               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.12.2020
            COM(2020) 847 final
            2020/0376(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide sektorileppe suhtes võetava seisukoha kohta

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide sektorilepet (edaspidi „tsiviilõhusõidukite sektorilepe“) käsitleva ühisseisukoha vastuvõtmise küsimuses vastavalt tsiviilõhusõidukite sektorileppe 4. osa 3. jaole

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide sektorilepe

               Tsiviilõhusõidukite sektorileppe eesmärk on sätestada raamistik sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi ennustatavaks, järjepidevaks ja läbipaistvaks kasutamiseks, mis on ette nähtud õhusõidukite ja nendega seotud, tsiviilõhusõidukite sektorileppe punkti 4 allpunktis a määratletud kaupade ja teenuste müügiks või liisimiseks. Sektorilepe jõustus 1. veebruaril 2011.

               Õhusõidukite sektorilepe on esitatud riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „ekspordikrediitide kokkulepe“) III lisas. Kuigi kokkulepe on administratiivselt allutatud OECD-le ja selle täitmist toetab OECD ekspordikrediidi sekretariaat, ei ole ei kokkulepe ega ka tsiviilõhusõidukite sektorilepe OECD aktid
                  1
               .

               Euroopa Liit osaleb nii ekspordikrediitide kokkuleppes kui ka tsiviilõhusõidukite sektorileppes, mis mõlemad on ühenduse õigustikku üle võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1233/2011
                  2
               . Seega on ekspordikrediitide kokkulepe ja tsiviilõhusõidukite sektorilepe liidu õiguse kohaselt õiguslikult siduvad.

               2.2.Tsiviilõhusõidukite sektorileppe osalised

               Tsiviilõhusõidukite sektorileppel on praegu kümme osalist: Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Brasiilia, Euroopa Liit, Jaapan, Kanada, Korea, Norra, Šveits ja Uus-Meremaa. Tsiviilõhusõidukite sektorileppe osalised teevad otsuseid tsiviilõhusõidukite sektorileppe muutmise kohta ja võivad vastu võtta ühisseisukohti kooskõlas tsiviilõhusõidukite sektorileppe 4. osa 3. jaoga. Otsused tehakse konsensuse alusel ja kui mõni osaline on vastu, siis ei saa tsiviilõhusõidukite sektorileppe või ühisseisukoha muudatust vastu võtta.

               Euroopa Komisjon esindab liitu tsiviilõhusõidukite sektorileppe osaliste koosolekutel ja osaliste kirjalikus otsustusmenetluses.

               Tsiviilõhusõidukite sektorileppega on ette nähtud võimalus võtta vastu ühisseisukohti, millega lubatakse osalistel erandkorras tsiviilõhusõidukite sektorileppe sätetest kõrvale kalduda konkreetse tehingu ja tähtajaliselt ka määratlemata arvu tehingute puhul. Kirjalikus menetluses on võimalik ühisseisukoht heaks kiita ettepanekule vastamata jätmise teel, kuna vaikimist käsitatakse nõusolekuna. Kui osaline teatab, et tal seisukoht puudub, tähendab see seda sama. Ühisseisukoha ettepanekule tuleb põhimõtteliselt vastata 20 kalendripäeva jooksul (tsiviilõhusõidukite sektorileppe artikkel 29). OECD ekspordikrediidi sekretariaat teatab osalistele, kas ühisseisukoht võeti vastu. Kokkulepitud ühisseisukoht jõustub kolm kalendripäeva pärast teadaannet (tsiviilõhusõidukite sektorileppe artikkel 32).

               2.3.Tsiviilõhusõidukite sektorileppe osaliste kavandatav akt

               Kavandatav meede on ühisseisukoht, mille ettepanek esitatakse osalistele vastavalt tsiviilõhusõidukite sektorileppe 4. osa 3 jaole. Kavandatav ühisseisukoht on kiireloomuline ja erakorraline meede, mis võetakse COVID-19 põhjustatud tervisekriisist tuleneva majanduslanguse tõttu eesmärgiga leevendada rasket kriisi, millesse on sattunud Euroopa tsiviillennukitootjad (vt täpsemalt käesoleva dokumendi punkt 3). Kui see ühisseisukoht kokku lepitakse, muudetakse ajutiselt tsiviilõhusõidukite sektorileppe sätet laenu tagasimaksmise kohta (tsiviilõhusõidukite sektorileppe artikkel 13), ja sellel oleks õiguslik mõju ELile liidu õiguse alusel (vt käesoleva dokumendi punkt 2.1).

               Võttes arvesse meetme erakorralist iseloomu, tuleks ettepanek esitada niipea kui võimalik. Kui selles kokkuleppele jõutakse, oleks vaja, et osalised saaksid hakata ühisseisukohta kohaldama niipea kui võimalik. Tsiviilõhusõidukite sektorileppes sätestatud 20päevase tähtaja jooksul seisukoha esitamata jätmisega (vt punkt 2.2 eespool) nõustuksid osalised liidu ettepanekuga automaatselt ning kui vastuväiteid ei esitata, oleks see ettepanek ühtlasi ühisseisukoha lõplik versioon, mis jõustuks kolm päeva pärast menetluse lõppu.

               Eespool toodut arvesse võttes on asjakohane käsitada liidu ettepanekut seisukohana, mis võetakse kokkuleppega loodud organis liidu nimel, võttes arvesse, et otsus on liidule siduv ja mõjutab liidu õigust vastavalt määruse (EL) nr 1233/2011 artiklile 1, milles on sätestatud, et „Suuniseid, mis sisalduvad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes, kohaldatakse liidus. Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva määruse lisana.“

               Tsiviilõhusõidukite sektorileppe osaliste ühisseisukoha menetlus peaks algama 2021. aasta jaanuaris ja jõudma lõpule veebruaris.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kavandatav ühisseisukoht võimaldaks tsiviilõhusõidukite sektorileppe osalistel anda ajutiselt toetust oma tsiviilõhusõidukite tootjatele, kelle tegevust ohustavad uute õhusõidukite ja mootorite käitajate ja ostjate lühiajalised likviidsusprobleemid, mis on tekkinud COVID-19 puhangu tulemusel. Praegu on kõik või peaaegu kõik lennuettevõtjad silmitsi tulude olulise vähenemisega ja üritavad pärast haiguspuhangut taastuda, ning kriisi finantstagajärgede ja nõudluse vähenemise tõttu on nende likviidsuspositsioon endiselt kesine.

               Kavandatav ühisseisukoht võimaldaks uute õhusõidukite ja mootorite ostjatel laenu põhisumma tagasimaksmise algust edasi lükata 12 kuu võrra ja teatavatel tingimustel ka 18 kuu võrra pärast tarne kättesaamist, ning tootjad saaksid tasu järgneva 12 kuu jooksul tarnitud uute õhusõidukite ja mootorite eest. Ühisseisukoht kehtib 12 kuud.

               Kuna kavandatava ühisseisukoha eesmärk on vähendada COVID-19 põhjustatud tervisekriisi tõsist mõju Euroopa tsiviillennukitootjatele ning et kõnealuse ühisseisukoha ettepaneku esitab liit, peaks liidu nimel võetav seisukoht seisnema käesoleva otsuse lisas esitatud ettepaneku kava esitamises ja toetamises.

               3.1.Menetlusõiguslik alus

               3.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               3.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Tsiviilõhusõidukite sektorileppe osaliste vastuvõetav akt on õigusliku toimega akt. Kavandataval õigusaktil on õiguslik toime vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusele (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ) artiklile 1, milles on sätestatud, et „Suuniseid, mis sisalduvad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes, kohaldatakse liidus. Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva määruse lisana.“

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               3.2.Materiaalõiguslik alus

               3.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse.

               3.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga. Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               3.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               4.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna tsiviilõhusõidukite sektorileppe osaliste aktiga muudetakse tsiviilõhusõidukite sektorilepet, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0376 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide sektorileppe suhtes võetava seisukoha kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide sektorilepe (edaspidi „tsiviilõhusõidukite sektorilepe“), mis on esitatud riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe III lisas, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011
                  4
                liidu õigusesse üle võetud ja seega muutunud Euroopa Liidus õiguslikult siduvaks.

               (2)Tsiviilõhusõidukite sektorileppe osalistel tuleb vastavalt kõnealuse sektorileppe 4. osa 3. jaole kirjaliku menetlusega teha otsus Euroopa Liidu esitatud ühisseisukohta ettepaneku kohta, mille kohaselt võimaldaks uute õhusõidukite ja mootorite ostjatel laenu põhisumma tagasimaksmist ajutiselt edasi lükata, võttes arvesse COVID-19 puhangust tingitud ja üha süvenevat majanduslangust.

               (3)On asjakohane käsitada liidu ettepanekut seisukohana, mis võetakse liidu nimel tsiviilõhusõidukite sektorileppe osaliste kirjalikus otsustusmenetluses, kuna tehtav otsus võib otsustavalt mõjutada liidu õigusnormide sisu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusele (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ.

