulaatorid, mis on kasutatavad kaugjuhitavaks tegutsemiseks radiokeemilistes eraldusprotsessides või kuumades kambrites ja millel on üks järgmistest omadustest:a. võime läbida 0,3 m või paksemat kuuma kambri seina (läbi seina tegutsemine); või b. võime ulatuda tegutsema üle kuuma kambri 0,3 m või paksema seina ülemise ääre (üle seina tegutsemine)Märkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 2B225 määratletud kaugjuhtimisega manipulaatoreid. | 2B225 |II.A2.005 | Järgmised kontrollitava keskkonnaga kuumtöötlusahjud:Temperatuuril 400 ºC–850 ºC töötavad ahjud | 2B226, 2B227 |II.A2.006 | temperatuuril 400 ºC–850 ºC töötavad oksüdatsiooniahjud | 2B226, 2B227 |II.A2.007 | Rõhuandurid, sealhulgas korrosioonikindlast UF6 materjalist või gaasi mitteeraldavatest materjalidest valmistatud ohutuse tagamiseks kasutatavad turvarõhumõõturid.Märkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 2B230 määratletud rõhuandureid. | 2B230 |II.A2.008 | Vedelik-vedelik kontaktseadmed, sealhulgas segamis-sadestusseadmed, impulsskolonnid ja tsentrifugaalsed kontaktorid, mis on valmistatud mõnest järgmisest materjalist:1. sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi;2. fluoropolümeerid;3. klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus);4. nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit;5. tantaal või tantaalisulamid;6. titaan või titaanisulamid;7. tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; või8. roostevaba teras | 2B350 |II.A2.009 | Soojusvahetid või kondensaatorid, mille soojust ülekandev pind on suurem kui 0,05 m2 ja väiksem kui 30 m2, ja selliste soojusvahetite või kondensaatorite jaoks ettenähtud torud, plaadid, spiraaltorud või plokid (südamikud), mille töödeldava(te) kemikaali(de)ga otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest:1. sulamid, milles on üle 25 massiprotsenti niklit ja üle 20 massiprotsenti kroomi;2. fluoropolümeerid;3. klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus);4. grafiit või süsinikgrafiit;5. nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsenti niklit;6. tantaal või tantaalisulamid;7. titaan või titaanisulamid;8. tsirkoonium või tsirkooniumisulamid;9. ränikarbiid;10. titaankarbiid; või11. roostevaba terasMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 2B350.d määratletud soojusvaheteid ja kondensaatoreid.. | 2B350.d |II.A2.010 | Korrosiivsete vedelike hoidmiseks sobilikud mitmetihendilised ja tihendita pumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 0,6 m3/h või vaakumpumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 5 m3/h (standardtingimustel: temperatuuril 273 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa); jaselliste pumpade korpused (pumbakered), eelvormitud kerevooderdused, tiivikud, rootorid või jugapumbapihustid, mille otseselt töödeldava(te) kemikaali(de)ga kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud roostevabast terasest või alumiiniumsulamist | 2B350.i |II.A2.011 | Tsentrifugaalseparaatorid, mis ilma aerosoolide keskkonda sattumise riskita võimaldavad pidevat separeerimist ning mis on toodetud:1. sulamitest, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi;2. fluoropolümeeridest;3. klaasist (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus);4. niklist või sulamitest, milles on üle 40 massiprotsendi niklit;5. tantaalist või tantaalisulamitest;6. titaanist või titaanisulamitest; või7. tsirkooniumist või tsirkooniumisulamitestMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 2B352.c määratletud tsentrifugaalseparaatoreid. | 2B352.c |II.A2.012 | Niklist või niklisulamist paagutatud metallfiltrid, milles on 40 massiprotsenti niklit või rohkem Märkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 2B352.d määratletud filtreid. | 2B352.d |A3 ElektroonikaNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruses (EÜ) nr 1334/2000 |II.A3.001 | Kõrgepingelised alalisvooluallikad, millel mõlemad järgmised omadused:a. võimaldavad 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 10 kV või rohkem võimsusega 5kW või rohkem jab. voolu ja pinge stabiilsus 8 tunni vältel on parem kui 0,1 %.Märkus: Käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.j.5 ja 3A227 määratletud toiteallikaid. | 3A227 |II.A3.002 | Massispektromeetrid, mis võimaldavad mõõta ioone massiga 200 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 2 osa 230-st, ning nende iooniallikaid:a. induktiivselt sidestatud plasma massispektromeetrid (ICP/MS);b. huumlahendus-massispektromeetrid (GDMS);c. termilise ionisatsiooni massispektromeetrid (TIMS);d. elektronpommitusega massispektromeetrid, mille allikakonteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud UF6 kindlate materjalidega;e. molekulaarkimbu massispektromeetrid, millel on üks järgmistest omadustest:1. kiirgusallika konteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud roostevaba terasega või molübdeeniga ja varustatud külmalõksuga, mida on võimalik jahutada temperatuurini 193 K (-80 °C) või madalamale, või2. kiirgusallika konteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud UF6 kindlate materjalidega;f. massispektromeetrid, mis on varustatud mikrofluorimisioonallikaga ja on ette nähtud aktiniididele või aktiniidfluoriididele.Märkus: Käesolev punkt ei hõlma punktides 3A233 ja 0B002.g määratletud massispektromeetreid. | 3A233 |A.6 Andurid ja laseridNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruses (EÜ) nr 1334/2000 |II.A6.001 | Infrapuna optika, mille laineriba laius jääb vahemikku 9 kuni 17 µm, ja selle komponendid, eelkõige kaadmiumtelluur (CdTe) komponendidMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 6A003 määratletud kaameraid ja komponente. | 6A003 |II.A6.002 | Deformeeritavad peeglid ja bimorfsed peeglid kasutamiseks koos laserkiirega, mille läbimõõt ületab 4 mm. Juhtsüsteemid ja faasifrondi detektorsüsteemid kõnealuste peeglite ja nimetatud läbimõõduga laserkiirte jaoksMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktides 6A004.a, 6A005.e ja 6A005.f määratletud juhtpeegleid. | 6A004.a, 6A005.e, 6A005.f |II.A6.003 | Järgmised laserid, laservõimendid ja -ostsillaatorid:Argoonioonlaserid, mille keskmine väljundvõimsus on 5 W või rohkemMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5., 0B001.h.6., 6A005 ja 6A205.a määratletud argoonioonlasereid. | 6A005.a.6, 6A205.a |II.A6.004 | Järgmised dioodpumplaserid:a. dioodpumplaseridb. laserdioodi vardadc. laserdioodid suures kogusesMärkused: 1. Pooljuhtlasereid nimetatakse sageli laserdioodideks.2. Käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 and 6A005.b määratletud lasereid. | 6A005.b |II.A6.005 | Timmitavad pooljuhtlaserid ja timmitavate pooljuhtlaserite massiivid, mille lainepikkus ei ületa 16 µm, ning pooljuhtlaserite liitmassiivid, mis sisaldavad vähemalt ühte nimetatud lainepikkusega timmitavate pooljuhtlaserite massiiviMärkused: 1. Pooljuhtlasereid nimetatakse sageli laserdioodideks.2. Käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6, 6A005.b määratletud pooljuhtlasereid. | 6A005.b |II.A6.006 | Järgmised timmitavad tahkislaserid, järgmised komponendid ja optilised seadmed:a. titaan-safiirlaserid;b. aleksandriitlaseridMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005.c.1 määratletud titaan-safiir- ja aleksandriitlasereid. | 6A005.c.1 |II.A6.007 | Mittetimmitavad tahkislaserid:Neodüümlisandiga laserid (v.a neodüümklaaslaserid), mille väljundkiirguse lainepikkus on üle 1000 nm, kuid mitte üle 1100 nm, ja väljundenergia üle 10 J impulsi kohtaMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 