				|

		52014PC0670

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 779/2014 /* COM/2014/0670 final - 2014/0311 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Põhjused ja eesmärgid
Kõigi püügivõimalusi käsitlevate õigusaktidega
on vaja piirata kalavarude püüki sellise tasemeni, mis on kooskõlas ühise
kalanduspoliitika üldiste eesmärkidega. Seda arvesse võttes on Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (ühise
kalanduspoliitika algmäärus) sätestatud iga-aastaste püügi piirnormide ja
püügikoormuspiirangute ettepanekute eesmärgid, et tagada liidu kalanduse
ökoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus.
Püügivõimalused määratakse kindlaks
iga-aastase majandamistsükli jaoks (süvamere kalavarude puhul kaheks aastaks).
See ei takista siiski pikaajalistel majandamiskavadel põhineva strateegia
kasutuselevõttu. EL on teinud selles valdkonnas suuri edusamme ning
kaubanduslikku huvi pakkuvaid põhilisi kalavarusid reguleeritakse nüüd
mitmeaastaste majandamiskavadega. Iga-aastased lubatud kogupüügid ja
püügikoormuse ülemmäärad peavad olema nende kavadega kooskõlas.
Reguleerimisala
Käesolevas ettepanekus käsitletakse
kalapüügivõimalusi, mis Euroopa Liit kehtestab ühepoolselt. Siiski kajastatakse
selles ka kalapüügivõimalusi, mis põhinevad mitme- või kahepoolsete
kalanduskokkulepetega kokkulepitud meetmetel või protsessidel. Sellistel juhtudel
sekkub liit oma poliitilistest eesmärkidest tulenevalt, samuti
teadusnõuannetele tuginedes. Selliste läbirääkimiste tulemus sisaldab liidu
nõusolekut võtta kohustusi kolmandate isikute suhtes. Kui on tegemist selliste
otsuste rakendamisega liidu õiguses, ei ole liidul sisulist otsustusõigust
peale koguste jaotamise liikmesriikide vahel, nagu on tehtud käesolevas
ettepanekus. Liidusisese jaotamise puhul kohaldatakse suhtelise stabiilsuse
põhimõtet.
Seega hõlmab see ettepanek peale liidu
autonoomsete kalavarude järgmisi:
·
ühised kalavarud, st varud, mida majandatakse koos
Norraga Põhjameres ja Skagerraki väinas või mis on seotud Kirde-Atlandi
Kalanduskomisjonis (NEAFC) sõlmitud rannikuäärsete riikide kokkulepetega;
·
piirkondlike kalandusorganisatsioonidega saavutatud
kokkulepetel põhinevad kalapüügivõimalused.
Mitmed kalapüügivõimalused on käesolevas
ettepanekus märkega „pm” (pro memoria). Selle põhjuseks on
asjaolu, et:
–
nõuanded mõne liigi kohta ei ole sellel ajal veel
kättesaadavad, milleks on kavandatud ettepaneku vastuvõtmine; või
–
teatavad püügipiirangud ja muud asjaomastelt
piirkondlikelt kalandusorganisatsioonidelt saadud soovitused ei ole veel vastu
võetud, kuna aastakoosolekud ei ole veel toimunud; või
–
Gröönimaa vete kalavarude, ühiste kalavarude ning Norra
ja muude kolmandate riikidega vahetatavate kalavarude kohta ei ole veel andmeid
ning need kinnitatakse alles pärast 2014. aasta novembris ja detsembris
asjaomaste riikidega peetavate konsultatsioonide lõppu.
Uus meetmepakett on kavandatud Atlandi ookeani
kirdeosa huntahvena varu kaitseks. 2014. aasta juunis avaldas Rahvusvaheline
Mereuurimise Nõukogu (ICES) teadusliku nõuande kõnealuse varu kohta, mis on
alates 2012. aastast kiiresti vähenenud. Lisaks sellele on kalanduse teadus-,
tehnika- ja majanduskomitee (STECF) arvamusel, et praegu kehtivad siseriiklikud
meetmed on osutunud huntahvena kaitsel ebatõhusaks. Huntahven on aeglaselt
kasvav ja hilja suguküpsuse saavutav liik, mille kalastussuremus ületab
neljakordselt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) taseme. Arvestades, et
selle kalavaru olukord on muret tekitav ja ta võib olla hävimise äärel, on
kalapüügivõimalused kavandatud püügikoormuse piirangute ja püügi piirnormidena,
mis peaksid olema suunatud kalastussuremuse peamistele põhjustele, st pelaagilisele
traalpüügile ja harrastuskalapüügile. Uus pakett hõlmab kavandatava määruse
uut, IIE lisa, mida täiendatakse liikmesriikidelt oodatava teabega,
Lõpuks tuleb märkida, et 2014. aastal hindas
STECF majandamismeetmete mõju Biskaia lahe anšoovisele. Ta jõudis järeldusele,
et püügiperioodi muutmine tavapäraseks kalendriaastaks (jaanuar – detsember)
vähendab oluliselt ohtu, et kalavaru väheneb allapoole biomassi ohutustaset,
ning aitab kaasa saagi koguste mõningasele suurenemisele ja stabiilsuse kasvule,
võrreldes praeguse püügiperioodiga, mis kestab juulist juunini. Ilma et see
piiraks tulevaste majandamiskavade raames võetavaid meetmeid, ning pärast
konsultatsioone Hispaania, Prantsusmaa ja edelapiirkonna vete
nõuandekomisjoniga (SWWAC), märkisid sidusrühmad, et nad eelistaksid, et
anšoovise lubatud kogupüük 2015. kalendriaastal põhineks lubatud kogupüügi
kehtestamise konkreetsel, STECFi poolt hinnatud variandil, mille puhul varude
hävimise oht on väiksem kui 5 %. Kalendriaasta järgimine, nagu seda tehakse
lubatud kogupüügi (TAC) kehtestamisel ka enamiku muude liikide puhul Atlandi
ookeani piirkonnas, vähendab samuti kõnealuse kalavaru majandamisega seotud
halduskoormust. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks nõukogu määrus
(EL) nr 779/2014[1]
ning kehtestada 2015. aastaks Biskaia lahe anšoovisevaru uus lubatud kogupüük,
mis märgitakse määruse ettepanekusse kui „pm”, kuni 2014. aasta
detsembris avaldatakse vajalikud teaduslikud nõuanded.
Varude ülevaade
Komisjon on iga-aastases teatises „Arutelu kalapüügivõimaluste
üle” (COM(2014) 388 (final), edaspidi „teatis”) tavapäraselt analüüsinud
olukorda, millega püügivõimaluste ettepanekutes tuleb arvestada. Teatises
antakse 2013. aastal avaldatud teadusnõuannete põhjal ülevaade kalavarude
seisukorrast. Positiivsena märgitakse komisjoni teatises seda, et nende varude
puhul, mille kohta on olemas täielik analüüs, on üle jätkusuutliku taseme
püütud varude osatähtsus langenud 86 %-lt 2009. aastal 41 %-le 2014.
aastal. Siiski on veel teatavaid suundumusi, mis annavad põhjust muretsemiseks.
Näiteks on suurenenud nende kalavarude arv, mille püüki soovitatakse vähendada
nii palju kui võimalik.
Vastuseks komisjoni taotlusele esitas
Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) juulis iga-aastase nõuande enamiku
käesoleva ettepanekuga hõlmatud kalavarude kohta. ICES on arvesse võtnud
komisjoni teatises esitatud suuniseid. Selle nõuande vaatas STECF läbi
ekspertide töörühmas ja suvisel täiskogu istungil.
Nimetatud kahel kogul on teaduslikult võimalik
hinnata üksnes neid kalavarusid, mille kohta on piisavalt usaldusväärseid
andmeid, nii et saab anda hinnangu varude suuruse kohta, samuti prognoosida,
kuidas varud reageerivad erinevate kasutamisstsenaariumide korral (neid
nimetatakse „püügivõimaluste tabeliteks”). Kui on piisavalt andmeid, saavad
teadusasutused esitada prognoose püügivõimaluste korrigeerimiseks, nii et
asjaomane kalavaru saaks taastuda maksimaalset jätkusuutlikku saagikust (MSY)
võimaldava tasemeni. Seepärast nimetatakse seda nõuannet maksimaalset jätkusuutlikku
saagikust käsitlevaks nõuandeks. Muudel juhtudel toetuvad teadusasutused
kalapüügivõimaluste kohta soovituste andmisel ettevaatusprintsiibile. ICESi
poolt sel puhul kasutatav metoodika on esitatud ICESi avaldatud nõuannetes
piiratud andmetega kalavarude kohta[2].
Suurem osa kavandatud lubatud kogupüükidest on
esitatud IA lisas. Selles lisas on esitatud 151 lubatud kogupüüki kalavarude
kohta, mida püütakse Skagerrakis, Kattegatis, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII,
VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkonnas ning CECAFi ELi vetes ja Prantsuse
Guajaana vetes. Kõnealustest lubatud kogupüükidest 12 on kehtestatud
maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevat nõuannet arvesse võttes.
Ülejäänute puhul on toimitud järgmiselt:
·
12 kalavaru lubatud kogupüügi ettepanek on tehtud
vastavalt pikaajalisele majandamisstrateegiale, st ühise kalanduspoliitika
konkreetsetel kehtivatel eeskirjadel põhinevatele majandamiskavadele, vastavalt
komisjoni ettepanekutele veel vastu võtmata majandamiskavade kohta või
vastavalt piirkondlike nõuandekomisjonide poolt esitatud ja teaduslike
nõuandvate asutuste poolt ettevaatusprintsiibil põhinevaks hinnatud
majandamiskavadele;
·
47 kalavaru lubatud kogupüügi puhul on tegemist
piiratud andmetega kalavarudega, mille kohta täielikku hinnangut anda ei ole
võimalik. Neist 26 puhul tehti ettepanek jätta lubatud kogupüük 2014. aasta
tasemele pärast nõukogu ja komisjoni ühisavaldust, mille kohaselt
püügivõimalused peaksid jääma stabiilseks, välja arvatud juhul, kui
teadusandmete põhjal selgub, et kalavaru seisukord halveneb. Sellise otsuse
põhjuseks on asjaolu, et enamikku neist kalavarudest püütakse kaaspüügina mitut
liiki hõlmavas püügipiirkonnas ja puuduvad tegelikud tõendid, et lubatud
kogupüügi muutmine mõjutab nende seisukorda, kusjuures lubatud kogupüügi
korduva vähendamise tulemuseks võib olla reguleerimisest põhjustatud
tagasiheide;
·
ülejäänud lubatud kogupüügid on praeguses etapis
esitatud märkega „pm” (pro memoria), sest vastavad teadusnõuanded
ei ole veel kättesaadavad või sõltuvad rahvusvahelistest läbirääkimistest või
kokkulepetest, mis sõlmitakse hiljem aasta jooksul (nt RFMO koosolekutel).
Selliste varude kohta tehtavat ettepanekut on vaja ajakohastada, kui
avaldatakse asjakohane teave ja vastavad nõuanded.
Kõik kavandatud püügivõimalused vastavad
teadusnõuannetele, mis komisjon on saanud kalavarude seisukorra kohta ja mida
on kasutatud komisjoni teatises kirjeldatud viisil.
Kooskõla Euroopa Liidu muude
tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise
kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa
Liidu säästva arengu poliitikaga.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE
Konsulteerimine huvitatud isikutega
a)           Konsultatsioonimeetodid, peamised
sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
Komisjon on 2015. aasta kalapüügivõimalusi
käsitleva teatise alusel pidanud nõu liikmesriikide ja sidusrühmadega, eelkõige
piirkondlike nõuandekomisjonidega, kavandatud lähenemisviisi üle, mille ta on
esitanud kalapüügivõimalusi käsitlevate erinevate ettepanekutena.
Lisaks on komisjon konsulteerimisel järginud
komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Konsulteerimise
parandamine ühenduse kalanduse juhtimisel” (KOM(2006) 246 (lõplik)) esitatud
põhimõtteid nn ettepoole toomise protsessi kohta.
Lisaks korraldas komisjon 26. septembril
sidusrühmadele ürituse, millel tutvustati ja arutati teadusnõuande tulemusi ja
selle peamisi järeldusi.
b)           Vastuste kokkuvõte ja nende
arvessevõtmine
Vastus eespool nimetatud komisjoni teatisele
kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta kajastab sidusrühmade
vaateid komisjoni hinnangule varude seisukorra kohta ning seda, kuidas tagada
varude asjakohane majandamine.
Pelaagilise kalapüügi nõuandekomisjon (PELAC)
avaldas lootust, et tehakse edusamme mitmeaastaste majandamiskavade
vastuvõtmisel; ta juhtis tähelepanu ka sellele, et kolmandate riikide kaasamine
võib muuta protsessi keerulisemaks. PELAC kutsus komisjoni üles arvesse võtma
tema väljatöötatud kava Keldi mere heeringavaru kohta, kui kavandatakse selle
lubatud kogupüüki 2015. aastaks. PELAC väljendas muret selle üle, et teatisest
ei selgu, kuidas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärki pärast 2015.
aastat teatavatel põhjendatud juhtudel edasi lükatakse, st kes peab esitama
tõendid, et on vaja edasi lükata, ja kuidas seda tehakse. Seoses pelaagiliste
liikide lossimise kohustusega, mis jõustub 1. jaanuaril 2015, taunis PELAC
komisjoni teatises üksikasjade puudumist selle kohta, kuidas toimub lubatud
kogupüügi kohandamine, selleks et võtta arvesse tagasiheiteid.
Edelapiirkonna vete nõuandekomisjonile (SWWAC)
meeldis teatise selgus ja eelkõige komisjoni metoodika kirjeldus järgmise aasta
lubatud kogupüügi esitamise kohta. SWWAC tuletas meelde, et enamikul juhtudel
tuleks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taseme järelmeetmete puhul juhinduda
pigem kalastussuremuse kui biomassi näitajatest. Ta määratles Biskaia lahe
merikeele- ja lõunapoolse merluusivaru kalavarudena, mille maksimaalset
jätkusuutlikku saagikust 2015. aastal ei pruugi olla võimalik kindlaks teha,
arvestades ICESi nõuannet nimetatud kahe varu kohta. SWWAC möönis siiski, et ta
ei ole töötanud välja metoodikat, mille põhjal hinnata, millal võib maksimaalse
jätkusuutliku saagikuse saavutamise edasi lükata ajale pärast 2015. aastat
sotsiaal-majandusliku mõju tõttu, mida see avaldab. Samuti soovitas SWWAC
kavandatava lubatud kogupüügi kindlaksmääramisel võtta arvesse
lossimiskohustust. Loodepiirkonna vete nõuandekomisjon (NWWAC) toetab seoses
lossimiskohustusega parimate kättesaadavate teadusandmete kasutamist kvoodi
kohandamisel. Kõnealused kohandused ei piira siiski ühise kalanduspoliitika
eesmärgi, maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamist. Nõuandekomisjon
rõhutas samuti vajadust võtta kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse
majanduslikku mõju. Samuti rõhutas ta, et on vaja välja töötada
majandamiskavad, ning pidas seda keskpunktiks oma töö kavandamisel. NWWAC
kutsus üles ka laiaulatuslikule konsulteerimisele, enne kui langetatakse
otsused nõuannete rakendamiseks mitme liigiga püügipiirkondades.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Metoodikaküsimustes konsulteeris komisjon,
nagu juba märgitud, selliste teadusorganisatsioonidega nagu Rahvusvaheline
Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning selle kalanduse teadus-, tehnika- ja
majanduskomitee (STECF). ICESi nõuanded põhinevad tema eksperdirühmade ja
otsuseid tegevate organite väljatöötatud nõuanderaamistikul, mis on välja antud
kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga, mille komisjon on kinnitanud.
STECF annab nõu vastavalt komisjonilt saadud ülesandele.
Lõplik eesmärk on tagada selline kalavarude
tase, mis võimaldab saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY). See
eesmärk on lisatud selgesõnaliselt ühise kalanduspoliitika uude algmäärusesse,
mille artikli 2 lõikes 2 sätestatakse, et see eesmärk „tuleb
saavutada võimaluse korral 2015. aastaks ning [...] 2020. aastaks kõigi
kalavarude puhul.” See kajastab Euroopa Liidu võetud kohustusi seoses
ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisega 2002. aastal Johannesburgis ja
eesmärgi saavutamiseks väljatöötatud rakenduskavaga. Nagu juba märgitud, on
mõne kalavaru puhul teave maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kohta tõepoolest
kättesaadav. Selliste kalavarude hulka kuuluvad püügimahu ja kaubandusliku
väärtuse seisukohalt väga tähtsad kalavarud, nagu merluus, tursk, euroopa
merikurat, harilik merikeel, megrimid, kilttursk ja norra salehomaar.
Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi
saavutamiseks on teatavatel juhtudel vaja kalastussuremust ja/või püüki vähendada.
Käesolevas ettepanekus kasutatakse sel puhul
maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevat nõuannet, kui see on olemas.
Kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ja kui lubatud kogupüük on
kavandatud maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitleva nõuande põhjal,
vastab lubatud kogupüük tasemele, mis tagab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse
eesmärgi saavutamise 2015. aastal. Selline lähenemisviis järgib põhimõtteid,
mis on esitatud teatises kalapüügivõimaluste kohta 2015. aastaks.
Piiratud andmetega
kalavarude puhul soovitavad teaduslikud nõuandeasutused, kas püüki tuleb
vähendada, hoida sama tasemel või lubada suurendada. Mitmel juhul on ICESi
nõuandes selliste erinevuste kohta antud kvantitatiivseid juhiseid, mis
põhinevad ettevaatusmeetodil, mille kohaselt võib püügikogust ühe aastaga
suurendada või vähendada kuni 20 %. Nende juhiste põhjal on koostatud
kavandatud lubatud kogupüük. Kui teadusnõuanne ei ole üldse kättesaadav, on
järgitud ettevaatusprintsiipi, mis tähendab lubatud kogupüügi ennetavat
vähendamist 20 %.
Teatavate kalavarude kohta
(peamiselt laialt levinud liigid, haid ja raid) avaldatakse nõuanne sügisel.
Vajaduse korral tuleb käesolevat ettepanekut pärast nõuande saamist
ajakohastada. Lõpuks, nagu eespool märgitud, kasutatakse teatavate kalavarude
puhul teadusnõuannet majandamiskavade rakendamiseks.
STECF kinnitab ICESi nõuandeid ja on mõnda neist
täiendanud.
Eksperdiarvamuste avalikustamiseks
kasutatud vahendid
Kõik STECFi aruanded on kättesaadavad
merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil. Kõik ICESi aruanded on
kättesaadavad ICESi veebisaidil.
Mõju hindamine
Kalapüügivõimalusi käsitleva määruse
kohaldamisala on piiratud aluslepingu artikli 43 lõikega 3.
Liit on majanduslikult äärmiselt tähtsate
kalavarude, nagu merluus, tursk, merikeel, merilest, norra salehomaar jt,
majandamiseks kehtestanud mitmed mitmeaastased majandamiskavad. Enne selliste
kavade vastuvõtmist tuleb hinnata nende mõju. Kui kavad on jõustunud,
määratakse nende põhjal asjaomaseks aastaks kindlaks lubatud kogupüügi ja
püügikoormuse mahud, mis tuleb kehtestada kavade pikaajaliste eesmärkide
saavutamiseks. Komisjon on kohustatud esitama oma ettepaneku püügikoormuse
kehtestamiseks kooskõlas nende kavadega senikaua, kuni need kehtivad. Seega
tulenevad paljud ettepanekus sisalduvad olulised püügikoormuse tasemed
konkreetsest mõjuhinnangust, mis viidi läbi kooskõlas majandamiskavaga, millel
need põhinevad.
Ülejäänud kalavarude suhtes, ja vaatamata
sellele, et mitmeaastased kavad ei pruugi olla vastu võetud, püütakse
ettepanekus vältida lühiajalisi strateegiaid ja teha otsuseid pikaajalise
jätkusuutlikkuse kasuks, seega võetakse arvesse nõuandekomisjonide ja
sidusrühmade algatusi, kui ICES ja/või STECF on need heaks kiitnud. Ühise
kalanduspoliitika reformi komisjonipoolne ettepanek töötati välja mõju
hindamise aruande (SEK (2011) 891) põhjal, mille raames analüüsiti maksimaalse
jätkusuutliku saagikuse eesmärki. Selle järelduste kohaselt on kõnealune
eesmärk keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse
saavutamiseks vajalik tingimus. Kaasseadusandjad on heaks kiitnud
aluspõhimõtte, millele tugineb komisjoni reformiettepanek, ning saavutanud
möödunud aasta juunis poliitilise kokkuleppe, mille kohaselt on maksimaalse
jätkusuutliku saagikuse eesmärk nüüd selge ja siduv.
Mis puutub piirkondliku
kalandusorganisatsiooni hallatavatesse kalapüügivõimalustesse ja varudesse,
mida jagatakse kolmandate riikidega, siis käesoleva ettepanekuga võetakse
eelkõige üle rahvusvaheliselt kokkulepitud meetmed. Kõiki asjaolusid, mis on
olulised kalapüügivõimaluste võimalike mõjude hindamisel, käsitletakse
rahvusvaheliste läbirääkimiste ettevalmistamise ja läbiviimise etapis, mille
raames liidu kalapüügivõimalused lepitakse kokku kolmandate isikutega.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Õiguslik alus
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.
Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks
kasutamiseks tulenevad ühise kalanduspoliitika algmääruse artiklis 2 sätestatud
kohustustest.
Ettepaneku kokkuvõte
Ettepanekus
sätestatakse püügi- ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse ELi
püügipiirkondades, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada
jätkusuutlik kalapüük nii keskkonna-, majanduslikul kui ka sotsiaalsel tasandil.
Kohaldamine
Ettepanekus
käsitletava valdkonnaga seotud õigusnorme kohaldatakse kuni 31. detsembrini
2015, välja arvatud teatavad püügikoormuspiirangud, mida kohaldatakse kuni
31. jaanuarini 2016, ning teatavad lubatud kogupüügi määrad, millel on
konkreetsed hooajalised tsüklid, mis tulenevad piirkondliku
kalandusorganisatsiooni hallatavate kalavarude omadustest.
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek
tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet
seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika.
Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu
meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise kohta.
Kavandatava nõukogu määrusega jaotatakse
liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1380/2013
artikleid 16 ja 17, jaotavad liikmesriigid seejärel kõnealused püügivõimalused
omakorda piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt
manööverdamisruumi selliste otsuste tegemisel, mis on seotud neile eraldatud
kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikuga.
Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide
jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal
ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba
olemas.
Vahendi valik
Kavandatav
vahend: määrus.
Määrusega
(EL) nr 1380/2013 kehtestatud lossimiskohustus
Ühise kalanduspoliitika uus algmäärus (määrus
(EL) nr 1380/2013) jõustus 2014. aastal; sellega kehtestatavat
lossimiskohustust hakatakse kohaldama järk-järgult aastatel 2015–2019. Alates 2019.
aastast kohaldatakse lossimiskohustust kõigi kalavarude suhtes, millele on
kehtestatud lubatud kogupüük.
Üleminekuperioodil tuleb kalavarud, millele on
kehtestatud lubatud kogupüük, lossida siiski ainult juhul, kui need on püütud
(kas siht- või kaaspüügina) teatavates piirkondades, kasutades teatavat
püügiviisi.
Lubatud kogupüügiga hõlmatud ja püütavate
kalavarude mõisted siiski ei kattu. See on põhjus, miks käesoleva määruse
alusel reguleeritavate Atlandi ookeani ja Põhjamere kalavarude suhtes kohaldatakse
saagi lossimise kohustust ainult juhul, kui see on püütud tööstusliku
otstarbega püügil, ning makrelli, heeringa, hariliku stauriidi, putassuu,
hirvkala, anšoovise, hõbekala, sardiini, kilu, hariliku tuuni, mõõkkala,
pikkuim-tuuni, suursilm-tuuni, sinise marliini ja valge odanina püügil[3].
Seoses lossimiskohustuse kehtestamisega ning
kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 2 hakkavad
kavandatavad kalapüügivõimalused lossitud koguste asemel kajastama püütud
koguseid. Seda tehakse ühise kalanduspoliitika uue algmääruse artikli 15 lõikes
1 osutatud püügil asjaomaste kalavarude kohta saadud teaduslike nõuannete
põhjal. Kalapüügivõimalused tuleb kindlaks määrata ka artikli 16 lõike 1
kohaselt (osutatakse suhtelise stabiilsuse põhimõttele) ja artikli 16 lõike 4
kohaselt (osutatakse ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja mitmeaastastes
majanduskavades sätestatud eesmärkidele).
Kavandatud püügivõimaluste puhul mõjutab
lossimiskohustus otseselt mitme lubatud kogupüügi kaitse-eesmärke. Selline on
näiteks kehvas kaitsestaatuses olevate varilõpuseliste, st haide ja raide
lubatud kogupüük; see on olnud mitu aastat nullis, et ära hoida nende liikide
sihtpüüki asjaomastes piirkondades. Lisaks lubatud kogupüügi nulltasemele
kehtestati lubatud kogupüügiga seotud erisätetega kohustus need liigid kõrge
ellujäämuse tõttu otsekohe merre tagasi heita. Nende lossimine suurendaks nende
suremust. Pärast liikmesriikide ekspertidega konsulteerimist 31. juulil 2014
toetati mõtet lisada piirkondades, kus on kehtestatud lubatud kogupüük,
kõnealused liigid püügivõimalusi käsitleva määruse keelatud liikide nimekirja.
See on kavandatud määruses kajastatav lähenemisviis: saagi merre tagasi
laskmise kohustust järgitakse, säilitades seejuures selle kaudu tagatava
kaitsetaseme, sest keelatud liike ei tohi lossida. Määruse 1380/2013 artikli 15
lõike 4 punkti a kohaselt jäetakse keelatud liigid lossimiskohustuse alt
otseselt välja.
Peale selle tuleb arvesse võtta ühise
kalanduspoliitika uue algmääruse ja nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96
vahelisi seoseid. Viimasega on kehtestud lubatud kogupüükide haldamise
täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas paindlikkust
võimaldavad sätted, nagu artikli 3 kohane ettevaatusprintsiipi ja artikli 4
kohane analüütilist lubatud kogupüüki käsitlev säte. Artikli 2 kohaselt
otsustab nõukogu lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei
kohaldata artikleid 3 ja 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise
seisundi. Hiljuti lisati veel üks paindlikkusmehhanism määruse (EL) nr
1380/2013 artikli 15 lõikega 9. Selleks et vältida liigset paindlikkust, mis
kahjustaks mere bioloogiliste elusressursside mõistliku ja vastutustundliku
kasutamise põhimõtet ja takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist,
tuleks selgitada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei tohi kasutada
lisaks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohasele ühest aastast
teise ülekandmisele.
4.           TÄIENDAV TEAVE
Lihtsustamine
Ettepanekuga nähakse ette (ELi või riikide)
avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige seoses
püügikoormuse arvestuse nõuetega.
Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
Ettepanek käsitleb iga-aastast määrust 2015.
aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.
Ettepaneku üksikasjalik selgitus
Käesolevas ettepanekus piirdutakse
kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise ning kõnealuste võimaluste
kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega.
Kalavarude muutumise
tegelike arengusuundade kohta võib esile tõsta järgmist.
Pürenee poolsaare
ümbruse veed
Ühelt poolt tuleb märkida, et euroopa merikuradi varude biomass kasvab
ja seda kalavaru kasutatakse jätkusuutlikul tasemel. Megrimivarud, teiselt
poolt, on vähenenud ja mitu norra salehomaari funktsionaalset üksust on peaaegu
ammendatud. Euroopa merluusi lõunapoolse varu biomass kasvab jätkuvalt,
vaatamata sellele, et püügisurve on endiselt kõrge, mis vastavalt asjaomasele
majandamiskavale toob kaasa lubatud kogupüügi väikese languse ja vastavalt
püügikoormuse vähendamise.
Biskaia laht
Merikeelevaru seisukord halveneb. Viimaste aastate jooksul on teadlased
soovitanud lubatud kogupüügi vähendamist. ICES kaalus 2013. aastal ennetavate
pikaajaliste majandamismeetmete võtmist, mida soovitasid sidusrühmad. 2014.
aasta lubatud kogupüük põhineb nendel meetmetel eesmärgiga hoida lubatud
kogupüük samal tasemel ning järk-järgult vähendada kalastussuremust kuni
jätkusuutliku tasemeni. Kuna kalastussuremus on viimastel aastatel suurenenud,
tuleks lubatud kogupüüki 2015. aastal vähendada.
Keldi meri ja La
Manche’i väin
Saagi suur tagasiheide on püsiprobleem ja mitte üksnes valge lihaga
kalaliikide, vaid ka lestaliste püügil. Seepärast soovitatakse teaduslikes
nõuannetes nende lubatud kogupüüki oluliselt vähendada, nt tursa ja kilttursa
kogupüüki. La Manche’i väina merikeelevaru seisukorra parandamiseks tuleb võtta
kiiresti meetmed: juurdekasv on viimase kahe aasta vältel olnud väike ja selle
kalavaru pikaajaline elujõulisus on ohus.
Šotimaast lääne poole
jäävad veed
Kilttursavarule ICESi kriteeriumi kehtestamise järel 2014. aastal
peetakse Šotimaast lääne pool paiknevaid kilttursavarusid (ICESi
püügipiirkonnad Vb ja VIa) osaks bioloogilistest varudest, mida on hinnatud
ICESi III ja IV piirkonnas. Seetõttu esitatakse kõigi nende piirkondade kohta
üks ühtne nõuanne. Lubatud kogupüük peab kavandatavas määruses jääma senikauaks
märkega „pro memoria”, (pm), kui asjakohane jaotus liikmesriikide
vahel on kindlaks määratud. Tursa- ja merlangivarud on jätkuvalt halvas
seisukorras, mõlema liigi tagasiheide on endiselt ligikaudu 70 %. Olukord
võib veelgi halveneda pärast norra salehomaari kohta nõuande avaldamist
sügisel: valge lihaga kalade tagasiheide sõltub enamasti viimati nimetatud
liigi püügist. Kohustused, mis on võetud seoses valikulise püügi meetmetega, ei
ole seni avaldanud märgatavat mõju: ICES ei ole veel suutnud kindlaks teha
mingeid muutusi suremuses kõnealuste meetmete tulemusel.
Iiri meri
Tursa- ja merlangivarude olukord on endiselt muret tekitav, kuigi norra
salehomaari püüdva laevastiku püügivahendite selektiivsus on andnud mõningaid
tulemusi nende kahe varu kaitsel; siiski märgitakse ICESi nõuandes, et
tagasiheide on suur. Merikeel on ikka veel ülepüütud ja tema kudekarja
registreeritud biomass on kõigi aegade väikseim; selle püük peaks jääma
madalale tasemele. Atlandi merilest seevastu on alakasutatud ja seda heidetakse
laialdaselt tagasi merre, kuid see kalavaru on stabiilne.
Kattegat
Kattegati tursavaru suhtes soovitatakse 2015. aastal järgida samasugust
nõuannet kui 2014. aastal, st ettevaatuskaalutluste aluseks peaks olema
põhimõte, et selles piirkonnas ei tohiks kõnealust liiki sihtpüügina püüda ning
kaaspüük ja saagi tagasiheide peaksid olema minimaalsed. ICES rõhutab, et
eelkõige on vaja viivitamata parandada selektiivsust: hinnanguliselt oli 2013.
aastal tagasiheide suurim, mis on registreeritud alates 1997. aastast.
Põhjameri
Põhjamere tursa-, kilttursa-, merlangi-,
süsika-, atlandi merilesta, makrelli- ja heeringavarusid majandatakse koos
Norraga, seepärast määratakse lubatud kogupüügid ja kvoodid kindlaks pärast ELi
ja Norra vahelisi konsultatsioone novembris ja detsembris. Kõnealustest
kalavarudest jätkub tursavarude taastumine, kuid väga aeglaselt. Merlangi- ja
süsikavarud vähenevad mõlemad, merlangivarude biomass on viimase kolme aasta
jooksul langemas allapoole ennetuslikke piirnorme. Kilttursavarud on
stabiilsed, nende kalastussuremus on allpool maksimaalse jätkusuutliku
saagikuse taset, kuid viimastel aastatel on varude uuenemine liiga aeglane.
Atlandi merilesta varu kasvab jätkuvalt ning on nüüd kõrgeimal tasemel, mis
kunagi registreeritud. Neist kalavarudest, mida ei jagata Norraga ja mille
lubatud kogupüügi tasemed on käesolevas ettepanekus juba täpsustatud, suureneb
aeglaselt merikeelevaru, ehkki selle kalastussuremus ületab veidi maksimaalse
jätkusuutliku saagikuse taset; seepärast on kohaldatavas majandamiskavas nõue
veidi vähendada lubatud kogupüüki. Norra salehomaari varud Põhjameres üldiselt
suurenevad.
2014/0311 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega määratakse 2015. aastaks kindlaks
teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse
liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 779/2014
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Aluslepingu artikli 43 lõike
3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed
kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.
(2)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruse (EL) nr 1380/2013[4]
kohaselt tuleb kaitsemeetmete kehtestamisel võtta arvesse kättesaadavaid
teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse
teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid.
(3)       Nõukogul on kohustus võtta
vastu püügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata
asjakohasel juhul kindlaks teatavad nendega funktsionaalselt seotud tingimused.
Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõigetele 1 ja 4 tuleks
liikmesriikidele eraldada kalapüügivõimalused selliselt, et iga kalavaru või
püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline
stabiilsus ning et järgitaks viidatud määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud ühise
kalanduspoliitika eesmärke.
(4)       Lubatud kogupüük tuleks
seepärast kehtestada vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 olemasoleva
teadusnõuande põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte,
ning samal ajal tagada eri kalandussektorite õiglane kohtlemine, pidades silmas
ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus,
eelkõige kohtumistel asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega.