               (4)Ühisseisukoha ettepaneku kohaselt oleks võimalik tsiviilõhusõidukite sektorileppe punkti 8 allpunktis a.1 määratletud uute õhusõidukite ostjatel ning tsiviilõhusõidukite sektorileppe punkti 20 allpunktides a, b ja c sätestatud varumootorite ja varuosade ostjatel laenu põhisumma tagasimaksmist edasi lükata 12 kuud või teatavatel tingimustel 18 kuud pärast tarnimist. See on erakorraline meede, mis võetakse COVID-19 põhjustatud tervisekriisist tuleneva majanduslanguse tõttu selleks, et leevendada rasket kriisi, millesse on sattunud Euroopa tsiviillennukitootjad, kelle tegevust ohustavad uute õhusõidukite ja mootorite käitajate ja ostjate lühiajalised likviidsusprobleemid,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel tsiviilõhusõidukite sektorileppe 4. osa 3. jao kohase ühisseisukoha ettepaneku suhtes, põhineb käesoleva otsuse lisal.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nagu on määratletud OECD konventsiooni punktis 5.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.12.2020
            COM(2020) 847 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide sektorileppe suhtes võetava seisukoha kohta

               LISA

               ELi ettepanek vastavalt tsiviilõhusõidukite sektorileppe punktile 28 jj – ühisseisukoht tagasimaksete edasilükkamise kohta

               1.Viitenumber: EU [•]/2020

               2.Importiva riigi nimi: Mitu riiki

               3.Tehingu kirjeldus: Riiklik toetus uutele õhusõidukitele ja varumootoritele

               4.Ühisseisukoha ettepanek: Kahe ajutise alternatiivse tagasimaksegraafiku lisamine tsiviilõhusõidukite sektorileppe punkti 13 allpunkti a

               5.Teadaolevate pakkujate riikkondsus ja nimi: –

               6.Pakkumuste esitamise lõppkuupäev: –

               7.Muu teave:

               Taust

               EL teeb ettepaneku võtta viivitamata vastu ajutine ühisseisukoht, et lahendada uute õhusõidukite ja mootorite käitajate ja ostjate lühiajalised likviidsusprobleemid, mille on põhjustanud üha süvenev COVID-19 kriis. Praegu on kõik või peaaegu kõik lennuettevõtjad silmitsi tulude järsu vähenemisega. Nende likviidsuspositsioon kriisi finantstagajärgede tõttu palju hapram ja nõudlus nende toodete järgi jääb mõneks ajaks madalaks ka COVIDist taastumise perioodil.

               Kavandatud ühisseisukoha eesmärk on leevendada kriisi võimalikku finantsmõju riiklikele tootjatele. Sellega võimaldatakse osalistel pakkuda rahastamistingimusi, mis aitavad lahendada praegusi konkreetseid lühiajalisi likviidsusprobleeme, ning on kooskõlas õhusõidukite sektorileppe põhimõtetega.

               ·Üldtingimused

               Ettepaneku eesmärk on lahendada probleem, võimaldades ostjatel ajutiselt põhisumma tagasimaksmist 12 või 18 kuu võrra edasi lükata, kuid tootjad saaksid kätte tasu järgmise 12 kuu jooksul tarnitud uute õhusõidukite ja mootorite eest.

               ·Keskkonnasoodustuse põhjendus

               Erandlike asjaolude tõttu on nõudlus järsult vähenenud, mistõttu ostjate ja laenuvõtjate rahastamispositsioon on äärmiselt pingeline. Sellega seoses on ostjatel ja laenuvõtjatel õigus laenumaksete täiendavale 6kuulisele edasilükkamisele. Selle eest oodatakse neilt lähtumist kasvuhoonegaaside heite seire ja vähendamise heast tavast.

               Kui ekspordikrediidi agentuur on teinud tehingu üldise riskianalüüsi, tuleb põhisumma esimene osamakse teha hiljemalt 18 kuud ja intressimakse hiljemalt kolm kuud või etteteatamise korral hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. Tingimuseks on, et igal aastal avaldatakse kasvuhoonegaaside seire ning heitkoguste vähendamise või kompenseerimise kava (edaspidi „kasvuhoonegaaside kava“), mis sisaldab järgmist:

               i.kasvuhoonegaaside heite seire tunnustatud ja vastuvõetava meetodiga

               ning

               ii.kasvuhoonegaaside heitkoguste koguseline eesmärk ja meetmed, mis on juba kehtestatud või mida on kavas rakendada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks või kompenseerimiseks.

               Ka siis, kui kasvuhoonegaaside kava on veel kehtestamata ja avalikustamata, võivad ostjad ja laenuvõtjad saada eespool kirjeldatud 6kuulise lisapikenduse, kui nad taotluse esitamise ajal kohustuvad sõnaselgelt sellise kava vastu võtma ning selle alternatiivse tagasimaksegraafiku 12kuulise tähtaja vältel nõuetekohaselt ja mõistliku aja jooksul avalikustama.

               Kui ostja või laenuvõtja sellist aruannet või plaani alternatiivse tagasimaksegraafiku 12kuise tähtaja vältel ei avalikusta, kuuluvad kohaldamisele üldtingimused ja põhisumma esimene osamakse tehakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust.

               Ettepanek

               Ettepaneku kohaselt võimaldatakse osalistel 12 kuu jooksul kasutada tsiviilõhusõidukite sektorileppe punkti 13 allpunkti a alusel järgmist alternatiivset tagasimaksegraafikut: Põhisumma ja intressi tagasimaksmine vastavalt ühisseisukohale. Osalistele võimaldatakse järgmine täiendav tagasimaksegraafik:

               13 a)Osalised kohaldavad põhisumma tagasimaksmise ja intressi maksmise suhtes allpunktis 1, 2, 3 või 4 sätestatud korda.

               1)(tsiviilõhusõidukite sektorileppe sõnastus)

               2)(tsiviilõhusõidukite sektorileppe sõnastus)

               3)Etteteatamise korral toimub põhisumma tagasimaksmine kombinatsioonis intressi maksmisega võrdsete osamaksetena järgmiselt:

               a)osamakseid tehakse vähemalt iga kolme kuu järel ja

               i)põhisumma esimene osamakse tehakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust. Mitmetimõistetavuse vältimiseks olgu märgitud, et põhisumma tagasimaksed, mis tavaliselt kuuluvad tasumisele esimese 12 kuu jooksul vastavalt allpunktile 1 või 2, tehakse proportsionaalselt allpunkti 3 kohaste põhisumma osamaksetega.

               ii)teise võimalusena ja kui ostja või laenuvõtja

               –avalikustab igal aastal kasvuhoonegaaside seire ning heite vähendamise või kompenseerimise kava (edaspidi „kasvuhoonegaaside kava“),

               või

               –kohustub taotluse esitamise ajal sõnaselgelt sellise kava vastu võtma ja selle nõuetekohaselt ja mõistliku ajaga avalikustama allpunkti 3.a.i kohase alternatiivse tagasimaksegraafiku 12kuise tähtaja jooksul;

               põhisumma esimene osamakse tehakse hiljemalt 18 kuud pärast krediiditähtaja algust. Mitmetimõistetavuse vältimiseks olgu märgitud, et põhisumma tagasimaksed, mis tavaliselt kuuluvad tasumisele esimese 18 kuu jooksul vastavalt allpunktile 1 või 2, tehakse proportsionaalselt allpunkti 3 kohaste põhisumma osamaksetega.

               Kui ostja või laenuvõtja sellist aruannet või plaani alternatiivse tagasimaksegraafiku 12kuise tähtaja jooksul ei avalikusta, tehakse põhisumma esimene osamakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust.

               b)intressi makstakse vähemalt iga kolme kuu järel ja esimene makse tehakse hiljemalt kolm kuud pärast krediiditähtaja algust;

               c)teise võimalusena võib põhisumma osamakseid ja intressimakseid teha iga kuue kuu tagant, kusjuures esimene osamakse tehakse hiljemalt 12 kuud või allpunkti a.ii kohaselt hiljemalt 18 kuud ja esimene intressimakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. Sel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 15 % suurust lisatasu;

               d)ujuva intressimääraga tehingu korral kehtestatakse kogu tähtajaks põhisumma amortiseerimise kord hiljemalt viis tööpäeva enne väljamaksmise kuupäeva, võttes aluseks sellel ajal kehtiva ujuva intressimäära või vahetustehingu intressimäära.

               4)Etteteatamise korral makstakse põhisumma tagasi võrdsete osadena koos kahanevalt laenujäägilt makstava intressiga:

               a)põhisumma osamaksed tehakse vähemalt iga kolme kuu järel ja:

               i)esimene osamakse tehakse hiljemalt 12 kuud pärast krediiditähtaja algust. Mitmetimõistetavuse vältimiseks olgu märgitud, et põhisumma tagasimaksed, mis tavaliselt kuuluvad tasumisele esimese 12 kuu jooksul vastavalt allpunktile 1 või 2, tehakse proportsionaalselt allpunkti 4 kohaste põhisumma osamaksetega.

               ii)teise võimalusena, kui ostja või laenuvõtja

               –avalikustab igal aastal kasvuhoonegaaside seire ning heite vähendamise või kompenseerimise kava,

               või

               –kohustub taotluse esitamise ajal sõnaselgelt sellise kava vastu võtma ja selle nõuetekohaselt ja mõistliku ajaga avalikustama allpunkti 4.a.i kohase alternatiivse tagasimaksegraafiku 12kuise tähtaja jooksul;

               põhisumma esimene osamakse tehakse hiljemalt 18 kuud pärast krediiditähtaja algust. Mitmetimõistetavuse vältimiseks olgu märgitud, et põhisumma tagasimaksed, mis tavaliselt kuuluvad tasumisele esimese 18 kuu jooksul vastavalt allpunktile 1 või 2, tehakse proportsionaalselt allpunkti 4 kohaste põhisumma osamaksetega.

