Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0454

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist  /* KOM/2008/0454 lõplik - CNS 2008/0144 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.7.2008KOM(2008) 454 lõplik2008/0144 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1.  ETTEPANEKU TAUST• Ettepaneku põhjused ja eesmärgidPraegune naftahind on erakordselt kõrgel tasemel, isegi reaalväärtuses, ja see kajastab süsteemseid muutusi maailmamajanduses. Komisjon kaalub seda küsimust võimalikult ulatuslikult ja on ühtlasi avaldanud vastavateemalise teatise „Silmitsi kõrgemate naftahindadega” (KOM(2008) 384, Brüssel, 13. juuni 2008). Komisjon märgib, et kuna naftaturud on ülemaailmsed, siis on komisjonil ja Euroopa Liidul otseseks sekkumiseks vähe võimalusi. On tunnistatud, et jätkuv naftahindade tõus, mis viimaste kuude jooksul on võtnud märkimisväärsed mõõtmed, avaldab väga tugevat survet kalandussektorile. Kalandus ei ole ainus sektor, mis kannatab kõrgete naftahindade tõttu, aga kalanduse probleem on eriti keeruline piirangute tõttu, mis tulenevad asjaolust, et kalalaevastik vaevleb järjepideva liigse tootmisvõimsuse all, mida omakorda süvendavad võrreldes varasemaga vähenenud kalapüügivõimalused. Lisaks sellele on kalahinnad suurel määral muutumatuna püsinud ja valdav osa kalandusettevõtjaid on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Kõrged naftahinnad on struktuurne probleem, mis nõuab struktuurseid parandusmeetmeid. On vaja kavandada ka lühiajalisi meetmeid, et tagada kalandussektori toimimine. Strasbourgis 17. juunil 2008 toimunud 1835. koosolekul võttis komisjon teadmiseks teatise SEK(2008)2079/3 erakorralise meetmepakme kohta, et parandada EL-i kalandussektori praegust rasket majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning aidata püsivalt kaasa järjepideva liigse tootmisvõimsuse vähendamisele. Kõnealused meetmed peavad hõlmama kogu EL-i ning olema kooskõlastatud EL-i tasandil, et vältida liikmesriikide või laevastike vahelise konkurentsi moonutamist ja diskrimineerimist. Kütusehindade tõusust põhjustatud sügav kriis sunnib rohkem kui kunagi varem tegelema sektori struktuursete probleemide põhjustega. Meetmepake keskendub eelkõige liigse tootmisvõimsuse vähendamisele ning laevade töö tõhustamisele ja tootlikkuse suurendamisele. Kuna eriolukord nõuab koordineeritud lahendusi EL-i tasandil, siis pakett põhineb peamiselt Euroopa Kalandusfondi (edaspidi „kalandusfond”) paremal kasutamisel. Pake koosneb peamiselt meetmetest, mis põhinevad kalandusfondi eeskirjade ajutistel eranditel, selleks et kiirendada ühenduse laevastiku kohandamist olemasoleva olukorraga ning pakkuda üleminekuetapis ajutist abi majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks.• Üldine taustKalandussektor on mitme Euroopa Liidu rannikupiirkonna majanduselu kõige tähtsam osa ja pakkudes laias valikus kvaliteetseid tooteid, aitab see selgelt kaasa toiduga kindlustatusele ja rahvatervisele. 2005. aastal töötas kogu EL 27 kalandustoodete väärtusahelas ligikaudu 407 000 inimest, kellest 187 000 töötas püügisektoris ja 18 000 oli hõivatud kõrvaltegevustega. EL-i kalandussektor on pikka aega kannatanud väikese majandusliku tasuvuse ja kalavarude ülekasutamise all, mis on tingitud märkimisväärsest liigsest tootmisvõimsusest. Pärast 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformimist on tehtud mitu sammu sellest nõiaringist väljumiseks, kuid liigne tootmisvõimsus ja ülemäärane püügikoormus ohustavad endiselt sektori majanduslikku elujõulisust. Sellise struktuurse hapruse taustal on naftahindade märkimisväärne tõus andnud kalandussektorile erakordselt tugeva löögi, eriti kuna see toimub turuolukorras, kus kala esmamüügi hind on viimasel kümnendil püsinud muutumatuna.• Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta• Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEsitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ning on kooskõlas ühenduse säästva arengu poliitikaga.2.  KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE• Konsulteerimine huvitatud isikutegaKõnealuse ettepaneku kiireloomulisuse tõttu võimatu• Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.• Mõju hindamineEttepaneku kiireloomulisuse tõttu ei ole ametlikku mõju hindamist tehtud. Sellest olenemata võib välja tuua järgmised elemendid, mis näitavad, et kavandatavad erandid on parim võimalik lahendus.Praegused ülemaailmselt kõrged naftahinnad avaldavad tõenäoliselt ka edaspidi survet kalandusettevõtjate marginaalidele ja likviidsusele. Rahvusvaheline Brenti toornafta hind on rohkem kui viiekordistunud – 20 USD-st barreli eest 2002. aastal üle 140 USD-ni barreli eest 2008. aasta juuni lõpus – ning hinnatõusu vaibumise märke ei ole näha. Laevakütuse hinnad on EL-is samal perioodil tõusnud umbes 240 % ja on nüüd regulaarselt kõrgemad kui 0,7 eurot/l.2006. aastal kulutas EL-i laevastik hinnanguliselt umbes 1 miljard eurot kütusele, see on ligikaudu 15-20 % püügi lossimisväärtusest, kütusehinnaga 0,45-0,55 eurot/l. Hetkel on kütusehind oluliselt kõrgem. Praeguste hindade juures oleksid kogu laevastiku kütusekulud umbes 2 miljardit eurot aastas või umbes 30 % EL-i püügi lossimisväärtusest.Kütusekulude hindamine osana sissetulekust näitab, et kõige rohkem mõjutatud laevastiku osad on veetavad püügivahendid (nt traalerid), millel on tavaliselt suure võimsusega mootorid. Mõnel juhul on kütusekulud kuni 50 % lossimisväärtusest. Passiivpüünistega (nt mõrrad, nakkevõrgud, õngejadad) laevasid mõjutab hinnatõus oluliselt vähem, kuid võib siiski jääda 5–20 % vahele kogu kalanduse tulust. Olemasolevate tõendite põhjal saab järeldada, et kütuse hetkehindade juures võib töökohtade arv väheneda 15 % või rohkem. Töökohtade arvu vähenemine ei piirduks püügisektoriga, sest mitu sadamateenust, enampakkumised jne sõltuvad laeva tegevusest.Alates 1993. aastast on EL-i saagid kindlalt vähenenud, keskmiselt 2 % aastas. Viimastel aastatel on vähenenud peaaegu kõik põhjalähedased kalavarud ning nende kasutamine ei ole praegu säästev. Pelaagilised kalavarud, mille arengutsükkel on rohkem väljakujunenud, on üldiselt paremas seisukorras. Vähesed kalapüügivõimalused tähendavad, et sektor toimib madala tootlikkusega. Seetõttu ühiku hinnad suurenevad ja marginaalid on alla löödud.Hoolimata enamiku kalavarude lossimise mahtude vähenemisest, on mitme olulise liigi esmamüügi hinnad püsinud muutumatutena või reaalhindades isegi langenud. Osaliselt on selle põhjuseks kala kiirestiriknevus, tarnijate killustatus ning nende töötlejate ja turustajate tugev ostujõud, kes ostavad maailmaturult odavate impordihindadega kalatooteid. Igal juhul on kalurite võimetus nõuda ostjalt kõrgemat hinda täiesti erinev sellest, mis toimub mitmes muus tööstussektoris.