(5)       Määruse (EL) nr 1380/2013
artikli 15 lõikes 1 osutatud lossimiskohustus kehtestatakse liigi ja
püügiviisi põhjal. Kui püügi suhtes on kehtestatud lossimiskohustus, tuleb
käesoleva määrusega hõlmatud piirkonnas lossida kõik liigid, mille suhtes
kohaldatakse püügi piirnorme. Alates 1. jaanuarist 2015 tuleks
lossimiskohustust kohaldada väikese pelaagilise kala (st makrell, heeringas,
harilik stauriid, põhjaputassuu, hirvkala, anšoovis, hõbekala, sardiin ja
kilu), suure pelaagilise kala (st harilik tuun, mõõkkala, pikkuim-tuun,
suursilm-tuun, sinine marliin ja valge odanina) püügil, tööstusliku otstarbega
püügil (nt moiva-, tobia- ja tursikupüük). Kõnealuse määruse artikli 16 lõikes
2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse
kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb üleminekust
kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiselt lossimise põhjal kalapüügivõimaluste
kindlaksmääramisele saagi põhjal.
(6)       Teatavate varilõpuseliste
(haid ja raid) varude lubatud kogupüük on mõned aastad olnud nullis ning
sellega seotud sätte kohaselt on kehtestatud kohustus juhupüügiga saadud saak
viivitamata vabastada. Erikohtlemise põhjus on selles, et kõnealustel
kalavarudel on kehv kaitsestaatus, ning nende kõrge ellujäämise määra tõttu ei
põhjusta tagasiheide kõrgemat kalastussuremust; tagasiheidet peetakse nende
liikide kaitsmisel kasulikuks. Alates 1. jaanuarist 2015 tuleb siiski nende
liikide pelaagilise püügiga saadud saak lossida, välja arvatud juhul, kui nende
kohta kehtib mis tahes erand määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 ette
nähtud lossimiskohustusest. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4
punkti a kohaselt võib selliseid erandeid teha liikide suhtes, mille püük on
keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas
vastu võetud liidu õigusaktis. Seetõttu on asjakohane keelata selliste liikide
püük asjaomastes piirkondades.
(7)       Viimastel aastatel on
anšoovise lubatud kogupüük Biskaia lahes kehtestatud kalapüügivõimalusi
käsitleva eraldi määrusega, mis kehtib ühe aasta 1. juulist alates kuni
järgmise aasta 30. juunini. 2014. aastal jõudis STECF järeldusele, et
püügiperioodi muutmine tavapäraseks kalendriaastaks (jaanuar–detsember)
vähendab oluliselt nende kalavarude kaitsel ettetulevaid ohte. Pärast
konsultatsioone Hispaania ja Prantsusmaaga ning edelapiirkonna vete
nõuandekomisjoniga (SWWRAC), kiideti STECFi soovitus heaks. Seepärast on
asjakohane tunnistada kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 779/2014[5] ning kehtestada
käesoleva määrusega anšoovisevaru uus lubatud kogupüük Biskaia lahes 2015.
aastaks.
(8)       Määruse (EL)
nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks kalavarudele,
mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, lubatud kogupüük kehtestada
kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Seega peaks uusmeremaa
merluusi ja norra salehomaari, La Manche’i lääneosa merikeele, Põhjamere lesta-
ja merikeelevaru, Šotimaast läände jäävate vete heeringavaru, Kattegati,
Šotimaa lääneranniku vete, Iiri mere, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i
idaosa tursavaru ning Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude
lubatud kogupüük olema kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud järgmistes
õigusaktides: nõukogu määrused (EÜ) nr 2166/2005,[6] (EÜ) nr 509/2007,[7] (EÜ) nr 676/2007,[8] (EÜ) nr 1300/2008,[9] (EÜ) nr 1342/2008[10] (tursavarude
majandamiskava) ja (EÜ) nr 302/2009[11].

(9)       Põhjapoolsete merluusivarude
(nõukogu määrus (EÜ) nr 811/2004[12])
ning Biskaia lahe merikeele varu (nõukogu määrus (EÜ) nr 388/2006[13]) puhul on saavutatud
asjaomaste taastamis- ja majandamiskavade miinimumeesmärgid ning seepärast on
asjakohane järgida esitatud teadusnõuannet, et, olenevalt asjaoludest, kas
saavutada või säilitada lubatud kogupüük maksimaalse jätkusuutliku saagikuse
tasemel.
(10)     Selliste kalavarude puhul,
mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse
hindamiseks, tuleks majandamismeetmete võtmisel ja lubatud kogupüügi määramisel
järgida kalavarude majandamise suhtes määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 4
punkti 1 alapunktis 8 määratletud ettevaatusprintsiipi, võttes samal ajal
arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas kättesaadavat teavet kalavaru
olukorra muutumise ning segapüügiga seotud aspektide kohta.
(11)     Nõukogu määrusega (EÜ) nr
847/96[14]
on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest
aastast teise ülekandmisel, sealhulgas artikli 3 kohased ettevaatusprintsiipi
ja artikli 4 kohased analüütilist lubatud kogupüüki käsitlevad
paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt otsustab nõukogu
lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata
artikleid 3 ja 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi.
Hiljuti lisati paindlikkusmehhanism igasuguse sellise püügi puhul, mille suhtes
kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohane lossimiskohustus.
Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks ühises
kalanduspoliitikas sätestatud kaitse-eesmärke, ning negatiivset mõju kalavarude
bioloogilisele seisundile, võib määruse (EÜ) nr 847/96 artiklite 3 ja 4
sätteid kohaldada lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui liikmesriigid ei
kasuta aastast aastasse ülekandmist, mis on sätestatud määruse (EL)
nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9.
(12)     Kui teatava kalavaru lubatud
kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda
asjaomasele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus
sellise lubatud kogupüügi määramiseks. Tuleks kehtestada sätted, mis tagavad,
et lubatud kogupüüki kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise
kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju.
(13)     2014. aasta juunis avaldas
Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) teadusliku nõuande Atlandi ookeani
kirdeosa huntahvenavaru kohta, mis on alates 2012. aastast kiiresti vähenenud.
Lisaks sellele on STECF hinnanud huntahvena kaitstust kohaldatavate riiklike
meetmetega ja leidnud, et need on üldiselt ebatõhusad. Huntahven on aeglaselt
kasvav ja hilja suguküpsuse saavutav liik, mille kalastussuremus ületab
neljakordselt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) taseme. Seetõttu on
asjakohane kehtestada kõnealuse kalavaru püügivõimalused püügikoormusena ja
püügi piirnormidena, mis peaksid olema suunatud kalastussuremuse peamistele
põhjustele, st pelaagilisele traalpüügile ja harrastuskalapüügile.
(14)     2015. aasta püügikoormuse ülemmäärad
on vaja kehtestada kooskõlas määruse (EÜ) nr 2166/2005 artikliga 8,
määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 676/2007 artikliga 9,
määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12 ning määruse (EÜ) nr 302/2009
artiklitega 5 ja 9, võttes samal ajal arvesse nõukogu määrust (EÜ)
nr 754/2009[15].
(15)     Rahvusvahelise Mereuurimise
Nõukogu uusimate teadusnõuannete põhjal ning kooskõlas Kirde-Atlandi
kalanduskonventsiooni (NEAFC) raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on
vaja piirata teatavate süvamereliikide püügi koormust.
(16)     Teatavate liikide, näiteks
mõnede hailiikide säilimist võib ohustada isegi piiratud püük. Seepärast tuleks
selliste liikide püügi võimalus täielikult kõrvaldada ja nende liikide püük
üldiselt keelata.
(17)     Käesolevas määruses sätestatud
ning liidu laevadele eraldatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt
nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009,[16]eelkõige
vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja
püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste
ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid
peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta
komisjonile andmete saatmisel.
(18)     Teatava lubatud kogupüügi
puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes
katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste
eesmärk on testida saagi-/kvoodi süsteemi, st süsteemi, mille kohaselt tuleks
seni veel määruses (EL) nr 1380/2013 esitatud lossimiskohustusega hõlmamata
püügi kogu saak lossida ja see peaks kvoodi all arvesse minema, et vältida
tagasiheidet ning sellega kaasnevat kasutamiskõlbliku kalavaru raiskamist.
Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve
pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke.
Seevastu saagi-/kvoodisüsteemid õhutavad kalureid selektiivsemalt püüdma.
Tagasiheite tõhusaks reguleerimiseks peaks täielikult dokumenteeritud kalapüük
hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas. Seepärast peaksid
liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust
tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate (edaspidi „CCTV-süsteem”)
kasutamine. See peaks võimaldama täpselt salvestada kõiki pardal hoitava ja
vette tagasi heidetud saagi osi. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel
põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja vähem usaldusväärne. Sellest
tulenevalt on CCTV-süsteemi kasutamine selliste süsteemide eeltingimus, mille
abil vähendatakse tagasiheidet (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük).
Sellise süsteemi kasutamine peaks tagama Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivi 95/46/EÜ[17]
nõuete täitmise.
(19)     Selleks et tagada, et
täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes oleks võimalik
tõhusalt hinnata saagi-/kvoodisüsteeme, et kontrollida asjaomaste kalavarude
absoluutset kalastussuremust, tuleb kõik selliste katsetuste käigus püütud
kalad, sealhulgas lossitavast alammõõdust väiksemad kalad, arvestada maha
katsetustes osalevale laevale eraldatud kogupüügiosast ning püügitoimingud
lõpetada, kui kõnealune laev on vastava kogupüügiosa täielikult ära kasutanud.
Samuti on asjakohane lubada püügiosade ülekandmist täielikult dokumenteeritud
kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustes
mitteosalevate laevade vahel ainult juhul, kui on võimalik tõendada, et
katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene.
(20)     ICESi nõuande kohaselt on
asjakohane säilitada ICESi IIa ja IIIa rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu
vetes tobiapüügi reguleerimise konkreetne süsteem. Kuna ICESi teaduslikud
nõuanded peaks avaldatama alles 2015. aasta veebruaris, on asjakohane
kehtestada lubatud kogupüük ja kvoodid nulltasemel kuni nõuannete avaldamiseni.
(21)     Liit on kalandussuhteid
käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste
üle nõu pidanud Norra[18],
Fääri saarte[19]
ja Islandiga[20].
Norra ja Fääri saartega peetavad konsultatsioonid 2015. aasta kokkulepete üle
on veel pooleli. Selleks, et vältida liidu püügitegevuse katkemist ning samas
võimaldada vajalikku paindlikkust kõnealuste kokkulepete sõlmimiseks 2015.
aasta alguses, on asjakohane kehtestada nende kokkulepete sisuks olevate varude
suhtes ajutised püügivõimalused. 2015. aasta kalapüügikokkuleppe suhtes
Islandiga peetavaid konsultatsioone ei ole olnud võimalik lõpule viia.
Kalandusalaseid suhteid Gröönimaaga[21]
käsitlevas lepingus ja protokollis sätestatud korra kohaselt on ühiskomitee
kehtestanud liidule 2015. aastaks konkreetsed püügivõimalused Gröönimaa vetes. [Põhjendust,
samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui
uued konsultatsioonid on toimunud.]
(22)     Rahvusvaheline Atlandi
Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) otsustas 2013. aasta aastakoosolekul
pikendada hariliku tuuni lubatud kogupüügi ja kvootide kehtivusaega ühe aasta
võrra ning kinnitas Põhja-Atlandi mõõkkala, Lõuna-Atlandi mõõkkala ja
Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni lubatud kogupüügi ja kvoodid ajavahemikuks 2014‑2016
praegusel tasemel. Sellest tulenevalt jääb liidu kvoot nimetatud kalavarude
osas 2013. aasta tasemele. Kuigi ka Lõuna-Atlandi pikkuim-tuuni lubatud
kogupüük jäeti ajavahemikuks 2014–2016 praegusele tasemele, vähendati veidi
lepinguosaliste, sealhulgas liidu individuaalseid kvoote, et anda kvoot ühele
teisele lepinguosalisele. Kõiki neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. [Põhjendust,
samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui
uus aastakoosolek on toimunud.]
(23)     Antarktika vete elusressursside
kaitse komisjoni (CCAMLR) osalisriigid võtsid 2013. aasta aastakoosolekul vastu
siht- ja kaaspüügiliikide püügi piirnormid. Neid meetmeid tuleks rakendada
liidu õiguses. [Põhjendust, samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab,
muudetakse pärast seda, kui uus aastakoosolek on toimunud.]
(24)     Oma 2014. aasta
aastakoosolekul ei muutnud India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) kehtivaid kaitse- ja majandamismeetmeid.
(25)     Vaikse
ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) kolmas
aastakoosolek toimub 2015. aasta veebruaris. On asjakohane, et praegused
meetmed jäävad SPRFMO konventsiooni piirkonnas ajutiselt kehtima kuni nimetatud
aastakoosoleku toimumiseni. Tšiili stauriidi ei tohi siiski püüda sihtpüügina
enne, kui lubatud kogupüük on kehtestatud selle aastakoosoleku järel.
(26)     Ameerika Troopikatuunide
Komisjon (IATTC) jättis 2014. aastal peetud 87. aastakoosolekul jõusse
kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni kaitse meetmed. Ühtlasi jättis IATTC
jõusse resolutsiooni pikkuim-hallhaide kaitse kohta. Neid meetmeid tuleks
jätkuvalt rakendada liidu õiguses.
(27)     Atlandi ookeani kaguosa
kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2013. aasta aastakoosolekul vastu
soovituse patagoonia kihvkala ja süvamere punakrabi uue, kahte aastat hõlmava
lubatud kogupüügi kohta 2014. ja 2015. aastal ning jättis jõusse oranži
karekala ja limapea 2013. ja 2014. aasta lubatud kogupüügi, mis lepiti kokku
organisatsiooni 2012. aasta aastakoosolekul. SEAFO poolt vastu võetud praegu
kohaldatavaid kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevaid meetmeid tuleks
rakendada liidu õiguses. [Põhjendust, samuti asjakohaseid sätteid, millele
see viitab, muudetakse pärast seda, kui uus aastakoosolek on toimunud.]
(28)     Vaikse ookeani lääne- ja
keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) muutis 2013. aastal peetud 10. aastakoosolekul
kalapüügivõimalusi käsitlevaid meetmeid, kehtestades avamerepüügi päevade
koguarvu ja kohandades peibutuspüügivahenditega püügi keeldu.
Peibutuspüügivahenditega püüki käsitleva meetme läbivaatamiseks on vaja, et
liit kui WCPFC liige valiks ühe kahest võimalikust valikust: kinnitaks, et
peibutuspüügivahenditega püük on praegu keelatud, või nõuaks
peibutuspüügivahendite vähendamist. Sellise otsuse vastuvõtmiseni tuleks
jätkata WCPFC poolt praegu kohaldatava püügikeelu rakendamist liidu õiguses. [Põhjendust,
samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui
uus aastakoosolek on toimunud.]
(29)     Beringi mere keskosa
süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osalisriigid ei muutnud oma
2013. aasta aastakoosolekul püügivõimalusi käsitlevaid meetmeid. Neid meetmeid
tuleks rakendada liidu õiguses.
(30)     Loode-Atlandi
Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis 2014. aastal peetud 36. aastakoosolekul
vastu mitu otsust 2015. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate
kalavarudega NAFO konventsiooni ala alapiirkondades 1–4. Sellega seoses peatas
NAFO süvameregarneeli püügi rajoonis 3L, suurendas meriahvena lubatud kogupüüki
rajoonis 3M, et oleks hõlmatud teatav kaaspüük, ning taastas loa püüda
pikklesta rajoonis 3NO.
(31)     Asjaomased piirkondlikud
kalandusorganisatsioonid võtavad teatavad rahvusvahelised meetmed, millega
luuakse või piiratakse liidu kalapüügivõimalusi, vastu aasta lõpus ja neid
hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seepärast on vaja, et
sätteid, millega neid meetmeid rakendatakse liidu õiguses, kohaldatakse
tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi konventsiooni alas kestab 1.
detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud
CCAMLRi konventsiooni alas kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis
algab 1. detsembril 2014, on asjakohane kohaldada käesoleva määruse asjaomaseid
sätteid alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira
õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetel ei ole lubatud CCAMLRi
konventsiooni alas kala ilma loata püüda.
(32)     Vastavalt liidu avaldusele,
mis käsitleb liidu vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari
Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases
majandusvööndis (EEZ)[22],
on vaja määrata kindlaks Venezuela Bolívari Vabariigile liidu vetes riffahvena
püügi võimalused.
(33)     Selleks et tagada ühetaolised
tingimused konkreetsele liikmesriigile loa andmisel tema kalalaevade
püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi alusel, tuleks komisjonile
anda rakendusvolitused.
(34)     Selleks et tagada käesoleva
määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda
rakendamisvolitused täiendavate merepäevade andmiseks püügitegevuse alalise
lõpetamise tõttu ning seoses tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, samuti
seoses liikmesriikide lipu all sõitvate laevade vahelist merepäevade
ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks vajalike tabelivormide
kehtestamisega. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011[23].
(35)     Selleks et vältida
püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks
käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, välja arvatud
püügikoormuse piiranguid käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates
1. veebruarist 2015, ning teatavaid piirkondi käsitlevad erisätted, mida
tuleks kohaldada alates konkreetsest kuupäevast. Olukorra kiireloomulisuse
tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist.
(36)     Kalapüügivõimalusi tuleks
kasutada täielikus kooskõlas kohaldatava liidu õigusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
1.           Käesoleva määrusega
määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused
teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügiks teatavates vetes väljaspool
liitu.
2.           Lõikes 1 osutatud
kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:
a)      2015. aasta püügi piirnormid ning kui
käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2016. aasta püügi
piirnormid;
b)      püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1.
veebruarist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016, välja arvatud juhul, kui artiklites
9, 29 ja 31 ja IIE lisas on kehtestatud püügikoormuse piiranguteks muud
tähtajad;
c)      teatavate kalavarude püügi võimalused
CCAMLRi konventsiooni alas ajavahemikul 1. detsembrist 2014 kuni 30. novembrini
2015;
d)      teatavate kalavarude püügi võimalused
aastatel 2015 ja 2016 IATTC konventsiooni alas, mis on piiritletud
artiklis 33.
Artikkel 2
Reguleerimisala
Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste
laevade suhtes:
a)           liidu laevad;
b)           liidu vetes tegutsevad kolmandate
riikide laevad
c)           harrastuskalapüügi laevad, üksnes
käesoleva määruse artikli 1 punkti b, artikli 3 punkti c ja artikli
12 tähenduses.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
a)           „liidu laev” – määruse (EÜ)
nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 5 määratletud kalalaev;
b)           „kolmanda riigi laev” – kalalaev,
mis on määratletud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1
punktis 4, sõidab kolmanda riigi lipu all ja on registreeritud kolmandas
riigis;
c)           „harrastuspüügilaev” – laev, mis
tegeleb harrastuskalapüügiga vastavalt määruse (EL) nr 1224/2009
artikli 4 lõikele 28;
d)           „liidu veed” – liikmesriikide
suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud
asutamislepingu II lisas loetletud territooriumidega külgnevad veed;
e)           „rahvusvahelised veed” – veed, mis
ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;
f)            „varu” – mere bioloogiline ressurss
teataval majandamisalal;
f)            „lubatud kogupüük” (TAC) –
i)       püügil, mille suhtes on kehtestatud
määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus –
igast kalavarust aastas püüda lubatud kogus;
ii)      igasugusel muul kalapüügil – igast kalavarust
aastas lossida lubatud kogus;
g)           „kvoot” – liidule, liikmesriigile
või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;
h)           „analüütiline hindamine” – asjaomase
kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru
bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on
hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teadusnõuandeid tulevaste
püügivõimaluste kohta.
i)            „ettevaatusprintsiibil põhinev
lähenemisviis kalavarude majandamisele” – lähenemisviis, mille kohaselt ei tohi
piisava teadusinfo puudumist kasutada põhjusena, et edasi lükata või jätta
tarvitusele võtmata meetmed sihtliikide, nendega seotud või nendest sõltuvate
liikide ning mittesihtliikide ja nende elukeskkonna kaitseks;
j)            „võrgusilma suurus” – kalavõrgu
silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ)
nr 517/2008[24];
k)           „liidu laevastikuregister” kooskõlas
määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3 komisjoni poolt loodud
register;
l)            „püügipäevik” – määruse (EÜ) nr 1224/2009
artiklis 14 osutatud päevik.
Artikkel 4
Püügipiirkonnad
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
püügipiirkondade määratlusi:
a)           „ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise
Nõukogu) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 218/2009[25] III lisas määratletud
geograafilised alad;
b)           „Skagerrak” – geograafiline ala, mis
on piiratud läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning
lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima
punktini ulatuva joonega;
c)           „Kattegat” – geograafiline ala, mis
on piiratud põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku
lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibens Spidsini,
Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;
d)           „ICESi VII alapiirkonna
funktsionaalne üksus 16” – geograafiline ala, mis asub järgmiste
koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
–
53° 30' N 15° 00' W,
–
53° 30' N 11° 00' W,
–
51 ° 30' N 11° 00' W,
–
51 ° 30' N 13° 00' W,
–
51 ° 00' N 13° 00' W,
–
51 ° 00' N 15° 00' W,
–
53° 30' N 15° 00' W
e)           „Cádizi laht” – ICESi IXa alarajooni
geograafiline ala, mis jääb ida poole pikkuskraadist 7° 23′ 48″ W;
f)            „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa
kalastuskomitee) püügipiirkonnad” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ)
nr 216/2009[26]
II lisas määratletud geograafilised alad;
g)           „Loode-Atlandi
kalastusorganisatsiooni (NAFO) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 217/2009[27] III lisas määratletud
geograafilised piirkonnad;
h)           „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa
kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude
kaitse ja majandamise konventsioonis määratletud geograafiline ala[28];
i)            „ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi
Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala” – rahvusvahelises Atlandi
tuunikala kaitse konventsioonis määratletud geograafiline ala[29];
j)            „CCAMLRi (Antarktika vete
elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni ala” – määruse (EÜ)
nr 601/2004[30]
artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;
k)           „IATTCi (Ameerika Troopikatuunide
Komisjoni) konventsiooni ala” – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi
vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide
Komisjoni tugevdamise konventsioonis („Antigua konventsioon”)[31] määratletud
geograafiline ala;
l)            „IOTCi (India Ookeani
Tuunikomisjon) konventsiooni ala” – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise
lepingus määratletud geograafiline ala[32];
m)          „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa
piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – põhjalaiusest 10°
lõuna poole jääv avamerepiirkond, CCAMLRi konventsiooni alast põhja pool, SIOFA
konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa
kalanduskokkuleppes,[33]
ning avamerepiirkond Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla
kuuluvatest piirkondadest lääne pool;
n)           „WCPFCi (Vaikse ookeani lääne- ja
keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala” – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa
pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis[34] määratletud
geograafiline ala;
o)           „Beringi mere avameri” – Beringi
mere avamere piirkonna geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili
lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide
territoriaalmere laiust;
p)           „IATTCi ja WCPFCi vaheline kattuv
piirkond” – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala:
–
150º läänepikkust,
–
130º läänepikkust,
–
4º lõunalaiust,
–
50º lõunalaiust.
II JAOTIS
LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED
I peatükk
Üldsätted
Artikkel 5
Lubatud kogupüük ja selle jaotamine
1.           Liidu laevadele liidu vetes
ja teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüügi mahud, kõnealuste
mahtude jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul nendega
funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.
2.           Liidu laevadel on lubatud
kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires, vastavalt käesoleva määruse
artiklis 19 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008[35] ja selle
rakendussätetes sätestatud tingimustele, vetes, mis kuuluvad Fääri saarte,
Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni
ümbruse püügipiirkonda.
3.           IA lisas sätestatud
eritingimuse kohaldamisel tobiavarude suhtes ICESi IIa, IIIa ja IV
püügipiirkonna liidu vetes kohaldatakse IID lisas määratletud
majandamispiirkondi.
Artikkel 6
Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük
1.           Teatavate kalavarude lubatud
kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on
kindlaks määratud I lisas.
2.           Liikmesriik määrab lubatud
kogupüügi järgmiselt:
a)      kooskõlas ühise kalanduspoliitika
põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega,
ning
b)      selle tulemusena:
i)       analüütilise hinnangu olemasolu korral
kasutatakse varusid alates aastast 2015 ja edaspidi võimalikult suure
tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel;
ii)      kui analüütiline hinnang puudub või ei
ole täielik, kasutatakse varusid vastavalt ettevaatusprintsiibil põhinevale
lähenemisviisile kalavarude majandamisele.
3.           Kõik asjaomased liikmesriigid
esitavad komisjonile 15. märtsiks 2015 järgmise teabe:
a)      vastuvõetud lubatud kogupüük;
b)      asjaomase liikmesriigi kogutud ja
hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad;
c)      üksikasjalik teave selle kohta, kuidas
vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.
Artikkel 7
Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused
1.           Lossimiskohustus kehtib
kalade suhtes, mis on püütud lubatud kogupüügiga hõlmatud varudest määruse (EL)
nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktis a määratletud püügi
käigus, nagu on sätestatud kõnealuses artiklis.
2.           Muudest varudest püütud kalu,
millele on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või lossida ainult
järgmistel juhtudel:
(a)
saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all
sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või
(b)
saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast,
mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu
kvoot ei ole ammendatud.
3.           Määruse (EL)
nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 osutatud, sihtliiki
mittekuuluva liigi varud, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on
määratletud I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak
asjaomasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.
Artikkel 8
Püügikoormuse piirangud
Kohaldatakse järgmisi püügikoormuse meetmeid:
a)           IIA lisa kohaldatakse teatavate
tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamisel Kattegatis, Skagerrakis, ICESi
IIIa rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ning ICESi IV
alapiirkonnas, ICESi VIa, VIIa ja VIId rajoonis ning ICESi IIa ja Vb rajooni
liidu vetes;
b)           IIB lisa kohaldatakse euroopa
merluusi ja norra salehomaari varude taastamisel ICESi VIIIc ja IXa rajoonis,
välja arvatud Cádizi lahes;
c)           IIC lisa kohaldatakse
merikeelevarude majandamisel ICESi VIIe rajoonis;
d)           IIE lisa kohaldatakse huntahvena
varude majandamisel ICESi VIIe rajoonis;
Artikkel 9
Süvamere kalapüügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud
1.           Süvalesta suhtes kohaldatakse
määruse (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamerepüügiloa
omamise nõue,[36]
artikli 3 lõiget 1. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja
lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi.
2.           Liikmesriigid tagavad, et 2015.
aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 3 lõikes 1 osutatud
süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tase (mõõdetuna sadamast
äraoldud kilovatt-püügipäevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest,
mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille
jaoks neil oli süvamerepüügi luba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I
ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult
nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg muid süvamereliike kui
põhja-atlandi hõbekala.
Artikkel 10
Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted
1.           Käesolevas määruses
sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei
piira:
a)      määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16
lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;
b)      määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37
kohaseid mahaarvamisi ega ümberjaotamist;
c)      määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10
lõike 4 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;
d)      määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja
määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast lubatud lisakoguste
lossimist;
e)      määruse (EÜ) nr 847/96
artikli 4 kohast koguste kinnipidamist;
f)       määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite
105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi;
g)      käesoleva määruse artikli 20 kohast
kvootide ülekandmist ega vahetamist;
h)      käesoleva määruse artikli 14 kohast
täiendavat kvootide eraldamist.
2.           Kui käesoleva määruse I lisas
ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3
selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud
kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4
kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist
lubatud kogupüüki. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 tuleks lubatud
kogupüükide suhtes kohaldada ainult siis, kui liikmesriigid ei kasuta määruse
(EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest
aastast teise ülekandmist.
Artikkel 11
Püügikeeluaeg
1.           Porcupine’i madalal on 1.
maist kuni 31. maini 2015 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike:
tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra
salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik
merikeel, meriluts, sinine molva, harilik molva ja harilik ogahai.
Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Porcupine’i
madal geograafilist ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud
loksodroomide vahel:
 Punkt || Laiuskraad || Pikkuskraad
 1 || 52° 27' N || 12° 19' W
 2 || 52° 40' N || 12° 30' W
 3 || 52° 47' N || 12° 39 600' W
 4 || 52° 47' N || 12° 56' W
 5 || 52° 13,5' N || 13° 53 830' W
 6 || 51° 22' N || 14 ° 24' W
 7 || 51° 22' N || 14 ° 03' W
 8 || 52° 10' N || 13 ° 25' W
 9 || 52° 32' N || 13 ° 07 500' W
 10 || 52° 43' N || 12° 55' W
 11 || 52° 43' N || 12° 43' W
 12 || 52° 38 800' N || 12° 37' W
 13 || 52° 27' N || 12° 23' W
 14 || 52° 27' N || 12° 19' W
Erandina esimesest lõigust lubatakse vastavalt
määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine’i
madalalt läbisõidu korral pardal kõnealuses lõigus osutatud liike.
2.           ICES IIa ja IIIa rajoonis ja
IV alarajoonis on kutseline tobiapüük põhjatraali, -nooda või samalaadsete
püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm, keelatud alates
1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 ja alates 1. augustist kuni 31.
detsembrini 2015.
Esimeses lõigus sätestatud keeldu kohaldatakse ka
kolmandate riikide selliste laevade suhtes, kellel on lubatud püüda tobiat
ICESi IV alarajooni liidu vetes.
Artikkel 12
Huntahvena harrastuspüük
ICESi IVb, IVc, VIIa, VIId,
VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh püügirajoonis toimuva harrastuspüügi suhtes
kohaldatakse nn kaasavõetava saagi piirmäära üks huntahven inimese kohta
päevas.
Artikkel 13
Keelud
 1.          Liidu laevadel on keelatud
püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:
a)      okkaline rai (Amblyraja radiata)
liidu vetes ICESi rajoonides IIa, IIIa ja VIId ning ICESi IV alapiirkonnas;
b)      hiidhai (Cetorhinus maximus) ja
mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõigis vetes;
c)      sile tiibrai (Dipturus batis), sh
(Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia)
ICESi IIa rajooni ja ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu
vetes;
d)      supi nugishai (Galeorhinus galeus)
ja ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ja ICESi IV
alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV
alapiirkonna kõigis vetes;
e)      šokolaadhai (Dalatias licha),
luits-nokkhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus
squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai
(Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu
vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna kõigis vetes;
f)       harilik heeringahai (Lamna nasus)
kõigis vetes;
g)      hiid-sarvikrai (Manta birostris)
kõigis vetes;
h)      ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa
rajooni liidu vetes;
i)       norra rai (Raja (Dipturus)
nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja
VIIk rajooni liidu vetes;
j)       musterrai (Raja undulata) ICESi
VI ja X alapiirkonna liidu vetes ja valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII,
VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;
k)      logardrailased (Rhinobatidae)
ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;
l)       harilik ogahai (Squalus acanthias)
ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI,
VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna kõigis vetes;
m)     euroopa ingelhai (Squatina squatina)
liidu vetes.
2.           Kui lõikes 1 osutatud liike
püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb
viivitamata vette tagasi lasta.
Artikkel 14
Andmete edastamine
Kui liikmesriigid edastavad komisjonile
määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud
koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas
sätestatud kalavarude koode.
II peatükk
Täiendav püügiosa laevadele,
mis osalevad täielikult dokumenteeritud püügialastes katsetustes
Artikkel 15
Täiendav püügiosa
1.           Liikmesriik võib anda oma
lipu all sõitvatele laevadele, mis osalevad täielikult dokumenteeritud
kalapüügi-alastes katsetustes, täiendava püügiosa teatavate kalavarude püügiks.
Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.
2.           Lõikes 1 osutatud
täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirnormi protsendina
kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.
Artikkel 16
Täiendava püügiosa andmise tingimused
1.           Artiklis 15 osutatud täiendav
püügiosa vastab järgmistele tingimustele:
a)      laeval kasutatakse andurite süsteemiga
ühendatud valvekaameraid (CCTV) (koos „CCTV-süsteem”), mis salvestavad kõik
püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal;
b)      täielikult dokumenteeritud kalapüügi
alastes katsetustes osalevale üksikule laevale antud täiendav püügiosa ei ületa
järgmisi piirnorme:
i)       75 % asjaomase liikmesriigi hinnangul
vette tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub
täiendava püügiosa saanud laev;
ii)      30 % laevale enne katsetustes osalemist
eraldatud individuaalsest püügiosast;
c)      kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse
laeva püütud saaki, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98[37] XII lisa kohaseid
lossitavaid alammõõtu kalu, võetakse arvesse laevale antud individuaalses
püügiosas, mis tuleneb artikli 14 alusel antud mis tahes täiendavast
püügiosast;
d)      kui laev on mis tahes kalavaru
individuaalse täiendavalt antud püügiosa täielikult ära kasutanud, peab ta lõpetama
kogu püügitegevuse asjaomases lubatud kogupüügi piirkonnas; e)         nende
kalavarude puhul, mille suhtes võib kohaldada käesolevat artiklit, võivad
liikmesriigid lubada individuaalse püügiosa või selle mis tahes osa täielikult
dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes mitteosalevatelt laevadelt üle
kanda kõnealustes katsetustes osalevatele laevadele, tingimusel et on võimalik
tõendada, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene.
2.           Olenemata lõike 1 punkti b
alapunktist i võib liikmesriik erandkorras anda oma lipu all sõitvale
kalalaevale täiendava püügiosa, mis ületab 75 % hinnangulisest vette
tagasi heidetud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub
täiendava püügiosa saanud laev, tingimusel et:
a)      kalavaru tagasiheite määr on asjaomase
laevaliigi puhul hinnanguliselt alla 10 %;
b)      sellist liiki laevade kaasamine on
oluline CCTV-süsteemi kontrollivõime hindamiseks;
c)      kõikide nimetatud katsetustes osalevate
laevade täiendav püügiosa ei ületa 75 % nende hinnangulisest
tagasiheitest.
3.           Enne artiklis 14 osutatud
täiendava püügiosa andmist esitavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:
a)      tema lipu all sõitvate ja täielikult
dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;
b)      nimetatud laevade pardale paigaldatud
elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;
c)      nimetatud laevadel kasutatavate
püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;
d)      iga katsetustes osaleva laevatüübi
hinnanguline tagasiheide;
e)      katsetustes osalevate laevade poolt 2014.
aastal püütud saagi kogus sellest kalavarust, mille suhtes kohaldatakse
vastavat lubatud kogupüüki.