               Kui ostja või laenuvõtja sellist aruannet või plaani alternatiivse tagasimakseprofiili 12 kuu jooksul ei avalikusta, tehakse põhisumma esimene osamakse hiljemalt 18 kuud pärast krediiditähtaja algust.

               b)intressi makstakse vähemalt iga kolme kuu järel ja esimene makse tehakse hiljemalt kolm kuud pärast krediiditähtaja algust;

               c)teise võimalusena võib põhisumma osamakseid ja intressimakseid teha iga kuue kuu tagant, kusjuures esimene osamakse tehakse hiljemalt 12 kuud või allpunkti a.ii kohaselt hiljemalt 18 kuud ja esimene intressimakse hiljemalt kuus kuud pärast krediiditähtaja algust. Sel juhul kohaldatakse kooskõlas II liitega arvutatud garantiipreemiate alammäärade suhtes 15 % suurust lisatasu;

               Kohaldamisala

               Tehakse ettepanek, et:

                        i)

                        ühisseisukoht kehtib 12 kuud alates 1. novembrist 2020;

                        ii)

                        ühisseisukohta kohaldatakse üksnes uute õhusõidukite suhtes, nagu on määratletud tsiviilõhusõidukite sektorileppe punkti 8 allpunktis a.1, ning varumootorite ja varuosade suhtes, nagu on sätestatud tsiviilõhusõidukite sektorileppe punkti 20 allpunktides a, b ja c;

                        iii)

                        ühisseisukohta ei kohaldata õhusõidukite suhtes, mida ei kasutata tulutooval viisil, näiteks reisijate- või kaubaveoks või kasutusrendi alusel;

                        iv)

                        riikliku toetuse andmisel ühisseisukoha kehtivusaja jooksul kohaldatakse ühisseisukohta ainult eespool punktis ii määratletud uute tehingute suhtes;

                        v)

                        ühisseisukohta kohaldatakse ainult allpunktis ii määratletud õhusõidukite ja mootorite suhtes, mis on tellitud hiljemalt 11. märtsil 2020 sõlmitud ostulepingu alusel;

                        vi)

                        punkti 8 allpunktis b nimetatud ajutised kaubanduslike finantskokkulepete suhtes on paindlikkus lubatud üksnes juhul, kui üleandmine toimub ja selline kokkulepe sõlmitakse ühisseisukoha kehtivusajal;

                        vii)

                        ühisseisukoht on avatud kõikidele ostjatele ja laenuvõtjatele, kui osalejale esitatakse rahavoogude mõju analüüs, milles on põhjendatud ühisseisukohast lähtumise vajadust;

                        viii)

                        ühisseisukohta kohaldatakse hilinenud tarnete suhtes, kui tegelik tarne toimub hiljemalt 90 päeva jooksul pärast ühisseisukoha kehtivuse lõpu kuupäeva, ning

                        ix)

                        ühisseisukoht ei mõjuta muude, endiselt kohaldatavate tsiviilõhusõidukite sektorileppe sätete kohaldamist.

               Mitmetimõistetavuse vältimiseks olgu märgitud, et kavandatud ühisseisukoht ei muuda osaliste võimet leppida kokku kahju minimeerimise meetmetes vastavalt tsiviilõhusõidukite sektorileppe punktile 7.

               Tarne hilinemine

               Kui osaline on võtnud kohustuse anda kavandatava ühisseisukoha kohaselt tarnele riiklikku toetust ja kõnealune tarne hilineb, ületades ühisseisukoha kehtivuse lõppkuupäeva, lubatakse osalejal täita kõnealuse algse kohustuse tingimusi, kui tarne toimub tegelikult 90 päeva jooksul pärast ühisseisukoha kehtivusaja lõppu.

               Osaline, kes tarne hilinemise korral kavatseb ühisseisukoha tingimuste kehtivust pikendada, selgitab pikendamisega nõustumise põhjusi tehingujärgses teates.

               Tarne ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni ühisseisukoha vastuvõtmise kuupäevani

               Ostjatel ja laenuvõtjatel, kellele riikliku toetusega õhusõiduk tarnitakse ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni ühisseisukoha vastuvõtmise kuupäevani, on õigus muuta riikliku toetuse tingimusi selliselt, et kohaldamisele kuuluvad ühisseisukoha tingimused, kui osalevad ekspordikrediidiasutused lepivad kokku tehingu toetamises ja täiendava garantiipreemia maksmises vastavalt järgmisele punktile.

               Garantiipreemiate alammäärad

               Ühisseisukoha alusel toetatavate tehingute suhtes kohaldatakse endiselt tsiviilõhusõidukite sektorileppe II liites sätestatud garantiipreemiate määrasid. Eespool kirjeldatud ettepaneku kohane maksegraafiku muudatus pikendab tehingu kaalutud keskmist kestust. Ühisseisukoha tingimusi kohaldavatele osalistele, kes ei saa preemiasummat kätte marginaalina kogu laenuperioodi jooksul, vaid ühe maksena tehingu sõlmimisel, kompenseeritakse see kõrgema garantiipreemiamääraga.

               Riskide liigitus

               Käesoleva ühisseisukoha tingimuste täitmiseks tuleks tsiviilõhusõidukite sektorileppe II liites kirjeldatud tavamenetluse kohaselt esitada uus ettepanek nende ostjate ja laenuvõtjate riskitaseme kohta, kelle tsiviilõhusõidukite sektorileppe kohane riskitase määrati kindlaks hiljemalt 11. märtsil 2020.

               Teated

               Osalised teevad ühisseisukoha kasutamise kava teatavaks tsiviilõhusõidukite sektorileppes kindlaks määratud etteteatamise korra kohaselt ja see on mõeldud ainult teadmiseks.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.2.2021
            COM(2021) 64 final
            2021/0034(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel partnerlusnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga, seoses kuupäevaga, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu ajutine kohaldamine

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Komisjon teeb ettepaneku, et nõukogu määraks kindlaks seisukoha, mis võetakse liidu nimel partnerlusnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“), seoses kuupäevaga, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu ajutine kohaldamine.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Kaubandus- ja koostööleping

               29. detsembril 2020 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2020/2252
                  1
                ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta.

               Kaubandus- ja koostöölepinguga pannakse alus liidu ja Ühendkuningriigi vahelistele ulatuslikele suhetele, mis hõlmavad vastastikuseid õigusi ja kohustusi, ühismeetmeid ja erimenetlusi.

               Salastatud teabe kaitse leping on kaubandus- ja koostöölepingu lisaleping ja on sellega tihedalt seotud, eelkõige seoses kohaldamise alguskuupäeva ja lõppemise kuupäevaga.

               Nagu pooled on kokku leppinud kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõikes 2, kohaldatakse lepinguid nõukogu otsuse (EL) 2020/2252 artikli 12 lõike 1 alusel ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021 kuni nende jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               2.2.Kavandatav partnerlusnõukogu otsus

               Kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 kohaselt lõpeb ajutine kohaldamine ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, kumb on varasem:

               a) 28. veebruar 2021 või mõni muu lepingu artikli INST.1 alusel loodud partnerlusnõukogu valitud kuupäev või

               b) selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust.

               Kuna Euroopa Parlamendil ja nõukogul on vaja aega, et lepinguid kõigis 24 autentses keeles asjakohaselt kontrollida, ei ole liidul võimalik sõlmida kaubandus- ja koostöölepingut enne 28. veebruari 2021.

               Seetõttu peaks partnerlusnõukogu määrama ajutise kohaldamise lõpetamiseks kuupäeva, mis on hilisem kui 28. veebruar 2021, võttes arvesse aega, mis on vajalik selleks, et viia lõpule lepingu kõikide keeleversioonide õiguskeeleline läbivaatamine ja nende autentsuse kinnitamine.

               Partnerlusnõukogu kavandatav otsus, mille jaoks tuleks kindlaks määrata liidu seisukoht, ongi mõeldud selle kuupäeva määramiseks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Arvestades kuupäeva, mil lepingud saavad kättesaadavaks kõigis 24 autentses keeles, peaks see kuupäev olema 30. aprill 2021.

               Seetõttu peaks liidu seisukoht olema toetada partnerlusnõukogus kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 punkti a alusel sellise otsuse vastuvõtmist, millega kehtestatakse ajutise kohaldamise uueks lõppkuupäevaks 30. aprill 2021, nagu on ette nähtud käesolevale ettepanekule lisatud otsuse eelnõus.