Üks peamistest väljakutsetest EL-i kalatööstustele on olnud ja on siiani tasakaalu puudumine laevastiku võimsuse ja ressursside vahel mitmes püügipiirkonnas. EL-i laevastiku liigne tootmisvõimsus oli mõne aasta eest hinnanguliselt ligikaudu 40 %. Euroopa Kalandusfond on mitu aastat püüdnud probleemi lahendada, kuid lõplikust lahendusest ollakse kaugel. Liigse tootmisvõimsuse ja aastakümnete pikkuse ülepüügi tõttu vähenenud varude pärast on tööstusel madal vastupanuvõime välisele majanduslikule survele, nagu näiteks kütusehindade tõus.Siiski näitab majandusanalüüs, et väiksemad laevastikud, taastunud kalavarud ja kõrgemad kalahinnad koos tagavad enamikule sektorist tasuvuse, isegi mõnele tugevalt kütusest sõltuvale põhjalähedase püügi ja pelaagilisele laevastikule.Struktuurimeetmed on seega olulised lahendamaks liigse tootmisvõimsuse probleemi, aidates nii parandada varusid, vähendades sõltuvust kütusest ja tõstes kala väärtust turul.3.  ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG• Kavandatud meetmete kokkuvõteEttepanekuga sätestatakse ad hoc ajutine erikord, mis kaldub kuni 31. detsembrini 2010 kõrvale osadest sätetest, mis on kehtestatud nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta.• Õiguslik alusAsutamislepingu artiklid 36 ja 37.• Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.• Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Kõnealune nõukogu määrus avab liikmesriikidele uusi võimalusi Euroopa Kalandusfondi tõhusamaks kasutamiseks, et toetada majanduskriisi tõttu kõige enam kannatanud laevastike ümberkorraldamist. Määruse koostamisel on püütud tagada, et selle mõju ei lähe kaugemale kriisi lahendamiseks vajalikust ja ei sea ohtu ühise kalanduspoliitika põhieesmärke, eelkõige tasakaalu püügivõimsuse ja varude vahel.Ettepanek ei sisalda ühenduse eelarve jaoks uusi finantskohustusi. Liikmesriigid kohaldavad erandeid, muutes kalandusfondi rakenduskavasid kalandusfondile ajavahemikuks 2007-2013 määratud kulukohustuste assigneeringute piires.• Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:Käesolev ettepanek koosneb nõukogu määruse ajutistest eranditest, mis eeldab uut nõukogu määrust.4.  MÕJU EELARVELEMõju eelarvele puudub, välja arvatud kalandusfondi maksete assigneeringute muudatus aastate lõikes.2008/0144 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta[3] kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise eeskirjad. Eelkõige sätestab nimetatud määruse IV jaotise I peatükk tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad saada Euroopa Kalandusfondist (edaspidi „kalandusfond”) rahalist toetust ühenduse kalalaevastiku kohandamise meetmete jaoks.(2) Kalandusfondi eesmärk on toetada alates 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformimist tehtud samme, et vähendada survet kalavarudele ja samas tagada sektorile säästvad sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused.(3) Viimase aja majandusliku olukorra ja eelkõige kütusehindade märkimisväärse tõusu taustal on tekkinud vajadus võtta täiendavaid meetmeid, eesmärgiga kiiresti kohandada ühenduse kalalaevastik praeguse olukorraga, arvestades vajadust tagada sektorile säästvad sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused. Sellised meetmed toetavad asutamislepingu artiklis 33 sätestatud üldeesmärkide saavutamist ning ka nende ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist, mis on sätestatud 20. detsembri 2002. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[4] artiklis 2. Sellega seoses peaksid meetmed parandama nii praegust rasket majanduslikku ja sotsiaalset olukorda kui aitama ka kaasa järjepideva liigse tootmisvõimsuse vähendamisele.(4) On oluline tagada, et meetmed on võrdselt kättesaadavad kõikidele liikmesriikidele ja seetõttu on vaja sellega tegeleda ja seda koordineerida ühenduse tasandil, et tagada meetmete võrdne kättesaadavus kõikidele liikmesriikidele ning vältida liikmesriikide või laevastike vahelise konkurentsi moonutamist.