Artikkel 17
Isikuandmete töötlemine
Niivõrd, kui artikli 16 lõike 1 punkti a
kohaselt tehtud salvestistega kaasneb direktiivis 95/46/EÜ määratletud
isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud
direktiivi.
Artikkel 18
Täiendava püügiosa tühistamine
Kui liikmesriik avastab, et täielikult
dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida artiklis 16 sätestatud
tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa
ning keelab tal 2015. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda.
Artikkel 19
Tagasiheite hindamise teaduslik järelevalve
Komisjon võib nõuda igalt liikmesriigilt, kes
kasutab käesoleva peatüki sätteid, et ta esitaks teaduslikule nõuandeorganile
hinnangu tagasiheite kohta laevaliikide kaupa, et kontrollida artikli 16 lõike
1 punkti b alapunktis i sätestatud nõude täitmist. Kui sellist tagasiheidet
kinnitavat hinnangut ei ole, võtab asjaomane liikmesriik kõik asjakohased
meetmed, et tagada kõnealuse nõude järgimine, ja teavitab sellest komisjoni.
III peatükk
Kalapüügiload püügiks kolmandate riikide vetes
Artikkel 20
Kalapüügiload
1.           Kolmanda riigi vetes kala
püüdvatele liidu laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on
sätestatud III lisas.
2.           Kui üks liikmesriik kannab
määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele
liikmesriigile („vahetusleping”) III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb
üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile.
Sellegipoolest ei tohi ületada III lisas sätestatud püügilubade üldarvu
püügipiirkonna kohta.
IV peatükk
Kalapüügivõimalused piirkondlike kalavarude majandamise
organisatsioonide reguleeritavates vetes
Artikkel 21
Kvootide ülekandmine ja vahetamine
1.           Kui piirkondliku kalavarude
majandamise organisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle
organisatsiooni lepinguosaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik
(„asjaomane liikmesriik”) seda arutada piirkondliku kalavarude majandamise
organisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide
ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.
2.           Komisjon võib asjaomase
liikmesriigi teatise alusel kinnitada kavandatava kvootide ülekandmise või
vahetamise piirid, mis kõnealune liikmesriik on piirkondliku kalavarude
majandamise organisatsiooni vastava osalisega kokku leppinud. Seejärel
edastavad komisjon ja asjaomane piirkondliku kalavarude majandamise
organisatsiooni osaline teineteisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku
kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teatab siis piirkondliku
kalavarude majandamise organisatsiooni sekretariaadile kvootide kokkulepitud
ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.
3.           Komisjon teavitab
liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.
4.           Kvootide ülekandmise või
vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni
osaliselt saadud või üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele
liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina
alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas
piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni asjaomase lepinguosalisega
sõlmitud kokkuleppega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalavarude
majandamise organisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda
kalapüügivõimaluste kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas
püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.
1. JAGU
ICCATi KONVENTSIOONI ALA
Artikkel 22
Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud
1.           Nende liidu söödalaevade ja
veoõngedega laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt
püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30
kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.
2.           Nende liidu rannalähedase
väikesemahulise püügi laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas
aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm
ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.
3.           Nende liidu laevade arvu, mis
püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja
suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3
kohaselt.
4.           Nende kalalaevade arvu ja
kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on lubatud Atlandi
ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber
laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.
5.           Atlandi ookeani idaosas ja
Vahemerel harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti
5 kohaselt.
6.           Atlandi ookeani idaosas ja
Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise võimsust ning kalakasvandustesse
viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa
punkti 6 kohaselt.
Artikkel 23
Harrastus- ja sportlik kalapüük
Liikmesriigid eraldavad ID lisa kohaselt neile
eraldatud kvootide arvelt erikvoodi hariliku tuuni harrastus- ja sportlikuks
püügiks.
Artikkel 24
Haid
1.           Suursilm-rebashaide (Alopias
superciliosus) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või
lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.
2.           Keelatud on perekonda Alopias
spp. kuuluvate rebashaide sihtpüük.
3.           Sphyrnidae perekonna
(v.a Sphyrna tiburo) vasarhai rümpade või nende osade pardal hoidmine,
ümberlaadimine või lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alas toimuva
püügi korral.
4.           Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus
longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või
lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.
5.           Siidhallhaide (Carcharhinus
falciformis) pardalhoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.
2. JAGU
CCAMLRi KONVENTSIOONI ALA
Artikkel 25
Keelud ja püügipiirangud
1.           V lisa A osas nimetatud
liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel
keelatud.
2.           Teadusuuringutega seotud
püügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüügi mahtusid
ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.
Artikkel 26
Uurimuslik kalapüük
1.           Ainult CCAMLRi komisjoni
liikmeks olev liikmesriik võib 2015. aastal osaleda Dissostichus spp.
õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning
rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all
olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab
ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega
7 ja 7a hiljemalt 1. juuniks 2015.
2.           FAO alapiirkondade 88.1 ja
88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi
piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade
vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses
uurimisalas lõpetatakse kohe, kui deklareeritud saak ulatub kindlaks määratud
lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse püügiks kogu ülejäänud
püügihooajaks.
3.           Kala püütakse võimalikult
suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime
kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga
suurt koondumist. FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides
58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.
Artikkel 27
Tavalise hiilgevähi püük 2015/2016. püügihooajal
1.           Üksnes CCAMLRi komisjoni
liikmeks olev liikmesriik võib 2015/2016. püügihooajal püüda tavalist
hiilgevähki (Euphausia superba) CCAMLRi konventsiooni alas. Kui
liikmesriik kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas,
teavitab ta hiljemalt 1. juuniks 2015 kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004
artikliga 5a CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni oma kavatsusest püüda tavalist
hiilgevähki, kasutades teatamiseks käesoleva määruse V lisa C osas esitatud
vormi.
2.           Käesoleva artikli lõikes 1
osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli
3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise
hiilgevähi püügiks loa annab.
3.           Liikmesriik, kes kavatseb
püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, esitab teate oma
vastavast kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis
teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all,
kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.
4.           Liikmesriik võib lubada
tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3
kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole
võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu
tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi
sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:
a)      täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta,
sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;
b)      põhjalik aruanne asendamise põhjuste
kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.
5.           Liikmesriigid ei luba
tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja
ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva laevana.
3. JAGU
IOTCi KONVENTSIOONI ALA
Artikkel 28
IOTCi konventsiooni alas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine
1.           IOTCi konventsiooni alas
troopikatuuni püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav
kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1.
2.           IOTCi konventsiooni alas
mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga)
püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT)
väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2.
3.           Liikmesriigid võivad lõigete
1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber
jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase
kalavaru püügikoormust.
4.           Liikmesriigid tagavad, et
nende laevastikus püügivõimsuse kavandatava ülekandmise korral on asjaomased
laevad IOTCi laevade registris või mõne muu piirkondliku
kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Üle ei kanta nende laevade
püügivõimsust, mis on mõne piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni
nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad
laevad.
5.           Liikmesriigid võivad IOTCile
esitatud arengukava rakendamise arvessevõtmiseks suurendada oma püügivõimsust
üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes nimetatud kavas kehtestatud
piiride ulatuses.
Artikkel 29
Haid
1.           Kõikide perekonda Alopiidae
kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine,
ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.
2.           Kõikide pikkuim-hallhaide (Carcharhinus
longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või
lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevad, mille
üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teostavad püügioperatsioone üksnes selle
liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ning püüavad kala
üksnes kohalikuks tarbimiseks.
3.           Kui lõikes 1 ja 2 osutatud
liike püütakse juhuslikult, ei tohi nende isendeid kahjustada. Nende liikide
isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.
4. JAGU
SPRFMO KONVENTSIOONI ALA
Artikkel 30
Pelaagiline kalapüük – püügivõimsuse piirangud
Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009.
aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga,
piiravad 2015. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate
laevade kogu püügivõimsust kõnealuses piirkonnas liidu kogutasemeni, so
78 600 GTni.
Artikkel 31
Pelaagiline kalapüük – lubatud kogupüügid
1.           Üksnes liikmesriigid, kes
2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt
pelaagilise kalapüügiga, nagu on määratletud artiklis 30, võivad kõnealuses
piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud
kogupüügiga.
2.           IJ lisas sätestatud
püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad
komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO sekretariaadile
edastamiseks SPRFMO konventsiooni alas aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega
tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded, igakuised
püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta.
Artikkel 32
Põhjalähedane kalapüük
Liikmesriigid, kes on tõendatult tegelenud
põhjalähedase kalapüügiga või kes püüdsid põhjalähedasi liike SPRFMO
konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini
2006, piiravad 2015. aastal oma laevade püüki või püügikoormust
konventsioonialas, piirdudes konventsiooniala nende osadega, kus põhjalähedane
kalapüük nimetatud ajavahemikul toimus, ning hoiavad püügi tasemel, mis ei
ületa saagi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset ajavahemikul 1.
jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006.
5. JAGU
IATTCi KONVENTSIOONI ALA
Artikkel 33
Seinnoodapüük
1.           Kulduim-tuuni (Thunnus
albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus
pelamis) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt:
a)      29. juulist kuni 28. septembrini 2015 või
18. novembrist 2015 kuni 18. jaanuarini 2016 järgmiste piiridega määratud alal:
–
Vaikse ookeani Ameerika rannik,
–
150º läänepikkust,
–
40º põhjalaiust,
–
40º lõunalaiust;
b)      29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2015
järgmiste piiridega määratud alal:
–
96º läänepikkust,
–
110º läänepikkust,
–
4º põhjalaiust,
–
3º lõunalaiust.
2.           Asjaomased liikmesriigid
teavitavad komisjoni valitud keeluajast vastavalt lõikele 1 enne 1. aprilli
2015. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1
määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodapüügi.
3.           IATTCi konventsiooni alas
tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad
ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.
4.           Lõiget 3 ei kohaldata
järgmistel juhtudel:
a)      kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel
põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või
b)      reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud
tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.
Artikkel 34
Süvamerehaide püügi keeld
1.           IATTCi konventsiooni alas on
keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning pardal
hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida
pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi.
2.           Juhusliku püügi korral ei
tohi kahjustada lõikes 1 osutatud liikide isendeid. Laeva käitaja peab nende
liikide isendid viivitamata vette tagasi laskma, samuti peab ta
a)      registreerima vette lastud kalade arvu ja
märkima nende seisukorra (surnud või elus);
b)      edastama punktis a märgitud teabe oma
lipuliikmesriigile. Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe
komisjonile selle aasta 31. jaanuariks, mil käesolev määrus jõustub.
6. JAGU
SEAFO KONVENTSIOONI ALA
Artikkel 35
Süvamerehaide püügi keeld
SEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste
süvamerehaide sihtpüük:
–
railased (Rajidae),
–
harilik ogahai (Squalus acanthias),
–
sile tumehai (Etmopterus bigelowi),
–
lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),
–
suur tumehai (Etmopterus princeps),
–
ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),
–
tont-musthai (Apristurus manis),
–
harilik samethai (Scymnodon squamulosus),
–
Selachimorpha seltsi
kuuluvad süvamerehaid.
7. JAGU
WCPFC KONVENTSIOONI ALA
Artikkel 36
Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa
pikkuim-tuuni püügi tingimused
1.           Liikmesriigid tagavad, et
seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20°
põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, eraldatud suursilm-tuuni (Thunnus
obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus
pelamis) püügipäevade arv ei ületa 403 päeva.
2.           Liidu laevad ei tohi püüda
Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC
konventsiooni alas lõuna pool 20° lõunalaiust.
Artikkel 37
Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond
1.           WCPFC konventsiooni ala
selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük
peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2015 (kell
00.00) kuni 31. oktoobrini 2015 (kell 24.00). Sel ajal võib seinnoodalaev WCPFC
konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui pardal on
vaatleja, kes jälgib, et laev ühelgi ajahetkel:
a)      ei kasuta peibutuspüügivahendit ega
seonduvaid elektroonilisi seadmeid;
b)      ei püüa kalaparvi
peibutuspüügivahenditega.
2.           Kõik WCPFC konventsiooniala
lõikes 1 osutatud osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning
lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja
vööttuunid.
3.           Lõiget 2 ei kohaldata
järgmistel juhtudel:
a)      reisi lõpuosas, kui laeval ei ole
piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;
b)      kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel
põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või
c)      külmutusseadmetel tekib tõsine rike.
Artikkel 38
IATTCi ja WCPFC vaheline kattuv piirkond
1.           IATTCi ja WCPFC vahelises
kattuvas piirkonnas, mis on määratletud artikli 4 punktis p, kala püüdvate
selliste laevade suhtes, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, kohaldatakse
artiklites 34–38 sätestatud meetmeid.
2.           Laevade suhtes, mis on kantud
nii WCPFC kui ka IATTCi registrisse, samuti laevade suhtes, mis on kantud
üksnes IATTCi registrisse, kohaldatakse artikli 33 lõike 1 punktis a, lõigetes
2–4 ja artiklis 34 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala IATTCi ja WCPFC
vahelises kattuvas piirkonnas, mis on määratletud artikli 4 punktis p.
Artikkel 39
Mõõkkala püügi luba omavate liidu laevade arvu piiramine
WCPFC konventsiooni alas, paralleelist 20°
lõunalaiust lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius)
püügiks luba omavate liidu laevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas.
Artikkel 40
Siidhallhaid ja pikkuim-hallhaid
1.           WCPFC konventsiooni alas on
keelatud järgmiste liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine,
ümberlaadimine või lossimine:
a)      siidhallhaid (Carcharhinus falciformis),
b)      pikkuim-hallhaid (Carcharhinus
longimanus).
2.           Kui lõikes 1 osutatud liikide
isendeid püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid
tuleb viivitamata vette tagasi lasta.
8. JAGU
BERINGI MERI
Artikkel 41
Püügikeeld Beringi mere avamerepiirkonnas
Beringi mere avamere piirkonnas on keelatud
püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).
III JAOTIS
KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE
KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES
Artikkel 42
Lubatud kogupüügid
Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning
Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala
käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva
määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.
Artikkel 43
Kalapüügiload
Liidu
vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne
arv on sätestatud VIII lisas.
Artikkel 44
Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused
Artiklis 7
sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püütud
saagi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 43 sätestatud lubade
alusel.
Artikkel 45
Keelud
1.           Kolmandate riikide laevadel
on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:
a)      okkaline rai (Amblyraja radiata)
ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;
b)      hiidhai (Cetorhinus maximus) ja
mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) liidu vetes;
c)      sile tiibrai (Dipturus batis), sh
(Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia)
ICESi IIa rajooni ja ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu
vetes;
d)      supi-nugishai (Galeorhinus galeus),
šokolaadhai (Dalatias licha), pikk-koonhai (Deania calcea), hall
lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus
princeps), ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ja portugali
süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni I, IV, V, VI, VII,
VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;
e)      šokolaadhai (Dalatias licha),
pikk-koonhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus),
suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus
coelolepis) ICESi IIa rajooni ja ICESi I, IV ja XIV alapiirkonna liidu
vetes;
f)       harilik
heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;
g)      hiid-sarvikrai (Manta birostris)
liidu vetes
h)      ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa
rajooni liidu vetes;
i)       norra rai (Raja (Dipturus)
nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja
VIIk rajooni liidu vetes;
j)       musterrai (Raja undulata) ICESi
VI, IX ja X alapiirkonna liidu vetes ja valgerai (Raja alba) ICESi VI,
VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;
k)      logardrailased (Rhinobatidae)
ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;
l)       harilik ogahai (Squalus acanthias)
ICESi IIa rajooni ja ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna
liidu vetes;
m)     euroopa ingelhai (Squatina squatina)
liidu vetes.
2.           Juhusliku püügi korral ei
tohi kahjustada lõikes 1 osutatud liikide isendeid. Nende liikide isendid tuleb
viivitamata vette tagasi lasta.
IV JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 46
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab määrusega
(EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. Nimetatud
komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 47
Kehtetuks tunnistamine
Nõukogu määrus (EL) nr 779/2014 tunnistatakse
kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.
Artikkel 48
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist
2015.
Artiklit 8 kohaldatakse siiski alates 1.
veebruarist 2015.
Artiklite 24, 25 ja 26 ning IE ja V lisa
sätteid kalapüügivõimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alas kohaldatakse
alates nendes nimetatud kuupäevadest.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 212, 18.7.2014, lk 1–3.
[2]               Vt
eelkõige dokument „ICESi nõuannete üldine taust” järgmisel aadressil: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/2014/1.2_Advice_basis_2014.pdf
[3]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta
määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse
nõukogu määruseid (EÜ) nr1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse
kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu
otsus 2004/585/EÜ) artikli 15 lõike 1 punkt a (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).
[4]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013,
11.detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu
määruseid (EÜ) nr1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks
nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus
2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).
[5]               Nõukogu määrus (EL) nr 779/2014, 17. juuli 2014, millega
määratakse kindlaks anšoovisepüügi võimalused Biskaia lahes püügihooajaks
2014–2015 (ELT L 212, 18.7.2014, lk 1).
[6]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 2166/2005, 20. detsember
2005, millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare
lääneranniku vete merluusi- ja norra salehomaari varude taastamiseks ning
muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte
mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (ELT L 345,
28.12.2005, lk 5).
[7]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 509/2007, 7. mai 2007, millega
kehtestatakse La Manche’i lääneosa merikeelevarude säästva kasutamise
mitmeaastane kava
(ELT L 122, 11.5.2007, lk 7).
[8]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 676/2007, 11. juuni 2007, millega
kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane
majandamiskava (ELT L 157, 19.6.2007, lk 1).
[9]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 1300/2008, 18. detsember 2008,
millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude majandamise ja
püügi mitmeaastane kava (ELT L 344, 20.12.2008, lk 6).
[10]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2008, 18. detsember 2008,
millega kehtestatakse tursavarude majandamise ja püügi pikaajaline kava ning
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004 (ELT L 348, 24.12.2008, lk 20).
[11]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009, 6. aprill 2009,
milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude
taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009
ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1559/2007 (ELT L 96,
15.4.2009, lk 1).
[12]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 811/2004, 21. aprill 2004, millega
kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks (ELT L 150,
30.4.2004, lk 1).
[13]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 388/2006, 23. veebruar 2006,
millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise
mitmeaastane kava (ELT L 65, 7.3.2006, lk 1).
[14]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/96, 6. mai 1996, millega
kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad
tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).
[15]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 754/2009, 27. juuli 2009,
millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III
peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast, (ELT L
214, 19.8.2009, lk 16).
[16]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009,
millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade
järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ)
nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ)
nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr
509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ)
nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused
(EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343,
22.12.2009, lk 1).
[17]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24.
oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste
andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).
[18]             Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline
kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48).
[19]             Ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt
Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vaheline kalanduskokkulepe
(EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12).
[20]             Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vaheline
kalandust ja merekeskkonda käsitlev kokkulepe (EÜT L 161, 2.7.1993, lk 2).
[21]             Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani
valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vaheline kalandusalane
partnerlusleping (ELT L 172, 30.6.2007, lk 4) ning protokoll, millega
määratakse kindlaks nimetatud lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja
rahaline toetus (ELT L 293, 23.10.2012, lk 5).
[22]             ELT L 6, 10.1.2012, lk 9.
[23]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16.
veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[24]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 517/2008, 10. juuni 2008, millega
kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks (ELT L 151,
11.6.2008, lk 5).
[25]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ)
nr 218/2009, 11. märts 2009, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate
liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87,
31.3.2009, lk 70).
[26]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2009, 11.
märts 2009, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide
poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates
piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).
[27]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 217/2009, 11.
märts 2009, Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja
kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk
42).
[28]             Sõlmitud nõukogu otsusega 2002/738/EÜ (EÜT L 234,
31.8.2002, lk 39).
[29]             Liit ühines konventsiooniga nõukogu otsusega 86/238/EMÜ
(EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33).
[30]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 601/2004, 22. märts 2004, millega
sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed
Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas
ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3943/90, (EÜ) nr 66/98 ja (EÜ)
nr 1721/1999 (ELT L 97, 1.4.2004, lk 16).
[31]             Sõlmitud nõukogu otsusega 2006/539/EÜ (EÜT L 224,
16.8.2006, lk 22).
[32]             Liit ühines nõukogu otsusega 95/399/EÜ (EÜT L 236,
5.10.1995, lk 24).
[33]             Sõlmitud nõukogu otsusega 2008/780/EÜ (EÜT L 268,
9.10.2008, lk 27).
[34]             Liit ühines nõukogu otsusega 2005/75/EÜ (ELT L 32, 4.2.2005,
lk 1).
[35]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008, 29. september 2008, mis
käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest
väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja
millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).
[36]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 2347/2002, 16. detsember 2002,
millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed
juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused (EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6).
[37]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 850/98, 30. märts 1998, kalavarude
kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT
L 125, 27.4.1998, lk 1).
LISA
järgmise dokumendi juurde:
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja
kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu
kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 779/2014

LISADE NIMEKIRI
 I LISA: || Liidu laevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades liikide ja piirkondade kaupa
 IA LISA: || Skagerrak, Kattegat, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed
 IB LISA: || Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi I, II, V, XII ja XIV alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
 IC LISA: || Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala
 ID LISA: || Pika rändega liigid – kõik püügipiirkonnad
 IE LISA: || Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala
 IF LISA: || Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala
 IG LISA: || Siniuim-tuun – kõik piirkonnad
 IH LISA: || WCPFC konventsiooni ala
 IJ LISA: || SPRFMO konventsiooni ala
 IIA LISA: || Laevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamisega ICESi IIIa, VIa, VIIa, VIId rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ning ICESi IIa ja Vb rajooni liidu vetes
 IIB LISA: || Laevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes
 IIC LISA: || Laevade püügikoormus seoses merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi VIIe rajoonis.
 IID LISA: || Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas
 IIE LISA: || Laevade püügikoormus seoses huntahvena varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi VIIe rajoonis
 III LISA: || Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu laevade püügilubade maksimaalne arv
 IV LISA: || ICCATi konventsiooni ala
 V LISA: || CCAMLRi konventsiooni ala
 VI LISA: || IOTC konventsiooni ala
 VII LISA: || WCPFC konventsiooni ala
 VIII LISA: || Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud
I LISA
LIIDU LAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC)
PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA
IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG ja IJ lisade
tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid
(eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende
kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.
Kõigi käesolevas lisas sätestatud
kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009
sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.
Viited püügipiirkondadele on viited ICES
püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse
kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Ainult ladinakeelsed
nimetused määravad kindlaks liigid regulatiivsetel eesmärkidel; tavanimetused
on antud selguse huvides.
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse
järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:
 Teaduslik nimetus || Kolmetäheline kood || Tavanimetus
 Amblyraja radiata || RJR || Tähtrai
 Ammodytes spp. || SAN || Tobiad
 Argentina silus || ARU || Põhjaatlandi hõbekala
 Beryx spp. || ALF || Limapead
 Brosme brosme || USK || Meriluts
 Caproidae || BOR || Hirvkalalased
 Centrophorus squamosus || GUQ || Hall lühiogahai
 Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugali süvahai
 Chaceon spp. || GER || Süvamere punakrabi
 Chaenocephalus aceratus || SSI || Krokodilljääkala
 Champsocephalus gunnari || ANI || Haugjääkala
 Channichthys rhinoceratus || LIC || Kergueleni jääkala
 Chionoecetes spp. || PCR || Arktikakrabi
 Clupea harengus || HER || Heeringas
 Coryphaenoides rupestris || RNG || Kalju-tömppeakala
 Dalatias licha || SCK || Šokolaadhai
 Deania calcea || DCA || Pikkkoon-hai
 Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) || RJB || Sile tiibrai, sh
 Dissostichus eleginoides || TOP || Patagoonia kihvkala
 Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktika kihvkala
 Dissostichus spp. || TOT || Kihvkalad
 Engraulis encrasicolus || ANE || Anšoovis
 Etmopterus princeps || ETR || Suur tumehai
 Etmopterus pusillus || ETP || Ronkjas tumehai
 Euphausia superba || KRI || Tavaline hiilgevähk
 Gadus morhua || COD || Tursk
 Galeorhinus galeus || GAG || Supi-nugishai
 Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Pikklest
 Gobionotothen gibberifrons || NOG || Roheline rüntnototeenia
 Hippoglossoides platessoides || PLA || Harilik karelest
 Hippoglossus hippoglossus || HAL || Harilik hiidlest
 Hoplostethus atlanticus || ORY || Oranž karekala
 Illex illecebrosus || SQI || Lühiuimkalmaar
 Lamna nasus || POR || Harilik heeringahai
 Lepidonotothen squamifrons || NOS || Hall nototeenia
 Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimid
 Leucoraja naevus || RJN || Kägurai
 Limanda ferruginea || YEL || Ruske soomuslest
 Limanda limanda || DAB || Harilik soomuslest
 Lophiidae || ANF || Merikuratlased
 Macrourus spp. || GRV || Pikksabad
 Makaira nigricans || BUM || Sinine marliin
 Mallotus villosus || CAP || Moiva
 Manta birostris || RMB || Hiid-sarvikrai
 Martialia hyadesi || SQS || Kalmaar
 Melanogrammus aeglefinus || HAD || Kilttursk
 Merlangius merlangus || WHG || Merlang
 Merluccius merluccius || HKE || Euroopa merluus
 Micromesistius poutassou || WHB || Põhjaputassuu
 Microstomus kitt || LEM || Väikesuulest
 Molva dypterygia || BLI || Sinine molva
 Molva molva || LIN || Harilik molva
 Nephrops norvegicus || NEP || Norra salehomaar
 Notothenia rossii || NOR || Marmornototeenia
 Pandalus borealis || PRA || Harilik süvameregarneel
 Paralomis spp. || PAI || Krabid
 Penaeus spp. || PEN || Viburhännakud
 Platichthys flesus || FLE || Lest
 Pleuronectes platessa || PLE || Atlandi merilest
 Pleuronectiformes || FLX || Lestalised
 Pollachius pollachius || POL || Pollak
 Pollachius virens || POK || Põhjaatlandi süsikas
 Psetta maxima || TUR || Harilik kammeljas
 Pseudochaenichthys georgianus || SGI || Tume ebajääkala
 Raja alba || RJA || Valgerai
 Raja brachyura || RJH || Valgetäpp-rai
 Raja circularis || RJI || Ümar helerai
 Raja clavata || RJC || Ogarai
 Raja fullonica || RJF || Šagräänrai
 Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norra rai
 Raja microocellata || RJE || Peentäpp-rai
 Raja montagui || RJM || Täpiline rai
 Raja undulata || RJU || Musterrai
 Rajiformes || SRX || Railised
 Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Süvalest
 Scomber scombrus || MAC || Harilik makrell
 Scophthalmus rhombus || BLL || Sile kammeljas
 Sebastes spp. || RED || Meriahvenad
 Solea solea || SOL || Harilik merikeel
 Solea spp. || SOO || Merikeeled
 Sprattus sprattus || SPR || Kilu
 Squalus acanthias || DGS || Harilik ogahai
 Tetrapturus albidus || WHM || Valge odanina
 Thunnus maccoyii || SBF || Siniuim-tuun
 Thunnus obesus || BET || Suursilm-tuun
 Thunnus thynnus || BFT || Harilik tuun
 Trachurus murphyi || CJM || Tšiili stauriid
 Trachurus spp. || JAX || Stauriidid
 Trisopterus esmarkii || NOP || Tursik
 Urophycis tenuis || HKW || Valge ameerikaluts
 Xiphias gladius || SWO || Mõõkkala
Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete
nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks:
 Limapead || ALF || Beryx spp.
 Harilik karelest || PLA || Hippoglossoides platessoides
 Anšoovis || ANE || Engraulis encrasicolus
 Merikuratlased || ANF || Lophiidae
 Antarktika kihvkala || TOA || Dissostichus mawsoni
 Harilik hiidlest || HAL || Hippoglossus hippoglossus
 Suursilm-tuun || BET || Thunnus obesus
 Pikkkoon-hai || DCA || Deania calcea
 Krokodilljääkala || SSI || Chaenocephalus aceratus
 Valgetäpp-rai || RJH || Raja brachyura
 Sinine molva || BLI || Molva dypterygia
 Sinine marliin || BUM || Makaira nigricans
 Põhjaputassuu || WHB || Micromesistius poutassou
 Harilik tuun || BFT || Thunnus thynnus
 Hirvkalalased || BOR || Caproidae
 Sile kammeljas || BLL || Scophthalmus rhombus
 Moiva || CAP || Mallotus villosus
 Tursk || COD || Gadus morhua
 Harilik soomuslest || DAB || Limanda limanda
 Sile tiibrai, sh || RJB || Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia)
 Harilik merikeel || SOL || Solea solea
 Krabid || PAI || Paralomis spp.
 Kägurai || RJN || Leucoraja naevus
 Süvamere punakrabi || GER || Chaceon spp.
 Lest || FLE || Platichthys flesus
 Lestalised || FLX || Pleuronectiformes
 Hiid-sarvikrai || RMB || Manta birostris
 Suur tumehai || ETR || Etmopterus princeps
 Põhjaatlandi hõbekala || ARU || Argentina silus
 Süvalest || GHL || Reinhardtius hippoglossoides
 Pikksabad || GRV || Macrourus spp.
 Hall nototeenia || NOS || Lepidonotothen squamifrons
 Kilttursk || HAD || Melanogrammus aeglefinus
 Euroopa merluus || HKE || Merluccius merluccius
 Heeringas || HER || Clupea harengus
 Stauriidid || JAX || Trachurus spp.
 Roheline rüntnototeenia || NOG || Gobionotothen gibberifrons
 Tšiili stauriid || CJM || Trachurus murphyi
 Šokolaadhai || SCK || Dalatias licha
 Tavaline hiilgevähk || KRI || Euphausia superba
 Hall lühiogahai || GUQ || Centrophorus squamosus
 Väikesuulest || LEM || Microstomus kitt
 Harilik molva || LIN || Molva molva
 Harilik makrell || MAC || Scomber scombrus
 Haugjääkala || ANI || Champsocephalus gunnari
 Marmornototeenia || NOR || Notothenia rossii
 Megrimid || LEZ || Lepidorhombus spp.
 Harilik süvameregarneel || PRA || Pandalus borealis
 Norra salehomaar || NEP || Nephrops norvegicus
 Tursik || NOP || Trisopterus esmarkii
 Norra rai || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis
 Oranž karekala || ORY || Hoplostethus atlanticus
 Patagoonia kihvkala || TOP || Dissostichus eleginoides
 Viburhännakud || PEN || Penaeus spp.
 Atlandi merilest || PLE || Pleuronectes platessa
 Pollak || POL || Pollachius pollachius
 Harilik heeringahai || POR || Lamna nasus
 Portugali süvahai || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Meriahvenad || RED || Sebastes spp.
 Kalju-tömppeakala || RNG || Coryphaenoides rupestris
 Põhjaatlandi süsikas || POK || Pollachius virens
 Tobiad || SAN || Ammodytes spp.
 Ümar helerai || RJI || Raja circularis
 Šagräänrai || RJF || Raja fullonica
 Lühiuimkalmaar || SQI || Illex illecebrosus
 Railised || SRX || Rajiformes
 Peentäpp-rai || RJE || Raja microocellata
 Ronkjas tumehai || ETP || Etmopterus pusillus
 Arktikakrabi || PCR || Chionoecetes spp.
 Merikeeled || SOO || Solea spp.
 Tume ebajääkala || SGI || Pseudochaenichthys georgianus
 Siniuim-tuun || SBF || Thunnus maccoyii
 Täpiline rai || RJM || Raja montagui
 Kilu || SPR || Sprattus sprattus
 Harilik ogahai || DGS || Squalus acanthias
 Kalmaar || SQS || Martialia hyadesi
 Tähtrai || RJR || Amblyraja radiata
 Mõõkkala || SWO || Xiphias gladius
 Ogarai || RJC || Raja clavata
 Kihvkalad || TOT || Dissostichus spp.