               4.Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud nõukogu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Otsus, mille partnerlusnõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda kaubandus- ja koostöölepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               Kavandatava akti ainus eesmärk ja sisu on määrata kindlaks liidu seisukoht küsimuses, mis kuupäeval lõpeb lepingu ajutine kohaldamine. Kaubandus- ja koostöölepingu allkirjastamine põhines ELi toimimise lepingu artiklil 217.

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna partnerlusnõukogu otsuse eesmärk on lükata ajutise kohaldamise lõppkuupäev edasi, on asjakohane avaldada partnerlusnõukogu otsus pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0034 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel partnerlusnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga, seoses kuupäevaga, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu ajutine kohaldamine

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)29. detsembril 2020 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2020/2252
                  2
                ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu (edaspidi „salastatud teabe kaitse leping“) (mõlemad koos edaspidi „lepingud“) liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta.

               (2)Salastatud teabe kaitse leping on kaubandus- ja koostöölepingu lisaleping ja on sellega tihedalt seotud, eelkõige seoses kohaldamise alguskuupäeva ja lõppemise kuupäevaga.

               (3)Nagu pooled on kokku leppinud kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõikes 2, kohaldatakse lepinguid otsuse (EL) 2020/2252 artikli 12 lõike 1 alusel ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021 kuni nende jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               (4)Kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 kohaselt lõpeb ajutine kohaldamine ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, kumb on varasem: a) 28. veebruar 2021 või mõni muu kaubandus- ja koostöölepingu artikli INST.1 alusel loodud partnerlusnõukogu valitud kuupäev või b) selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust.

               (5)Kuna Euroopa Parlamendil ja nõukogul on vaja aega, et lepinguid kõigis 24 autentses keeles kontrollida, ei ole liidul võimalik sõlmida kaubandus- ja koostöölepingut enne 28. veebruari 2021.

               (6)Seepärast peaks partnerlusnõukogu määrama ajutise kohaldamise lõpetamiseks hilisema kuupäeva, võttes arvesse aega, mil kõik keeleversioonid on läbi vaadatud ja nende autentsus kinnitatud. Arvestades kuupäeva, mil lepingud on kavas teha kättesaadavaks kõigis 24 autentses keeles, peaks partnerlusnõukogu määrama selleks kuupäevaks 30. aprilli 2021.

               (7)Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks partnerlusnõukogus liidu nimel võetav seisukoht.

               (8)Selleks et käesolevas otsuses sätestatud meetmeid oleks võimalik kohaldada viivitamata, peaks otsus jõustuma selle vastuvõtmise päeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis tuleb liidu nimel vastu võtta kaubandus- ja koostöölepingu artikliga INST.1 moodustatud partnerlusnõukogus otsuse kohta, mis võetakse vastu kõnealuse lepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 kohaselt, põhineb käesolevale otsusele lisatud partnerlusnõukogu otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Partnerlusnõukogu otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 444, 31.12.2020, lk 2.

                     (2)

                        Nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2252 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta (ELT L 444, 31.12.2020, lk 2).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.2.2021
            COM(2021) 64 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel partnerlusnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga, seoses kuupäevaga, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu ajutine kohaldamine

               LISA

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogu otsus nr 1/2021,

               ... (kuupäev),

               mis käsitleb kuupäeva, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu ajutine kohaldamine

               PARTNERLUSNÕUKOGU,

               Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut
                  1
                (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“), eriti selle artikli FINPROV.11 lõike 2 punkti a,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõikele 2 on pooled kokku leppinud, et nad kohaldavad kõnealust lepingut ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021, tingimusel et nad on enne seda kuupäeva teineteisele teatanud, et nende vastavad ajutiseks kohaldamiseks vajalikud õigusruumisisesed nõuded on täidetud ja menetlused lõpule viidud. Ajutine kohaldamine lõpeb ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, milline neist saabub kõige varem: a) 28. veebruar 2021 või mõni muu partnerlusnõukogu valitud kuupäev või b) selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust.

               (2)Kuna Euroopa Liit ei saa sisemiste menetlusnõuete tõttu sõlmida kaubandus- ja koostöölepingut 28. veebruariks 2021, peaks partnerlusnõukogu määrama kuupäevaks, mil vastavalt artikli FINPROV.11 lõike 2 punktile a lõpeb ajutine kohaldamine, 30. aprilli 2021,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kuupäev, mil ajutine kohaldamine kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 punkti a kohaselt lõpeb, on 30. aprill 2021.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               ... [Koht ja kuupäev],

               Partnerlusnõukogu nimel

               kaaseesistujad

                     (1)

                        ELT L 444, 31.12.2020, lk 14.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.11.2021
            COM(2021) 671 final
            2021/0352(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 32. assambleel seoses ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil põhinevate suuniste muudatuste vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Ettepanek on seotud otsusega, millega kehtestatakse liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 32. assambleel võetav seisukoht. Assamblee istungjärk toimub veebis 6.–15. detsembril 2021.

               32. assambleel on kavas vastu võtta ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil (HSSC) põhinevate 2021. aasta ülevaatussuuniste eelnõu ja tunnistada kehtetuks resolutsioon A.1140(31), millega IMO assamblee võttis 31. istungjärgul vastu HSSC-l põhinevad 2019. aasta ülevaatussuunised.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni konventsioon

               Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) konventsiooniga loodi IMO, mille eesmärk on tagada foorum koostööks regulatiivse tegevuse ja tavade valdkonnas kõikides rahvusvahelist merekaubandust mõjutavates tehnilistes küsimustes. Samuti on selle eesmärk toetada rangeimate võimalike nõuete üldist vastuvõtmist meresõiduohutuse, laevasõidu tõhususe ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja kontrolli küsimustes, et edendada võrdseid võimalusi. Selles käsitletakse ka seonduvaid haldus- ja õigusküsimusi.

               Konventsioon jõustus 17. märtsil 1958.

               Kõik liikmesriigid on konventsiooni osalised.

               2.2.Rahvusvaheline Mereorganisatsioon

               Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on ÜRO spetsialiseeritud asutus, kes vastutab meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise eest. IMO on rahvusvahelise meresõidu ohutuse, turvalisuse ja keskkonnatoime valdkonnas norme kehtestav üleilmne organisatsioon. Selle põhiülesanne on luua laevanduse jaoks õiglane ja tulemuslik reguleeriv raamistik, mis võetakse üleilmselt vastu ning mida rakendatakse üleilmselt.

               IMO liikmeks võivad olla kõik riigid ning kõik ELi liikmesriigid on IMO liikmed. ELi suhted IMOga põhinevad eelkõige 1974. aastal Valitsustevahelise Nõuandva Merendusorganisatsiooni (IMCO) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel sõlmitud koostöölepingul.

               Organisatsiooni juhtorgan on IMO assamblee. Selles osalevad kõik IMO liikmesriigid, kes kogunevad igal teisel aastal ja võivad vastu võtta kõigis IMO viies põhikomitees kokku lepitud meetmeid. Nende viie komitee hulgas on ka meresõiduohutuse komitee (MSC) ja merekeskkonna kaitse komitee (MEPC).

               2.3.IMO assamblee kavandatud akt

               Assamblee 6.–15. detsembril 2021 toimuval 32. istungjärgul on kavas vastu võtta ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil põhinevate suuniste muudatused.

               Kavandatud muudatustega soovitakse suuniseid ajakohastada, et võtta arvesse nõudeid, mis tulenevad asjakohaste kohustuslike aktide muudatustest, mis jõustuvad 31. detsembril 2021 ja enne seda.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.Ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil põhinevate 2021. aasta ülevaatussuuniste vastuvõtmine ning resolutsiooni A.1140(31) kehtetuks tunnistamine

               Lipuriigi laevakontrolli rakendamise (FSI) allkomitee, kes tegutses IMO dokumentide rakendamise allkomitee (III) eelkäijana, nõustus HSSC-l põhinevad ülevaatussuunised korrapäraselt läbi vaatama. Seepärast ajakohastatakse ülevaatussuuniseid igal IMO assamblee istungjärgul. Suuniste viimane versioon on esitatud resolutsioonis A.1140(31) ja see võeti vastu assamblee 31. istungjärgul 2019. aastal.

               Oma kuuendal istungjärgul moodustas dokumentide rakendamise allkomitee Hiina koordineerimisel HSSC-l põhinevate ülevaatussuuniste läbivaatamise sidepidamisrühma ja IMO dokumentide rakendamise koodeksi (III koodeks) puhul asjakohastest aktidest tulenevate kohustuste mittetäieliku loetelu. Seda tehti samamoodi ka eelmistel dokumentide rakendamise allkomitee istungjärkudel.

               Sidepidamisrühmal paluti ka edaspidi välja töötada ülevaatussuuniste muudatusepanekuid. Need tulenevad asjakohaste kohustuslike aktide muudatustest, mis jõustuvad 31. detsembril 2021 ja enne seda, võttes arvesse MEPC ja MSC istungjärkude tulemusi. HSSC-l põhinevate ajakohastatud ülevaatussuuniste vastuvõtmine ja kehtivaid suuniseid sisaldava resolutsiooni A.1140(31) kehtetuks tunnistamine kiidetakse heaks MSC 104. istungjärgul ja MEPC 77. istungjärgul. Pärast seda, kui mõlemad komiteed on resolutsiooni eelnõu heaks kiitnud, edastatakse see vastuvõtmiseks 32. assambleele.