(5) Sellest tulenevalt on vaja ühenduse algatust, mis täiendab ja võimaldab ajutisi erandeid määruse (EÜ) nr 1198/2006 teatavatest sätetest. Nimetatud algatus peab sisaldama üldise iseloomuga erimeetmeid ja laevastiku kohandamiskavade rakendamist liikmesriikides, mis tõhusalt arvestaks praeguste majandusraskustega, samas tagades kalandussektori pikaajalise elujõulisuse.(6) Arvestades meetmete erakorralisust ja majandusraskusi, millele meetmed suunatud on, peab meetme kestus olema lühim võimalik ajavahemik, mis on piisav soovitud eesmärkide saavutamiseks.(7) Kõnealuseid meetmeid peaksid rakendama liikmesriigid kalandusfondi rakenduskavade osana ja meetmeid tuleks rahastada liikmesriikidele selle raames ettenähtud vahenditest.(8) Lisaks peaks liikmesriikidel olema õigus täiendada tegevusi, mis saavad abi nimetatud vahenditest, rahastades teatavaid meetmeid üksnes riiklikest toetustest ilma rahastamiseta ühenduse vahenditest. Arvestades vajadust kiirelt tegeleda tõsise olukorraga kalandussektoris, ei tohiks meetmete suhtes, mille eesmärk on saavutada struktuurne tõhustamine ja sektori pikaajaline majanduslik elujõulisus, kohaldada asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. Et piirata võimalikke konkurentsimoonutusi ja mõjusid siseturule, kohaldatakse nimetatud meetmete suhtes teatavaid piiranguid.(9) Käesolev algatus peaks nägema ette ühenduse toetuse meetmetele kalandustegevuste alaliseks lõpetamiseks ja ajutiseks peatamiseks, laevadesse tehtavateks investeeringuteks, et vähendada kalalaevade sõltuvust kütusest, sotsiaalmajanduslikeks hüvitisteks ning samuti teatavat kollektiivset laadi tegevusteks. Meetmete tõhususe tagamiseks, samuti selleks, et liikmesriigid saaksid kasutada olemasolevaid rahalisi vahendeid võimalikult suurel määral, tuleks vähendada erasektori finantsosaluse määra meetmete rahastamisel.(10) Et toetada ümberkorraldamist, tuleks lubada kalapüügitegevuste ajutist peatamist. Kalapüügitegevuste ajutist peatamist tuleks eelkõige ära kasutada majandusliku tasuvuse suurendamiseks, toetades kalavarude taastamist või edendades soodsamaid turutingimusi. Selleks julgustatakse liikmesriike siduma kalapüügitegevuse ajutise peatamise ajavahemik bioloogilise dünaamika, hooajalisuse ja turudünaamikaga seotud kaalutlustega. Majanduskriisi tingimustes on vaja samuti hõlbustada hüvitise andmist kaluritele, kes on ajutiselt peatanud oma tegevuse enne käesoleva määruse vastuvõtmist.(11) Pidades silmas kalandussektori aitamist vähem kütust tarbivate püügitehnikatega kohandumisel, on asjakohane hõlbustada kalalaevade pardal olevate seadmete ümbervahetamist, mis võimaldaks kasutada uusi, vähem energiat tarbivaid, püügitehnikaid. Sellega seoses oleks vaja täiendavaid võimalusi kalalaevadesse tehtavate investeeringute toetamiseks.(12) Ühendus peaks toetama ka ühistegevusi, mille eesmärk on abistada laevaomanikke laeva energiaauditiga seotud eksperdiarvamuse hankimisel ning eksperdiabi saamisel seoses ümberkorraldus- ja moderniseerimiskavade koostamise ja laevastiku kohandamiskavadega. Lisaks tuleks tagada rahastamine katseprojektidele, mille eesmärk on vähendada laevade, mootorite, seadmete või püügivahendite energiatarbimist.(13) Kalandussektori pikaajalist elujõulisust silmas pidades oleks vaja kehtestada uus vahend, mis võimaldaks liikmesriikidel vähendada laevastike tootmisvõimsust ja suurendada kulutasuvust. Vahendiks peaksid olema laevastiku kohandamiskavad ja käsitlema laevastikke, mille puhul kütusekulud moodustavad keskmiselt vähemalt 30 % kogu tootmiskuludest. Nimetatud laevastiku kohandamiskavade tulemusena peaks kõnealuste kalalaevastike tootmisvõimsus vähenema vähemalt 30 %.