 Supi-nugishai || GAG || Galeorhinus galeus
 Harilik kammeljas || TUR || Psetta maxima
 Meriluts || USK || Brosme brosme
 Musterrai || RJU || Raja undulata
 Kergueleni jääkala || LIC || Channichthys rhinoceratus
 Valge ameerikaluts || HKW || Urophycis tenuis
 Valge odanina || WHM || Tetrapturus albidus
 Valgerai || RJA || Raja alba
 Merlang || WHG || Merlangius merlangus
 Pikklest || WIT || Glyptocephalus cynoglossus
 Ruske soomuslest || YEL || Limanda ferruginea
IA LISA
SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi I, II, III,
IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII
JA XIV ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED
 Liik: || Tobiad ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed ||
   || Ammodytes spp. ||   ||   || (SAN/04-N.) ||
 Taani ||   ||  0 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Ühendkuningriik ||  0 |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit ||||  0 |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC ||   || Ei kohaldata ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tobiad ||   ||   || Püügipiirkond: || IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed(1)
   || Ammodytes spp. ||||   ||   ||   ||
 Taani ||   ||  0 || (2) || Analüütiline TAC ||   ||
 Ühendkuningriik ||  0 || (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa ||||  0 || (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Rootsi ||||  0 || (2) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  0 ||||||||||
 TAC ||||  0 ||||||||||
 (1)  Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed. ||||
 (2)  Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes kõnealuse koodiga peab olema tobiasaak. Hariliku soomuslesta, makrelli ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st kvoodist (OT1/*2A3A4). Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
 Eritingimus: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:
 Püügipiirkond: Tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed ||||
   || 1 ||  2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7
   || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7)
 Taani ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
 Ühendkuningriik ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
 Saksamaa ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
 Rootsi ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
 Euroopa Liit ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kokku ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaatlandi hõbekala ||   || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Argentina silus ||   ||   || (ARU/1/2.) ||   ||
 Saksamaa ||   ||  24 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  8 ||||||||||
 Madalmaad ||  19 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  39 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  90 ||||||||||
 TAC ||   ||  90 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaatlandi hõbekala ||   || Püügipiirkond: || III ja IV püügipiirkonna liidu veed
   || Argentina silus ||   ||   || (ARU/34-C) ||
 Taani ||   ||  911 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  9 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  7 ||||||||||
 Iirimaa ||||  7 ||||||||||
 Madalmaad ||  43 ||||||||||
 Rootsi ||||  35 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  16 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 1 028 ||||||||||
 TAC ||   || 1 028 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaatlandi hõbekala ||   || Püügipiirkond: || V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Argentina silus ||   ||   || (ARU/567.) ||   ||
 Saksamaa ||   ||  289 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  6 ||||||||||
 Iirimaa ||||  268 ||||||||||
 Madalmaad || 3 023 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  212 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 3 798 ||||||||||
 TAC ||   || 3 798 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriluts ||   ||   || Püügipiirkond: || I, II ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Brosme brosme ||   ||   || (USK/1214EI) ||
 Saksamaa ||   ||  6 || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  6 || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik ||  6 || (1) ||||||||
 Muud ||||  3 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  21 || (1) ||||||||
 TAC ||||  21 ||||||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriluts ||   ||   || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed
   || Brosme brosme ||   ||   || (USK/3A/BCD) ||
 Taani ||   ||  15 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Rootsi ||||  7 ||||||||||
 Saksamaa ||||  7 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  29 ||||||||||
 TAC ||   ||  29 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriluts ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna liidu veed ||
   || Brosme brosme ||   ||   || (USK/04-C.) ||
 Taani ||   ||  64 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  19 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  44 ||||||||||
 Rootsi ||||  6 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  96 ||||||||||
 Muud ||||  6 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  235 ||||||||||
 TAC ||||  235 ||||||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriluts ||   ||   || Püügipiirkond: || V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Brosme brosme ||   ||   || (USK/567EI.) ||
 Saksamaa ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Hispaania |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Muud |||| pm || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm || (2)(3)(4)(5) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||||
 (2)  Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C). ||||||
 (3)  Eritingimus: Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*5B67-):
 pm ||||||||||
 (4)  Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks Vb, VI ja VII püügipiirkonnas. ||
 Molva (LIN/*5B67-) || pm ||||||||||
 Meriluts (USK/*5B67-) || pm ||||||||||
 (5)  Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): ||||
 pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriluts ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed ||
   || Brosme brosme ||   ||   || (USK/04-N.) ||
 Belgia ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Hirvkalalased ||   ||   || Püügipiirkond: || VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Caproidae ||   ||   ||   || (BOR/678-) ||   ||
 Taani ||   || 13 079 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Iirimaa |||| 36 830 ||||||||||
 Ühendkuningriik || 3 387 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 53 296 ||||||||||
 TAC |||| 53 296 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas (1) ||   ||   || Püügipiirkond: || IIIa ||   ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/03A.) ||   ||
 Taani ||   || pm || (2) || Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa |||| pm || (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi |||| pm || (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit |||| pm || (2) ||||||||
 Fääri saared || pm || (3) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. ||||
 (2)  Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.). ||||
 (3)  Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.). ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas (1) ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30' N
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/4AB.) ||
 Taani ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm || (2) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Püütud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/04A.) ja IVb (HER/04B.) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused.
 (2)  Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi IVa ja IVb püügipiirkonna (HER/*4AB-C). liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud.
 pm ||||||||||
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-)(1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 (1)  Püütud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/*4AN.) ja IVb (HER/*4BN.) püügipiirkonnas püütud heeringa kogused.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas (1) ||   ||   || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/04-N.) ||
 Rootsi ||   || pm || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Euroopa Liit |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas (1) ||   ||   || Püügipiirkond: || IIIa ||   ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/03A-BC) ||
 Taani ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas (1) ||   ||   || Püügipiirkond: || IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/2A47DX) ||
 Belgia ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas (1) ||   ||   || Püügipiirkond: || IVc ja VIId (2) ||   ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/4CXB7D) ||
 Belgia ||   || pm || (3) || Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm || (3) ||||||||
 Saksamaa |||| pm || (3) ||||||||
 Prantsusmaa |||| pm || (3) ||||||||
 Madalmaad || pm || (3) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (3) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. ||
 (2)  Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56' N, 1°19,1' E) laiuskraadini 51°33' N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini.
 (3)  Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas (HER/*04B.). ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas ||   ||   || Püügipiirkond: || Vb, VIb ja VIaN(1) püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/5B6ANB) ||
 Saksamaa ||   || 2 536 || (2) || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  480 || (2) ||||||||
 Iirimaa |||| 3 427 || (2) ||||||||
 Madalmaad || 2 536 || (2) ||||||||
 Ühendkuningriik || 13 711 || (2) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 22 690 || (2) ||||||||
 TAC |||| 22 690 ||||||||||
 (1)  Viide heeringavarudele ICESi VIa püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond.
 (2)  Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57° 30′ N, välja arvatud 6meremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas ||   ||   || Püügipiirkond: || VIaS(1), VIIb, VIIc ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/6AS7BC) ||
 Iirimaa ||   ||  0 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Madalmaad ||  0 |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit ||||  0 |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC ||||  0 ||||||||||
 (1)  Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56°00′ N ja lääne pool 07°00′ W. ||   ||
 Liik: || Heeringas ||   ||   || Püügipiirkond: || VI Clyde(1) ||   ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/06ACL.) ||
 Ühendkuningriik || Kehtestatakse hiljem || (2) || Ennetuslik TAC ||   ||
 Euroopa Liit |||| Kehtestatakse hiljem || (3) ||||||||
 TAC |||| Kehtestatakse hiljem || (3) ||||||||
 (1)  Clyde’i kalavaru: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub järgmisi koordinaate ühendavast joonest kirde pool:
 -          Mull of Kintyre (55°17,9'N, 05°47,8'W); ||||||||
 -          punkt konkreetses asukohas (55°04'N, 05°23'W) ja ||||||||
 -          Corsewall Point (55°00,5'N, 05°09,4'W). ||||||||
 (2)  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. ||||||||||
 (3)  Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt. ||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIa(1) ||   ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/07A/MM) ||
 Iirimaa ||   || 1 264 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Ühendkuningriik || 3 590 |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Euroopa Liit |||| 4 854 ||||||||||
 TAC |||| 4 854 ||||||||||
 (1)  Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: ||||||||
 - põhjas laiuskraad 52º 30' N, ||||||||||
 - lõunas laiuskraad 52º 00' N, ||||||||||
 - läänes Iirimaa rannik, ||||||||||
 - idas Ühendkuningriigi rannik. ||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIe ja VIIf ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/7EF.) ||   ||
 Prantsusmaa ||   ||  465 ||   || Ennetuslik TAC ||   ||
 Ühendkuningriik ||  465 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  930 ||||||||||
 TAC ||||  930 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Heeringas ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) ja VIIk(1)
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/7G-K.) ||
 Saksamaa ||   ||  174 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  966 |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Iirimaa |||| 13 527 ||||||||||
 Madalmaad ||  966 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  19 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 15 652 ||||||||||
 TAC |||| 15 652 ||||||||||
 (1)  Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: ||||||||
 - põhjas laiuskraad 52º 30' N, ||||||||||
 - lõunas laiuskraad 52º 00' N, ||||||||||
 - läänes Iirimaa rannik, ||||||||||
   || - idas Ühendkuningriigi rannik. ||   ||   ||   ||
 Liik: || Anšoovis ||   ||   || Püügipiirkond: || VIII ||   ||
   || Engraulis encrasicolus ||   ||   || (ANE/08.) ||   ||
 Hispaania ||   || pm ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Anšoovis ||   ||   || Püügipiirkond: || IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Engraulis encrasicolus ||   ||   || (ANE/9/3411) ||
 Hispaania ||   || 4 198 ||   || Ennetuslik TAC ||   ||
 Portugal |||| 4 580 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 8 778 ||||||||||
 TAC |||| 8 778 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   ||   || Püügipiirkond: || Skagerrak ||   ||
   || Gadus morhua ||   ||   || (COD/03AN.) ||
 Belgia ||   || pm || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa |||| pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad || pm || (1) ||||||||
 Rootsi |||| pm || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   ||   || Püügipiirkond: || Kattegat ||   ||
   || Gadus morhua ||   ||   || (COD/03AS.) ||
 Taani ||   ||  49 || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  1 || (1) ||||||||
 Rootsi ||||  30 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  80 || (1) ||||||||
 TAC ||||  80 || (1) ||||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat
   || Gadus morhua ||   ||   || (COD/2A3AX4) ||
 Belgia ||   || pm || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa |||| pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa |||| pm || (1) ||||||||
 Madalmaad || pm || (1) ||||||||
 Rootsi |||| pm || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm || (2) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele.
 (2)  Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. ||
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   ||   || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N
   || Gadus morhua ||   ||   || (COD/04-N.) ||
 Rootsi ||   || pm || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Euroopa Liit |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   ||   || Püügipiirkond: || VIb püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12°00′ W, XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ja XIV püügipiirkond
 Gadus morhua ||||   || (COD/5W6-14) ||
 Belgia ||   ||  0 ||   || Ennetuslik TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  2 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  23 ||||||||||
 Iirimaa ||||  9 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  40 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  74 ||||||||||
 TAC ||||  74 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   ||   || Püügipiirkond: || VIa püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12°00′ W
   || Gadus morhua ||   ||   ||   || (COD/5BE6A) ||
 Belgia ||   ||  0 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  0 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  0 ||||||||||
 Iirimaa ||||  0 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  0 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  0 ||||||||||
 TAC ||||  0 || (1) ||||||||
 (1)  Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIa ||   ||
   || Gadus morhua ||   ||   ||   || (COD/07A.) ||
 Belgia ||   ||  5 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  13 ||||||||||
 Iirimaa ||||  85 ||||||||||
 Madalmaad ||  1 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  78 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  182 ||||||||||
 TAC ||||  182 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond;
 Gadus morhua ||||   || CECAFi 34.1.1 liidu veed ||
   ||||   ||   ||   || (COD/7XAD34) ||
 Belgia ||   ||  110 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| 1 808 |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Iirimaa ||||  358 ||||||||||
 Madalmaad ||  0 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  195 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 2 471 ||||||||||
 TAC |||| 2 471 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   ||   || Püügipiirkond: || VIId ||   ||
   || Gadus morhua ||   ||   ||   || (COD/07D.) ||
 Belgia ||   || pm || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| pm || (1) ||||||||
 Madalmaad || pm || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Megrimid ||   ||   || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
   || Lepidorhombus spp. ||   ||   ||   || (LEZ/2AC4-C) ||
 Belgia ||   ||  6 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Taani ||||  5 ||||||||||
 Saksamaa ||||  5 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  34 ||||||||||
 Madalmaad ||  27 ||||||||||
 Ühendkuningriik || 2 006 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 2 083 ||||||||||
 TAC |||| 2 083 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Megrimid ||   ||   || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond;
 Lepidorhombus spp. ||||   || XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   ||||   ||   ||   || (LEZ/56-14) ||
 Hispaania ||   || pm ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Megrimid ||   ||   || Püügipiirkond: || VII ||   ||
   || Lepidorhombus spp. ||   ||   ||   || (LEZ/07.) ||   ||
 Belgia ||   ||  373 || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Hispaania |||| 4 144 || (1) || Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Prantsusmaa |||| 5 030 || (1) ||||||||
 Iirimaa |||| 2 287 || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik || 1 980 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 13 814 ||||||||||
 TAC |||| 13 814 ||||||||||
 (1)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jao II peatükis sätestatud tingimustele.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Megrimid ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
   || Lepidorhombus spp. ||   ||   ||   || (LEZ/8ABDE.) ||
 Hispaania ||   ||  756 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  610 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 1 366 ||||||||||
 TAC |||| 1 366 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Megrimid ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Lepidorhombus spp. ||   ||   ||   || (LEZ/8C3411) ||
 Hispaania ||   ||  935 ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  47 ||||||||||
 Portugal ||||  31 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 1 013 ||||||||||
 TAC |||| 1 013 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik soomuslest ja lest || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Limanda limanda ||||   || (DAB/2AC4-C) hariliku soomuslesta puhul;
   || Platichthys flesus ||   ||   ||   || (FLE/2AC4-C) lesta puhul
 Belgia ||   ||  402 ||   || Ennetuslik TAC ||   ||
 Taani |||| 1 511 ||||||||||
 Saksamaa |||| 2 266 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  157 ||||||||||
 Madalmaad || 9 136 ||||||||||
 Rootsi ||||  5 ||||||||||
 Ühendkuningriik || 1 270 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 14 747 ||||||||||
 TAC |||| 14 747 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merikuratlased ||   ||   || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Lophiidae ||||||   || (ANF/2AC4-C) ||
 Belgia ||   || pm || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm || (1) ||||||||
 Saksamaa |||| pm || (1) ||||||||
 Prantsusmaa |||| pm || (1) ||||||||
 Madalmaad || pm || (1) ||||||||
 Rootsi |||| pm || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm || (1) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: VI püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merikuratlased ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed ||
 Lophiidae ||||||   || (ANF/04-N.) ||
 Belgia ||   || pm ||   || Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merikuratlased ||   ||   || Püügipiirkond: || VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Lophiidae ||||||   || (ANF/56-14) ||
 Belgia ||   || pm ||   || Ennetuslik TAC ||   ||
 Saksamaa |||| pm ||||||||||
 Hispaania |||| pm ||||||||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merikuratlased ||   ||   || Püügipiirkond: || VII ||   ||
   || Lophiidae ||   ||   ||   || (ANF/07.) ||   ||
 Belgia ||   || 2 729 || (1) (2) || Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  304 || (1) (2) || Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Hispaania |||| 1 085 || (1) (2) ||||||||
 Prantsusmaa |||| 17 516 || (1) (2) ||||||||
 Iirimaa |||| 2 238 || (1) (2) ||||||||
 Madalmaad ||  353 || (1) (2) ||||||||
 Ühendkuningriik || 5 311 || (1) (2) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 29 536 || (1) ||||||||
 TAC |||| 29 536 || (1) ||||||||
 (1)  Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE). ||
 (2)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jao II peatükis sätestatud tingimustele.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merikuratlased ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
   || Lophiidae ||   ||   ||   || (ANF/8ABDE.) ||
 Hispaania ||   || 1 206 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| 6 708 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 7 914 ||||||||||
 TAC |||| 7 914 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merikuratlased ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Lophiidae ||   ||   ||   || (ANF/8C3411) ||
 Hispaania ||   || 2 490 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  2 ||||||||||
 Portugal ||||  495 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 2 987 ||||||||||
 TAC |||| 2 987 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilttursk ||   ||   || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 liidu veed
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/3A/BCD) ||
 Belgia ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Saksamaa |||| pm ||||||||||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilttursk ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed ||
 Melanogrammus aeglefinus ||   ||   || (HAD/2AC4.) ||
 Belgia ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Saksamaa |||| pm ||||||||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) ||   ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilttursk ||   ||   || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/04-N.) ||
 Rootsi |||| pm || (1) || Analüütiline TAC ||||||
 Euroopa Liit |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilttursk ||   ||   || Püügipiirkond: || VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/6B1214) ||
 Belgia ||   ||  6 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  7 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  285 ||||||||||
 Iirimaa ||||  203 ||||||||||
 Ühendkuningriik || 2 079 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 2 580 ||||||||||
 TAC |||| 2 580 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilttursk ||   ||   || Püügipiirkond: || Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/5BC6A.) ||
 Belgia ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilttursk ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/7X7A34) ||
 Belgia ||   ||  62 || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| 3 736 || (1) || Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Iirimaa |||| 1 246 || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik ||  561 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 5 605 || (1) ||||||||
 TAC |||| 5 605 ||||||||||
 (1)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jao II peatükis sätestatud tingimustele.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilttursk ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIa ||   ||
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/07A.) ||
 Belgia ||   ||  15 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  68 ||||||||||
 Iirimaa ||||  409 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  453 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  945 ||||||||||
 TAC ||||  945 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merlang ||   ||   || Püügipiirkond: || IIIa ||   ||
 Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/03A.) ||
 Taani ||   || pm |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merlang ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed ||
 Merlangius merlangus ||   ||   || (WHG/2AC4.) ||
 Belgia ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm || (1) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. ||
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) ||||||||
 Euroopa Liit ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merlang ||   ||   || Püügipiirkond: || VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/56-14) ||
 Saksamaa ||   ||  1 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  28 ||||||||||
 Iirimaa ||||  70 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  135 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  234 ||||||||||
 TAC ||||  234 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merlang ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIa ||   ||
   || Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/07A.) ||
 Belgia ||   ||  0 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  6 ||||||||||
 Iirimaa ||||  32 ||||||||||
 Madalmaad ||  0 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  42 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  80 ||||||||||
 TAC ||||  80 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merlang ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk
   || Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/7X7A-C) ||
 Belgia ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Iirimaa |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merlang ||   ||   || Püügipiirkond: || VIII ||   ||
   || Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/08.) ||   ||
 Hispaania ||   || 1 016 |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| 1 524 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 2 540 ||||||||||
 TAC |||| 2 540 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merlang ||   ||   || Püügipiirkond: || IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/9/3411) ||
 Portugal ||   || Kehtestatakse hiljem || (1) || Ennetuslik TAC ||   ||
 Euroopa Liit |||| Kehtestatakse hiljem || (2) ||||||||
 TAC |||| Kehtestatakse hiljem || (2) ||||||||
 (1)  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. ||||||||||
 (2)  Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt. ||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merlang ja pollak ||   || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N
 Merlangius merlangus ja ||   || (WHG/04-N.) merlangi puhul;
   || Pollachius pollachius ||   ||   ||   || (POL/04-N.) pollaki puhul ||
 Rootsi ||   || pm || (1) || Ennetuslik TAC ||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Euroopa merluus ||   ||   || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed
   || Merluccius merluccius ||   ||   ||   || (HKE/3A/BCD) ||
 Taani ||   || 2 179 || (2) || Analüütiline TAC ||   ||
 Rootsi ||||  185 || (2) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 2 364 ||||||||||
 TAC |||| 2 364 || (1) ||||||||
 (1)  Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: ||||||
 78 457 ||||||||||
 (2)  Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Euroopa merluus ||   ||   || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
   || Merluccius merluccius ||   ||   ||   || (HKE/2AC4-C) ||
 Belgia ||   ||  39 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| 1 594 ||||||||||
 Saksamaa ||||  183 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  352 ||||||||||
 Madalmaad ||  91 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  496 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 2 755 ||||||||||
 TAC |||| 2 755 || (1) ||||||||
 (1)  Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: ||||||
 78 457 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Euroopa merluus ||   ||   || Püügipiirkond: || VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed;
 Merluccius merluccius ||||   || XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   ||||   ||   ||   || (HKE/571214) ||
 Belgia ||   ||  404 || (1) (3) || Analüütiline TAC ||   ||
 Hispaania |||| 12 969 || (3) || Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Prantsusmaa |||| 20 027 || (1) (3) ||||||||
 Iirimaa |||| 2 427 || (3) ||||||||
 Madalmaad ||  261 || (1) (3) ||||||||
 Ühendkuningriik || 7 907 || (1) (3) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 43 995 ||||||||||
 TAC |||| 43 995 || (2) ||||||||
 (1)  Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.
 (1)  Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: ||||||
 78 457 ||||||||||
 (3)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jao II peatükis sätestatud tingimustele.
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/*8ABDE) ||||||||
 Belgia ||||  52 ||||||||||
 Hispaania |||| 2 092 ||||||||||
 Prantsusmaa |||| 2 092 ||||||||||
 Iirimaa ||||  262 ||||||||||
 Madalmaad ||  26 ||||||||||
 Ühendkuningriik || 1 177 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 5 701 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Euroopa merluus ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
   || Merluccius merluccius ||   ||   ||   || (HKE/8ABDE.) ||
 Belgia ||   ||  13 || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Hispaania |||| 9 029 ||||||||||
 Prantsusmaa |||| 20 275 ||||||||||
 Madalmaad ||  26 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 29 343 ||||||||||
 TAC |||| 29 343 || (2) ||||||||
 (1)  Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.
 (2)  Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: ||||||
 78 457 ||||||||||
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed (HKE/*57-14)
 Belgia ||||  3 ||||||||||
 Hispaania |||| 2 615 ||||||||||
 Prantsusmaa |||| 4 707 ||||||||||
 Madalmaad ||  8 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 7 333 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Euroopa merluus ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Merluccius merluccius ||   ||   ||   || (HKE/8C3411) ||
 Hispaania ||   || 8 848 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  849 ||||||||||
 Portugal |||| 4 129 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 13 826 ||||||||||
 TAC |||| 13 826 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaputassuu ||   || Püügipiirkond: || II ja IV püügipiirkonna Norra veed
   || Micromesistius poutassou ||   ||   ||   || (WHB/24-N.) ||
 Taani ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaputassuu ||   || Püügipiirkond: || I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Micromesistius poutassou ||   ||   ||   || (WHB/1X14) ||
 Taani ||   || pm || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa |||| pm || (1) ||||||||
 Hispaania |||| pm || (1) (2) ||||||||
 Prantsusmaa |||| pm || (1) ||||||||
 Iirimaa |||| pm || (1) ||||||||
 Madalmaad || pm || (1) ||||||||
 Portugal |||| pm || (1) (2) ||||||||
 Rootsi |||| pm || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm || (1) (3) ||||||||
 Norra |||| pm ||||||||||
 Fääri saared || pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1).
 pm ||||||||||
 (2)  Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.
 (3)  Eritingimus: sellest võib järgmise koguse püüda Fääri saarte vetes (WHB/*05-F.): ||
 pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaputassuu ||   || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Micromesistius poutassou ||   ||   ||   || (WHB/8C3411) ||
 Hispaania ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Portugal |||| pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm || (1) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1).
 pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaputassuu ||   || Püügipiirkond: || II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56°30' N ja VII püügipiirkond lääne pool 12°W
   || Micromesistius poutassou ||   ||   ||   || (WHB/24A567) ||
 Norra ||   || pm || (1) (2) || Analüütiline TAC ||   ||
 Fääri saared || pm || (3) (4) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormide hulka. ||||
 (2)  Eritingimus: IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada (WHB/* 04A-C): ||||
 pm ||||||||||
 Kõnealune püügilimiit IV püügipiirkonnas ulatub järgmise protsendini Norra juurdepääsukvoodist: ||||
 pm ||||||||||
 (3)  Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormide hulka. ||||||
 (4)  Eritingimus: võib püüda ka VIb püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). IVa püügipiirkonna püük ei tohi ületada (WHB/* 04A-C):
 pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Väikesuulest ja pikklest || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Microstomus kitt ja ||||   || (LEM/2AC4-C) väikesuulesta puhul;
   || Glyptocephalus cynoglossus ||   ||   ||   || (WIT/2AC4-C) pikklesta puhul
 Belgia ||   ||  346 |||| Ennetuslik TAC ||||||
 Taani ||||  953 ||||||||||
 Saksamaa ||||  122 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  261 ||||||||||
 Madalmaad ||  794 ||||||||||
 Rootsi ||||  11 ||||||||||
 Ühendkuningriik || 3 904 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 6 391 ||||||||||
 TAC ||   || 6 391 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Sinine molva ||   ||   || Püügipiirkond: || Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Molva dypterygia ||   ||   ||   || (BLI/5B67-) ||
 Saksamaa ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Eesti |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Hispaania |||| pm ||||||||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Leedu |||| pm ||||||||||
 Poola |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Muud |||| pm || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm || (2) ||||||||
 Fääri saared || pm || (3) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||||
 (2)  Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu vetes (NLI/*24X7C). ||||||
 (3)  Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesoleva kvoodi hulka. Selle kvoodi alusel võib püüda VIa püügipiirkonna ELi vetes põhja pool 56° 30′ N ja VIb püügipiirkonnas. Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Sinine molva ||   ||   || Püügipiirkond: || XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   || Molva dypterygia ||   ||   ||   || (BLI/12INT-) ||
 Eesti ||   ||  1 || (1) || Ennetuslik TAC ||   ||
 Hispaania ||||  533 || (1) ||||||||
 Prantsusmaa ||||  13 || (1) ||||||||
 Leedu ||||  5 || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik ||  5 || (1) ||||||||
 Muud ||||  1 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  558 || (1) ||||||||
 TAC ||||  558 || (1) ||||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||   ||
 Liik: || Sinine molva ||   ||   || Püügipiirkond: || II ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Molva dypterygia ||   ||   ||   || (BLI/24-) ||||
 Taani ||   ||  4 |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  4 ||||||||||
 Iirimaa ||||  4 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  23 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  14 ||||||||||
 Muud ||||  4 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  53 ||||||||||
 TAC ||||  53 ||||||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||   ||
 Liik: || Sinine molva ||   ||   || Püügipiirkond: || III püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Molva dypterygia ||   ||   ||   || (BLI/03-) ||||
 Taani ||   ||  3 |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  2 ||||||||||
 Rootsi ||||  3 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  8 ||||||||||
 TAC ||   ||  8 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik molva ||   ||   || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/1/2.) ||||
 Taani ||   ||  8 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  8 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  8 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  8 ||||||||||
 Muud ||||  4 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  36 ||||||||||
 TAC ||||  36 ||||||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||   ||
 Liik: || Harilik molva ||   ||   || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc, IIId püügipiirkonna liidu veed
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/3A/BCD) ||
 Belgia ||   ||  6 || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Taani ||||  50 ||||||||||
 Saksamaa ||||  6 || (1) ||||||||
 Rootsi ||||  19 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  6 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  87 ||||||||||
 TAC ||||  87 ||||||||||
 (1)  Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna liidu vetes. ||   ||
 Liik: || Harilik molva ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna liidu veed ||
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/04-C.) ||||
 Belgia ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm ||||||||||
 Saksamaa |||| pm ||||||||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik molva |||||| Püügipiirkond: || V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/05EI.) ||||
 Belgia ||   ||  9 |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Taani ||||  6 ||||||||||
 Saksamaa ||||  6 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  6 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  6 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  33 ||||||||||
 TAC ||   ||  33 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik molva ||   ||   || Püügipiirkond: || VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/6X14.) ||
 Belgia ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Saksamaa |||| pm ||||||||||
 Hispaania |||| pm ||||||||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Portugal |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm || (1)(2)(3) ||||||||
 Fääri saared || pm || (4)(5) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Eritingimus: Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6X14.):
 pm ||||||||||
 (2)  Kaasa arvatud meriluts. Norrale kvoodiga eraldatud kogused püütakse ainult õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ja need on järgmised: ||
 Molva (LIN/*5B67-) || pm ||||||||||
 Meriluts (USK/*5B67-) || pm ||||||||||
 (3)  Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): ||||
 pm ||||||||||
 (4)  Kaasa arvatud meriluts. Püütakse VIb ja VIa püügipiirkonnas põhja pool 56° 30′ N (LIN/*6BAN.). ||||
 (5)  Eritingimus: Selle alusel on lubatud VIa ja VIb püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VIa ja VIb püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6AB.):
   ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik molva ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed ||
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/04-N.) ||||
 Belgia ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Norra salehomaar ||   || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/3A/BCD) ||
 Taani ||   || 3 909 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  11 ||||||||||
 Rootsi |||| 1 398 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 5 318 ||||||||||
 TAC |||| 5 318 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Norra salehomaar ||   || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/2AC4-C) ||
 Belgia ||   ||  926 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani ||||  926 ||||||||||
 Saksamaa ||||  14 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  27 ||||||||||
 Madalmaad ||  477 ||||||||||
 Ühendkuningriik || 15 329 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 17 699 ||||||||||
 TAC |||| 17 699 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Norra salehomaar ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed ||
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/04-N.) ||
 Taani ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Norra salehomaar ||   || Püügipiirkond: || VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/5BC6.) ||
 Hispaania ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Norra salehomaar ||   || Püügipiirkond: || VII ||   ||
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/07.) ||   ||
 Hispaania ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| pm |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (NEP/*07U16): ||||||||
 Hispaania |||| pm ||||||||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik |||| pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Norra salehomaar ||   || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/8ABDE.) ||
 Hispaania ||   ||  193 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| 3 021 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 3 214 ||||||||||
 TAC |||| 3 214 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Norra salehomaar ||   || Püügipiirkond: || VIIIc ||   ||
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/08C.) ||   ||
 Hispaania ||   ||  58 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  2 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  60 ||||||||||
 TAC ||||  60 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Norra salehomaar ||   || Püügipiirkond: || IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/9/3411) ||
 Hispaania ||   ||  50 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Portugal ||||  149 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  199 ||||||||||
 TAC ||   ||  199 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik süvameregarneel ||   || Püügipiirkond: || IIIa ||   ||
   || Pandalus borealis ||   ||   ||   || (PRA/03A.) ||   ||
 Taani ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Rootsi |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik süvameregarneel ||   || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
   || Pandalus borealis ||   ||   ||   || (PRA/2AC4-C) ||
 Taani ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik süvameregarneel ||   || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N
   || Pandalus borealis ||   ||   ||   || (PRA/04-N.) ||
 Taani ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Rootsi |||| pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Viburhännakud ||   || Püügipiirkond: || Prantsuse Guajaana veed ||
   || Penaeus spp. ||   ||   || (PEN/FGU.) ||
 Prantsusmaa ||   || Kehtestatakse hiljem || (1) (2) || Ennetuslik TAC ||   ||
 Euroopa Liit |||| Kehtestatakse hiljem || (2) (3) ||||||||
 TAC |||| Kehtestatakse hiljem || (2) (3) ||||||||
 (1)  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. ||||||||||
 (2)  Viburhännakute Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. ||
 (3)  Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt. ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi merilest ||   ||   || Püügipiirkond: || Skagerrak ||   ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/03AN.) ||
 Belgia |||| pm |||| Analüütiline TAC ||||
 Taani |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi merilest ||   ||   || Püügipiirkond: || Kattegat ||   ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/03AS.) ||
 Taani |||| pm |||| Analüütiline TAC ||||
 Saksamaa |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi merilest ||   ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat
   || Pleuronectes platessa ||   ||   ||   || (PLE/2A3AX4) ||
 Belgia ||   || pm || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm || (1) || Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Saksamaa |||| pm || (1) ||||||||
 Prantsusmaa |||| pm || (1) ||||||||
 Madalmaad || pm || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IV püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 (1)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jao II peatükis sätestatud tingimustele.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi merilest ||   ||   || Püügipiirkond: || VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed;
 Pleuronectes platessa ||||   || XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   ||||   ||   ||   || (PLE/56-14) ||
 Prantsusmaa ||   ||  18 |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Iirimaa ||||  240 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  400 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  658 ||||||||||
 TAC ||   ||  658 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi merilest ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIa ||   ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/07A.) ||   ||
 Belgia ||||  50 |||| Analüütiline TAC ||||
 Prantsusmaa ||||  22 ||||||||||
 Iirimaa ||||  390 ||||||||||
 Madalmaad ||  15 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  499 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  976 ||||||||||
 TAC ||   ||  976 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi merilest ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIb ja VIIc ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   ||   || (PLE/7BC.) ||   ||
 Prantsusmaa ||   ||  15 |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Iirimaa ||||  59 |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Euroopa Liit ||||  74 ||||||||||
 TAC ||   ||  74 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi merilest ||   ||   || Püügipiirkond: || VIId ja VIIe ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/7DE.) ||   ||
 Belgia ||||  752 || (1) || Analüütiline TAC ||||
 Prantsusmaa |||| 2 508 || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik || 1 337 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 4 597 ||||||||||
 TAC |||| 4 597 ||||||||||
 (1)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jao II peatükis sätestatud tingimustele.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi merilest ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIf ja VIIg ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/7FG.) ||   ||
 Belgia ||||  104 |||| Analüütiline TAC ||||
 Prantsusmaa ||||  189 ||||||||||
 Iirimaa ||||  29 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  98 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  420 ||||||||||
   ||||||||||
 TAC ||   ||  420 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi merilest ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIh, VIIj ja VIIk ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/7HJK.) ||
 Belgia ||||  8 |||| Analüütiline TAC ||||
 Prantsusmaa ||||  17 |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Iirimaa ||||  59 ||||||||||
 Madalmaad ||  34 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  17 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  135 ||||||||||
 TAC ||   ||  135 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi merilest ||   ||   || Püügipiirkond: || VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Pleuronectes platessa ||   ||   ||   || (PLE/8/3411) ||
 Hispaania ||   ||  66 |||| Ennetuslik TAC ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||||  263 ||||||||||
 Portugal ||||  66 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  395 ||||||||||
 TAC ||   ||  395 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Pollak ||   ||   || Püügipiirkond: || VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   || Pollachius pollachius ||   ||   || (POL/56-14) ||
 Hispaania ||||  6 |||| Ennetuslik TAC ||||
 Prantsusmaa ||||  190 ||||||||||
 Iirimaa ||||  56 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  145 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  397 ||||||||||
 TAC ||   ||  397 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Pollak ||   ||   || Püügipiirkond: || VII ||   ||
   || Pollachius pollachius ||   ||   || (POL/07.) ||   ||
 Belgia ||||  336 || (1) || Ennetuslik TAC ||||
 Hispaania ||||  20 || (1) || Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Prantsusmaa |||| 7 734 || (1) ||||||||
 Iirimaa ||||  824 || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik || 1 882 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 10 796 || (1) ||||||||
 TAC |||| 10 796 ||||||||||
 (1)  Eritingimus: sellest kuni 2 % võib püüda: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (POL/*8ABDE). ||
 Liik: || Pollak ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
   || Pollachius pollachius ||   ||   || (POL/8ABDE.) ||
 Hispaania ||||  202 |||| Ennetuslik TAC ||||
 Prantsusmaa ||||  984 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 1 186 ||||||||||
 TAC ||   || 1 186 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Pollak ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIIc ||   ||
   || Pollachius pollachius ||   ||   || (POL/08C.) ||   ||
 Hispaania ||||  208 |||| Ennetuslik TAC ||||
 Prantsusmaa ||||  23 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  231 ||||||||||
 TAC ||   ||  231 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Pollak ||   ||   || Püügipiirkond: || IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Pollachius pollachius ||   ||   || (POL/9/3411) ||
 Hispaania ||||  273 || (1) || Ennetuslik TAC ||||
 Portugal ||||  9 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  282 || (1) ||||||||
 TAC ||||  282 ||||||||||
 (1)  Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIc püügipiirkonna liidu vetes (POL/*08C.). ||   ||
 Liik: || Põhjaatlandi süsikas ||   ||   || Püügipiirkond: || IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed
   || Pollachius virens ||   ||   || (POK/2A34.) ||
 Belgia |||| pm |||| Analüütiline TAC ||||
 Taani |||| pm ||||||||||
 Saksamaa |||| pm ||||||||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm || (1) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna liidu vetes ja IIIa püügipiirkonnas (POK/*3A4-C). Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaatlandi süsikas ||   ||   || Püügipiirkond: || VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Pollachius virens ||   ||   || (POK/56-14) ||
 Saksamaa |||| pm |||| Analüütiline TAC ||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm || (1) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Võib püüda põhja pool 56º30 ' N (POK/*5614N). ||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaatlandi süsikas ||   ||   || Püügipiirkond: || Norra veed lõuna pool 62° N
   || Pollachius virens ||   ||   || (POK/04-N.) ||
 Rootsi |||| pm || (1) || Analüütiline TAC ||||
 Euroopa Liit |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaatlandi süsikas ||   ||   || Püügipiirkond: || VII, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Pollachius virens ||   ||   || (POK/7/3411) ||
 Belgia ||||  8 |||| Ennetuslik TAC ||||
 Prantsusmaa |||| 1 787 |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Iirimaa ||||  894 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  487 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 3 176 ||||||||||
 TAC ||   || 3 176 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik kammeljas ja sile kammeljas ||   || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Psetta maxima ja ||||   || (TUR/2AC4-C) hariliku kammelja puhul;
   || Scopthalmus rhombus ||   ||   || (BLL/2AC4-C) sileda kammelja puhul ||
 Belgia ||||  340 |||| Ennetuslik TAC ||||
 Taani ||||  727 ||||||||||
 Saksamaa ||||  186 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  88 ||||||||||
 Madalmaad || 2 579 ||||||||||
 Rootsi ||||  5 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  717 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 4 642 ||||||||||
 TAC ||   || 4 642 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Railised ||   || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
   || Rajiformes ||   ||   ||   || (SRX/2AC4-C) ||
 Belgia ||   ||  169 || (1) (2) || Ennetuslik TAC ||   ||
 Taani ||||  7 || (1) (2) ||||||||
 Saksamaa ||||  8 || (1) (2) ||||||||
 Prantsusmaa ||||  27 || (1) (2) ||||||||
 Madalmaad ||  144 || (1) (2) ||||||||
 Ühendkuningriik ||  650 || (1) (2) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 1 005 || (1) ||||||||
 TAC |||| 1 005 ||||||||||
 (1)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi.