               Korrapärase läbivaatamisega tagatakse HSSC-l põhinevate ülevaatussuuniste ajakohasus. Ajakohastatud versioonis, mis on kavas vastu võtta, täpsustatakse muu hulgas, et patareisid, mis vastasid resolutsiooni MSC.149(77) lisa punkti 12.6 nõuetele, ei või pärast nende aegumist kasutada muul otstarbel kui kahesuunaliste ULL raadiotelefonide töö kontrollimiseks. Seepärast peaks liit neid muudatusi toetama, sest nendega tagatakse, et ülevaatussuunistes võetakse arvesse uusi arengusuundi.

               3.2.Asjakohased ELi õigusaktid ja ELi pädevus

               Määruses (EÜ) nr 391/2009
                  1
                on sätestatud laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühised eeskirjad ja standardid. Määruse I lisa B osa punkti 7 alapunktis k esitatud kriteeriumi kohaselt peab tunnustatud organisatsioon tagama, et kohustuslikud ülevaatused ja kontrollid tehakse kooskõlas ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil põhinevate ülevaatussuunistega, mille IMO on vastu võtnud.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase kokkuleppe osaline
                  2
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               IMO assamblee on organ, mis on loodud lepinguga, st Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni konventsiooniga.

               Akt, mille assamblee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatud akt võib otsustavalt mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) sisu. Seda põhjusel, et määruse kohaselt peab tunnustatud organisatsioon tagama, et kohustuslikud ülevaatused ja kontrollid tehakse kooskõlas ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil põhinevate ülevaatussuunistega, mille IMO on vastu võtnud.

               Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta kõnealuse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seepärast on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti peamine eesmärk ja sisu on seotud meretranspordiga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0352 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 32. assambleel seoses ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil põhinevate suuniste muudatuste vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (edaspidi „IMO“) konventsioon jõustus 17. märtsil 1958.

               (2)IMO on meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud mere- ja atmosfäärireostuse vältimise eest vastutav ÜRO spetsialiseeritud asutus. Kõik liidu liikmesriigid on IMO liikmed. Liit ei ole IMO liige.

               (3)Konventsiooni artikli 15 alapunkti j kohaselt võib assamblee vastu võtta liikmetele eeskirju ja juhiseid meresõiduohutuse, laevade põhjustatava merereostuse vältimise ja kontrollimise ning muudes laevanduse mõju merekeskkonnale käsitlevates küsimustes, mis on organisatsioonile ülesandeks tehtud või edastatud rahvusvaheliste juriidiliste dokumentidega või nende alusel, või selliste eeskirjade ja juhiste muudatusi, mis on organisatsioonile edastatud.

               (4)IMO assamblee 32. istungjärgul 6.–15. detsembril 2021 on kavas vastu võtta ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil (HSSC) põhinevad 2021. aasta ülevaatussuunised ning tunnistada kehtetuks IMO assamblee resolutsioon A.1140(31), mis sisaldab HSSC-l põhinevaid 2019. aasta ülevaatussuuniseid.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel IMO assamblee 32. istungjärgul, sest HSSC-l põhinevate ülevaatussuuniste muudatused võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta.

               (6)HSSC-l põhinevate 2021. aasta ülevaatussuuniste vastuvõtmine ja HSSC-l põhinevate 2019. aasta ülevaatussuuniste kehtetuks tunnistamine on korrapärase läbivaatamise osa. Seepärast peaks liit neid muudatusi toetama, sest nendega tagatakse HSSC-l põhinevate ülevaatussuuniste ajakohasus.

               (7)Liidu seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liidu liikmesriigid, kes on IMO assamblee liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) assamblee 32. istungjärgul võetav seisukoht on nõustuda sellega, et võetakse vastu ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil põhinevad 2021. aasta ülevaatussuunised, mis on esitatud dokumendi III 7/17/Add.1 8. jaos ja 6. lisas, ning et tunnistatakse kehtetuks IMO assamblee resolutsioon A.1140(31).

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liidu liikmesriigid, kes on IMO assamblee liikmed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 11–23).

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.11.2021
            COM(2021) 672 final
            2021/0350(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Maailma Kaubandusorganisatsiooni 12. ministrite konverentsil Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu otsust, millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni 12. ministrite konverentsil liidu nimel võetav seisukoht seoses mitme otsuse kavandatava vastuvõtmisega. Käesolev ettepanek hõlmab järgmisi valdkondi:

               1.Kalandustoetused

               2.Kaubandus ja tervishoid

               3.COVID-19 pandeemia ja muude pandeemiate tingimustes intellektuaalomandiõigustega seotud meetmed, nagu on sätestatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus

               4.Läbipaistvuse parandamine põllumajanduses

               5.Siseriiklikud põllumajandustoetused

               6.Riigivaru loomine toiduainetega kindlustamiseks

               7.Ekspordipiirangud põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastus ekspordipiirangutest

               8.Ekspordikonkurents põllumajanduses

               9.Turulepääs põllumajanduses

               10.Põllumajanduse erikaitsemehhanism

               11.Põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe läbivaatamine (Bali tariifikvoote käsitlev otsus)

               12.Puuvill

               13.Vähim arenenud riigid ning eri- ja diferentseeritud kohtlemine

               14.Teavitamine

               15.Kaubandusküsimused

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping („WTO asutamisleping“)

               Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (edaspidi „WTO asutamisleping“) eesmärk on saavutada lepingu preambulis nimetatud eesmärgid. Leping jõustus 1. jaanuaril 1995.

               Euroopa Liit on lepingu osaline
                  1
               . Kõik 27 liikmesriiki on samuti lepingu osalised. Maailma Kaubandusorganisatsioon võib otsuseid vastu võtta WTO asutamislepingus sätestatud korras.

               2.2.Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverents

               Ministrite konverents on WTO kõrgeim otsuseid tegev organ, mis tuleb kokku vähemalt kord kahe aasta jooksul. Praktikas võetakse otsused vastu konsensuse alusel.

               Ministrite konverentsi järgmine kohtumine toimub Šveitsis Genfis (30. november – 3. detsember 2021).

               2.3.WTO ministrite konverentsi kavandatavad aktid

               3. detsembril peaks WTO 12. ministrite konverents vastu võtma mitu otsust, mis käsitlevad järgmist:

               1.Kalandustoetused

               2.Kaubandus ja tervishoid

               3.COVID-19 pandeemia ja muude pandeemiate tingimustes intellektuaalomandiõigustega seotud meetmed, nagu on sätestatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus

               4.Läbipaistvuse parandamine põllumajanduses

               5.Siseriiklikud põllumajandustoetused

               6.Riigivaru loomine toiduainetega kindlustamiseks

               7.Ekspordipiirangud põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastus ekspordipiirangutest

               8.Ekspordikonkurents põllumajanduses

               9.Turulepääs põllumajanduses

               10.Põllumajanduse erikaitsemehhanism

               11.Bali tariifikvoodi otsuse läbivaatamine

               12.Puuvill

               13.Vähim arenenud riigid ning eri- ja diferentseeritud kohtlemine

               14.Teavitamine

               15.Kaubandusküsimused

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada ELil ühineda WTOs võimaliku konsensusega kavandatavate õigusaktide vastuvõtmisel ministrite konverentsil.

               Kuigi veel ei ole selge, kas ja kuivõrd WTO liikmed konsensuse saavutavad, tuleb nõukogul ELi poolt WTO 12. ministrite konverentsil võetav seisukoht ELi toimimise lepingu
                  2
                artikli 218 lõike 9 alusel ette kindlaks määrata.

               Tuleb märkida, et ELi seisukohta toetada elektroonilise edastuse tollimaksumoratooriumi pikendamist ning 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XXIII artikli lõike 1 punktides b ja c ettenähtud liiki kaebuste (mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebused) moratooriumi pikendamist ei lisata käesolevasse ettepanekusse, kuna nõukogu 27. novembri 2015. aasta otsuses (EL) 2015/2236 on sätestatud, et seda saab teha tähtajatult.

               Käesolev ettepanek hõlmab järgmisi küsimusi, milles võidakse otsuseid teha:

               ·Kalandustoetused: Mitmepoolse kokkuleppe saavutamine teatavate kalandustoetuste kaotamise eeskirjade kohta on ette nähtud ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 14 alaeesmärgiga nr 6 (edaspidi „eesmärk nr 14.6“), milles riigipead leppisid kokku 2015. aastal, ja WTO ministrite 13. detsembri 2017. aasta otsusega (WT/MIN(17)/64). Läbirääkimised käivad ja EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.