(14) Kui liikmesriigid rakendavad meetmeid laevastiku kohandamiskavade raames, eesmärgiga tagada ühe või mitme laevastiku pikaajaline elujõulisus tootmisvõimsuse vähendamise kaudu, tuleks kohaldada soodsamaid tingimusi.(15) On vaja toetada liikmesriike, laiendamaks nende alalise lõpetamise skeeme, et kohandada nende laevastikud olemasolevate ressurssidega. Seetõttu on asjakohane võimaldada täiendavaid toetamisvõimalusi alaliseks lõpetamiseks. Ümberkorraldamise hõlbustamiseks peaksid olema lubatud täiendavad võimalused kalandustegevuste ajutiseks peatamiseks laevastiku kohandamiskavadega hõlmatud kaluritele ja laevaomanikele.(16) Lisaks peaks liikmesriikidel, kes on vastu võtnud laevastiku kohandamiskava, olema lubatud rakendada osalise utiliseerimise meetmeid tagamaks, et ettenähtud kalandusfondi rahalised vahendid on asjaomase laevastiku tootmisvõimsuse ja energiatarbimise vähendamiseks kasutatud kulutasuvamalt. Osalise utiliseerimise meetmete raames peab laevaomanikel, kes oma laevastikust kõrvaldavad ühe või mitu laeva, olema võimalus jagada osa piiratud võimsust ümber uue, väiksema ja vähem energiat tarbiva laeva jaoks. Lisaks peab liikmesriikidel olema lubatud jagada teatav hulk kogu laevastiku kohandamiskava raames piiratud tootmisvõimsusest ümber uutele laevastikele. Sellisel juhul tuleb teha vahendid kättesaadavaks üksnes alaliselt piiratud võimsuse osa jaoks.(17) Võttes arvesse olukorra kiireloomulisust ja vajadust viivitamatuks tegutsemiseks kõikides liikmesriikides, on asjakohane suurendada ühenduse kaasrahastamise määra kalandusfondi raames käesoleva algatuse meetmetele 95 %-ni. Samal põhjusel on oluline, et nimetatud vahendid tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks tavalisest lühema tähtaja jooksul.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKKÜLDSÄTTEDArtikkel 1 Sisu1. Määrusega kehtestatakse ühenduse erimeede, mille eesmärk on pakkuda kalandusvaldkonnas tegutsevatele isikutele ja ettevõttele, kes kannatavad 2008. aastal tõusnud naftahinna tagajärjel tekkinud majanduslanguse tõttu, erakorralist ja ajutist abi Euroopa Kalandusfondi (edaspidi „kalandusfond”) erikorra alusel.2. Erimeetmed sisaldavad järgmist:a) üldmeetmed määruse (EÜ) nr 1198/2006 teatavate sätete täiendamiseks ja nendest erandi tegemiseks jab) erimeetmed määruste (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 1198/2006 teatavate sätete täiendamiseks ja nendest erandi tegemiseks seoses nende sätete sõltumisega artiklis 12 osutatud laevastiku kohandamiskava rakendamisest.Artikkel 2 ReguleerimisalaMäärust kohaldatakse ainult riigiabi suhtes, mille kohta on asjaomased kohalikud ametiasutused teinud haldusotsuse enne 31. detsembrit 2010.Artikkel 3 Finantsraamistik1. Määrusega ettenähtud meetmetele võib kalandusfondist anda rahalist abi ajavahemikuks 2007–2013 määratud kulukohustuste assigneeringute piires.2. Käesoleva erimeetme kohaselt antav riigiabi ei tohi kumuleeruda muu samal eesmärgil antava riigiabiga, eelkõige Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, muude ühenduse rahastamisvahendite ega riiklike vahendite raames antava abiga.Artikkel 4 Riigiabi eeskirjade kohaldatavus1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 siiski abi suhtes, mida liikmesriigid annavad kooskõlas käesoleva määrusega asutamislepingu artikli 36 tähenduses.2. Liikmesriikide antava abi suhtes, mida ei rahastata ühenduse rahastamisvahenditest ja mis ületab komisjoni 2008. aasta juuli määruse (EÜ) nr …/2008 (asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes) artikli 1 lõikes 3 sätestatud piirmäärasid, kohaldatakse asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89.3. Kui