 (2)  Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes üle 15 meetri pikkuste laevade suhtes. Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Railised ||   || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkonna liidu veed ||
   || Rajiformes ||   ||   ||   || (SRX/03A-C.) ||
 Taani ||   ||  30 || (1) || Ennetuslik TAC ||   ||
 Rootsi ||||  8 || (1) ||||||
 Euroopa Liit ||||  38 || (1) ||||||||
 TAC ||||  38 ||||||||||
 (1)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/03A-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) püügist teatatakse eraldi.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Railised ||   || Püügipiirkond: || VIa, VIb ja VIIa–c, VIIe–k püügipiirkonna liidu veed
   || Rajiformes ||   ||   ||   || (SRX/67AKXD) ||
 Belgia ||   ||  580 || (1) (2) (3) || Ennetuslik TAC ||   ||
 Eesti ||||  3 || (1) (2) (3) || Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Prantsusmaa |||| 2 606 || (1) (2) (3) ||||||||
 Saksamaa ||||  8 || (1) (2) (3) ||||||||
 Iirimaa ||||  838 || (1) (2) (3) ||||||||
 Leedu ||||  13 || (1) (2) (3) ||||||||
 Madalmaad ||  2 || (1) (2) (3) ||||||||
 Portugal ||||  14 || (1) (2) (3) ||||||||
 Hispaania ||||  701 || (1) (2) (3) ||||||||
 Ühendkuningriik || 1 661 || (1) (2) (3) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 6 426 || (1) (2) (3) ||||||||
 TAC |||| 6 426 || (2) ||||||||
 (1)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), ümara helerai (Raja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagräänrai (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi.
 (2)  Ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Kui seda liiki püütakse juhuslikult lossimiskohustusega veel hõlmamata kalapüügil, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 45 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades.
 (3)  Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIId püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*07D.). Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/*07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/*07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/*07D.), peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/*07D.), ümara helerai (Leucoraja circularis) (RJI/*07D.) ja šagräänrai (Leucoraja fullonica) (RJF/*07D.) püügist teatatakse eraldi.
 Liik: || Railised ||   || Püügipiirkond: || VIId püügipiirkonna liidu veed ||
   || Rajiformes ||   ||   ||   || (SRX/07D.) ||   ||
 Belgia ||   ||  57 || (1) (2) (3) || Ennetuslik TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  482 || (1) (2) (3) ||||||||
 Madalmaad ||  3 || (1) (2) (3) ||||||||
 Ühendkuningriik ||  96 || (1) (2) (3) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  638 || (1) (2) (3) ||||||||
 TAC ||||  638 || (2) ||||||||
 (1)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D.) ja peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/07D.) püügist teatatakse eraldi.
 (2)  Ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Kui seda liiki püütakse juhuslikult lossimiskohustusega veel hõlmamata kalapüügil, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 45 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades.
 (3)  Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*67AKD). Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), ogarai (Raja clavata) (RJC/*67AKD), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/*67AKD) ja peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) püügist teatatakse eraldi.
 Liik: || Railised ||   || Püügipiirkond: || VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed
   || Rajiformes ||   ||   ||   || (SRX/89-C.) ||
 Belgia ||   ||  6 || (1) (2) || Ennetuslik TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| 1 167 || (1) (2) ||||||||
 Portugal ||||  946 || (1) (2) ||||||||
 Hispaania ||||  952 || (1) (2) ||||||||
 Ühendkuningriik ||  7 || (1) (2) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 3 078 || (1) (2) ||||||||
 TAC |||| 3 078 || (2) ||||||||
 (1)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/89-C.) ja ogarai (Raja clavata) (RJC/89-C.) püügist teatatakse eraldi.
 (2)  Ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Kui seda liiki püütakse juhuslikult lossimiskohustusega veel hõlmamata kalapüügil, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 45 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades.
 Liik: || Süvalest ||   || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/2A-C46) ||
 Taani ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa |||| pm ||||||||||
 Eesti |||| pm ||||||||||
 Hispaania |||| pm ||||||||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Iirimaa |||| pm ||||||||||
 Leedu |||| pm ||||||||||
 Poola |||| pm ||||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm || (1) ||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Püütakse IIa ja VI püügipiirkonna liidu vetes. VI püügipiirkonnas võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega (GHL/*2A6-C). ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik makrell ||   ||   || Püügipiirkond: || IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed
   || Scomber scombrus ||   ||   || (MAC/2A34.) ||
 Belgia ||   || pm || (2) (4) || Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm || (2) (4) || Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Saksamaa |||| pm || (2) (4) ||||||||
 Prantsusmaa |||| pm || (2) (4) ||||||||
 Madalmaad || pm || (2) (4) ||||||||
 Rootsi |||| pm || (1) (2) (4) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (2) (4) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm || (1) (2) (4) ||||||||
 Norra |||| pm || (3) ||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Eritingimus: kaasa arvatud järgnev kogus tonnides, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62°N (MAC/*04N-). ||
 pm ||||||||||
 Käesoleva eritingimuse kohase kalapüügi korral arvestatakse tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha.
 (2)  Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.). ||||||
 (3)  Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga:
 pm ||||||||||
 Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud järgmist kogust tonnides, mida võib püüda IIIa püügipiirkonnas (MAC/*03A.):
 pm ||||||||||
 (4)  Võib püüda ka Fääri saarte vetes, liidu juurdepääsukvoodiga kvoodivaldajatele selles TACi piirkonnas ja samuti kvoodivaldajatele TACi VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes ning mitte ületades järgmist liidule eraldatud maksimaalset kogust (MAC/*FRO):
 pm ||||||||||
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi vööndis püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid
 järgmistes piirkondades: ||||||||||||
   || IIIa || IIIa ja IVbc || IVb || IVc || VI püügipiirkond, IIa püügipiirkonna rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist 31. märtsini 2015 ning detsembris 2015 ||||
   || (MAC/*03A.) || (MAC/*3A4BC) || (MAC/*04B.) || (MAC/*04C.) || (MAC/*2A6.) ||||
 Taani || pm || pm || pm || pm || pm ||||
 Prantsusmaa || pm || pm || pm || pm || pm ||||
 Madalmaad || pm || pm || pm || pm || pm ||||
 Rootsi || pm || pm || pm || pm || pm ||||
 Ühendkuningriik || pm || pm || pm || pm || pm ||||
 Norra || pm || pm || pm || pm || pm ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik makrell ||   ||   || Püügipiirkond: || VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   || Scomber scombrus ||||   || (MAC/2CX14-) ||
 Saksamaa ||   || pm || (4) || Analüütiline TAC ||   ||
 Hispaania |||| pm || (4) || Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Eesti |||| pm || (4) ||||||||
 Prantsusmaa |||| pm || (4) ||||||||
 Iirimaa |||| pm || (4) ||||||||
 Läti |||| pm || (4) ||||||||
 Leedu |||| pm || (4) ||||||||
 Madalmaad || pm || (4) ||||||||
 Poola |||| pm || (4) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (4) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm || (4) ||||||||
 Norra |||| pm || (1) (2) ||||||||
 Fääri saared || pm || (3) ||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Võib püüda üksnes IIa, VIa (põhja pool 56°30' N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas (MAC/*AX7H). ||||
 (2)  Norra võib täiendavalt püüda järgmise koguse juurdepääsukvoodist põhja pool 56°30' N ning see arvestatakse maha tema püügi piirnormist (MAC/*N5630):
 pm ||||||||||
 (3)  See kogus arvestatakse maha Fääri saarte püügi piirnormist (juurdepääsukvoot). Võib püüda üksnes VIa (põhja pool 56°30' N) püügipiirkonnas (MAC/*6AN56). Siiski võib 1. jaanuarist kuni 15. veebruarini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini selle kvoodi alusel püüda ka IIa ja IVa (põhja pool 59º) püügipiirkonna ELi piirkonnas (MAC/*24N59).
 (4)  Võib püüda ka Fääri saarte vetes, liidu juurdepääsukvoodiga kvoodivaldajatele selles TACi piirkonnas ja samuti kvoodivaldajatele TACi IIIa ja IV püügipiirkonnas; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu vetes ning mitte ületades järgmist liidule eraldatud maksimaalset kogust (MAC/*FRO):
 pm ||||||||||
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades ega nendel ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed. Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2015 ja 1. september – 31. detsember 2015. ||   || IIa püügipiirkonna Norra veed ||||||
 (MAC/*4A-EN) ||   || (MAC/*2AN-) ||   ||||||
 Saksamaa || pm ||   || pm ||   ||||||
 Prantsusmaa || pm ||   || pm ||||||||
 Iirimaa || pm ||   || pm ||||||||
 Madalmaad || pm ||   || pm ||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||   || pm ||||||||
 Euroopa Liit || pm ||   || pm ||   ||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik makrell ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Scomber scombrus ||   ||   || (MAC/8C3411) ||
 Hispaania ||   || pm || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| pm || (1) || Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Portugal |||| pm || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas püütavad kogused ei või siiski ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest.
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 VIIIb (MAC/*08B.) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Hispaania |||| pm ||||||||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Portugal ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik makrell ||   ||   || Püügipiirkond: || IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed
   || Scomber scombrus ||   ||   || (MAC/2A4A-N) ||
 Taani ||   || pm || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Euroopa Liit |||| pm || (1) || Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  IIa (MAC/*02A.) ja IVa (MAC/*4A.) püügipiirkonnas püütud saak tuleb eraldi teatada. ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik merikeel ||   || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/3A/BCD) ||
 Taani ||   ||  172 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Saksamaa ||||  10 || (1) ||||||||
 Madalmaad ||  17 || (1) ||||||||
 Rootsi ||||  6 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  205 ||||||||||
 TAC ||||  205 ||||||||||
 (1)  Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa alarajoonide 22–32 liidu vetes. ||   ||   ||
 Liik: || Harilik merikeel ||   || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/24-C.) ||
 Belgia ||   ||  914 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Taani ||||  418 |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Saksamaa ||||  732 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  183 ||||||||||
 Madalmaad || 8 256 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  470 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 10 973 ||||||||||
 Norra ||||  0 || (1) ||||||||
 TAC |||| 10 973 ||||||||||
 (1)  Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna liidu vetes (SOL/*04-C). ||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik merikeel ||   || Püügipiirkond: || VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/56-14) ||
 Iirimaa ||   ||  46 |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Ühendkuningriik ||  11 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  57 ||||||||||
 TAC ||   ||  57 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik merikeel ||   || Püügipiirkond: || VIIa ||   ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/07A.) ||   ||
 Belgia ||   ||  44 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  1 |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa ||||  11 |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad ||  14 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  20 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  90 ||||||||||
 TAC ||   ||  90 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik merikeel ||   || Püügipiirkond: || VIIb ja VIIc ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/7BC.) ||   ||
 Prantsusmaa ||   ||  7 |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Iirimaa ||||  35 |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Euroopa Liit ||||  42 ||||||||||
 TAC ||   ||  42 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik merikeel ||   || Püügipiirkond: || VIId ||   ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/07D.) ||   ||
 Belgia ||   ||  520 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa |||| 1 040 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  371 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 1 931 ||||||||||
 TAC ||   || 1 931 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik merikeel ||   || Püügipiirkond: || VIIe ||   ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/07E.) ||   ||
 Belgia ||   ||  30 || (1) || Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  320 || (1) || Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Ühendkuningriik ||  501 || (1) ||||||||
 Euroopa Liit ||||  851 ||||||||||
 TAC ||||  851 ||||||||||
 (1)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jao II peatükis sätestatud tingimustele.
 Liik: || Harilik merikeel ||   || Püügipiirkond: || VIIf ja VIIg ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/7FG.) ||   ||
 Belgia ||   ||  408 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  41 ||||||||||
 Iirimaa ||||  20 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  183 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  652 ||||||||||
 TAC ||   ||  652 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik merikeel ||   || Püügipiirkond: || VIIh, VIIj ja VIIk ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/7HJK.) ||
 Belgia ||   ||  32 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Prantsusmaa ||||  64 |||| Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Iirimaa ||||  171 ||||||||||
 Madalmaad ||  51 ||||||||||
 Ühendkuningriik ||  64 ||||||||||
 Euroopa Liit ||||  382 ||||||||||
 TAC ||   ||  382 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik merikeel ||   || Püügipiirkond: || VIIIa ja VIIIb ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/8AB.) ||   ||
 Belgia ||   ||  42 |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Hispaania ||||  8 ||||||||||
 Prantsusmaa |||| 3 135 ||||||||||
 Madalmaad ||  235 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 3 420 ||||||||||
 TAC ||   || 3 420 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Merikeeled ||   ||   || Püügipiirkond: || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
   || Solea spp. ||   ||   ||   || (SOO/8CDE34) ||
 Hispaania ||   ||  403 |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Portugal ||||  669 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 1 072 ||||||||||
 TAC ||   || 1 072 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilu ja seotud kaaspüük || Püügipiirkond: || IIIa ||   ||
   || Sprattus sprattus ||   ||   || (SPR/03A.) ||   ||
 Taani ||   || pm || (1) || Ennetuslik TAC ||   ||
 Saksamaa |||| pm || (1) ||||||||
 Rootsi |||| pm || (1) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta, merlangi ja kilttursa kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st kvoodist (OTH/*03A.). Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilu ja seotud kaaspüük || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
   || Sprattus sprattus ||   ||   || (SPR/2AC4-C) ||
 Belgia ||   || pm || (2) || Analüütiline TAC ||   ||
 Taani |||| pm || (2) || Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. ||
 Saksamaa |||| pm || (2) ||||||||
 Prantsusmaa |||| pm || (2) ||||||||
 Madalmaad || pm || (2) ||||||||
 Rootsi |||| pm || (1) (2) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (2) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm ||||||||||
 TAC |||| pm ||||||||||
 (1)  Kaasa arvatud tobiad. ||||||||||||
 (2)  Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st kvoodist (OTH/*2AC4C). Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilu ||   ||   || Püügipiirkond: || VIId ja VIIe ||
   || Sprattus sprattus ||   ||   || (SPR/7DE.) ||   ||
 Belgia ||   ||  26 |||| Ennetuslik TAC ||   ||
 Taani |||| 1 674 ||||||||||
 Saksamaa ||||  26 ||||||||||
 Prantsusmaa ||||  361 ||||||||||
 Madalmaad ||  361 ||||||||||
 Ühendkuningriik || 2 702 ||||||||||
 Euroopa Liit |||| 5 150 ||||||||||
 TAC ||   || 5 150 ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik ogahai ||   || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkonna liidu veed ||
   || Squalus acanthias ||   ||   || (DGS/03A-C.) ||
 Taani ||   || pm |||| Analüütiline TAC ||   ||
 Rootsi |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Stauriidid ja seotud kaaspüük || Püügipiirkond: || IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/4BC7D) ||
 Belgia |||| pm || (3) || Ennetuslik TAC ||||
 Taani |||| pm || (3) ||||||||
 Saksamaa |||| pm || (1) (3) ||||||||
 Hispaania |||| pm || (3) ||||||||
 Prantsusmaa |||| pm || (1) (3) ||||||||
 Iirimaa |||| pm || (3) ||||||||
 Madalmaad || pm || (1) (3) ||||||||
 Portugal |||| pm || (3) ||||||||
 Rootsi |||| pm || (3) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (1) (3) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Norra |||| pm || (2) ||||||||
 TAC |||| 15 200 ||||||||||
 (1)  Eritingimus: kuni 5 % VIId püügipiirkonnas püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud järgmiste piirkondade kvoodi kohaselt: IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (JAX/*2A-14).
 (2)  Võib püüda IV püügipiirkonna liidu vetes, kuid mitte VIId püügipiirkonnas. (JAX/*04-C.). ||||||
 (3)  Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st kvoodist (OTH/*4BC7D). Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Stauriidid ja seotud kaaspüük || Püügipiirkond: || IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/2A-14) ||
 Taani |||| pm || (1) (3) || Analüütiline TAC ||||
 Saksamaa |||| pm || (1) (2) (3) ||||||||
 Hispaania |||| pm || (3) ||||||||
 Prantsusmaa |||| pm || (1) (2) (3) ||||||||
 Iirimaa |||| pm || (1) (3) ||||||||
 Madalmaad || pm || (1) (2) (3) ||||||||
 Portugal |||| pm || (3) ||||||||
 Rootsi |||| pm || (1) (3) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm || (1) (2) (3) ||||||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 Fääri saared || pm || (4) ||||||||
 TAC |||| 85 732 ||||||||||
 (1)  Eritingimus: kuni 5 % kõnealusest IIa või IVa püügipiirkonna liidu vetes enne 30. juunit 2015 püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud IVb, IVc ja VIId püügipiirkondade liidu vete suhtes kehtestatud kvoodi kohaselt (JAX/*4BC7D).
 (2)  Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIId püügipiirkonnas (JAX/*07D.). ||||
 (3)  Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st kvoodist (OTH/*2A-14). Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
 (4)  Üksnes IVa, VIa (põhja pool 56° 30' N), VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkond. ||   ||   ||   ||
 Liik: || Stauriidid ||   || Püügipiirkond: || VIIIc ||   ||
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/08C.) ||   ||
 Hispaania |||| 12 159 || (1) (2) || Analüütiline TAC ||||
 Prantsusmaa ||||  211 || (1) ||||||||
 Portugal |||| 1 202 || (1) (2) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 13 572 ||||||||||
 TAC |||| 13 572 ||||||||||
 (1)  Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98[1] artiklist 19 võib sellest kuni 5% koosneda stauriidist pikkusega 12–15 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
 (2)  Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda IX püügipiirkonnas (JAX/*09). ||||||
   || [1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 850/98, 30. märts 1998, kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).
 Liik: || Stauriidid ||   || Püügipiirkond: || IX ||   ||
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/09.) ||   ||
 Hispaania |||| 15 394 || (1) (2) || Analüütiline TAC ||||
 Portugal |||| 44 106 || (1) (2) ||||||||
 Euroopa Liit |||| 59 500 ||||||||||
 TAC |||| 59 500 ||||||||||
 (1)  Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5% koosneda stauriidist pikkusega 12–15 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
 (2)  Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIIIc püügipiirkonnas (JAX/*08C). ||   ||
 Liik: || Stauriidid ||   || Püügipiirkond: || X püügipiirkond; CECAFi liidu veed(1)
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/X34PRT) ||
 Portugal |||| Kehtestatakse hiljem || (2) (3) || Ennetuslik TAC ||||
 Euroopa Liit |||| Kehtestatakse hiljem || (4) ||||||||
 TAC |||| Kehtestatakse hiljem || (4) ||||||||
 (1)  Assoori saarte ümbruse veed. ||||||||||
 (2)  Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5% koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
 (3)  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. ||||||||||
 (4)  Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt. ||   ||   ||
 Liik: || Stauriidid ||   || Püügipiirkond: || CECAFi liidu veed(1)
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/341PRT) ||
 Portugal |||| Kehtestatakse hiljem || (2) (3) || Ennetuslik TAC ||||
 Euroopa Liit |||| Kehtestatakse hiljem || (4) ||||||||
 TAC |||| Kehtestatakse hiljem || (4) ||||||||
 (1)  Madeira ümbruse veed. ||||||||||
 (2)  Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5% koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
 (3)  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. ||||||||||
 (4)  Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt. ||   ||   ||
 Liik: || Stauriidid ||   || Püügipiirkond: || CECAFi liidu veed(1)
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/341SPN) ||
 Hispaania |||| Kehtestatakse hiljem || (2) || Ennetuslik TAC ||||
 Euroopa Liit |||| Kehtestatakse hiljem || (3) ||||||||
 F ||||||||
 TAC |||| Kehtestatakse hiljem || (3) ||||||||
 (1)  Kanaari saarte ümbruse veed. ||||||||
 (2)  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. ||||||||||
 (3)  Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt. ||   ||   ||
 Liik: || Norra tursik ja seotud kaaspüük || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
   || Trisopterus esmarki ||   ||   || (NOP/2A3A4.) ||
 Taani |||| pm || (1) || Analüütiline TAC ||||
 Saksamaa |||| pm || (1) (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Madalmaad || pm || (1) (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit |||| pm || (1) ||||||||
 Norra |||| pm ||||||||||
 Fääri saared || pm || (3) ||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema Norra tursik. Kilttursa ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st kvoodist (OT2/*2A3A4). Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
 (2)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes. ||||||
 (3)  Kasutatakse sorteerimisvõret. Sisaldab kuni 15 % vältimatut kaaspüüki (NOP/*2A3A4), mis arvestatakse käesoleva kvoodi hulka.
 Liik: || Norra tursik ja seotud kaaspüük || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed ||
   || Trisopterus esmarki ||   ||   || (NOP/04-N.) ||
 Taani |||| pm |||| Analüütiline TAC ||||
 Ühendkuningriik || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit |||| pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tehniliseks otstarbeks ettenähtud kala ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed ||
   ||   ||   ||   ||   || (I/F/04-N.) ||   ||
 Rootsi |||| pm || (1) (2) || Ennetuslik TAC ||||
 Euroopa Liit |||| pm ||||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. ||
 (2)  Eritingimus: stauriidi (JAX/*04-N) püük ei tohi ületada järgmisi koguseid: ||
   ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Muud liigid ||   || Püügipiirkond: || Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu veed
   ||   ||   ||   ||   || (OTH/5B67-C) ||
 Euroopa Liit |||| Ei kohaldata |||| Ennetuslik TAC ||||
 Norra |||| pm || (1) ||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Püütakse ainult õngejadaga. ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Muud liigid ||   || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed ||
   ||   ||   ||   ||   || (OTH/04-N.) ||
 Belgia |||| pm |||| Ennetuslik TAC ||||
 Taani |||| pm ||||||||||
 Saksamaa |||| pm ||||||||||
 Prantsusmaa |||| pm ||||||||||
 Madalmaad || pm ||||||||||
 Rootsi |||| Ei kohaldata || (1) ||||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||||||
 Euroopa Liit |||| pm || (2) ||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile „muude liikide” püügiks tavapärastes kogustes. ||||
 (2)  Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Muud liigid ||   || Püügipiirkond: || IIa, IV ja VIa (põhja pool 56°30' N) püügipiirkonna liidu veed
   ||   ||   ||   ||   || (OTH/2A46AN) ||
 Euroopa Liit |||| Ei kohaldata |||| Ennetuslik TAC ||||
 Norra |||| pm || (1) (2) ||||||||
 Fääri saared || pm || (3) ||||||||
 TAC |||| Ei kohaldata ||||||||||
 (1)  Üksnes IIa ja IV püügipiirkond (OTH/*2A4-C). ||||||||
 (2)  Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid. ||
 (3)  Püütakse IV ja VIa (põhja pool 56° 30′ N) püügipiirkonnas (OTH/*46AN). ||   ||   ||
IB LISA
ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAA,
ICESi I, II, V, XII JA XIV ALAPIIRKOND NING NAFO 1. PIIRKONNA GRÖÖNIMAA VEED
 Liik: || Arktikakrabi ||   || Püügipiirkond: || NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
   || Chionoecetes spp. ||   || (PCR/N1GRN.)
 Iirimaa || pm || (1) || Analüütiline TAC
 Hispaania || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Püük on keelatud ajavahemikul 1. jaanuarist 31. märtsini NAFO 1. piirkonna Gröönimaa vetes põhja pool 64° 15' N.
 Liik: || Heeringas ||   || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna liidu, Norra ja rahvusvahelised veed
   || Clupea harengus ||   || (HER/1/2-)
 Belgia || pm || (1) || Analüütiline TAC
 Taani || pm || (1) ||||
 Saksamaa || pm || (1) ||||
 Hispaania || pm || (1) ||||
 Prantsusmaa || pm || (1) ||||
 Iirimaa || pm || (1) ||||
 Madalmaad || pm || (1) ||||
 Poola || pm || (1) ||||
 Portugal || pm || (1) ||||
 Soome || pm || (1) ||||
 Rootsi || pm || (1) ||||
 Ühendkuningriik || pm || (1) ||||
 Euroopa Liit || pm || (1) ||||
 Norra || pm || (2) ||||
 TAC || pm ||||||
 (1)  Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond, liidu veed, Fääri saarte veed, Norra veed, Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond, Svalbardi ümbruse kalapüügi kaitsevöönd.
 (2)  Selle kvoodi alusel püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast (juurdepääsukvoot). Selle kvoodi alusel võib kala püüda ELi vetes põhja pool 62° N.
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Norra vetes põhja pool 62° N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN)
   || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna Norra veed
   || Gadus morhua ||   || (COD/1N2AB.)
 Saksamaa || pm |||| Analüütiline TAC
 Kreeka || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Iirimaa || pm ||||||
 Prantsusmaa || pm ||||||
 Portugal || pm ||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   || Püügipiirkond: || NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
   || Gadus morhua ||   || (COD/N1GL14)
 Saksamaa || pm || (1) || Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Käesolevale kvoodile kehtivad järgmised tingimused, v.a kaaspüügile:
 1. püük on keelatud 1. aprillist kuni 31. maini 2015;
 2. püüda võib ainult NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa vetes ja ICESi XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes vähemalt kahes järgmisest neljast piirkonnast:
 Aruandluskoodid || Geograafilised piirid ||
 COD/GRL1 || Joonest 63° 45′ N põhja pool ja joonest 35° 15′ W ida pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa.
 COD/GRL2 || Joonte 62° 30′ N ja 63° 45′ N vaheline ja joonest 44° 00′ W ida pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa ning joonest 63° 45′ N põhja pool ja joonte 44° 00′ W ning 35° 15′ W vaheline Gröönimaa kalastuspiirkonna osa.
 COD/GRL3 || Joonest 59° 00′ N lõuna pool ja joonest 42° 00′ W ida pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa ning joonte 59° 00′ N ja 62° 30′ N vaheline ja joonest 44° 00′ W ida pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa.
 COD/GRL4 || Joonte 60° 45′ N ja 59° 00′ N vaheline ning joonest 44° 00′ W lääne pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa ning joonest 59° 00′ N lõuna pool ja joonest 42° 00′ W lääne pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   || Püügipiirkond: || I ja IIb
   || Gadus morhua ||   || (COD/1/2B.)
 Saksamaa || pm || (3) || Analüütiline TAC
 Hispaania || pm || (3) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa || pm || (3) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Poola || pm || (3) ||||
 Portugal || pm || (3) ||||
 Ühendkuningriik || pm || (3) ||||
 Muud liikmesriigid || pm || (1) (3) ||||
 Euroopa Liit || pm || (2) ||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik.
 (2)  Liidu kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare püügipiirkonnas ja kaasnenud kilttursa kaaspüük ei piira ühelgi viisil 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.
 (3)  Kilttursa kaaspüük võib olla kuni 14 % loomuse kohta. Kilttursa kaaspüügi kogused lisanduvad tursakvoodile.
 Liik: || Tursk ja kilttursk || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
   || Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus ||   || (COD/05B-F.) tursa puhul; (HAD/05B-F.) kilttursa puhul
 Saksamaa || pm |||| Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik hiidlest || Püügipiirkond: || V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
   || Hippoglossus hippoglossus ||   || (HAL/514GRN)
 Portugal || pm |||| Analüütiline TAC
 Euroopa Liit || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Norra || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Püütakse õngejadadega (HAL/*514GN). ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik hiidlest || Püügipiirkond: || NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
   || Hippoglossus hippoglossus ||   || (HAL/N1GRN.)
 Euroopa Liit || pm |||| Analüütiline TAC
 Norra || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Püütakse õngejadadega (HAL/*N1GRN). ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Pikksabad ||   || Püügipiirkond: || V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
   || Macrourus spp. ||   || (GRV/514GRN)
 Euroopa Liit || pm || (1) || Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC || Ei kohaldata || (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)  Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.
 (2)  Kokku eraldatakse Norrale järgmine kogus tonnides ning seda võib püüda kas tabelis osutatud TACi piirkonnas või NAFO 1. piirkonna  Gröönimaa vetes (GRV/514N1G):
 pm ||||
   || Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.
 Liik: || Pikksabad ||   || Püügipiirkond: || NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
   || Macrourus spp. ||   || (GRV/N1GRN.)
 Euroopa Liit || pm || (1) || Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC || Ei kohaldata || (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)  Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.
 (2)  Kokku eraldatakse Norrale järgmine kogus tonnides ning seda võib püüda kas tabelis osutatud TACi piirkonnas või NAFO 1. piirkonna Gröönimaa vetes (GRV/514N1G):
 pm ||||
   ||  Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.
 Liik: || Moiva ||   || Püügipiirkond: || IIb
   || Mallotus villosus ||   || (CAP/02B.)
 Euroopa Liit || pm |||| Analüütiline TAC
 TAC || pm ||   ||   ||
 Liik: || Moiva ||   || Püügipiirkond: || V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
   || Mallotus villosus ||   || (CAP/514GRN)
 Taani || pm |||| Analüütiline TAC
 Saksamaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik || pm ||||||
 Kõik liikmesriigid || pm || (1) ||||
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Taani, Saksamaa, Rootsi ja Ühendkuningriik võivad kasutada „kõigi liikmesriikide” kvooti ainult oma kvoodi ammendamisel. Liikmesriigid, kellele kuulub üle 10 % liidu kvoodist, ei tohi kasutada „kõigi liikmesriikide” kvooti.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kilttursk ||   || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna Norra veed
   || Melanogrammus aeglefinus ||   || (HAD/1N2AB.)
 Saksamaa || pm |||| Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaputassuu || Püügipiirkond: || Fääri saarte veed
   || Micromesistius poutassou ||   || (WHB/2A4AXF)
 Taani || pm |||| Analüütiline TAC
 Saksamaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad || pm ||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || pm || (1) ||||
 (1)  Euroopa Liidu, Fääri saarte, Norra ja Islandi vaheliste konsultatsioonide kohaselt kokkulepitud TAC.
 Liik: || Harilik molva ja sinine molva || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
 Molva molva ja Molva dypterygia ||   || (LIN/05B-F.) hariliku molva puhul;
   ||   ||   ||   || (BLI/05B-F.) sinise molva puhul
 Saksamaa || pm |||| Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm || (1) ||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesoleva kvoodi hulka kuni järgmise normi ulatuses (OTH/*05B-F):
   || pm ||   ||   ||
 Liik: || Harilik süvameregarneel || Püügipiirkond: || V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
   || Pandalus borealis ||   || (PRA/514GRN)
 Taani || pm |||| Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Norra || pm ||||||
 Fääri saared || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||   ||   ||
 Liik: || Harilik süvameregarneel || Püügipiirkond: || NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
   || Pandalus borealis ||   || (PRA/N1GRN.)
 Taani || pm |||| Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC || Ei kohaldata ||||||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaatlandi süsikas ||   || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna Norra veed
   || Pollachius virens ||   || (POK/1N2AB.)
 Saksamaa || pm |||| Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaatlandi süsikas ||   || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   || Pollachius virens ||   || (POK/1/2INT)
 Euroopa Liit || pm |||| Analüütiline TAC
 TAC || Ei kohaldata ||   ||   ||
 Liik: || Põhjaatlandi süsikas ||   || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
   || Pollachius virens ||   || (POK/05B-F.)
 Belgia || pm |||| Analüütiline TAC
 Saksamaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad || pm ||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süvalest || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna Norra veed
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/1N2AB.)
 Saksamaa || pm || (1) || Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süvalest || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/1/2INT)
 Euroopa Liit || pm |||| Ennetuslik TAC
 TAC || Ei kohaldata ||   ||   ||
 Liik: || Süvalest || Püügipiirkond: || NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/N1GRN.)