               ·Kaubandus ja tervishoid: Kaubandus- ja tervishoiuküsimusi käsitlevad arutelud algasid WTOs (WTO/GC/223) 2020. aastal sama aasta 24. novembril esitatud 13 sarnase mõtteviisiga riigi („Ottawa rühm“) ettepanekuga leppida kokku kaubanduse ja tervishoiu algatuses, et reageerida praegustele ja tulevastele pandeemiatele. EL oli üks algatuse algsetest esitajatest, kes pakkus välja mitmeid meetmeid, mis käsitlesid eelkõige ekspordipiiranguid, kaubandust hõlbustavaid meetmeid ja suuremat läbipaistvust. Samuti innustati ettepanekuga WTOd tegema kriisivalmiduse valdkonnas tihedamat koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. Aja jooksul suurenes kaastoetajate arv 26ni. 15. juulil 2021 esitati WTOle muudetud ettepanek nõukogu ülddeklaratsiooni eelnõu kohta (WT/GC/W/823), milles käsitletakse kaubanduspoliitilist reageerimist COVID-19 pandeemiale ja vastupidavuse suurendamist tulevaste pandeemiate suhtes. EL peaks toetama selle valdkonna potentsiaalseid eesmärke seoses ekspordipiirangute, kaubandust hõlbustavate meetmete, suurema läbipaistvuse ja muude elementidega, mis sisalduvad viimases nõukogu ülddeklaratsiooni eelnõu ettepanekus. See võib hõlmata ka 12. ministrite konverentsi järgset WTO tööprogrammi, mille eesmärk oleks suurendada liikmete vastupidavust tulevastele pandeemiatele.

               ·Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud intellektuaalomandiga seotud meetmed COVID-19 pandeemia ja muude pandeemiate korral: Need läbirääkimised on osa WTOs käimasolevatest aruteludest selle üle, kuidas kaubandussüsteem saaks parandada COVID-19 vaktsiinide ja ravimeetodite kättesaadavust kogu maailmas. Mitu WTO liiget esitas 21. mail 2021 WTO TRIPS-nõukogule teatise muudetud ettepanekuga erandi tegemiseks teatavatest intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu COVID-19 ennetamist, tõkestamist ja ravi käsitlevatest sätetest (IP/C/W/669/Rev.1). EL esitas 4. juunil 2021 WTO peanõukogule teatise COVID-19 kriisis vajalike kiireloomuliste kaubanduspoliitika meetmete kohta (WT/GC/231) ja teatise „COVID-19 kriisi vajalikud kiireloomulised kaubanduspoliitilised meetmed:  intellektuaalomand“ WTO TRIPSi nõukogule (IP/C/W/680). 18. juunil 2021 esitas EL WTO TRIPSi nõukogule teatise, mis sisaldas deklaratsiooni eelnõu intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise kohta pandeemia tingimustes (IP/C/W/681). Deklaratsiooni eelnõu eesmärk on selgitada või hõlbustada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud sundlitsentside süsteemi kasutamist, et muuta see pandeemia tingimustes võimalikult tõhusaks. Arvestades selle küsimuse tähtsust, peaks EL toetama tulemust kooskõlas eespool nimetatud ELi teatistega. Samal ajal peaks ELi nimel võetav seisukoht olema piisavalt paindlik, et võtta arvesse käimasoleva tekstipõhise protsessi dünaamilist olemust, sealhulgas seoses ministrite konverentsil kasutatava vahendiga. Eelkõige peaks EL olema jätkuvalt valmis aktsepteerima muid elemente, mille eesmärk on tõhustada või lihtsustada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud olemasolevate paindlikkusmeetmete kasutamist COVID-19 pandeemia, muude pandeemiate või muude rahvatervisega seotud äärmiselt pakiliste asjaolude korral, mille kohta teised WTO liikmed võivad ettepanekuid teha.

               ·Läbipaistvuse parandamine põllumajanduses: EL usub kindlalt, et 12. ministrite konverentsi otsuse aluseks võiks olla tema ettepanek (JOB/AG/213) võtta vastu ministrite otsus põllumajanduse läbipaistvuse parandamise kohta, mille kaastoetajad on Kanada, Jaapan ja Ameerika Ühendriigid. Ettepanek sisaldab ideid läbipaistvuse parandamiseks põllumajanduse kõigis valdkondades. See on 12. ministrite konverentsi jaoks oluline algatus, sest pandeemia tõttu on jälle ilmnenud vajadus põllumajandustoetuste ja kaubanduse suurema läbipaistvuse ja prognoositavuse järele. See algatus võiks olla oluline osa toiduga kindlustatuse tegevuskavast, mida WTO peadirektor peab 12. ministrite konverentsi prioriteediks.

               ·Siseriiklikud põllumajandustoetused: Läbirääkimised kaubandust moonutava mõjuga siseriiklike toetuste üle põhinevad WTO põllumajanduslepingu artiklil 20 ja on hõlmatud Doha arengukavaga seotud volitustega, nagu on ette nähtud ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsioonis (WT/MIN(01)/DEC/1). Kuna seisukohad läbirääkimistel võivad lahkneda, näeb EL võimaliku tulemusena 12. ministrite konverentsi järgset tööprogrammi kaubandust moonutava siseriikliku toetuse reformimiseks.

               ·Riigivaru loomine toiduainetega kindlustamiseks: Läbirääkimiste tulemusel soovitakse leppida kokku nn püsivas tulemuses, mis täidaks eesmärki, mis nähti ette Balil toimunud WTO ministrite konverentsi 7. detsembri 2013. aasta otsuses toiduga kindlustatuseks riigivaru loomise kohta (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), nii nagu seda on tõlgendatud WTO peanõukogu 27. novembri 2014. aasta otsuses (WT/L/939). Seda eesmärki korrati Nairobi ministrite 19. detsembri 2015. aasta otsuses (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). See küsimus võib olla osa siseriiklikku toetust käsitlevast tööprogrammist.

               ·Ekspordipiirangud põllumajanduses: Läbirääkimised ekspordipiirangute üle põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastus ekspordipiirangutest, on näidanud, et suur osa WTO liikmetest toetab lubadust mitte kehtestada selliseid piiranguid humanitaareesmärkidel tehtavatele ostudele. Arvestades küsimuse olulisust, peaks EL jätkuvalt toetama ettepanekut võtta selles küsimuses vastu ministrite otsus, mis võiks olla 12. ministrite konverentsi toiduga kindlustatuse paketi oluline element. EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.

               ·Ekspordikonkurents põllumajanduses: Kuigi me näeme vajadust parandada nii läbipaistvust kui ka ekspordikonkurentsi põhimõtteid, näitavad läbirääkimised, et huvi on piiratud. Siiski on mõningane võimalus, et 12. ministrite konverentsiga läbipaistvus paraneb. EL lisas sellega seoses mitu ideed meie kaastoetatavasse ettepanekusse (JOB/AG/213) võtta vastu ministrite otsus läbipaistvuse parandamise kohta põllumajanduses. Ka ekspordikonkurentsi valdkonnas toimub Nairobi ekspordikonkurentsi käsitleva otsuse (WT/MIN(15/45)) iga kolme aasta järel läbivaatamine korralises põllumajanduskomitees, nagu on ette nähtud selle otsuse punktis 5. Eesmärk on vaadata läbi otsuses sisalduvad põhimõtted. Lepiti kokku, et läbivaatamine lükatakse edasi järgmiseks põllumajanduskomisjoni koosolekuks 2022. aasta märtsis. Selline kokkulepe võib vajada ministrite tasandi otsust 12. ministrite konverentsil. EL toetab seda edasilükkamist.

               ·Turulepääs põllumajanduses: Arutelud põllumajanduses turulepääsu käsitlevate läbirääkimiste üle on näidanud, et lähiajal ei ole WTOs tariifide vähendamise üle peetavate läbirääkimiste taaselavdamiseks mingit huvi ega realistlikku võimalust. Mõned WTO liikmed on siiski teinud ettepanekuid, mille eesmärk on pärast 12. ministrite konverentsi alustada läbirääkimisi, näiteks ettepanek tariifide lihtsustamise valdkonnas, mis sisaldab väärtuselise tollimaksu ekvivalentide arvutusi. EL peab turulepääsu puhul ainsaks võimalikuks tulemuseks läbipaistvuselemente. See peaks hõlmama Austraalia, Brasiilia, Kanada ja Ukraina ettepanekut (JOB/AG/212) kohaldatavate tariifimuudatuste läbipaistvuse kohta ja seoses teelolevate kaupade tariifse klassifitseerimisega, mida EL toetab. EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.

               ·Põllumajanduse erikaitsemehhanism: Kuna liikmete seisukohad on erinevad ja nad ei ole piisavalt kaasatud, ei ole 12. ministrite konverentsil tulemusi oodata. Sellest hoolimata on ELil huvi tagada, et ühtse järelevalvemehhanismi üle ei peetaks läbirääkimisi eraldiseisva elemendina, vaid osana laiematest turulepääsu käsitlevatest läbirääkimistest.

               ·Bali tariifikvoodi otsuse läbivaatamine: Arutelud põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandustoodete tariifikvoote käsitlevate sätete käsitusleppe (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) läbivaatamise üle peaksid jõudma tulemuseni 31. detsembriks 2021. Ameerika Ühendriikide ja arengumaade alakasutuse mehhanismist vabastamise otsuse praegune ebavõrdne katvus ei ole vastuvõetav. Arvestades, et arutelud toimuvad korralises põllumajanduskomitees, on võimalik, et ministrite tasandi tulemuse asemel kaalutakse üldnõukogu tasandi tulemuste kasutamist. EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.