6A005.c.2.b määratletud neodüümlisandiga lasereid (v.a neodüümklaaslaserid) | 6A005.c.2 |II.A6.008 | Järgmised akustooptika komponendid:a. kaaderpildistuslambid ja tahkis-pildistusseadmed kordumissagedusega 1 kHz või rohkem;b. kordumissagedusseadmed;c. Pockelsi rakud | 6A203.b.4.c |II.A6.009 | Kiirguskindlad kaamerad või nende jaoks ettenähtud läätsed, mis on spetsiaalselt kavandatud või arvestatud taluma kiirguse kogudoosi üle 50×10³ Gy (räni) ilma nende töövõimet halvendamata.Märkus: Käesolev punkt ei hõlma punktis 6A203.c määratletud kiirguskindlad televisioonikaamerad. | 6A203.c |II.A6.010 | Järgmised laserid, laservõimendid ja -ostsillaatorid:Timmitavad impulss-värvilaser-võimendid ja -ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused:1. töötavad lainepikkustel 300-800 nm;2. keskmine väljundvõimsus on üle 10 W, kuid mitte üle 30 W;3. kordumissagedus on suurem kui 1 kHz ja4. impulsi kestus on lühem kui 100 nsMärkused:1. Käesolev punkt ei hõlma ühemoodilisi ostsillaatoreid.2. Käesolev punkt ei hõlma punktides 6A205.c, 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005 määratletud timmitavaid impulss-värvilaser-võimendid ja –ostsillaatorid. | 6A205.c |II.A6.011 | Järgmised laserid, laservõimendid ja -ostsillaatorid:Süsinikdioksiidimpulsslaserid, millel on kõik järgmised omadused:1. töötavad lainepikkustel 9000-11 000 nm;2. kordumissagedus on suurem kui 250 Hz;3. keskmine väljundvõimsus on üle 100 W, kuid mitte üle 500 W; ja4. impulsi kestus on lühem kui 200 nsMärkus: Käesolev punkt ei hõlma punktides 6A205.d, 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005 määratletud timmitavaid impulss-värvilaser-võimendeid ja –ostsillaatoreid. | 6A205.d |II.A6.012 | Yttrium aluminium garnet (YAG) rods | 6C005 |A.7 Navigatsioon ja lennunduselektroonikaNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruses (EÜ) nr 1334/2000 |II.A7.001 | Järgmised seadmestikud, navigatsiooniseadmed ja –süsteemid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:a. inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on osalisriikide tsiviilvõimude poolt sertifitseeritud kasutamiseks tsiviillennukitel;b. spetsiaalselt tsiviilseireotstarbeliseks kasutamiseks kavandatud inertsiaalseadmeid sisaldavad teodoliitsüsteemid;c. inertsiaalsed või muud seadmed, mis sisaldavad punktis 7A001 nimetatud kiirendusmõõtureid, kui sellised kiirendusmõõturid on spetsiaalselt projekteeritud ja kavandatud kui MWD-andurid, mida kasutatakse puuraukude teenindamisel. | 7A003, 7A103 |II.B. TehnoloogiaNr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruses (EÜ) nr 1334/2000 |II.B.001 | Eespool A osas (kaubad) loetletud kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks vajalik tehnoloogia | |III LISALoetelu artikli 3 lõikes 3, artikli 5 lõikes 3 ja artiklites 6, 8, 9, 10 ja 13 viidatud pädevatest asutustest ning aadress, kuhu saata komisjonile adresseeritud teatised(täidavad liikmesriigid)BELGIABULGAARIATŠEHHI VABARIIKTAANISAKSAMAAEESTIKREEKAHISPAANIAPRANTSUSMAAIIRIMAAITAALIAKÜPROSLÄTILEEDULUKSEMBURGUNGARIMALTAMADALMAADAUSTRIAPOOLAPORTUGALRUMEENIASLOVEENIASLOVAKKIASOOMEROOTSIÜHENDKUNINGRIIKAadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile:European CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSPUnit A.2. Crisis Management and Conflict PreventionCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium)E-post: relex-sanctions@ec.europa.euTelefon: (32 2) 295 55 85, 299 11 76Faks: (32 2) 299 08 73IV LISAArtikli 7 lõikes 1 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loeteluA. Juriidilised isikud, üksused ja asutused(1) Atomic Energy Organisation of Iran (AEOI). Muu teave: osaleb Iraani tuumaprogrammis.