 Saksamaa || pm |||| Analüütiline TAC
 Euroopa Liit || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Norra || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Tohib püüda lõuna pool 68°N. ||||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süvalest || Püügipiirkond: || V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/514GRN)
 Saksamaa || pm |||| Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Norra || pm ||||||
 Fääri saared || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Püütakse korraga kuni kuue laevaga. ||
 Liik: || Meriahvenad (madalvee pelaagilised) || Püügipiirkond: || V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   || Sebastes spp. ||   || (RED/51214S)
 Eesti || pm |||| Analüütiline TAC
 Saksamaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa || pm ||||||
 Iirimaa || pm ||||||
 Läti || pm ||||||
 Madalmaad || pm ||||||
 Poola || pm ||||||
 Portugal || pm ||||||
 Ühendkuningriik || pm ||||||
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || pm ||   ||   ||
 Liik: || Meriahvenad (süvamere pelaagilised) || Püügipiirkond: || V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   || Sebastes spp. ||   || (RED/51214D)
 Eesti || pm || (1) (2) || Analüütiline TAC
 Saksamaa || pm || (1) (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania || pm || (1) (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa || pm || (1) (2) ||||
 Iirimaa || pm || (1) (2) ||||
 Läti || pm || (1) (2) ||||
 Madalmaad || pm || (1) (2) ||||
 Poola || pm || (1) (2) ||||
 Portugal || pm || (1) (2) ||||
 Ühendkuningriik || pm || (1) (2) ||||
 Euroopa Liit || pm || (1) (2) ||||
 TAC || pm || (1) (2) ||||
 (1)  Võib püüda ainult piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud alas:
 Punkt || Laiuskraad || Pikkuskraad ||
   1 || 64°45'N || 28°30'W ||
   2 || 62°50'N || 25°45'W ||
   3 || 61°55'N || 26°45'W ||
   4 || 61°00'N || 26°30'W ||
   5 || 59°00'N || 30°00'W ||
   6 || 59°00'N || 34°00'W ||
   7 || 61°30'N || 34°00'W ||
   8 || 62°50'N || 36°00'W ||
   9 || 64°45'N || 28°30'W ||
 (2)  Ei tohi püüda ajavahemikul 1. jaanuar – 9. mai 2015. ||
 Liik: || Meriahvenad ||   || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna Norra veed
   || Sebastes spp. ||   || (RED/1N2AB.)
 Saksamaa || pm || (1) || Analüütiline TAC
 Hispaania || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Portugal || pm || (1) ||||
 Ühendkuningriik || pm || (1) ||||
 Euroopa Liit || pm || (1) ||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriahvenad ||   || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed
   || Sebastes spp. ||   || (RED/1/2INT)
 Euroopa Liit || Ei kohaldata || (1) (2) || Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)  Püük toimub üksnes ajavahemikul 1. juulist kuni 31. detsembrini 2015. Püük lõpetatakse, kui NEAFCi osalised on lubatud kogupüügi täielikult ära kasutanud. Komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast, mil NEAFCi sekretariaat teatab NEAFCi osalistele, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates sellest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi.
 (2)  Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriahvenad (pelaagilised) || Püügipiirkond: || NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
   || Sebastes spp. ||   || (RED/N1G14P)
 Saksamaa || pm || (1) (2) (3) || Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm || (1) (2) (3) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik || pm || (1) (2) (3) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm || (1) (2) (3) ||||
 Norra || pm ||||||
 Fääri saared || pm || (4) ||||
 TAC || Ei kohaldata ||||
 (1)  10. maist kuni 31. detsembrini 2015 võib püüda ainult pelaagilist meriahvenat pelaagilise traalnoodaga.
 (2)  Võib püüda ainult Gröönimaa vetes meriahvena kaitsealal järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal: || Laiuskraad || Pikkuskraad ||
 Punkt || 64°45'N || 28°30'W ||
   1 || 62°50'N || 25°45'W ||
   2 || 61°55'N || 26°45'W ||
   3 || 61°00'N || 26°30'W ||
   4 || 59°00'N || 30°00'W ||
   5 || 59°00'N || 34°00'W ||
   6 || 61°30'N || 34°00'W ||
   7 || 62°50'N || 36°00'W ||
   8 || 64°45'N || 28°30'W ||
   9 || 64°45'N || 28°30'W ||
 (3)  Eritingimus: seda kvooti võib püüda ka eespool osutatud meriahvena kaitseala rahvusvahelistes vetes (RED/*5-14P).
 (4)  Võib püüda ainult V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes (RED/*514GN).
 Liik: || Meriahvenad (põhjalähedased) || Püügipiirkond: || NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
   || Sebastes spp. ||   || (RED/N1G14D)
 Saksamaa || pm || (1) || Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm || (1) ||||
 TAC || Ei kohaldata ||||
 (1)  Võib püüda ainult traaliga ning järgmiste koordinaatidega määratletud joonest ainult põhja ja lääne pool
 Punkt || Laiuskraad || Pikkuskraad ||
   1 || 59°15'N || 54°26'W ||
   2 || 59°15'N || 44°00'W ||
   3 || 59°30'N || 42°45'W ||
   4 || 60°00'N || 42°00'W ||
   5 || 62°00'N || 40°30'W ||
   6 || 62°00'N || 40°00'W ||
   7 || 62°40'N || 40°15'W ||
   8 || 63°09'N || 39°40'W ||
   9 || 63°30'N || 37°15'W ||
   10 || 64°20'N || 35°00'W ||
   11 || 65°15'N || 32°30'W ||
   12 || 65°15'N || 29°50'W ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriahvenad ||   || Püügipiirkond: || Va püügipiirkonna Islandi veed
   || Sebastes spp. ||   || (RED/05A-IS)
 Belgia || pm || (1) (2) || Analüütiline TAC
 Saksamaa || pm || (1) (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa || pm || (1) (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik || pm || (1) (2) ||||
 Euroopa Liit || pm || (1) (2) ||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk). ||
 (2)  Tohib püüda üksnes juulist kuni detsembrini 2015. ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriahvenad ||   || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
   || Sebastes spp. ||   || (RED/05B-F.)
 Belgia || pm |||| Analüütiline TAC
 Saksamaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik || pm ||||||
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Muud liigid || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna Norra veed
   ||   ||   ||   || (OTH/1N2AB.)
 Saksamaa || pm || (1) || Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm || (1) ||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 Liik: || Muud liigid || (1) || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
   ||   ||   ||   || (OTH/05B-F.)
 Saksamaa || pm |||| Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
 (1)  Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid. ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Lestalised ||   || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
   ||   ||   ||   || (FLX/05B-F.)
 Saksamaa || pm |||| Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik || pm |||| Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm ||||||
 TAC || Ei kohaldata ||||||
   ||   ||   ||   ||
IC LISA
ATLANDI OOKEANI LOODEOSA
NAFO KONVENTSIOONI ALA
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   || Püügipiirkond: || NAFO 2J3KL
   || Gadus morhua ||   || (COD/N2J3KL)
 Euroopa Liit ||   0 || (1) || Analüütiline TAC
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC ||   0 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)  Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   || Püügipiirkond: || NAFO 3NO
   || Gadus morhua ||   || (COD/N3NO.)
 Euroopa Liit ||   0 || (1) || Analüütiline TAC
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC ||   0 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)  Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina, maksimaalselt 1 000 kg või 4 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tursk ||   || Püügipiirkond: || NAFO 3M
   || Gadus morhua ||   || (COD/N3M.)
 Eesti ||   153 ||   || Analüütiline TAC
 Saksamaa ||   642 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Läti ||   153 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Leedu ||   153 ||   ||   ||
 Poola ||   523 ||   ||   ||
 Hispaania ||  1 975 ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||   275 ||   ||   ||
 Portugal ||  2 708 ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  1 285 ||   ||   ||
 Euroopa Liit ||  7 867 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  13 795 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Pikklest || Püügipiirkond: || NAFO 3L
   || Glyptocephalus cynoglossus ||   || (WIT/N3L.)
 Euroopa Liit ||   0 || (1) || Analüütiline TAC
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC ||   0 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)  Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Pikklest || Püügipiirkond: || NAFO 3NO
   || Glyptocephalus cynoglossus ||   || (WIT/N3NO.)
 Eesti ||   44 ||   || Analüütiline TAC
 Läti ||   44 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Leedu ||   44 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit ||   133 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  1 000 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik karelest || Püügipiirkond: || NAFO 3M
   || Hippoglossoides platessoides ||   || (PLA/N3M.)
 Euroopa Liit ||   0 || (1) || Analüütiline TAC
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC ||   0 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)  Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik karelest || Püügipiirkond: || NAFO 3LNO
   || Hippoglossoides platessoides ||   || (PLA/N3LNO.)
 Euroopa Liit ||   0 || (1) || Analüütiline TAC
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC ||   0 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)  Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Lühiuimkalmaar || Püügipiirkond: || NAFO alapiirkonnad 3 ja 4
   || Illex illecebrosus ||   || (SQI/N34.)
 Eesti ||   128 || (1) || Analüütiline TAC
 Läti ||   128 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Leedu ||   128 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Poola ||   227 || (1) ||   ||
 Euroopa Liit || Ei kohaldata || (1) (2) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  34 000 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Tohib püüda 1. juulist kuni 31. detsembrini 2015. ||
 (2)  Puudub liidu kindlaksmääratud osa. Järgmine kogus tonnides antakse kasutada Kanadale ja liidu liikmesriikidele, välja arvatud Eesti, Läti, Leedu ja Poola:
   ||   || 611 ||   ||
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Ruske soomuslest || Püügipiirkond: || NAFO 3LNO
   || Limanda ferruginea ||   || (YEL/N3LNO.)
 Euroopa Liit ||   0 || (1) || Analüütiline TAC
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC ||   0 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)  Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 2 500 kg või 10 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Moiva ||   || Püügipiirkond: || NAFO 3NO
   || Mallotus villosus ||   || (CAP/N3NO.)
 Euroopa Liit ||   0 || (1) || Analüütiline TAC
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC ||   0 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)  Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik süvameregarneel || Püügipiirkond: || NAFO 3L(1)
   || Pandalus borealis ||   || (PRA/N3L.)
 Eesti ||   0 ||   || Analüütiline TAC
 Läti ||   0 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Leedu ||   0 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Poola ||   0 ||   ||   ||
 Hispaania ||   0 ||   ||   ||
 Portugal ||   0 ||   ||   ||
 Euroopa Liit ||   0 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||   0 ||   ||   ||
 (1)  Välja arvatud ala, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega:
   || Punkt nr || Põhjalaius || Läänepikkus ||
   || 1 || 47° 20' 0 || 46° 40' 0 ||
   || 2 || 47° 20' 0 || 46° 30' 0 ||
   || 3 || 46° 00' 0 || 46° 30' 0 ||
   || 4 || 46° 00' 0 || 46° 40' 0 ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik süvameregarneel || Püügipiirkond: || NAFO 3M(1)
   || Pandalus borealis ||   || (PRA/*N3M.)
 TAC || Ei kohaldata || (2)(3) || Analüütiline TAC
 (1)  Seda varu võib püüda ka rajoonis 3L järgmiste koordinaatidega piiratud alal:
   || Punkt nr || Põhjalaius || Läänepikkus ||
   || 1 || 47° 20' 0 || 46° 40' 0 ||
   || 2 || 47° 20' 0 || 46° 30' 0 ||
   || 3 || 46° 00' 0 || 46° 30' 0 ||
   || 4 || 46° 00' 0 || 46° 40' 0 ||
   || Peale selle on krevetipüük keelatud 1. juunist 31. detsembrini 2015 järgmiste koordinaatidega piiratud alal:
   || Punkt nr || Põhjalaius || Läänepikkus ||
   || 1 || 47° 55' 0 || 45° 00' 0 ||
   || 2 || 47° 30' 0 || 44° 15' 0 ||
   || 3 || 46° 55' 0 || 44° 15' 0 ||
   || 4 || 46° 35' 0 || 44° 30' 0 ||
   || 5 || 46° 35' 0 || 45° 40' 0 ||
   || 6 || 47° 30' 0 || 45° 40' 0 ||
   || 7 || 47° 55' 0 || 45° 00' 0 ||
 (2)  Ei ole asjakohane. Püüki reguleeritakse püügikoormuse piiramise abil. Asjaomased liikmesriigid väljastavad oma kõnealuse püügiga tegelevatele kalalaevadele kalapüügilube ning teatavad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1224/2009 nendest lubadest komisjonile enne laeva püügitegevuse algust.
   || Liikmesriik || Laevade maksimaalne arv || Püügipäevade maksimaalne arv ||
   || Taani || 0 || 0 ||
   || Eesti || 0 || 0 ||
   || Hispaania || 0 || 0 ||
   || Läti || 0 || 0 ||
   || Leedu || 0 || 0 ||
   || Poola || 0 || 0 ||
   || Portugal || 0 || 0 ||
 (3)  Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süvalest || Püügipiirkond: || NAFO 3LMNO
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/N3LMNO)
 Eesti ||   313 ||   || Analüütiline TAC
 Saksamaa ||   319 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Läti ||   44 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Leedu ||   22 ||   ||   ||
 Hispaania ||  4 281 ||   ||   ||
 Portugal ||  1 789 ||   ||   ||
 Euroopa Liit ||  6 768 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  11 543 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Railased ||   || Püügipiirkond: || NAFO 3LNO
   || Rajidae ||   ||   || (SKA/N3LNO.)
 Eesti ||   283 ||   || Analüütiline TAC
 Leedu ||   62 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania ||  3 403 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Portugal ||   660 ||   ||   ||
 Euroopa Liit ||  4 408 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  7 000 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriahvenad ||   || Püügipiirkond: || NAFO 3LN
   || Sebastes spp. ||   || (RED/N3LN.)
 Eesti ||   514 ||   || Analüütiline TAC
 Saksamaa ||   354 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Läti ||   514 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Leedu ||   514 ||   ||   ||
 Euroopa Liit ||  1 896 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  10 400 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriahvenad ||   || Püügipiirkond: || NAFO 3M
   || Sebastes spp. ||   || (RED/N3M.)
 Eesti ||  1 571 || (1) || Analüütiline TAC
 Saksamaa ||   513 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Läti ||  1 571 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Leedu ||  1 571 || (1) ||   ||
 Hispaania ||   233 || (1) ||   ||
 Portugal ||  2 354 || (1) ||   ||
 Euroopa Liit ||  7 813 || (1) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  6 700 || (1) ||   ||
 (1)  Selle kvoodi alla kuuluval püügil tuleb järgida kõnealusele varule kõigi NAFO lepinguosaliste jaoks kehtestatud TACi. Selle TACi piires ei või enne 1. juulit 2015 püüda rohkem kui poolaastaks ette nähtud järgmiselt:
   ||   ||  3 350 ||   ||
   || 6 500 tonni ammendamisel tuleb lõpetada kõnealuse varu sihtpüük. Ülejäänud TACi võib püüda kaaspüügina ja see on piiratud 5 %ga tursasaagist 3M piirkonnas .
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriahvenad ||   || Püügipiirkond: || NAFO 3O
   || Urophycis tenuis ||   || (RED/N3O.)
 Hispaania ||  1 771 ||   || Analüütiline TAC
 Portugal ||  5 229 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit ||  7 000 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  20 000 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Meriahvenad ||   || Püügipiirkond: || NAFO alapiirkond 2, rajoonid 1F ja 3K
   || Urophycis tenuis ||   || (RED/N1F3K.)
 Läti ||   0 || (1) || Analüütiline TAC
 Leedu ||   0 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit ||   0 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||   0 || (1) ||   ||
 (1)  Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Valge ameerikaluts ||   || Püügipiirkond: || NAFO 3NO
   || Urophycis tenuis ||   || (HKW/N3NO.)
 Hispaania ||   255 ||   || Analüütiline TAC
 Portugal ||   333 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit ||   588 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  1 000 ||   ||   ||
 (1)  Kui NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete IA lisa joonealuse märkuse 27 kohaselt kinnitavad lepinguosalised, et TAC on 2 000 tonni, on liidu ja liikmesriikide vastavad kvoodid järgmised:
   || Hispaania ||   509 ||   ||
   || Portugal ||   667 ||   ||
   || Euroopa Liit ||  1 176 ||   ||
   ||   ||   ||   ||
ID LISA
PIKA RÄNDEGA LIIGID – KÕIK
PÜÜGIPIIRKONNAD
Nende püügipiirkondade lubatud kogupüük on
vastu võetud tuunipüügi küsimustega tegelevate selliste rahvusvaheliste
kalandusorganisatsioonide raames nagu ICCAT.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Harilik tuun ||   || Püügipiirkond: || Atlandi ookean, ida pool 45° läänepikkust, ja Vahemeri
   || Thunnus thynnus ||   || (BFT/AE45WM)
 Küpros || pm || (4)(7) || Analüütiline TAC
 Kreeka || pm || (7) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania || pm || (2)(4)(7) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa || pm || (2)(3)(4)(7) ||   ||
 Horvaatia || pm || (6)(7) ||   ||
 Itaalia || pm || (4)(5)(7) ||   ||
 Malta || pm || (4)(7) ||   ||
 Portugal || pm || (7) ||   ||
 Muud liikmesriigid || pm || (1)(7) ||   ||
 Euroopa Liit || pm || (2)(3)(4)(5)(7) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC || pm ||   ||   ||
 (1)  Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Malta ja Portugal, ning ainult kaaspüügina.
 (2)  Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 1 (BFT/*8301) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm vahel, püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:
   || Hispaania || pm ||   ||
   || Prantsusmaa || pm ||   ||
   || Euroopa Liit || pm ||   ||
 (3)  Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 1 (BFT/*641) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on vähemalt 6,4 kg ja pikkus 70 cm, püügi järgmisi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:
   || Prantsusmaa || pm ||   ||
   || Euroopa Liit || pm ||   ||
 (4)  Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 2 (BFT/*8302) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm vahel, püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:
   || Hispaania || pm ||   ||
   || Prantsusmaa || pm ||   ||
   || Itaalia || pm ||   ||
   || Küpros || pm ||   ||
   || Malta || pm ||   ||
   || Euroopa Liit || pm ||   ||
 (5)  Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 3 (BFT/*643) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm vahel, püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:
   || Itaalia || pm ||   ||
   || Euroopa Liit || pm ||   ||
 (6)  Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 3 (BFT/*8303F) osutatud laevade suhtes järgmisi kasvatamiseks ettenähtud hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm vahel, püügi piirnorme ja jaotusi liikmesriikide vahel:
   || Horvaatia         || pm ||   ||
   || Euroopa Liit || pm ||   ||
 (7)  Erandina määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 7 lõikest 2 lubatakse hariliku tuuni püüki seinnoodaga Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres 26. maist 24. juunini 2015 (k.a).
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Mõõkkala ||   || Püügipiirkond: || Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust
   || Xiphias gladius ||   || (SWO/AN05N)
 Hispaania || pm || (2) || Analüütiline TAC
 Portugal || pm || (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Muud liikmesriigid || pm || (1)(2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC || pm ||   ||   ||
 (1)  Välja arvatud Hispaania ja Portugal, ning üksnes kaaspüük. ||
 (2)  Eritingimus: kuni 2,39 % sellest kogusest võib püüda Atlandi ookeanis, lõuna pool 5° põhjalaiust (SWO/*AS05N).
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Mõõkkala ||   || Püügipiirkond: || Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust
   || Xiphias gladius ||   || (SWO/AS05N)
 Hispaania || pm || (1) || Analüütiline TAC
 Portugal || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 TAC || pm ||   ||   ||
 (1)  Eritingimus: kuni 3,86 % sellest kogusest võib püüda Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust (SWO/*AN05N).
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Põhjapoolne pikkuim-tuun || Püügipiirkond: || Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust
   || Thunnus alalunga ||   || (ALB/AN05N)
 Iirimaa || pm || (2) || Analüütiline TAC
 Hispaania || pm || (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa || pm || (2) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik || pm || (2) ||   ||
 Portugal || pm || (2) ||   ||
 Euroopa Liit || pm || (1) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC || pm ||   ||   ||
 (1)  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 [1] artikliga 12 on sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni püüdvate liidu kalalaevade arv järgmine:
   ||   || pm ||   ||
   || [1] || Nõukogu määrus (EÜ) nr 520/2007, 7. mai 2007, milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks (ELT L 123, 12.5.2007, lk 3).
 (2)  Maksimaalne liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade arv, kellel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni, jaotub liikmesriikide vahel järgmiselt:
   || Liikmesriik || Laevade maksimaalne arv ||   ||
   || Iirimaa || pm ||   ||
   || Hispaania || pm ||   ||
   || Prantsusmaa || pm ||   ||
   || Ühendkuningriik || pm ||   ||
   || Portugal || pm ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Lõunapoolne pikkuim-tuun || Püügipiirkond: || Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust
   || Thunnus alalunga ||   || (ALB/AS05N)
 Hispaania || pm ||   || Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Suursilm-tuun ||   || Püügipiirkond: || Atlandi ookean
   || Thunnus obesus ||   || (BET/ATLANT)
 Hispaania || pm ||   || Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Sinine marliin ||   || Püügipiirkond: || Atlandi ookean
   || Makaira nigricans ||   || (BUM/ATLANT)
 Hispaania || pm ||   || Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Valge odanina || Püügipiirkond: || Atlandi ookean
   || Tetrapturus albidus ||   || (WHM/ATLANT)
 Hispaania || pm ||   || Analüütiline TAC
 Portugal || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 TAC || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
IE LISA
ANTARKTIKA
CCAMLRi KONVENTSIOONI ALA
Kõnealuseid CCAMLRi poolt vastu võetud lubatud
kogupüüke (TAC) ei eraldata CCAMLRi liikmetele ning seetõttu on liidu osa
kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib CCAMLRi sekretariaat, kes teeb teatavaks
aja, millal tuleb püük TACi ammendamise tõttu lõpetada.
Neid lubatud kogupüüke kohaldatakse 1.
detsembrist 2014 kuni 30. novembrini 2015, kui ei ole sätestatud teisiti.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Haugjääkala ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.3 Antarktika
   || Champsocephalus gunnari ||   || (ANI/F483.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Haugjääkala ||   || Püügipiirkond: || FAO 58.5.2 Antarktika(1)
   || Champsocephalus gunnari ||   || (ANI/F5852.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kõnealuse TACi alusel on püük lubatud piirkonnas, mis on määratletud FAO statistilise alarajooni 58.5.2 osana, mis asub alal, mis on piiratud järgmise joonega:
   || - joon algab punktis, kus idapikkus 72°15' lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimitation Agreement) kohase piiriga, ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini lõunalaiusega 53°25',
   || - seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini idapikkusega 74°,
   || - seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini lõunalaiusega 52°40' ja idapikkusega 76°,
   || - seejärel kulgeb põhja suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini lõunalaiusega 52°,
   || - seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini lõunalaiusega 51° ja idapikkusega 74°30' ning
   || - seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Krokodilljääkala ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.3 Antarktika
   || Chaenocephalus aceratus ||   ||   || (SSI/F483.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kergueleni jääkala ||   || Püügipiirkond: || FAO 58.5.2 Antarktika
   || Channichthys rhinoceratus ||   ||   || (LIC/F5852.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Patagoonia kihvkala ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.3 Antarktika
   || Dissostichus eleginoides ||   ||   || (TOP/F483.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Eritingimus: ||   ||   ||   ||
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Majandamispiirkond A: 48º W kuni 43°30' W – 52°30' S kuni 56° S (TOP/*F483A) ||
 Majandamispiirkond B: 43° 30' W kuni 40º W – 52° 30' S kuni 56° S (TOP/*F483B): ||
 Majandamispiirkond C: 40º W kuni 33° 30' W – 52° 30' S kuni 56° S (TOP/*F483C): ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Seda TACi kohaldatakse õngejadapüügil 16. aprillist kuni 31. augustini 2015 ning mõrrapüügil 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2016.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Patagoonia kihvkala ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.4 Antarktika vete põhjaosa
   || Dissostichus eleginoides ||   ||   || (TOP/F484N.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Seda TACi kohaldatakse alal, mille piirid on 55°30' lõunalaiust ja 57°20' lõunalaiust ning 25°30' läänepikkust ja 29°30' läänepikkust.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Patagoonia kihvkala ||   || Püügipiirkond: || FAO 58.5.2 Antarktika
   || Dissostichus eleginoides ||   ||   || (TOP/F5852.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Seda TACi kohaldatakse ainult lääne pool 79°20' idapikkust. Selles püügipiirkonnas on kalapüük kõnealusest meridiaanist ida pool keelatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Antarktika kihvkala ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.4 Antarktika vete lõunaosa
   || Dissostichus mawsoni ||   ||   || (TOA/F484S.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Seda TACi kohaldatakse alal, mille piirid on 57°20' lõunalaiust ja 60°00' lõunalaiust ning 24°30' läänepikkust ja 29°00' läänepikkust.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tavaline hiilgevähk ||   || Püügipiirkond: || FAO 58.4.1 Antarktika
   || Euphausia superba ||   ||   || (KRI/F5841.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Eritingimus: ||   ||   ||   ||
 eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Rajoon 58.4.1 lääne pool 115° idapikkust (KRI/*F-41W) ||   ||   ||
 Rajoon 58.4.1 ida pool 115° idalaiust (KRI/*F-41E) ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Roheline rüntnototeenia ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.3 Antarktika
   || Gobionotothen gibberifrons ||   ||   || (NOG/F483.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Hall nototeenia ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.3 Antarktika
   || Lepidonotothen squamifrons ||   ||   || (NOS/F483.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Hall nototeenia ||   || Püügipiirkond: || FAO 58.5.2 Antarktika
   || Lepidonotothen squamifrons ||   ||   || (NOS/F5852.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Pikksabad ||   || Püügipiirkond: || FAO 58.5.2 Antarktika
   || Macrourus spp. ||   ||   || (GRV/F5852.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Pikksabad ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.3 Antarktika
   || Macrourus spp. ||   ||   || (GRV/F483.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Marmornototeenia ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.3 Antarktika
   || Notothenia rossii ||   ||   || (NOR/F483.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Krabid ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.3 Antarktika
   || Paralomis spp. ||   ||   || (PAI/F483.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tume ebajääkala ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.3 Antarktika
   || Pseudochaenichthys georgianus ||   ||   || (SGI/F483.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Railised ||   || Püügipiirkond: || FAO 48.3 Antarktika
   || Rajiformes ||   ||   || (SRX/F483.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Railised ||   || Püügipiirkond: || FAO 58.5.2 Antarktika
   || Rajiformes ||   ||   || (SRX/F5852.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Muud liigid ||   || Püügipiirkond: || FAO 58.5.2 Antarktika
   ||   ||   ||   || (OTH/F5852.)
   ||   ||   || Analüütiline TAC
 TAC || pm || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
   ||   ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
IF LISA
ATLANDI OOKEANI KAGUOSA
SEAFO KONVENTSIOONI ALA
Kõnealuseid lubatud kogupüüke (TAC) ei jaotata
SEAFO liikmetele ning seetõttu on liidu osa kindlaks määramata. Püügitulemusi
kontrollib SEAFO sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, millal tuleb püük TACi
ammendamise tõttu lõpetada.
 Liik: || Limapead Beryx spp. || Püügipiirkond: || SEAFO (ALF/SEAFO)
 TAC || pm ||   || Ennetuslik TAC
 Liik: || Süvamere punakrabid Chaceon spp. || Püügipiirkond: || SEAFO alarajoon B1(1) (GER/F47NAM)
 TAC || pm ||   || Ennetuslik TAC
 (1)            Selle TACi kohaldamisel on kalapüügiks avatud ala määratletud järgmiselt: –                selle läänepiir on 0° idapikkust, –                selle põhjapiir on 20° lõunalaiust, –                selle lõunapiir on 28° lõunalaiust, –                selle idapiir ulatub Namiibia majandusvööndini.
 Liik: || Süvamere punakrabid Chaceon spp. || Püügipiirkond: || SEAFO, välja arvatud alarajoon B1 (GER/F47X)
 TAC || pm ||   || Ennetuslik TAC
 Liik: || Patagoonia kihvkala Dissostichus eleginoides || Püügipiirkond: || SEAFO alapiirkond D (TOP/F47D)
 TAC || pm ||   || Ennetuslik TAC
 Liik: || Oranž karekala Hoplostethus atlanticus || Püügipiirkond: || SEAFO alarajoon B1(1) (ORY/F47NAM)
 TAC || pm ||   || Ennetuslik TAC
 (1)            Käesoleva lisa kohaldamisel on kalapüügiks avatud ala määratletud järgmiselt: –                selle läänepiir on 0° idapikkust, –                selle põhjapiir on 20° lõunalaiust, –                selle lõunapiir on 28° lõunalaiust, –                selle idapiir ulatub Namiibia majandusvööndini.
 Liik: || Oranž karekala Hoplostethus atlanticus || Püügipiirkond: || SEAFO, välja arvatud alarajoon B1 (ORY/F47X)
 TAC || pm ||   || Ennetuslik TAC
IG LISA
SINIUIM-TUUN – KÕIK PIIRKONNAD
 Liik: || Siniuim-tuun Thunnus maccoyii || Püügipiirkond: || Kõik püügipiirkonnad (SBF/F41-81)
 Euroopa Liit || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC || pm ||   ||
 (1)          Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
IH LISA
WCPFC KONVENTSIOONI ALA
 Liik: || Mõõkkala Xiphias gladius || Püügipiirkond: || WCPFC konventsiooni ala lõuna pool 20° lõunalaiust. (SWO/F7120S)
 Euroopa Liit || pm ||   || Ennetuslik TAC
 TAC || Ei kohaldata ||
IJ LISA
SPRFMO KONVENTSIOONI ALA
   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Tšiili stauriid || Püügipiirkond: || SPRFMO konventsiooni ala
   || Trachurus murphyi ||   || (CJM/SPRFMO)
 Saksamaa || 0 || (1) || Analüütiline TAC
 Madalmaad || 0 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Leedu || 0 || (1) || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Poola || 0 || (1) ||   ||
 Euroopa Liit || 0 || (1) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC || Ei kohaldata ||   ||   ||
 (1)  Muudetakse pärast SPRFMO komisjoni kolmandat aastakoosolekut veebruaris 2015.
   ||   ||   ||   ||
IIA LISA
KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE
TURSA-, LESTA- JA MERIKEELEVARUDE MAJANDAMISEGA ICESi IIIa, VIa, VIIa, VIId
RAJOONIS, ICESi VI ALAPIIRKONNAS NING ICESi IIa JA Vb RAJOONI LIIDU VETES
1.           REGULEERIMISALA
1.1.        Käesolevat lisa kohaldatakse liidu
laevade suhtes, mille pardal on mõni määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1
nimetatud püügivahendeist või mis kasutab mõnda neist vahendeist ning mis
viibib ükskõik millises käesoleva lisa punktis 2 määratletud geograafilises
piirkonnas.
1.2.        Käesolevat lisa ei kohaldata
kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on alla kümne meetri. Kõnealused laevad ei
ole kohustatud kaasas kandma määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt
väljastatud kalapüügilube. Asjaomased liikmesriigid hindavad kõnealuste laevade
püügikoormust püügikoormuse rühmade kaupa, kuhu need kuuluvad, kasutades
asjakohaseid proovivõtu meetodeid. Artiklis 8 sätestatud püügiperioodi jooksul
taotleb komisjon teaduslikku nõuannet kõnealuste laevade püügikoormuse
hindamiseks, et edaspidi hõlmata need püügikoormuse reguleerimise korraga.
2.           KINDLAKSMÄÄRATUD PÜÜGIVAHENDID JA
GEOGRAAFILISED PIIRKONNAD
Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse määruse
(EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 viidatud püügivahendite rühmade määratlusi
(„kindlaksmääratud püügivahendid”) ning sama lisa punktis 2 määratletud
geograafiliste piirkondade rühmade määratlusi.
3.           LOAD
Kui liikmesriik peab seda vajalikuks püügikoormuse
reguleerimise korra püsiva rakendamise tugevdamiseks, võib ta keelata mis tahes
oma laeval kalapüügi kindlaksmääratud püügivahenditega mis tahes geograafilises
piirkonnas, mille suhtes käesolevat lisa kohaldatakse, kui ei ole tõendatud, et
tema lipu all sõitev laev on kõnealuses piirkonnas kala püüdnud, välja arvatud
juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas jäetakse ära samaväärse
mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.
4.           MAKSIMAALNE LUBATUD PÜÜGIKOORMUS
4.1.        Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 12
lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 676/2007 artikli 9 lõikes 2 osutatud maksimaalne
lubatud püügikoormus igale püügikoormuse rühmale ja igale liikmesriigile artiklis
8 osutatud püügiperioodiks on sätestatud käesoleva lisa 1. liites.
4.2.        Määruse (EÜ) nr 1954/2003[1] kohaselt kehtestatud
maksimaalsed aastase püügikoormuse tasemed ei mõjuta käesolevas lisas
sätestatud maksimaalset lubatud püügikoormust.
5.           HALDAMINE
5.1.        Liikmesriigid haldavad maksimaalset
lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 676/2007 artiklis 9, määruse
(EÜ) nr 1342/2008 artiklis 4 ja artiklites 13–17 ja määruse (EÜ) nr 1224/2009
artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.
5.2.        Liikmesriik
võib kehtestada püügiperioodid, et jaotada kogu maksimaalne lubatud
püügikoormus või osa sellest üksikute laevade või laevarühmade vahel. Sellisel
juhul määrab nende päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib
püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, kindlaks asjaomane liikmesriik.
Selliste püügiperioodide jooksul võib asjaomane liikmesriik püügikoormuse
üksikute laevade või laevarühmade vahel ümber jaotada.
5.3.        Kui liikmesriik lubab oma lipu all
sõitvatel laevadel mingis piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab
liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 5.1 osutatud tingimuste
kohaselt. Komisjoni taotlusel kirjeldab asjaomane liikmesriik, milliseid
ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügikoormuse ülemäärast
kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne
24tunnise perioodi lõppu.
6.           PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE
Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28
kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes.
Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse tursavarude
majandamise eesmärgil igat käesoleva lisa punktis 2 osutatud geograafilist
piirkonda.
7.           ANDMETE ESITAMINE
Liikmesriigid edastavad komisjonile andmed oma laevade
kasutatud püügikoormuse kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitele
33 ja 34. Need andmed edastatakse kalanduse andmevahetussüsteemi kaudu või mis
tahes muu andmekogumissüsteemi kaudu, mis komisjon on kasutusele võtnud.