               ·Puuvill: Kuna seisukohad läbirääkimistel võivad lahkneda, on 12. ministrite konverentsi kõige tõenäolisem tulemus mõningane läbipaistvuse paranemine. EL lisas puuvillavaldkonda hõlmava läbipaistvusidee meie kaastoetatavasse ettepanekusse (JOB/AG/213) võtta vastu ministrite otsus läbipaistvuse parandamise kohta põllumajanduses.

               ·Vähim arenenud riigid ning eri- ja diferentseeritud kohtlemine: Eri- ja diferentseeritud kohtlemist käsitlevate sätete üle peetavad läbirääkimised on osa Doha arengukavast ja WTO 12. ministrite konverentsi võimalik tulemus võib olla kehtivate sätete selgitamine või täiendav eri- või diferentseeritud kohtlemine vähim arenenud riikidele ja võimalik, et ka teistele haavatavatele WTO liikmetele. Arvestades küsimuse olulisust, peaks EL toetama kokkulepitud tulemust.

               ·Teavitamine: Pidades silmas vajadust parandada läbipaistvust ja kehtivate teavitamisnõuete järgimist, esitas EL ettepaneku võtta vastu üldnõukogu otsus menetluste kohta, millega suurendatakse läbipaistvust ja parandatakse teavitamisnõuete täitmist vastavalt WTO lepingutele (JOB/GC/204/Rev.7). Läbirääkimised käivad ja EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.

               ·Kaubandusküsimused Püüdes tõhustada WTO korraliste nõukogude ja komiteede tööd, eelkõige seoses kaubandusküsimustega, esitas EL WTO-le ettepaneku üldnõukogu otsuse kohta, mis käsitleb menetlussuuniseid WTO kaubandusküsimustega tegelevatele nõukogudele ja komiteedele (WT/GC/W/777/Rev.6). Läbirääkimised käivad ja EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.

               Kuna läbirääkimised kõigi eespool nimetatud elementide üle on praegu käimas, eeldab komisjon, et nõukogu võtab vastu otsuse läbirääkimiste tulemusi käsitleva ELi seisukoha kohta siis, kui asjaomaste tekstidega seotud olukord on ministrite konverentsi ajal selgeks saanud.

               Algatus on täielikult kooskõlas poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega. Sarnaseid otsuseid on ette valmistatud eelmisteks WTO ministrite konverentsideks, sealhulgas viimati 2017. aastal toimunud WTO 11. ministrite konverentsiks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et võetakse vastu otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.
                  3

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               WTO ministrite konverents on WTO asutamislepinguga loodud organ, millel on WTO lepingu artikli IV lõike 1 kohaselt pädevus võtta vastu otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes, sh õigusliku toimega otsuseid.

               Eespool osutatud kavandatud aktid on õigusliku toimega aktid, kuna need võivad mõjutada liidu õigusi ja kohustusi.

               Kavandatavate õigusaktidega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatud aktide peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga, kuna Doha arengukavas käsitletud küsimusi puudutavad võimalikud otsused kuuluvad sellesse valdkonda.

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2021/0350 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Maailma Kaubandusorganisatsiooni 12. ministrite konverentsil Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu (edaspidi „WTO leping“) 22. detsembril 1994 nõukogu otsusega 94/800/EÜ
                  4
                ning see jõustus 1. jaanuaril 1995.

               (2)WTO asutamislepingu artiklite IV:1 ja IX:1 kohaselt võib Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverents vastu võtta otsuseid konsensuse alusel.

               (3)WTO ministrite konverents võib 30. novembrist kuni 3. detsembrini 2021 toimuval 12. istungil võtta vastu otsuseid, mis käsitlevad kalandustoetusi, kaubandust ja tervishoidu, COVID-19 pandeemia ja muude pandeemiate tingimustes intellektuaalomandiõigustega seotud meetmed, nagu on sätestatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus, läbipaistvuse parandamist põllumajanduses, siseriiklikke põllumajandustoetusi, riigivaru loomist toiduga kindlustamiseks, ekspordipiiranguid põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastust ekspordipiirangutest, ekspordikonkurentsi põllumajanduses, turulepääsu põllumajanduses, põllumajanduse erikaitsemehhanismi, Bali tariifikvootide läbivaatamist (Bali tariifikvoote käsitlev otsus), puuvilla, vähim arenenud riike ning eri- ja diferentseeritud kohtlemist, teavitamist ja kaubandusküsimusi.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks WTO ministrite konverentsil liidu nimel vastu võetav seisukoht, sest otsused on liidu jaoks siduvad.

               (5)Kalandustoetuste üle peetavad läbirääkimised on osa Doha arengukavast ning need määratleti prioriteedina ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 14 alaeesmärgiga nr 6 (edaspidi „eesmärk nr 14.6“), milles riigipead leppisid kokku 2015. aastal, ja WTO ministrite 13. detsembri 2017. aasta otsuses (WT/MIN(17)/64). Arvestades küsimuse olulisust kaubanduse ja säästva arengu jaoks ning asjaolu, et liit on olnud üks esitajaid, peaks liit toetama kokkulepitud lahendust.

               (6)Kaubandus- ja tervishoiuküsimusi käsitlevad arutelud algasid 2020. aastal WTOs (WTO/GC/223) 24. novembril 2020 esitatud 13 sarnase mõtteviisiga riigi (nn Ottawa rühm) ettepanekuga saavutada kokkulepe kaubanduse ja tervishoiu algatuses praegustele ja tulevastele pandeemiatele reageerimiseks. EL oli üks algatuse algsetest esitajatest. 15. juulil 2021 esitati WTOle muudetud ettepanek nõukogu ülddeklaratsiooni eelnõu kohta (WT/GC/W/823), milles käsitletakse kaubanduspoliitilist reageerimist COVID-19 pandeemiale ja vastupidavuse suurendamist tulevaste pandeemiate suhtes. Arvestades küsimuse olulisust, peaks liit toetama lahendust selles valdkonnas.

               (7)Läbirääkimised intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud intellektuaalomandiga seotud meetmed pandeemia, sealhulgas COVID-19 pandeemia tingimustes on osa WTOs käimasolevatest aruteludest selle üle, kuidas kaubandussüsteem saaks parandada COVID-19 vaktsiinide ja ravimeetodite kättesaadavust maailmas. Mitu WTO liiget esitas 21. mail 2021 WTO TRIPS-nõukogule teatise muudetud ettepanekuga erandi tegemiseks teatavatest intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu COVID-19 ennetamist, tõkestamist ja ravi käsitlevatest sätetest (IP/C/W/669/Rev.1). Liit esitas 4. juunil 2021 WTO peanõukogule teatise COVID-19 kriisis vajalike kiireloomuliste kaubanduspoliitika meetmete kohta (WT/GC/231) ja teatise „COVID-19 kriisi vajalikud kiireloomulised kaubanduspoliitilised meetmed: intellektuaalomand“ WTO TRIPSi nõukogule (IP/C/W/680). EL esitas 18. juunil 2021 WTO TRIPSi nõukogule teatise koos deklaratsiooni eelnõuga intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise kohta pandeemia tingimustes (IP/C/W/681), mille eesmärk on selgitada või hõlbustada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud sundlitsentsimise süsteemi kasutamist, et muuta see pandeemia tingimustes võimalikult tõhusaks. Arvestades selle küsimuse tähtsust, peaks liit toetama lahendust kooskõlas eespool nimetatud ELi teatistega. Samal ajal peaks ELi nimel võetav seisukoht olema piisavalt paindlik, et võtta arvesse käimasoleva tekstipõhise protsessi dünaamilist olemust, sealhulgas seoses ministrite konverentsil kasutatava vahendiga. Eelkõige peaks EL olema jätkuvalt valmis aktsepteerima muid elemente, mille eesmärk on tõhustada või lihtsustada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud olemasolevate paindlikkusmeetmete kasutamist COVID-19 pandeemia, muude pandeemiate või muude rahvatervisega seotud äärmiselt pakiliste asjaolude korral, mille kohta teised WTO liikmed võivad ettepanekuid teha.

               (8)Läbirääkimised läbipaistvuse suurendamise üle läbiva teemana põllumajanduses on COVID-19 pandeemia ajal pälvinud uut tähelepanu, kuna see aitab hoida kaubavood avatuna. Läbipaistvus on oluline element põllumajanduslepingust tulenevate järelevalvekohustuste täitmisel, läbirääkimiste käigus ning õiglaste, tõhusate ja vastupidavate põllumajandusturgude ja põllumajandustoodetega kauplemise tagamisel. Võttes arvesse küsimuse olulisust, on liit koos Kanada, Jaapani ja Ameerika Ühendriikidega teinud ettepaneku võtta vastu ministrite otsus põllumajanduse läbipaistvuse parandamise kohta (JOB/AG/213) ning seetõttu peaks liit toetama kokkulepitud lahendust.