(2) Defence Industries Organisation (DIO). Muu teave: a) MODAFLi kontrolli all olev katusorganisatsioon, mille mõned allorganisatsioonid on osalenud tsentrifuugiprogrammis, valmistades komponente, ja raketiprogrammis, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis.(3) Fajr Industrial Group. Muu teave: a) endine Instrumentation Factory Plant, b) Aerospace Industries Organization (AIO) allüksus, c) osaleb Iraani ballistiliste kanderakettide programmis.(4) Farayand Technique. Muu teave: a) osaleb Iraani tuumaprogrammis (tsentrifuugiprogramm), b) märgitakse ära IAEA aruannetes.(5) Kala-Electric (alias Kalaye Electric). Muu teave: a) varustab PFEP – Natanzi, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis.(6) Mesbah Energy Company. Muu teave: a) varustab Araki A40 teadusreaktorit, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis.(7) Pars Trash Company. Muu teave: a) Osaleb Iraani tuumaprogrammis (tsentrifuugiprogramm), b) märgitakse ära IAEA aruannetes.(8) 7th of Tir. Muu teave: a) DIO allüksus, mida arvatakse üldiselt olevat otseselt seotud Iraani tuumaprogrammiga, b) osaleb Iraani tuumaprogrammis.(9) Shahid Bagheri Industrial Group (SBIG). Muu teave: a) AIO allüksus, b) osaleb Iraani ballistiliste kanderakettide programmis.(10) Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG). Muu teave: a) AIO allüksus, b) osaleb Iraani ballistiliste kanderakettide programmis.B. Füüsilised isikud(1) Dawood Agha-Jani. Ametikoht: PFEPi (Natanz) juhataja. Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.(2) Behman Asgarpour. Ametikoht: tegevjuht (Arak). Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.(3) Bahmanyar Morteza Bahmanyar. Ametikoht: AIO rahandus- ja eelarveosakonna juhataja. Muu teave: Iraani ballistiliste kanderakettide programmis osalev isik.(4) Ahmad Vahid Dastjerdi. Ametikoht: AIO juhataja. Muu teave: Iraani ballistiliste kanderakettide programmis osalev isik.(5) Reza-Gholi Esmaeli. Ametikoht: AIO kaubandus- ja välissuheteosakonna juhataja. Muu teave: Iraani ballistiliste kanderakettide programmis osalev isik.(6) Ali Hajinia Leilabadi. Ametikoht: Mesbah Energy Company peadirektor. Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.(7) Jafar Mohammadi. Ametikoht: AEOI tehniline nõustaja (vastutab tsentrifuugide ventiilide tootmise eest). Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.(8) Ehsan Monajemi. Ametikoht: ehitusprojektide juhataja Natanzis. Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.(9) Mohammad Mehdi Nejad Nouri. Auaste: kindralleitnant. Ametikoht: Malek Ashtari Kaitsetehnoloogia Ülikooli rektor. Muu teave: Ashtari Kaitsetehnoloogia Ülikooli keemiateaduskond on MODALFi alluvuses ning on teostanud katseid berülliumiga. Iraani tuumaprogrammis osalev isik.(10) Mohammad Qannadi. Ametikoht: AEOI teadus- ja arendustegevuse eest vastutav asepresident. Muu teave: Iraani tuumaprogrammis osalev isik.(11) Yahya Rahim Safavi. Auaste: kindralmajor. Ametikoht: komandör, Islami revolutsiooniline kaardivägi (IRGC, Pasdaran). Muu teave: nii Iraani tuuma- kui ka ballistiliste kanderakettide programmis osalev isik.(12) Hosein Salimi. Auaste: kindral. Ametikoht: õhujõudude komandör, Islami revolutsiooniline kaardivägi (IRGC, Pasdaran). Muu teave: Iraani ballistiliste kanderakettide programmis osalev isik.V LISAArtikli 7 lõikes 2 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loendA. Juriidilised isikud, üksused ja asutused-B. Füüsilised isikud-[1] ELT L 61, 28.2.2007, lk 49.[2] EÜT L 159, 30.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 394/2006 (ELT L 74, 13.3.2006, lk 1).[3] Vt ÜRO dokumendid S/2006/814 ja S/2006/815.[4] Euroopa Liidu sõjavarustuse üldnimekirja kehtiv versioon on avaldatud ELT C 66, 17.3.2006, lk 1.[5] EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).--------------------------------------------------