IIA
lisa 1. liide
Maksimaalne lubatud püügikoormus
kilovatt-päevades
(a)          Kattegat:
 Kindlaksmääratud püügivahend || DK || DE || SE
 TR1 || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm
(b)          Skagerrak,
ICESi IIIa rajooni see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat; ICESi IV
alapiirkond ja ICESi IIa rajooni liidu veed; ICESi VIId rajoon
 Kindlaksmääratud püügivahend || BE || DK || DE || ES || FR || IE || NL || SE || UK
 TR1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 (c)         ICESi
VIIa rajoon:
 Kindlaksmääratud püügivahend || BE || FR || IE || NL || UK
 TR1 || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm
(d)          ICESi VIa rajoon ja ICESi Vb rajooni
liidu veed:
 Kindlaksmääratud püügivahend || BE || DE || ES || FR || IE || UK
 TR1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm || pm
IIB LISA
KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS
SEOSES EUROOPA MERLUUSI LÕUNAPOOLSETE VARUDE JA NORRA SALEHOMAARI TEATAVATE
VARUDE TAASTAMISEGA
ICESi VIIIc JA IXa RAJOONIS, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHES
I peatükk
Üldsätted
1.           REGULEERIMISALA
Käesolevat lisa kohaldatakse liidu laevade suhtes,
mille üldpikkus on vähemalt kümme meetrit, kui nad hoiavad pardal või kasutavad
traale, ankurdatud põhjanootasid või samalaadseid püügivahendeid, mille
võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on
vähemalt 60 mm, või põhjaõngejadasid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2166/2005,
ning mis viibivad ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes.
2.           MÕISTED
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
(a)     „püügivahendite rühm” – rühm, mis koosneb
järgmisest kahest püügivahendite kategooriast:
(i)      traalid, ankurdatud põhjanoodad või
samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, ja
(ii)     nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on
vähemalt 60 mm, ja põhjaõngejadad;
(b)     „kindlaksmääratud
püügivahend” – ükskõik milline kõnealusest kahest püügivahendite kategooriast,
mis kuulub püügivahendite rühma;
(c)     „piirkond” – ICESi VIIIc ja IXa rajoon,
välja arvatud Cádizi laht;
(d)     „käesolev püügiperiood” – artiklis 8
osutatud periood;
(e)     „eritingimused” – punktis 6.1 esitatud
eritingimused.
3.           PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009
artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad liidu
laevad, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid, ei viibi kõnealuses
piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud käesoleva lisa III peatükis.
II peatükk
Load
4.           PÜÜGILOAGA
LAEVAD
4.1.        Liikmesriik ei anna luba kalapüügiks
kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahenditega ühelegi oma lipu all
sõitvale laevale, millel ei ole tõendeid püügitegevuse kohta piirkonnas
aastatel 2002–2014 (välja arvatud püügitegevus seoses kalalaevade vahel päevade
ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et asjaomases
piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna
kilovattides.
4.2.        Liikmesriigi
lipu all sõitvatel kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei
lubata püüda kala kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja
arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EL) nr 1380/2013
artikli 16 lõikega 8 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad
vastavalt käesoleva lisa punktile 11 või 12.
III peatükk
Liidu laevadele eraldatav
piirkonnas viibimise päevade arv
5.           PÄEVADE MAKSIMAALNE ARV
5.1.        Käesoleva püügiperioodi maksimaalne
arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada
viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud
püügivahenditest, on esitatud I tabelis.
5.2.        Kui laev suudab tõendada, et ta
merluusisaak on alla 4 % teatava püügireisi ajal püütud kala
kogueluskaalust, ei arvesta kõnealuse laeva lipuliikmesriik kõnealuse
püügireisiga seotud merepäevi I tabelis sätestatud kohaldatava merepäevade
maksimaalse arvu hulka.
6.           PÄEVADE
ERALDAMISEGA SEOTUD ERITINGIMUSED
6.1.        Maksimaalse päevade arvu määramisel,
mille jooksul liidu laev võib oma lipuliikmesriigi loal viibida piirkonnas,
kohaldatakse I tabeli kohaselt järgmisi eritingimusi:
(a)     asjaomase laeva poolt kahel
kalendriaastal 2012 või 2013 lossitud euroopa merluusi üldkogus peab olema alla
5 tonni vastavalt kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele; ning
(b)     asjaomase laeva poolt käesoleva punkti
alapunktis a osutatud aastatel lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema
alla 2,5 tonni vastavalt kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.
6.2.        Kui laevale on määratud piiramatu arv
päevi seoses asjaomaste eritingimuste täitmisega, ei tohi laev kogu lossitud
saagist käesoleval püügiperioodil lossida üle 5 tonni euroopa merluusi
(eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal).
6.3.        Kui laev ei täida kas või üht
eritingimustest, kaotab ta kohe õiguse lisapäevade saamiseks kõnealusel
eritingimusel.
6.4.        Punktis 6.1 osutatud eritingimuste
kohaldamise võib üle kanda ühelt laevalt teisele või mitmele laevale, mis
asendab (asendavad) seda laeva, tingimusel et asendav laev kasutab sarnast
püügivahendit ega ole ühelgi oma tegevusaastal lossinud euroopa merluusi ega
norra salehomaari rohkem punktis 6.1 sätestatud kogusest.
I tabel
Laeva püügipiirkonnas viibimise maksimaalne päevade arv püügivahendite kaupa
aasta kohta
 Eritingimus || Kindlaksmääratud püügivahend || Päevade maksimaalne arv
   || Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad || ES || 114
   ||   || FR || 109
   ||   || PT || 113
 Punkti 6.1 alapunktid a ja b || Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad || Tähtajatu
7.           KILOVATT-PÄEVADE SÜSTEEM
7.1.        Liikmesriik võib oma kalalaevade
püügikoormust hallata kilovatt-päevade süsteemi põhjal. Kõnealuse süsteemi
kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, mis kasutab mis tahes kindlaksmääratud
püügivahendit ja mille suhtes kohaldatakse I tabelis sätestatud eritingimusi,
viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu
päevi, tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud püügivahendile ja
eritingimustele vastavat kilovatt-päevade üldkogust.
7.2.        Selline
kilovatt-päevade üldkogus on kõigile selle liikmesriigi lipu all sõitvatele
laevadele, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit ja mille
suhtes vajaduse korral kohaldatakse vastavat eritingimust, eraldatud üksikute
püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse
kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade
arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti
7.1. Kuna I tabeli kohaselt on päevade arv piiramatu, võidakse laevale eraldada
kõige rohkem 360 päeva.
7.3.        Liikmesriik, kes soovib kasutada
punktis 7.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste
aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud kindlaksmääratud püügivahendi
ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:
(a)     püügiloaga laevade loetelu, koos viitega
nende liidu laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
(b)     kõnealuste laevade punkti 6.1 alapunktis
a osutatud aastate püügiaruanded, mis kajastavad punkti 6.1 alapunktides a või
b osutatud eritingimustes määratletud saagi koostist, kui nende laevade suhtes
kohaldatakse kõnealuseid eritingimusi;
(c)     merepäevade arv, mis igale laevale oleks
algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks
saanud punkti 7.1 kohaldamise korral.
7.4.        Kõnealuse taotluse alusel komisjon
hindab, kas punktis 7 nimetatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel
juhul lubada liikmesriigil kasutada punktis 7.1 osutatud süsteemi.
8.           LISAPÄEVADE
ERALDAMINE KALAPÜÜGI ALALISE LÕPETAMISE EEST
8.1.        Komisjon võib eraldada
liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik
lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud
püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud eelneval püügiperioodil
kestnud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel kas määruse (EÜ) nr 1198/2006[2] artikli 23 kohaselt või
määruse (EÜ) nr 744/2008[3]
kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt
põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel
asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses
esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga
laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.
8.2.        Arvutatakse kindlaksmääratud
püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade
kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu
püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe. Täiendavate
merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks
eraldatud I tabeli järgi. Nimetatud arvutuse tulemusena saadud mis tahes
päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
8.3.        Punkte 8.1 ja 8.2 ei kohaldata, kui
laev on punkti 3 või 6.4 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse
lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba
kasutatud.
8.4.        Liikmesriigid,
kes soovivad kasutada punktis 8.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile
hiljemalt käesoleva püügiperioodi 15. juuniks taotluse koos elektrooniliste
aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma ja
eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:
(a)     püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu,
koos viitega nende liidu laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
(b)     kõnealuste laevade püügitegevus 2003.
aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmale ja vajadusel
eritingimuste kohta.
8.5.        Sellise liikmesriigi taotluse alusel
võib komisjon rakendusaktidega eraldada liikmesriigile täiendava arvu päevi,
mis lisatakse punkti 5.1 kohaselt liikmesriigile määratud päevade arvule.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
8.6.        Liikmesriik võib kõnealused
täiendavad merepäevad käesoleva püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või
osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastavat
kindlaksmääratud püügivahendit. Punkti 6.1 alapunktis a või b osutatud
eritingimusi kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade järelejäänud päevi on
keelatud anda allesjäänud laevadele, millel ei ole õigust kasutada
eritingimusi.
8.7.        Kui komisjon eraldab täiendavaid
merepäevi püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu eelneva püügiperioodi jooksul,
kohandatakse seoses käesoleva püügiperioodiga I tabelis liikmesriigi ja
püügivahendi kohta esitatud maksimaalset päevade arvu vastavalt.
9.           LISAPÄEVADE
MÄÄRAMINE TEADUSLIKU VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS
9.1.        Komisjon võib eraldada
liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas teadlaste
ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava
alusel, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Selline kava
keskendub eelkõige vette tagasi lastava saagi hulgale ja saagi koostisele ning
on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis on sätestatud
määruses (EÜ) nr 199/2008[4]
ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega.
9.2.        Teaduslikud vaatlejad on laeva
omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest sõltumatud.
9.3.        Punktis 9.1 nimetatud eraldisi
kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks tõhustatud
teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.
9.4.        Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast
konsulteerimist STECFiga võib komisjon rakendusaktidega eraldada asjaomasele
liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5.1 kohaselt sellele
liikmesriigile ning tõhustatud teadusliku vaatluskavaga hõlmatud laevadele,
piirkonnale ja püügivahenditele määratud päevade arvule. Nimetatud
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
9.5.        Kui
komisjon on liikmesriigi esitatud teadusliku vaatluskava varem heaks kiitnud
ning asjaomane liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta,
teavitab ta komisjoni tõhustatud vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava
kohaldamisaja algust.
IV peatükk
Haldamine
10.         ÜLDINE KOHUSTUS
Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud
püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 2166/2005 artiklis 8 ja määruse (EÜ) nr
1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.
11.         PÜÜGIPERIOODID
11.1.      Liikmesriik võib jagada piirkonnas
viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega
püügiperioodideks.
11.2.      Päevade või tundide arvu, mille
jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks
asjaomane liikmesriik.
11.3.      Kui liikmesriik lubab oma lipu all
sõitval laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik
päevade kasutamise mõõtmist punktis 10 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab
liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida
püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev
lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.
V peatükk
Eraldatud püügikoormuste vahetamine
12.         PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI
LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
12.1.      Liikmesriik võib anda tema lipu all
sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks
tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas
sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva
kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne
doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud
mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus
kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud
liidu kalalaevastiku registris.
12.2.      Punkti 12.1 kohaselt ülekantud
piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud
mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt
kalapüügipäevikule punkti 6.1 alapunktis a osutatud aastatel samas piirkonnas
kasutatud aasta keskmise päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutisest.
12.3.      Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad
omavahel päevi üle kanda need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel
kasutavad kindlaksmääratud püügivahendeid.
12.4.      Päevade ülekandmine on lubatud ainult
kalalaevade puhul, mis kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma
eritingimusteta.
12.5.      Liikmesriigid
annavad komisjoni taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Komisjon võib
rakendusaktidega kehtestada tabelivormid käesolevas punktis nimetatud teabe
kogumiseks ja edastamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 46 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
13.         PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI
LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise
päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama
püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse mutatis
mutandis punktides 4.1, 4.2 ja 12 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid
otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne
ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade
arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid.
VI peatükk
Aruandekohustus
14.         PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE
Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28
kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes.
Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse käesoleva
lisa punktis 2 määratletud piirkonda.
15.         ANDMETE
KOGUMINE
Liikmesriigid koguvad käesolevas lisas sätestatud
teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks,
kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud
veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid
kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta piirkonnas ja nende laevade mootorivõimsuse
kohta kilovatt-päevades.
16.         ANDMETE ESITAMINE
Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid
punktis 15 määratletud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on
sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressile, mille komisjon
liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile
neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe,
mis hõlmab kogu käesolevat ja eelnevat püügiperioodi või osa sellest, kasutades
IV ja V tabelis sätestatud vormi.
II tabel
Aruandevorm kilovatt-päevade kohta püügiperioodide kaupa
 Liikmesriik || Püügivahend || Püügiperioodid || Püügikoormuse koonddeklaratsioon
 (1)  (2) || (3) || (4)
III
tabel
Andmete esitusviis kilovatt-päevade kohta püügiperioodide kaupa
 Rubriik || Maksimaalne tähtede/numbrite arv || Joondus[5] V(asakule)/P(aremale) || Määratlus ja märkused ||
 (1) Liikmesriik || 3 ||   || Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud ||
 (2) Püügivahend || 2 ||   || Üks järgmistest püügivahendite liikidest TR = traalid, põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm GN = nakkevõrgud ≥ 60 mm LL = põhjaõngejadad ||
 (3) Püügiperiood || 4 ||   || Üks püügiperiood alates 2006. aasta püügiperioodist kuni käesoleva püügiperioodini ||
 (4) Püügikoormuse koonddeklaratsioon || 7 || R || Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa kõnealuse püügiperioodi 1. veebruarist kuni 31. jaanuarini ||
IV tabel
Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta
 Liikmesriik || CFR || Pardatähis || Püügiperioodi kestus || Teatatud püügivahendid || Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus || Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv || Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv || Ülekantud päevad
 (1)  (2) || (3) || (4) || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || (9)
 (5)  (5) || (5) || (5) || (6) || (6) || (6) || (6) || (7) || (7) || (7) || (7) || (8) || (8) || (8) || (8)
V tabel
Andmevorm laevaga seotud teabe kohta
 Rubriik || Maksimaalne tähtede/numbrite arv || Joondus V(asakule)/P(aremale) || Määratlus ja märkused
 (1) Liikmesriik || 3 ||   || Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud
 (2) CFR || 12 ||   || Liidu kalalaevastiku registri number (CFR) Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada
 (3) Pardatähis || 14 || L || Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1381/87[6]
 (4) Püügiperioodi kestus || 2 || L || Püügiperioodi pikkus kuudes
 (5) Teatatud püügivahendid || 2 || L || Üks järgmistest püügivahendite liikidest TR = traalid, põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm GN = nakkevõrgud ≥ 60 mm LL = põhjaõngejadad
 Rubriik || Maksimaalne tähtede/numbrite arv || Joondus[7] V(asakule)/P(aremale) || Määratlus ja märkused
 (6) Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus || 2 || L || Märkida, milliseid IIB lisa punkti 6.1 alapunktis a või b osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse)
 (7) Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv || 3 || L || Päevade arv, mille jooksul laeval on IIB lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus
 (8) Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv || 3 || L || Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud püügipiirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid.
 (9) Ülekantud päevad || 4 || L || Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”.
IIC LISA
LAEVADE PÜÜGIKOORMUS
SEOSES MERIKEELE VARUDE MAJANDAMISEGA
LA MANCHE’I LÄÄNEOSAS ICESi VIIe RAJOONIS
I peatükk
Üldsätted
1.           REGULEERIMISALA
1.1.        Käesolevat lisa kohaldatakse liidu
laevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt kümme meetrit, kui nad hoiavad
pardal või kasutavad piimtraale, mille võrgusilma suurus on vähemalt
80 mm, ning passiivpüüniseid, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja
takervõrgud, mille silmasuurus on kuni 220 mm kooskõlas määrusega (EÜ) nr
509/2007, ning mis viibivad ICESi VIIe rajoonis.
1.2.        Käesolevat lisa ei kohaldata
kalalaevade suhtes, mis püüavad passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on
vähemalt 120 mm, ja mis on püügiandmete kohaselt püüdnud kolme eelmise
aasta jooksul aastas eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt,
järgmistel tingimustel:
(a)     sellised laevad püüavad 2014. aasta
püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt;
(b)     sellised
laevad ei laadi merel kala ümber teisele laevale;
(c)     iga asjaomane liikmesriik esitab
komisjonile 31. juuliks 2015 ja 31. jaanuariks 2016 aruande selliste laevade
hariliku merikeele püügi kohta kolmel eelnenud aastal ja 2015. aastal.
Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad
kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa kohaldamisest.
2.           MÕISTED
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
(a)     „püügivahendite rühm” – rühm, mis koosneb
järgmisest kahest püügivahendite kategooriast:
i) piimtraalid, mille võrgusilma suurus on
vähemalt 80 mm ja
ii) passiivpüünised, sealhulgas nakkevõrgud,
abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on kuni 220 mm;
(b)     „kindlaksmääratud püügivahend” – ükskõik
milline kõnealusest kahest püügivahendite kategooriast, mis kuulub
püügivahendite rühma;
(c)     „piirkond”
– ICESi VIIe rajoon;
(d)     „käesolev püügiperiood” – ajavahemik 1.
veebruarist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016.
3.           PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009
artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad ja
liidus registreeritud liidu laevad, mille pardal on kindlaksmääratud
püügivahendid, ei viibi kõnealuses piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud
käesoleva lisa III peatükis.
II peatükk
Load
4.           PÜÜGILOAGA LAEVAD
4,1         Liikmesriik ei anna luba kalapüügiks
kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahenditega ühelegi oma lipu all
sõitvale laevale, millel ei ole tõendeid püügitegevuse kohta piirkonnas
aastatel 2002–2014 (välja arvatud püügitegevus seoses kalalaevade vahel päevade
ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et asjaomases
piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna
kilovattides.
4,2         Siiski võib laev, mis on kalastanud
kindlaksmääratud püügivahenditega, kasutada teisi püügivahendeid, tingimusel et
viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui
kindlaksmääratud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.
4,3         Liikmesriigi lipu all sõitvatel
kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kala
kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui
laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega
8 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva
lisa punktile 10 või 11.
III
peatükk
Liidu laevadele eraldatav
piirkonnas viibimise päevade arv
5.           PÄEVADE MAKSIMAALNE ARV
Käesoleva püügiperioodi maksimaalne arv päevi,
mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida
piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahenditest,
on esitatud I tabelis.
I tabel
Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas
kindlaksmääratud püügivahendite kaupa
 Kindlaksmääratud püügivahend || Päevade maksimaalne arv
 Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 80 mm || BE || 164
 FR || 175
 UK || 207
 Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on ≤ 220 mm || BE || 164
 FR || 178
 UK || 164
6.           KILOVATT-PÄEVADE
SÜSTEEM
6.1.        Käesoleval püügiperioodil võivad
liikmesriigid jaotatud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade
süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, mis
kasutab mis tahes I tabelis määratletud kindlaksmääratud püügivahendit, viibida
piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi,
tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud püügivahendile vastavat
kilovatt-päevade üldkogust.
6.2.        Selline kilovatt-päevade üldkogus on
kõigile selle liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus
kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit, eraldatud üksikute
püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse
kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade
arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti
6.1.
6.3.        Liikmesriik,
kes soovib kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse
koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud
kindlaksmääratud püügivahendi kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:
(a)     püügiloaga laevade loetelu, koos viitega
nende liidu laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
(b)     merepäevade arv, mis igale laevale oleks
algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks
saanud punkti 6.1 kohaldamise korral.
6.4.        Kõnealuse taotluse alusel komisjon
hindab, kas punktis 6 nimetatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel
juhul lubada liikmesriigil kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi.
7.           LISAPÄEVADE ERALDAMINE KALAPÜÜGI
ALALISE LÕPETAMISE EEST
7.1.        Komisjon võib eraldada
liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik
lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud
püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud eelneval
püügiperioodil kestnud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel kas määruse (EÜ)
nr 1198/2006 artikli 23 kohaselt või määruse (EÜ) nr 744/2008 kohaselt.
Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud
taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel
toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses esitatakse
asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul,
et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.
7.2.        Teatavat
püügivahendite rühma kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade
kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormus jagatakse kõigi sama
püügivahendite rühma kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormusega. Täiendavate
merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks
eraldatud I tabeli järgi. Nimetatud arvutuse tulemusena saadud mis tahes
päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
7.3.        Punkte 7.1 ja 7.2 ei kohaldata, kui
laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on
täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.
7.4.        Liikmesriigid, kes soovivad kasutada
punktis 7.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile hiljemalt käesoleva
püügiperioodi 15. juuniks taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis
sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta
järgmiseid arvutuse üksikasju:
(a)     püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu,
koos viitega nende liidu laevastikuregistri numbrile (CFR) ja
mootorivõimsusele;
(b)     kõnealuste laevade püügitegevus 2003.
aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmadele.
7.5.        Sellise liikmesriigi taotluse alusel
võib komisjon rakendusaktidega eraldada liikmesriigile täiendava arvu päevi,
mis lisatakse punkti 5 kohaselt liikmesriigile määratud päevade arvule.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
7.6.        Liikmesriik
võib kõnealused täiendavad merepäevad käesoleva püügiperioodi jooksul ümber
jaotada kõigi või osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus
kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit.
7.7.        Kui komisjon eraldab täiendavaid
merepäevi püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu eelneva püügiperioodi jooksul,
kohandatakse seoses käesoleva püügiperioodiga I tabelis liikmesriigi ja
püügivahendi kohta esitatud maksimaalset päevade arvu vastavalt.
8.           LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE TEADUSLIKU
VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS
8.1.        Komisjon võib eraldada ajavahemikul
1. veebruarist 2014 kuni 31. jaanuarini 2015 liikmesriikidele kolm lisapäeva,
mille jooksul laev võib viibida piirkonnas teadlaste ja kalandussektori
partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, kui laeva
pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige
vette tagasi lastava saagi hulgale ja saagi koostisele ning on põhjalikum, kui
on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr
199/2008 ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega.
8.2.        Teaduslikud
vaatlejad on kalalaeva omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest
sõltumatud.
8.3.        Punktis 8.1 nimetatud eraldisi
kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks tõhustatud
teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.
8.4.        Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast
konsulteerimist STECFiga võib komisjon rakendusaktidega eraldada asjaomasele
liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5 kohaselt sellele
liikmesriigile ning tõhustatud teadusliku vaatluskavaga hõlmatud laevadele,
piirkonnale ja püügivahenditele määratud päevade arvule. Nimetatud
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 46 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
8.5.        Kui komisjon on liikmesriigi esitatud
teadusliku vaatluskava varem heaks kiitnud ning asjaomane liikmesriik soovib
jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab ta komisjoni tõhustatud
vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.
IV peatükk
Haldamine
9.           ÜLDINE KOHUSTUS
Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud
püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud
tingimustele.
10.         PÜÜGIPERIOODID
10.1.      Liikmesriik võib jagada piirkonnas
viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega
püügiperioodideks.
10.2.      Päevade või tundide arvu, mille
jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks
asjaomane liikmesriik.
10.3.      Kui liikmesriik lubab oma lipu all
sõitval laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik
päevade kasutamise mõõtmist punktis 9 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel
kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida
püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev
lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.
V peatükk
Eraldatud püügikoormuste vahetamine
11.         PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI
LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
11.1.      Liikmesriik võib anda tema lipu all
sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks
tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas
sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva
kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne
doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud
mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus
kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud
liidu kalalaevastiku registris.
11.2.      Punkti 11.1 kohaselt üle kantud
piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud
mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt
kalapüügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses
piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides
mõõdetud mootorivõimsuse korrutis.
11.3.      Punktis 11.1 kirjeldatud viisil võivad
omavahel päevi üle kanda need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel
kasutavad kindlaksmääratud püügivahendeid.
11.4.      Liikmesriigid
annavad komisjoni taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Komisjon võib
rakendusaktidega kehtestada tabelivormid käesolevas punktis nimetatud teabe
kogumiseks ja edastamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 46 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
12.         PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI LIIKMESRIIKIDE
LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise
päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama
püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides
4.2, 4.4, 5, 6 ja 10 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda
sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist
ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja
vajaduse korral sellega seotud kvoodid.
VI peatükk
Aruandekohustus
13.         PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE
Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28
kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes.
Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse käesoleva
lisa punktis 2 määratletud piirkonda.
14.         ANDMETE
KOGUMINE
Liikmesriigid koguvad käesolevas lisas sätestatud
teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks,
kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud
veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid
kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta piirkonnas ja nende laevade
mootorivõimsuse kohta kilovatt-päevades.
15.         ANDMETE ESITAMINE
Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid
punktis 14 määratletud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on
sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressile, mille komisjon
liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile
neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe,
mis hõlmab kogu 2013. ja 2014. aasta püügiperioodi või osa sellest, kasutades
IV ja V tabelis sätestatud vormi.
II tabel
Aruandevorm kilovatt-päevade kohta püügiperioodide kaupa
 Liikmesriik || Püügivahend || Püügiperioodid || Püügikoormuse koonddeklaratsioon
 (1)  (2) || (3) || (4)
III
tabel
Andmete esitusviis kilovatt-päevade kohta püügiperioodide kaupa
 Rubriik || Maksimaalne tähtede/numbrite arv || Joondus[8] V(asakule)/P(aremale) || Määratlus ja märkused
 (1) Liikmesriik || 3 ||   || Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud
 (2) Püügivahend || 2 ||   || Üks järgmistest püügivahendite liikidest BT = piimtraalid ≥ 80 mm GN = nakkevõrk < 220 m TN = abar või takervõrk < 220 mm
 (3) Püügiperiood || 4 ||   || Üks aasta alates 2006. aasta püügiperioodist kuni käesoleva püügiperioodini
 (4) Püügikoormuse koonddeklaratsioon || 7 || R || Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa kõnealuse püügiperioodi 1. veebruarist kuni 31. jaanuarini.
IV tabel
Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta
 Liikmesriik || CFR || Pardatähis || Püügiperioodi kestus || Teatatud püügivahendid || Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv || Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv || Ülekantud päevad
 Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || …
 (1)  (2) || (3) || (4) || (5) || (5) || (5) || (5) || (6) || (6) || (6) || (6) || (7) || (7) || (7) || (7) || (8)
V tabel
Andmevorm laevaga seotud teabe kohta
 Rubriik || Maksimaalne tähtede/numbrite arv || Joondus[9] V(asakule)/P(aremale) || Määratlus ja märkused
 (1) Liikmesriik || 3 ||   || Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud
 (2) CFR || 12 ||   || Liidu kalalaevastiku registri number (CFR) Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada
 (3) Pardatähis || 14 || L || Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1381/87
 (4) Püügiperioodi kestus || 2 || L || Püügiperioodi pikkus kuudes
 (5) Teatatud püügivahendid || 2 || L || Üks järgmistest püügivahendite liikidest BT = piimtraalid ≥ 80 mm GN = nakkevõrk < 220 m TN = abar või takervõrk < 220 mm
 Rubriik || Maksimaalne tähtede/numbrite arv || Joondus[10] V(asakule)/P(aremale) || Määratlus ja märkused
 (6) Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus || 3 || L || Päevade arv, mille jooksul laeval on IIC lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus
 (7) Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv || 3 || L || Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud püügipiirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid.
 (8) Ülekantud päevad || 4 || L || Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”.
IID LISA
KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED TOBIAPÜÜGIL
ICESi IIa JA IIIa RAJOONIS NING ICESi IV ALAPIIRKONNAS
IA lisas kindlaks määratud tobiavarude
püügivõimaluste haldamiseks ICESi IIa ja IIIa rajoonis ja ICESi IV
alapiirkonnas on majandamispiirkonnad, kus kohaldatakse konkreetseid
püügipiiranguid, esitatud allpool ja käesoleva lisa liites:
 Tobiavarude majandamispiirkond || ICESi statistilised ruudud
 1 || 31-34 E9-F2; 35 E9- F3; 36 E9-F4; 37 E9-F5; 38-40 F0-F5; 41 F5-F6
 2 || 31-34 F3-F4; 35 F4-F6; 36 F5-F8; 37-40 F6-F8; 41 F7-F8
 3 || 41 F1-F4; 42-43 F1-F9; 44 F1-G0; 45-46 F1-G1; 47 G0
 4 || 38-40 E7-E9; 41-46 E6-F0
 5 || 47-51 E6 + F0-F5; 52 E6-F5
 6 || 41-43 G0-G3; 44 G1
 7 || 47-51 E7-E9
IID
lisa 1. liide
Tobiavarude majandamise piirkonnad
IIE LISA
LAEVADE
PÜÜGIKOORMUS SEOSES HUNTAHVENA VARUDE MAJANDAMISEGA ICESi VIIe RAJOONIS
I peatükk
Üldsätted
1. REGULEERIMISALA
Käesolevat
lisa kohaldatakse liidu laevade suhtes, mille pardal on pelaagilised traalid noodapära
võrgusilma suurusega üle 80 mm või mis kasutavad neid ning mis viibivad ICESi
VIIe rajoonis, ning mis on püüdnud rohkem kui [pm] eluskaalu tonni huntahvenat
ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. aprillini 2014.
2. MÕISTED
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
(a)
„kindlaksmääratud püügivahend” – mis tahes
pelaagiline traal noodapära võrgusilma suurusega üle 80 mm;
(b)
„pelaagiline traal” – ühe või mitme kalalaeva poolt
vahemises veekihis veetav püügivahend, mille esiots koosneb suurte
võrgusilmadega võrgust, mis ajab kalasaagi võrgu tagumisse otsa, mis koosneb
väikeste võrgusilmadega võrgust. Püügisügavust kontrollitakse võrgusondiga ning
horisontaalset suuet kontrollitakse traallaudade abil, mis tavaliselt ei ole
merepõhjaga kontaktis, või traali vedavate laevade vahekaugusega;
(c)
„piirkond” – ICESi VIIe rajoon;
(d)
„merepäev” – mis tahes katkematu 24tunnine
ajavahemik või osa sellest, vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 26
lõikele 6.
3. PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD
Ilma et
see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 29 kohaldamist, tagab iga
liikmesriik, et tema lipu all sõitvad ja liidus registreeritud liidu laevad,
mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid, ei viibi kõnealuses piirkonnas
ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. aprillini rohkem päevi, kui on sätestatud
käesoleva lisa III peatükis.
II peatükk
Load
4. PÜÜGILOAGA LAEVAD
4.1.        Liikmesriik ei anna ühelegi oma lipu
all sõitvale laevale luba kalapüügiks kindlaksmääratud püügivahendiga
kõnealuses piirkonnas ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. aprillini, kui ei ole
tõendatud, et laev on ajavahemikul 2009–2012 tegelenud kõnealuses piirkonnas samasuguse
püügiga, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et selles piirkonnas jäetakse
ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.
4.2.        Liikmesriigi lipu all sõitvatel
kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas huntahvena püügi registrit, ei
lubata püüda kala kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja
arvatud juhul, kui laevale on eraldatud püügikoormus kooskõlas punktiga 8.
III peatükk
Liidu laevadele eraldatav piirkonnas viibimise päevade arv
5.         PÄEVADE MAKSIMAALNE ARV
2015.
aasta maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all
sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni
kindlaksmääratud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.
I tabel
Maksimaalne päevade arv aastas, mille jooksul võib laev, mille pardal
on kindlaksmääratud püügivahendid, viibida piirkonnas
 Kindlaksmääratud püügivahend || Päevade maksimaalne arv
 Pelaagiline traal noodapära võrgusilma suurusega üle 80 mm || [liikmesriik määratakse kindlaks] || pm
 [liikmesriik määratakse kindlaks] || pm
 [liikmesriik määratakse kindlaks] || pm
 [liikmesriik määratakse kindlaks] || pm
6.            PÜÜGI PIIRNORM KUU KOHTA
6.1         Vastavalt punktile 5 lubatud
maksimaalsete merepäevade jooksul ja punktis 3 nimetatud ajavahemikul ei tohi
liidu kalalaeva püük ületada üheski kalendrikuus [pm] eluskaalu tonni.
6.2         Kui laev ei täida punktis 6.1
osutatud tingimusi või kui laevale eraldatud püügipäevade arv on ületatud, ei
lubata sellel laeval kindlaksmääratud püügivahendiga selles piirkonnas enam
kala püüda.
IV peatükk
Aruandekohustus
7.       PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE
Määruse
(EÜ) nr 1224/2009 IV jaotise I peatüki 2. jaos osutatud geograafilise piirkonna
all mõeldakse käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonda.
V peatükk
Eraldatud püügikoormuste vahetamine
8.       PÜÜGIKOORMUSE ÜLEKANDMINE LAEVADE VAHEL
Liikmesriik
võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise
päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all
asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud
päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutis on võrdne doonorlaeva ülekantud
päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse
korrutisega või sellest väiksem.