               (9)Läbirääkimised kaubandust moonutava mõjuga siseriiklike toetuste üle põhinevad WTO põllumajanduslepingu artiklil 20 ja on hõlmatud Doha arengukavaga seotud volitustega, nagu on ette nähtud ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsioonis (WT/MIN(01)/DEC/1). Kuna seisukohad läbirääkimistel võivad lahkneda, näeb EL võimaliku tulemusena 12. ministrite konverentsi järgset tööprogrammi kaubandust moonutava siseriikliku toetuse reformimiseks. Arvestades küsimuse olulisust, peaks liit toetama kokkulepitud tulemust.

               (10)Läbirääkimiste tulemusel soovitakse leppida kokku nn püsivas tulemuses, mis täidaks eesmärki, mis nähti ette Balil toimunud WTO ministrite konverentsi 7. detsembri 2013. aasta otsuses toiduga kindlustatuseks riigivaru loomise kohta (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), nii nagu seda on tõlgendatud WTO peanõukogu 27. novembri 2014. aasta otsuses (WT/L/939). Seda eesmärki korrati Nairobi ministrite 19. detsembri 2015. aasta otsuses (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). Arvestades küsimuse olulisust, peaks liit toetama kokkulepitud tulemust. See küsimus võib olla osa siseriiklikku toetust käsitlevast tööprogrammist.

               (11)Läbirääkimised ekspordipiirangute üle põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastus ekspordipiirangutest, on näidanud, et suur osa WTO liikmetest toetab lubadust mitte kehtestada selliseid piiranguid humanitaareesmärkidel tehtavatele ostudele. Arvestades ministrite otsuse ettepanekut selles küsimuses ja asjaolu, et see on 12. ministrite konverentsi toiduga kindlustatuse paketi oluline element, peaks liit toetama kokkulepitud tulemust.

               (12)Käimas on Nairobi ekspordikonkurentsi käsitleva otsuse (WT/MIN(15/45) põhimõtete iga kolme aasta järel toimuv läbivaatamine korralises põllumajanduskomitees, nagu on ette nähtud selle otsuse punktis 5. Lepiti kokku, et läbivaatamine lükatakse edasi järgmiseks põllumajanduskomisjoni koosolekuks 2022. aasta märtsis. Selline kokkulepe võib vajada ministrite tasandi otsust 12. ministrite konverentsil. EL toetab seda edasilükkamist. Lisaks on arutelud näidanud liikmete teatavat huvi ekspordikonkurentsi läbipaistvuse parandamise vastu. EL lisas sellega seoses mitu ideed oma kaastoetatavasse ettepanekusse (JOB/AG/213) võtta vastu ministrite otsus läbipaistvuse parandamise kohta põllumajanduses. Arvestades, et liit on olnud üks ettepaneku esitajatest, peaks ta toetama kokkulepitud tulemust.

               (13)Arutelud põllumajanduses turulepääsu käsitlevate läbirääkimiste üle on näidanud, et lähiajal ei ole WTOs tariifide vähendamise üle peetavate läbirääkimiste taaselavdamiseks mingit huvi ega realistlikku võimalust. Mõned WTO liikmed on siiski teinud ettepanekuid, mille eesmärk on pärast 12. ministrite konverentsi alustada läbirääkimisi, näiteks ettepanek tariifide lihtsustamise valdkonnas, mis sisaldab väärtuselise tollimaksu ekvivalentide arvutusi. EL peab turulepääsu puhul ainsaks võimalikuks tulemuseks läbipaistvuselemente. See peaks hõlmama Austraalia, Brasiilia, Kanada ja Ukraina ettepanekut (JOB/AG/212) kohaldatavate tariifimuudatuste läbipaistvuse kohta ja seoses teelolevate kaupade tariifse klassifitseerimisega, mida EL toetab. Liit peaks toetama kokkulepitud tulemust.

               (14)Arutelud põllumajanduse erikaitsemehhanismi üle on jätkunud vastavalt esitatud ettepanekutele ja Nairobi ministrite konverentsi otsusele (WT/MIN(15)/43 – WT/L/978). Kuna liikmete seisukohad on erinevad ja nad ei ole piisavalt kaasatud, ei ole 12. ministrite konverentsil tulemusi oodata. Sellest hoolimata on ELil huvi tagada, et põllumajanduse erikaitsemehhanismi üle ei peetaks läbirääkimisi eraldi. Seega peaks liit toetama põllumajanduse erikaitsemehhanismi käsitlevat tulemust üksnes juhul, kui see on osa laiematest turulepääsu käsitlevatest läbirääkimistest.

               (15)Arutelud põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandustoodete tariifikvoote käsitlevate sätete käsitusleppe (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) läbivaatamise üle peaksid jõudma tulemuseni 31. detsembriks 2021. Ameerika Ühendriikide ja arengumaade alakasutuse mehhanismist vabastamise otsuse praegune ebavõrdne katvus ei ole vastuvõetav. Arvestades, et arutelud toimuvad korralises põllumajanduskomitees, on võimalik, et ministrite tasandi tulemuse asemel kaalutakse üldnõukogu tasandi tulemuste kasutamist. Liit peaks toetama kokkulepitud tulemust.

               (16)Puuvilla käsitlevad arutelud on jätkunud ministrite Balil tehtud puuvilla käsitleva otsuse (WT/MIN(13)/41 – WT/L/916) punktides 5, 6 ja 7 ning ministrite Nairobis tehtud puuvilla käsitleva otsuse (WT/MIN(15)/46 – WT/L/981) lõikes 14 sätestatud raamistikus. Kuna seisukohad läbirääkimistel võivad lahkneda, võiks 12. ministrite konverentsi kõige tõenäolisem tulemus olla mõningane läbipaistvuse paranemine. Liit peaks toetama kokkulepitud tulemust.

               (17)Eri- ja diferentseeritud kohtlemist käsitlevate sätete üle peetavad läbirääkimised on osa Doha arengukavast ja WTO 12. ministrite konverentsi võimalik tulemus võib olla kehtivaid sätete selgitamine või täiendav eri- või diferentseeritud kohtlemine vähim arenenud riikidele ja võimalik, et ka teistele haavatavatele WTO liikmetele. Arvestades küsimuse olulisust, peaks liit toetama kokkulepitud tulemust.

               (18)Peanõukogus on käimas arutelud teavitamise kohta seoses ettepanekutega võtta vastu üldnõukogu otsus menetluste kohta, millega suurendatakse läbipaistvust ja parandatakse teavitamisnõuete täitmist vastavalt WTO lepingutele (JOB/GC/204/Rev.7). Arvestades, kui oluline on suurendada läbipaistvust ja parandada olemasolevate teavitamisnõuete täitmist, ning pidades silmas liidu rolli ettepaneku ühe esitajana, peaks liit toetama selles valdkonnas kokkulepitud tulemust,

               (19)Peanõukogus on käimas arutelud kaubandusküsimuste üle seoses otsusega WTO kaubandusküsimustega tegelevatele nõukogudele ja komiteedele antavate menetlussuuniste kohta (WT/GC/W/777/Rev.6). Arvestades, kui oluline on tõhustada WTO korraliste nõukogude ja komiteede tööd, eelkõige seoses kaubandusküsimustega ja liidu rolliga ühe ettepaneku esitajana, peaks liit toetama selles valdkonnas kokkulepitud tulemust,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               WTO 12. ministrite konverentsil liidu nimel võetav seisukoht on järgmine:

               ühineda WTO liikmete saavutatava konsensusega, et võtta vastu otsused, mis käsitlevad kalandustoetusi, kaubandust ja tervishoidu, COVID-19 pandeemia ja muude pandeemiate tingimustes intellektuaalomandiõigustega seotud meetmed, nagu on sätestatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus, läbipaistvuse parandamist põllumajanduses, siseriiklikke põllumajandustoetusi, riigivaru loomist toiduainetega kindlustamiseks, ekspordipiiranguid põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastust ekspordipiirangutest, ekspordikonkurentsi põllumajanduses, turulepääsu põllumajanduses, põllumajanduse erikaitsemehhanismi, Bali tariifikvootide läbivaatamist (Bali tariifikvoote käsitlev otsus)
                  5
               , puuvilla, vähim arenenud riike ning eri- ja diferentseeritud kohtlemist, teavitamist ja kaubandusküsimusi.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus
                   94/800/EÜ
                  , mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).

                     (2)

                        Kui konsensus vormistatakse vastupidi ootustele WTO asutamislepingut muutvas rahvusvahelises lepingus või teatavate WTO liikmete vahel sõlmitud rahvusvahelises mitmepoolses lepingus, teeks komisjon ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 alusel vajalikud ettepanekud pärast seda, kui WTO 12. ministrite konverents või asjaomased WTO liikmed on aktid vastu võtnud ja need on WTO 12. ministrite konverentsi jooksul allakirjutamiseks avatud.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1.

                     (5)

                        Võttes arvesse WTO lepingu artikli IV lõike 2 teist lauset, hõlmab see WTO liikmete võimalikku konsensust seoses põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe läbivaatamist (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) (Bali tariifikvoote käsitlev otsus) käsitleva otsuse vastuvõtmisega peanõukogu istungil.