III LISA
KOLMANDA RIIGI VETES KALA PÜÜDVATE
LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGILUBADE MAKSIMAALNE ARV
 Püügipiirkond || Püügiliik || Kalapüügilubade arv || Kalapüügilubade jaotamine liikmesriikide vahel || Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv
 Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond || Heeringas, põhja pool 62°00' N || Kehtestatakse hiljem || DK || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem ||
 DE || Kehtestatakse hiljem ||
 FR || Kehtestatakse hiljem ||
 IE || Kehtestatakse hiljem ||
 NL || Kehtestatakse hiljem ||
 PL || Kehtestatakse hiljem ||
 SV || Kehtestatakse hiljem ||
 UK || Kehtestatakse hiljem ||
 Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00' N || Kehtestatakse hiljem || DE || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem ||
 IE || Kehtestatakse hiljem ||
 ES || Kehtestatakse hiljem ||
 FR || Kehtestatakse hiljem ||
 PT || Kehtestatakse hiljem ||
 UK || Kehtestatakse hiljem ||
 Jaotamata || Kehtestatakse hiljem ||
 Harilik makrell (1) || Ei kohaldata || Ei kohaldata ||   || Kehtestatakse hiljem ||
 Töönduslikud liigid, lõuna pool 62°00' N || Kehtestatakse hiljem || DK || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem ||
 UK || Kehtestatakse hiljem ||
 Fääri saarte veed || Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel || Kehtestatakse hiljem || BE || Kehtestatakse hiljem || pm ||
 DE || Kehtestatakse hiljem ||
 FR || Kehtestatakse hiljem ||
 UK || Kehtestatakse hiljem ||
 Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim silmasuurus on 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62° 28′ N ja ida pool 6° 30′ W || Kehtestatakse hiljem || Ei kohaldata (2) ||   || Kehtestatakse hiljem ||
 Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61° 20′ N ja 62° 00′ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal. || Kehtestatakse hiljem || BE || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem ||
 DE || Kehtestatakse hiljem ||
 FR || Kehtestatakse hiljem ||
 UK || Kehtestatakse hiljem ||
 Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61° 30′ N ja lääne pool 9° 00′ W ning piirkonnas 7° 00′ W ja 9° 00′ W vahel, lõuna pool 60° 30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60° 30′ N, 7° 00′ W ning 60° 00′ N, 6° 00′ W vahel kulgevat joont. || Kehtestatakse hiljem || DE (3) || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem || (4)
 FR (3) || Kehtestatakse hiljem ||
 UK (3) || Kehtestatakse hiljem ||
 Põhjaatlandi süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning mille puhul on võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid || Kehtestatakse hiljem || Ei kohaldata ||   || Kehtestatakse hiljem || (4)
 Põhjaputassuu püük. Püügilubadega laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”. || Kehtestatakse hiljem || DE || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem ||
 DK || Kehtestatakse hiljem ||
 FR || Kehtestatakse hiljem ||
 NL || Kehtestatakse hiljem ||
 UK || Kehtestatakse hiljem ||
 Õngepüük || Kehtestatakse hiljem || UK || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem ||
 Harilik makrell || Kehtestatakse hiljem || DK || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem ||
 Heeringas, põhja pool 61° N || Kehtestatakse hiljem || DK || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem ||
 DE || Kehtestatakse hiljem ||
 IE || Kehtestatakse hiljem ||
 FR || Kehtestatakse hiljem ||
 NL || Kehtestatakse hiljem ||
 SV || Kehtestatakse hiljem ||
 UK || Kehtestatakse hiljem ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Ilma et see mõjutaks Rootsile Norra poolt vastavalt väljakujunenud tavale antud täiendavaid litsentse.
 (2)  Vastavalt 1999. aastal kokkulepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa sihtpüüki käsitlevaid arve nende arvude hulgas, mis käsitlevad „igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12–21 miili kaugusel”.
 (3)  Need arvud viitavad korraga kohal viibivate laevade maksimaalsele arvule. ||   ||
 (4)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüügis 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest”.
IV LISA
ICCATi KONVENTSIOONI ALA[11]
1.           Liidu söödalaevade ja veoõngedega
laevade maksimaalne arv, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt
püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm
ja 30 kg/115 cm:
 Hispaania || pm
 Prantsusmaa || pm
 Euroopa Liit || pm
2.           Liidu rannalähedase püügi laevade
maksimaalne arv, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni,
mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm:
 Hispaania || pm
 Prantsusmaa || pm
 Itaalia || pm
 Küpros || pm
 Malta || pm
 Euroopa Liit || pm
3.           Liidu laevade maksimaalne arv, millel
on lubatud kasvatamise eesmärgil aktiivselt püüda Aadria meres harilikku tuuni,
mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115:
 Horvaatia || pm
 Itaalia || pm
 Euroopa Liit || pm
4.           Liikmesriikide
nende kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus,
millele võib anda loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni
püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida
Tabel A
   || Kalalaevade arv[12]
   || Küpros || Kreeka[13] || Horvaatia || Itaalia || Prantsusmaa || Hispaania || Malta[14]
 Seinnoodalaevad || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Õngepüügilaevad || pm [15] || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Söödalaevad || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Käsiõngelaevad || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Traalerid || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Muud rannalähedase püügi laevad[16] || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
Tabel B
   || Kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsus
   || Küpros || Horvaatia || Kreeka || Itaalia || Prantsusmaa || Hispaania || Malta
 Seinnoodalaevad || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Õngepüügilaevad || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Söödalaevad || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Käsiõngelaevad || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Traalerid || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Muud rannalähedase püügi laevad || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
5.           Mõrdade arv, millele liikmesriigid
on andnud hariliku tuuni püügi loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres.
   || Mõrdade arv
 Hispaania || pm
 Itaalia || pm
 Portugal || pm [17]
6.           Hariliku
tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus ja kalakasvandustesse
viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga
liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele Atlandi ookeani idaosas ja
Vahemeres.
Tabel A
 Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus
   || Kalakasvatusettevõtete arv || Tootmisvõimsus tonnides
 Hispaania || pm || pm
 Itaalia || pm || pm
 Kreeka || pm || pm
 Küpros || pm || pm
 Horvaatia || pm || pm
 Malta || pm || pm
Tabel B
 Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides)
 Hispaania || pm
 Itaalia || pm
 Kreeka || pm
 Küpros || pm
 Horvaatia || pm
 Malta || pm
V LISA
CCAMLRi
KONVENTSIOONI ALA
A OSA
SIHTPÜÜGI KEELD CCAMLRi KONVENTSIOONI ALAS
 Sihtliigid || Piirkond || Keeluaeg
 Haid (kõik liigid) || Konventsiooni ala || 1. jaanuar – 31. detsember 2015
 Notothenia rossii || FAO 48.1. Antarktika, poolsaareala FAO 48.2. Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus FAO 48.3. Antarktika, Lõuna-Georgia saare ümbrus || 1. jaanuar – 31. detsember 2015
 Merikogerlased || FAO 48.1. Antarktika(1) FAO 48.2. Antarktika(1) || 1. jaanuar – 31. detsember 2015
 Gobionotothen gibberifrons Chaenocephalus aceratus Pseudochaenichthys georgianus Lepidonotothen squamifrons Patagonotothen guntheri Electrona carlsbergi[18] || FAO 48.3. || 1. jaanuar – 31. detsember 2015
 Dissostichus spp. || FAO 48.5. Antarktika || 1. detsember 2013 kuni 30. november 2015
 Dissostichus spp. || FAO 88.3. Antarktika(1) FAO 58.5.1. Antarktika(1) (2) FAO 58.5.2. Antarktika ida pool 79°20' E ja väljaspool majandusvööndit lääne pool 79°20' E(1) FAO 58.4.4. Antarktika(1) (2) FAO 58.6. Antarktika(1) FAO 58.7. Antarktika(1) || 1. jaanuar – 31. detsember 2015
 Lepidonotothen squamifrons || FAO 58.4.4.(1)(2) || 1. jaanuar – 31. detsember 2015
 Kõik liigid, välja arvatud Champsocephalus gunnari ja Dissostichus eleginoides || FAO 58.5.2. Antarktika || 1. detsember 2014 kuni 30. november 2015
 Dissostichus mawsoni || FAO 48.4. Antarktika(1) ala, mille piirid on 55°30′ lõunalaiust ja 57°20′ lõunalaiust ning 25°30′ läänepikkust ja 29°30′ läänepikkust || 1. jaanuar – 31. detsember 2015
 (1)         Välja arvatud teadustöö eesmärgil. (2)         Välja arvatud riikide jurisdiktsiooni all olevad veed (majandusvööndid).
B OSA
LUBATUD KOGUPÜÜK JA KAASPÜÜGI PIIRNORMID CCAMLRi ALA TEADUSUURINGUTEGA SEOTUD
PÜÜGIPIIRKONDADES AASTATEL 2014–2015
 Alapiirkond/rajoon || Piirkond || Hooaeg || SSRUd || Dissotichus spp. püügi piirnorm (tonnides) || Kaaspüügi piirnorm (tonnides)(1)
 Uurimisüksus (SSRU) || Piirnorm || Railised || Macrourus spp. || Muud liigid
 58.4.1. || Kogu rajoon || 1. detsember 2014 || A, B, F || pm || pm || pm || pm || pm
 kuni || C (2) || pm
 30. november 2015 || D (2) || pm
   || E || pm
   || G (2) || pm
   || H (2) || pm
 58.4.2. || Kogu rajoon || 1. detsember 2014 || A, B, C, D || pm || pm || pm || pm || pm
 kuni || E || pm
 30. november 2015 ||   ||
 58.4.3a. || Kogu rajoon || 1. mai 2015 ||   ||   || pm || pm || pm || pm
 kuni || Ei kohaldata ||
 31. august 2015 ||   ||
 88.1. || Kogu alapiirkond || 1. detsember 2014 || A, D, E, F, M || pm || pm || pm || pm || pm
 kuni || B, C, G || pm || A, D, E, F, M || pm || A, D, E, F, M || pm || A, D, E, F, M || pm
 31. august 2015 || H, I, K || pm || B, C, G || pm || B, C, G || pm || B, C, G || pm
   || J, L || pm || H, I, K || pm || H, I, K || pm || H, I, K || pm
   ||   ||   || J, L || pm || J, L || pm || J, L || pm
 88.2. || Lõuna pool 65º S || 1. detsember 2014 || A, B, I || pm || pm || pm || pm || pm
 kuni || C, D, E, F, G || pm || A, B, I || pm || A, B, I || pm || A, B, I || pm
 31. august 2015 || H || pm || C, D, E, F, G || pm || C, D, E, F, G || pm || C, D, E, F, G || pm
   ||   ||   || H || pm || H || pm || H || pm
 (1) Väikeste uurimisüksuste (SSRU) kaaspüügi piirnormidega seonduvad eeskirjad, mida kohaldatakse alapiirkonna kogu kaaspüügi piirnormide raames järgmiselt:
 – railised: pm % Dissostichus spp. püügi piirnormist või pm tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem;
 – Macrourus spp.: pm % Dissostichus spp. püügi piirnormist või pm tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem, välja arvatud statistiline rajoon 58.4.3a ja statistiline rajoon 88.1;
 – muud liigid kokku: pm tonni SSRU kohta.
 (2) Sisaldab piirnormi pm tonni, et võimaldada Hispaanial alustada aastatel 2015–2016 vähendamise eksperimenti.
V lisa B osa liide
Väikeste
uurimisüksuste (SSRU) loetelu
 Piirkond || Uurimisüksus (SSRU) || Piirjoon
 48,6 || A || Punktist 50° S 20° W otse itta kuni 1° 30' E, sealt otse lõunasse kuni 60° S, sealt otse läände kuni 20° W, sealt otse põhja kuni 50° S.
   || B || Punktist 60° S 20° W otse itta kuni 10° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 20° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || C || Punktist 60° S 10° W otse itta kuni nullmeridiaanini, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 20° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || D || Punktist 60° S nullmeridiaanil otse itta kuni 10° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni nullmeridiaanini, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || E || Punktist 60° S 10° E otse itta kuni 20° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 10° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || F || Punktist 60° S 20° E otse itta kuni 30° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 20° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || G || Punktist 50° S 1° 30' E otse itta kuni 30° E, sealt otse lõunasse kuni 60° S, sealt otse läände kuni 1° 30' E, sealt otse põhja kuni 50° S.
 58.4.1 || A || Punktist 55° S 86° E otse itta kuni 150° E, sealt otse lõunasse kuni 60° S, sealt otse läände kuni 86° E, sealt otse põhja kuni 55° S.
   || B || Punktist 60° S 86° E otse itta kuni 90° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 80° E, sealt otse põhja kuni 64° S, sealt otse itta kuni 86° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || C || Punktist 60° S 90° E otse itta kuni 100° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 90° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || D || Punktist 60° S 100° E otse itta kuni 110° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 100° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || E || Punktist 60° S 110° E otse itta kuni 120° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 110° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || F || Punktist 60° S 120° E otse itta kuni 130° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 120° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || G || Punktist 60° S 130° E otse itta kuni 140° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 130 ° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || H || Punktist 60° S 140° E otse itta kuni 150° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 140° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 58.4.2 || A || Punktist 62° S 30° E otse itta kuni 40° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 30° E, sealt otse põhja kuni 62° S.
   || B || Punktist 62° S 40° E otse itta kuni 50° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 40° E, sealt otse põhja kuni 62° S.
   || C || Punktist 62° S 50° E otse itta kuni 60° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 50° E, sealt otse põhja kuni 62° S.
   || D || Punktist 62° S 60° E otse itta kuni 70° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 60° E, sealt otse põhja kuni 62° S.
   || E || Punktist 62° S 70° E otse itta kuni 73° 10' E, sealt otse lõunasse 64° S, sealt otse itta 80° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 70° E, sealt otse põhja kuni 62° S.
 58.4.3a || A || Kogu rajoon, punktist 56° S 60° E otse itta kuni 73° 10' E, sealt otse lõunasse kuni 62° S, sealt otse läände kuni 60° E, sealt otse põhja kuni 56° S.
 58.4.3b || A || Punktist 56° S 73° 10' E otse itta kuni 79° E, sealt lõunasse kuni 59° S, sealt otse läände kuni 73° 10' E, sealt otse põhja kuni 56° S.
   || B || Punktist 60° S 73° 10' E otse itta kuni 86° E, sealt lõunasse kuni 64° S, sealt otse läände kuni 73° 10' E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || C || Punktist 59° S 73°10' E otse itta kuni 79° E, sealt lõunasse kuni 60° S, sealt otse läände kuni 73°10' E, sealt otse põhja kuni 59° S.
   || D || Punktist 59° S 79° E otse itta kuni 86° E, sealt otse lõunasse kuni 60° S, sealt otse läände kuni 79° E, sealt otse põhja kuni 59° S.
   || E || Punktist 56° S 79° E otse itta kuni 80° E, sealt otse põhja kuni 55° S, sealt otse itta kuni 86° E, sealt otse lõunasse kuni 59° S, sealt otse läände kuni 79° E, sealt otse põhja kuni 56° S.
 58.4.4 || A || Punktist 51° S 40° E otse itta kuni 42° E, sealt otse lõunasse kuni 54° S, sealt otse läände kuni 40° E, sealt otse põhja kuni 51° S.
   || B || Punktist 51° S 42° E otse itta kuni 46° E, sealt otse lõunasse kuni 54° S, sealt otse läände kuni 42° E, sealt otse põhja kuni 51° S.
   || C || Punktist 51° S 46° E otse itta kuni 50° E, sealt otse lõunasse kuni 54° S, sealt otse läände kuni 46° E, sealt otse põhja kuni 51° S.
   || D || Kogu rajoon, välja arvatud SSRUd A, B, C, ja mille välispiir algab punktist 50° S 30° E, sealt otse itta kuni 60° E, sealt otse lõunasse kuni 62° S, sealt otse läände kuni 30° E, sealt otse põhja kuni 50° S.
 58,6 || A || Punktist 45° S 40° E otse itta kuni 44° E, sealt otse lõunasse kuni 48° S, sealt otse läände kuni 40° E, sealt otse põhja kuni 45° S.
   || B || Punktist 45° S 44° E otse itta kuni 48° E, sealt otse lõunasse kuni 48° S, sealt otse läände kuni 44° E, sealt otse põhja kuni 45° S.
   || C || Punktist 45° S 48° E otse itta kuni 51° E, sealt otse lõunasse kuni 48° S, sealt otse läände kuni 48° E, sealt otse põhja kuni 45° S.
   || D || Punktist 45° S 51° E otse itta kuni 54° E, sealt otse lõunasse kuni 48° S, sealt otse läände kuni 51° E, sealt otse põhja kuni 45° S.
 58,7 || A || Punktist 45° S 37° E otse itta kuni 40° E, sealt otse lõunasse kuni 48° S, sealt otse läände kuni 37° E, sealt otse põhja kuni 45° S.
 88,1 || A || Punktist 60° S 150° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 65° S, sealt otse läände kuni 150° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || B || Punktist 60° S 170° E otse itta kuni 179° E, sealt otse lõunasse kuni 66°40' S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || C || Punktist 60° S 179° E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 70° S, sealt otse läände kuni 178° W, sealt otse põhja kuni 66°40' S, sealt otse läände kuni 179° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || D || Punktist 65° S 150° E otse itta kuni 160° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 150° E, sealt otse põhja kuni 65° S.
   || E || Punktist 65° S 160° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 68°30' S, sealt otse läände kuni 160° E, sealt otse põhja kuni 65° S.
   || F || Punktist 68°30' S 160° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 160° E, sealt otse põhja kuni 68°30' S.
   || G || Punktist 66°40' S 170° E otse itta kuni 178° W, sealt otse lõunasse kuni 70° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse lõunasse kuni 70°50' S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 66°40' S.
   || H || Punktist 70°50' S 170° E otse itta kuni 178°50' E, sealt otse lõunasse kuni 73° S, sealt otse läände kuni rannikuni, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 70°50' S.
   || I || Punktist 70° S 178°50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 73° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse põhja kuni 70° S.
   || J || Punktist 73° S rannikul 170° E lähedal otse itta kuni 178°50' E, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 73° S.
   || K || Punktist 73° S 178°50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 76° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse põhja kuni 73° S.
   || L || Punktist 76° S 178°50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse põhja kuni 76° S.
   || M || Punktist 73° S rannikul 169°30' E lähedal otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni rannikuni, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 73° S.
 88,2 || A || Punktist 60° S 170° W otse itta kuni 160° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 170° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || B || Punktist 60° S 160° W otse itta kuni 150° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 160° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || C || Punktist 70°50' S 150° W otse itta kuni 140° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 150° W, sealt otse põhja kuni 70°50' S.
   || D || Punktist 70°50' S 140° W otse itta kuni 130° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 140° W, sealt otse põhja kuni 70°50' S.
   || E || Punktist 70°50' S 130° W otse itta kuni 120° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 130° W, sealt otse põhja kuni 70°50' S.
   || F || Punktist 70°50' S 120° W otse itta kuni 110° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 120° W, sealt otse põhja kuni 70°50' S.
   || G || Punktist 70°50' S 110° W otse itta kuni 105° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 110° W, sealt otse põhja kuni 70°50' S.
   || H || Punktist 65° S 150° W otse itta kuni 105° W, sealt otse lõunasse kuni 70°50' S, sealt otse läände kuni 150° W, sealt otse põhja kuni 65° S.
   || I || Punktist 60° S 150° W otse itta kuni 105° W, sealt otse lõunasse kuni 65° S, sealt otse läände kuni 150° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
 88,3 || A || Punktist 60° S 105 ° W otse itta kuni 95° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 105° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || B || Punktist 60° S 95° W otse itta kuni 85 ° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 95° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || C || Punktist 60° S 85° W otse itta kuni 75° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 85° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
   || D || Punktist 60° S 75° W otse itta kuni 70° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 75° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
C OSA
21-03/A
LISA
TAVALISE
HIILGEVÄHI (EUPHAUSIA SUPERBA) PÜÜGIS
OSALEMISE KAVATSUSE TEATIS
Üldine teave
Osaleja:
Püügihooaeg:
Laeva nimi:
Eeldatav püügimaht (tonnides):
Alapiirkonnad ja rajoonid, kus püüki
kavandatakse
Seda kaitsemeedet kohaldatakse tavalise
hiilgevähi püügi kavatsustest teatamise kohta alapiirkondades 48.1, 48.2, 48.3
ja 48.4 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2. Kavatsusest püüda tavalist
hiilgevähki muudes alapiirkondades ja rajoonides tuleb teatada kaitsemeetme
21-02 kohaselt.
 Alapiirkond/rajoon || Tähistada sobiv kastike
 48,1 || □
 48,2 || □
 48,3 || □
 48,4 || □
 58.4.1 || □
 58.4.2 || □
Püügitehnika:  Tähistada
sobiv kastike
□ Tavaline traalpüük
□ Pidevpüügisüsteem
□ Noodapärasse pumpamine
□ Muu meetod: Palun täpsustada
Püütud tavalise hiilgevähi eluskaalu otseseks
hindamiseks kasutatud tooteliigid ja meetodid
 Toote liik || Püütud tavalise hiilgevähi eluskaalu otseseks hindamiseks kasutatud meetod, kui see on asjakohane (vt 21-03/B lisa)1
 Tervelt külmutatud ||
 Keedetud ||
 Jahvatatud ||
 Õli ||
 Muu toode, palun täpsustada ||
1           Kui meetodit ei ole 21-03/B lisas loetletud,
palun kirjeldada üksikasjalikult ______________
Võrgu kuju
 Võrgu mõõdud || Võrk 1 || Võrk 2 || Muu võrk / muud võrgud
 Võrgu ava (suue) ||   ||   ||
  Maksimaalne vertikaalne ava (m) ||   ||   ||
  Maksimaalne horisontaalne ava (m) ||   ||   ||
  Võrgu suudme ümbermõõt1 (m) ||   ||   ||
 Suudme pindala (m2) ||   ||   ||
 Paneeli keskmine võrgusilma suurus3 (mm) || Väline2 || Sisemine2 || Väline2 || Sisemine2 || Väline2 || Sisemine2
  1. paneel ||   ||   ||   ||   ||   ||
  2. paneel ||   ||   ||   ||   ||   ||
  3. paneel ||   ||   ||   ||   ||   ||
  … ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Viimane paneel (noodapära) ||   ||   ||   ||   ||   ||
1           Eeldatud töötingimustes.
2           Väline võrgusilma suurus ning sisemine
võrgusilma suurus, kui kasutatakse vooderdist.
3           Venitatud võrgusilma sisemised mõõdud
kaitsemeetme 22-01 meetodi alusel.
Võrgu
joonis(ed): _________
Iga kasutatud võrgu puhul või võrgu kuju
muutmise korral viidata asjakohasele võrgu joonisele CCAMLRi püügivahendite
kogus, kui see on kättesaadav (www.ccamlr.org/node/74407), või
esitada üksikasjalik joonis ja kirjeldus WG-EMM eelseisvale koosolekule. Võrgu
joonised peavad sisaldama järgmisi andmeid:
1.           Traali
iga paneeli pikkus ja laius (piisava täpsusega, et oleks võimalik arvutada iga
paneeli kaldenurk veevoolu suhtes).
2.           Võrgusilma
suurus (venitatud võrgusilma sisemised mõõdud kaitsemeetme 22-01 meetodi
alusel), kuju (nt rombikujuline) ja materjal (nt polüpropüleen).
3.           Võrgusilma
ehitus (nt sõlmitud, põimitud).
4.           Traali
sees kasutatud peletuspaelad (konstruktsioon, asukoht paneelidel; märkida
„puuduvad”, kui paelu ei kasutata); peletuspaelad ei lase hiilgevähkidel võrgusilma
ummistada ega välja pääseda.
Mereimetajate
võrku sattumist välistav seade
Seadme joonis(ed): _________
Iga kasutatud seadmetüübi või seadme kuju
muutmise korral viidata asjakohasele joonisele CCAMLRi püügivahendite kogus,
kui see on kättesaadav (www.ccamlr.org/node/74407), või
esitada üksikasjalik joonis ja kirjeldus WG-EMM eelseisvale koosolekule.
Akustiliste andmete kogumine
Esitada andmed laeval kasutatavate
kajaloodide ja hüdrolokaatorite kohta.
 Tüüp (nt kajalood, hüdrolokaator) ||   ||   ||
 Tootja ||   ||   ||
 Mudel ||   ||   ||
 Muunduri sagedused (kHz) ||   ||   ||
Akustiliste andmete kogumine (üksikasjalik
kirjeldus): __________
Kirjeldada, kuidas
toimub akustiliste andmete kogumine, et saada teavet Euphausia superba ja muude
pelaagiliste liikide (nt laternsabad, meritünnikud) leviku ja rohkuse kohta
(SC-CAMLR-XXX, punkt 2.10).
21-03/B
LISA
PÜÜTUD TAVALISE HIILGEVÄHI
ELUSKAALU HINDAMISE JUHISED
 Meetod || Valem (kg) || Parameeter
 Kirjeldus || Tüüp || Hindamismeetod || Ühik
 Kogumismahuti maht || W*L*H*ρ*1 000 || W = mahuti laius || Püsiv || Mõõta püügi alustamisel || m
 L = mahuti pikkus || Püsiv || Mõõta püügi alustamisel || m
 ρ = proovi tihedus || Muutuv || Mahu teisendamine massiks || kg/ liiter
 H = hiilgevähkide sügavus mahutis || Loomusest sõltuv || Otsene vaatlus || m
   ||   ||   ||   ||   ||
 Voomõõtur || V*Fkrill* ρ || V = hiilgevähkide maht koos veega || Loomusest1 sõltuv || Otsene vaatlus || liiter
 Fkrill = hiilgevähkide osakaal proovis || Loomusest1 sõltuv || Voomõõturi mahu parandustegur || -
 ρ = hiilgevähkide tihedus proovis || Muutuv || Mahu teisendamine massiks || kg/ liiter
   ||   ||   ||   ||   ||
 Vookaal || M*(1–F)  || M = hiilgevähkide mass koos veega || Loomusest2 sõltuv || Otsene vaatlus || kg
 F = vee osakaal proovis || Muutuv || Vookaalu massi parandustegur || -
   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || Mtray = tühja koguri mass || Püsiv || Otsene vaatlus enne püüki || kg
 Kogur || (M–Mtray)*N || M = koguri keskmine mass koos hiilgevähkidega || Muutuv || Otsene vaatlus, enne külmutamist ja kurnatult || kg
   ||   || N = kogurite arv || Loomusest sõltuv || Otsene vaatlus || -
   ||   ||   ||   ||   ||
 Jahu teisendamine || Mmeal*MCF || Mmeal = toodetud jahu mass || Loomusest sõltuv || Otsene vaatlus || kg
 MCF = jahu teisendustegur || Muutuv || Jahu teisendamine hiilgevähkideks || -
   ||   ||   ||   ||   ||
 Noodapära maht || W*H*L*ρ*π/4*1 000 || W = noodapära laius || Püsiv || Mõõta püügi alustamisel || m
 H = noodapära kõrgus || Püsiv || Mõõta püügi alustamisel || m
 ρ = proovi tihedus || Muutuv || Mahu teisendamine massiks || kg/ liiter
 L = noodapära pikkus || Loomusest sõltuv || Otsene vaatlus || m
   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud || Palun täpsustada ||   ||   ||   ||
1             Üksikloomus tavalise traalpüügi kasutamise
korral või kuue tunniga saadud koondloomus pidevpüügisüsteemi korral.
2             Üksikloomus tavalise traalpüügi kasutamise
korral või kahe tunniga saadud loomus pidevpüügisüsteemi korral.
Vaatluse
etapid ja sagedus
Kogumismahuti maht
Püügi alustamisel          Mõõta
kogumismahuti laius ja pikkus (kui mahuti ei ole kandilise kujuga, võib vajalik
olla täiendav mõõtmine; täpsusega ± 0,05 m)
Iga kuu1   Hinnata mahu massiks
teisendamist, mis tuletatakse kogumismahutist kindla mahuga (nt 10 liitrit)
võetud hiilgevähkide kurnatud massist
Iga loomus        Mõõta
hiilgevähkide sügavust mahutis (kui hiilgevähke hoitakse mahutis loomuste
vaheajal, siis mõõta sügavuse erinevust; täpsusega ± 0,1 m)
Hinnata püütud hiilgevähkide
eluskaalu (kasutades valemit)
Voomõõtur
Enne püüki        Tagada, et
voomõõtur mõõdab terveid hiilgevähke (st enne töötlemist)
Iga kuu1   Hinnata mahu massiks
teisendamist (ρ), mis tuletatakse voomõõturist kindla mahuga (nt 10
liitrit) võetud hiilgevähkide kurnatud massist
Iga loomus2       Võtta voomõõturist
proov ning:
mõõta hiilgevähkide mahtu (nt 10 liitrit) koos
veega
hinnata voomõõturi mahu parandustegurit, mis
tuletatakse hiilgevähkide kurnatud mahust
Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades
valemit)
Vookaal
Enne püüki        Tagada, et
vookaal mõõdab terveid hiilgevähke (st enne töötlemist)
Iga loomus2       Võtta vookaalust
proov ning:
mõõta hiilgevähkide massi koos veega
hinnata vookaalu massi parandustegurit, mis
tuletatakse hiilgevähkide kurnatud massist
hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades
valemit)
Kogur
Enne püüki        Mõõta koguri mass
(kui kogurid on erineva konstruktsiooniga, mõõta iga tüübi mass; täpsusega ±
0,1 kg)
Iga loomus        Mõõta koguri mass
koos hiilgevähkidega (täpsusega ± 0,1 kg)
Loendada kogurite arv (kui kogurid on erineva
konstruktsiooniga, loendada iga koguritüübi arv)
Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades
valemit)
Jahu teisendamine
Iga kuu1   Hinnata jahu
teisendamist terveteks hiilgevähkideks, töödeldes 1 000 – 5 000 kg (kurnatud
mass) hiilgevähke
Iga loomus        Mõõta toodetud
jahu mass
Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades
valemit)
Noodapära maht
Püügi alustamisel          Mõõta noodapära
laius ja kõrgus (täpsusega ± 0,1 m)
Iga kuu1   Hinnata mahu massiks
teisendamist, mis tuletatakse noodapärast kindla mahuga (nt 10 liitrit) võetud
hiilgevähkide kurnatud massist
Iga loomus        Mõõta hiilgevähke
sisaldava noodapära pikkus (täpsusega ± 0,1 m)
Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades
valemit)
1             Mõõdetakse vähemalt kord kuus (võimaluse
korral tihedamini); uus kuuajaline periood algab ajast, mil laev liigub uude
alapiirkonda või rajooni.
2             Üksikloomus tavalise traalpüügi kasutamise
korral või kuue tunniga saadud koondloomus pidevpüügisüsteemi korral.
VI LISA
IOTC
KONVENTSIOONI ALA
1.           Liidu laevade maksimaalne arv, millel
on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda troopikatuuni
 Liikmesriik || Laevade maksimaalne arv || Püügivõimsus (kogumahutavus)
 Hispaania || 22 || 61 364
 Prantsusmaa || 22 || 33 604
 Portugal || 5 || 1 627
 Euroopa Liit || 49 || 96 595
2.           Liidu laevade maksimaalne arv, millel
on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni
 Liikmesriik || Laevade maksimaalne arv || Püügivõimsus (kogumahutavus)
 Hispaania || 27 || 11 590
 Prantsusmaa || 41 || 5 382
 Portugal || 15 || 6 925
 Ühendkuningriik || 4 || 1 400
 Euroopa Liit || 87 || 25 297
3.           Punktis
1 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka mõõkkala ja
pikkuim-tuuni.
4.           Punktis 2 osutatud laevadel on luba
püüda IOTC konventsiooni alas ka troopikatuuni.
VII LISA
WCPFC
KONVENTSIOONI ALA
Liidu laevade maksimaalne arv, millel on
lubatud püüda mõõkkala Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni
(WCPFC) piirkonnast lõuna pool 20° lõunalaiust
 Hispaania || pm
 Euroopa Liit || pm
VIII LISA
LIIDU
VETES KALA PÜÜDVATE KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE
KALAPÜÜGILUBADEGA SEOTUD KOGUSELISED PIIRANGUD
 Lipuriik || Püügiliik || Kalapüügilubade arv || Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv
 Norra || Heeringas, põhja pool 62°00' N || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem
 Fääri saared || Harilik makrell, VIa (põhja pool 56° 30' N), IIa, IVa (põhja pool 59º N) püügipiirkond Stauriid, IV, VIa (põhja pool 56° 30' N), VIIe, VIIf, VIIh püügipiirkond || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem
 Heeringas, põhja pool 62°00' N || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem
 Heeringas, IIIa püügipiirkond || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem
 Tursiku töönduspüük, IV ja VIa (põhja pool 56° 30′ N) püügipiirkond (sealhulgas vältimatu põhjaputassuu kaaspüük) || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem
 Harilik molva ja meriluts || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem
 Põhjaputassuu, II, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIb, VII (lääne pool 12° 00' W) püügipiirkond || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem
 Sinine molva || Kehtestatakse hiljem || Kehtestatakse hiljem
 Venezuela[19] || Riffahvenad (Prantsuse Guajaana veed) || pm || pm
[1]
            Nõukogu määrus (EÜ) nr 1954/2003, 4. november 2003, mis käsitleb
teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse
korraldamist (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).
[2]
            Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa
Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).
[3]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 744/2008, 24. juuli 2008, millega
nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate
Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist (ELT L 202, 31.7.2008, lk 1).
[4]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008, 25. veebruar 2008,
kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse
raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise
toetamise kohta (ELT L 60, 5.3.2008, lk 1).
[5]               See teave on asjakohane andmete esitamisel
kindlaksmääratud pikkusega vormis.
[6]               Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1381/87, 20. mai 1987, millega
kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad
üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9).
[7]               See teave on asjakohane andmete esitamisel
kindlaksmääratud pikkusega vormis.
[8]
            See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud
pikkusega vormis.
[9]
            See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud
pikkusega vormis.
[10]             See teave on asjakohane andmete esitamisel
kindlaksmääratud pikkusega vormis.
[11]
            1., 2. ja 3. punktis esitatud arvud võivad väheneda, et liidu
rahvusvahelised kohustused oleksid täidetud.
[12]             Tabeli A 4. jaotise arve võib veel suurendada, tingimusel
et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud.
[13]             Ühe keskmise suurusega seinnoodalaeva võib asendada kuni
kümne õngejadalaevaga.
[14]             Ühe keskmise suurusega seinnoodalaeva võib asendada kuni
kümne õngejadalaevaga.
[15]             Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid
püügivahendeid.
[16]             Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid
püügivahendeid (õngejada, käsiõng, veoõngejada).
[17]             Seda arvu võib veel suurendada, tingimusel et liidu
rahvusvahelised kohustused on täidetud.
[18]
            Välja arvatud teadustöö eesmärgil.
[19]
            Kõnealuste kalapüügilubade saamiseks tuleb tõendada, et püügiluba
taotleva laevaomaniku ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva
töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust
lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75 % kogu
riffahvena püügist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes. Kõnealuse
lepingu peavad kinnitama Prantsuse ametiasutused, kes tagavad, et leping vastab
nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana
majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud
koopia lisatakse püügiloa taotlusele. Kõnealusest kinnitusest keeldumise korral
teatavad Prantsuse ametiasutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja
komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.