liikmesriigid annavad abi, mida ei rahastata ühenduse rahastamisvahenditest ja mis ei ületa komisjoni 2008. aasta juuli määruse (EÜ) nr …/2008 (asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes) artikli 1 lõikes 3 sätestatud piirmäärasid, edastavad nad komisjonile kokkuvõtte abi kohta enne selle andmist. Lisaks peavad liikmesriigid esitama igal aastal hiljemalt 1. juuliks aruande käesoleva lõike alusel antud abi kohta.II PEATÜKKÜLDMEETMEDArtikkel 5 ÜldmeetmedArtiklis 1 osutatud isikutele ja ettevõtetele võib riigiabi anda 31. detsembrini 2010 vastavalt käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadele.Artikkel 6 Kalapüügi ajutine peatamine1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 24 ettenähtud meetmetele võib kalandusfond ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 31. detsembrini 2009 osaleda kaluritele ja kalalaevade omanikele suunatud kalapüügi ajutise peatamise abimeetmete rahastamises maksimaalselt kolme kuu jooksul, eeldusel eta) kalapüügi ajutine peatamine algas enne 30. novembrit 2008 jab) abisaava ettevõtte suhtes hakatakse kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kohaldama järgmiseid ümberkorraldamismeetmeid: laevastiku kohandamiskava, püügikoormuse kohandamiskava, riiklik utiliseerimiskava, kalapüügikava, muud ümberkorraldamis- / moderniseerimismeetmed.2. Lõikes 1 osutatud meetmetega võib katta järgmisi kulusid:a) laevaomaniku poolt laeva sadamasoleku ajal kantavad püsikulud, nagu sadamatasud, kindlustuskulud, hooldekulud, laenudega kaasnevad finantseerimiskulud;b) osa kalurite põhipalgast.3. Lõikes 1 ettenähtud meetmete korral ei tohi riigiabi kogusumma liikmesriigi kohta ületada suuremat järgmisest kahest summast: kuus miljonit eurot või 8% asjaomase liikmesriigi kalandussektorile ette nähtud kalandusfondi rahalisest abist.4. Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas käesoleva peatükiga antud abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70 esitatud tingimuste täitmist ja komisjon teeb finantskorrektsioonid kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 97, kui liikmesriigid ei suuda tagada kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest, et abi saavate isikute või ettevõtete suhtes kohaldatakse lõike 1 punktis b sätestatud ümberkorraldamismeetmeid.Artikkel 7 Kalalaevadesse tehtavad investeeringud ja selektiivsusKui abi antakse seadmete rahastamiseks, et märkimisväärselt parandada energiatõhusust kalalaevadel, sealhulgas väikesemahulistel rannapüügiks kasutatavatel laevadel, võib minimaalne erasektori finantsosalus toimingu rahastamises olla 40 % erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisa punktist a.Artikkel 8 Sotsiaalmajanduslikud hüvitisedLisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikliga 27 sätestatud meetmetele võib kalandusfond osaleda varajase töölt lahkumise meetmete rahastamises, sealhulgas kalandussektori töötajate ennetähtaegne pensionile jäämine, välja arvatud vesiviljelussektori ning kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemise sektori töötajad.Artikkel 9 Ühistegevused1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 37 sätestatud ühistegevustele võib kalandusfond osaleda selliste meetmete rahastamises, millega toetatakse:a) laevarühmade energiaauditite teostamist jab) eksperdiarvamuste hankimist ümberkorraldamis- või moderniseerimiskavade koostamiseks, sealhulgas artiklis 12 osutatud laevastiku kohandamiskavade koostamiseks.2. Kui abi antakse lõikes 1 osutatud meetmete rahastamiseks, võib maksimaalne riigi finantsosalus toimingu rahastamises olla 100 % erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisa punktist a.3. Kalandusfond võib nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta)[5] artikli 10 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustel osaleda selliste tootjaorganisatsioonide hüvitiste rahastamises, kellel ei ole enam õigust saada abi selle määruse artikli 10 lõike 1 teise ja kolmanda lõigu alusel, et hüvitada kulud, mis tulenevad organisatsioonidele määruse artikliga 9 määratud kohustuste täitmisest.Artikkel 10 KatseprojektidLisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 41 lõikega 2 sätestatud meetmetele võib kalandusfond osaleda katseprojektide rahastamises, millega käsitletakse laevade, mootorite, seadmete või püügivahendite energiatarbimise vähendamisele suunatud tehnilisi uuendusi.III PEATÜKKerimeetmed, mida kohaldatakse ainult laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud laevastike suhtesARTIKKEL 11 MEETMED, MIDA KOHALDATAKSE AINULT LAEVASTIKU KOHANDAMISKAVAGA HÕLMATUD LAEVASTIKE SUHTESArtiklis 1 osutatud isikutele ja ettevõtetele võib vastavalt käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadele anda riigiabi kuni 31. detsembrini 2010 eeldusel, et nad kuuluvad artiklis 12 nimetatud laevastiku kohandamiskava kohaldamisalasse.Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas käesoleva peatükiga antud abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70 esitatud tingimuste täitmist ja komisjon teeb finantskorrektsioonid kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 97, kui liikmesriigid ei suuda tagada, et kooskõlas käesoleva peatükiga toimub nõutav püügivõimsuse vähendamine, alaline lõpetamine või ajutine peatamine.Artikkel 12Laevastiku kohandamiskavad1. Liikmesriik võib majanduskriisi tõttu kannatava kalalaevastiku ümberkorraldamiseks vastu võtta ja rakendada laevastiku kohandamiskava.2. Laevastiku kohandamiskava võib sisaldada määruse (EÜ) nr 1198/2006 IV jaotise I peatükis ja käesolevas määruses sätestatud meetmeid.3. Laevastiku kohandamiskava võib kohaldada ainult laevastiku suhtes, mille energiakulud moodustavad keskmiselt vähemalt 30 % asjaomase laevastiku 2007. aasta käibe alusel arvutatud tootmiskuludest.4. Laevastiku kohandamiskava peab vastama järgmistele nõuetele:a) tulemuseks peab olema kavaga hõlmatud laevastiku püügivõimsuse püsiv vähendamine vähemalt 30 % hiljemalt 31. detsembriks 2012; komisjoni heakskiidul võib seda määra vähendada 20 %ni, kui laevastiku kohandamiskava kohaldatakse liikmesriigis, kelle laevastik koosneb vähem kui 100 laevast ja 30 % vähendamine ohustaks ebaproportsionaalselt kõnealusest laevastikust sõltuvate kalandusega seotud tegevuste elujõulisust;b) see peab sisaldama kavaga hõlmatud laevade nimekirja, kus on märgitud laeva nimi ja ühenduse kalalaevastiku registri number.5. Iga kalalaeva suhtes võib kohaldada ainult ühte laevastiku kohandamiskava. Kalalaeva laevastiku kohandamiskavasse kaasamise tingimused on järgmised:a) laev peab olema tegelenud kalapüügiga merel vähemalt 60 päeva aastas laevastiku kohandamiskava vastuvõtmise kuupäevale eelnenud kahe aasta jooksul;b) laev peab laevastiku kohandamiskava vastuvõtmise ajal olema kasutuskõlblik.6. Hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumist peavad liikmesriigid esitama komisjonile vastuvõetud laevastiku kohandamiskavad.7. Kui liikmesriik taotleb laevastiku kohandamiskavade kasutamiseks oma rakenduskava läbivaatamist, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklit 18.Artikkel 13Laevastiku kohandamiskavade järgimine ja kontrollimine1. Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 67 nimetatud aruanne peab sisaldama laevastiku kohandamiskavade rakendamise tulemusi.2. Komisjon võib kontrollida laevastiku kohandamiskava rakendamist. Selle ülesande täitmisel võivad komisjoni aidata väliseksperdid, kelle tegevust rahastab kalandusfond vastavalt määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 46 lõikele 1.3. Kui liikmesriik ei järgi laevastiku kohanduskavas sätestatud tingimusi või ei saavuta selles ette nähtud tulemusi kindlaksmääratud tähtaja jooksul, peetakse seda eeskirjade eiramiseks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 97 tähenduses. Sellisel juhul kohaldatakse kõnealuses artiklis sätestatud korrektsioonide kriteeriume.Artikkel 14Kalapüügi alaline lõpetamine1. Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 23 kohaldamiseks loetakse laevastiku kohandamiskava kõnealuses artiklis nimetatud püügikoormuse kohandamise kavaga samalaadseks.2. Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 23 lõiget 2 ei kohaldata laevastiku kohandamiskavaga seoses vastu võetud alalise lõpetamise meetmete suhtes.3. Laevastiku kohandamiskava alusel kalapüügi alalise lõpetamise nimekirja kantud laevad peavad püügitegevuse alaliselt lõpetama kuue kuu jooksul pärast laevastiku kohandamiskava vastuvõtmist.Artikkel 15Kalapüügi ajutine peatamine1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 24 ja käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud meetmetele võib kalandusfond osaleda laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud kalurite ja kalalaevade omanike kalapüügi ajutise peatamise abimeetmete rahastamises, tingimusel et ajutine peatamine toimub ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 ning selle maksimaalne kestus on järgmine:a) kolm kuud enne laeva lõplikku kasutuselt kõrvaldamist või mootori väljavahetamise jooksul; pärast 1. jaanuari 2010 võib anda kolm kuud lisaaega, kui mootori väljavahetamist ei ole veel lõpetatud;b) kuus nädalat teiste laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud laevade korral, mille suhtes kohaldatakse mõnda muud meedet, millele viidatakse artikli 12 lõikes 2.2. Lõikes 1 sätestatud meetmetega võib katta järgmisi kulusid:a) laevaomaniku poolt laeva sadamas oleku ajal kantavad püsikulud, nagu sadamatasud, kindlustuskulud, hooldekulud, laenudega kaasnevad finantseerimiskulud;b) osa kalurite põhipalgast.3. Lõikes 1 sätestatud meetmete korral ei tohi riigiabi kogusumma liikmesriigi kohta ületada suuremat järgmisest kahest summast: kuus miljonit eurot või 8 % asjaomase liikmesriigi kalandussektorile ette nähtud kalandusfondi rahalisest abist.Artikkel 16Kalalaevadesse tehtavad investeeringud ja selektiivsus1. Kui abi antakse seadmete, püügivahendite või mootori väljavahetamise rahastamiseks, et märkimisväärselt parandada energiatõhusust kalalaevadel, sealhulgas väikesemahulistel rannapüügiks kasutatavatel laevadel, võib minimaalne erasektori finantsosalus toimingu rahastamises olla 40 % erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisa punktist a.2. Liikmesriigid peavad minimaalse erasektori finantsosaluse, millele osutatakse lõikes 1, määrama kindlaks järgmiste objektiivsete kriteeriumide alusel: laeva vanus, energiatõhususe paranemine või laevastiku kohandamiskavas ette nähtud püügimahu vähendamine.3. Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõikes 1 osutatud vanusepiiri ei kohaldata laevade suhtes, millele käesoleva artikli kohaselt antakse abi seadmete või püügivahendite väljavahetamiseks.4. Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõike 3 punktist c võib kalandusfond anda toetust ühe mootori väljavahetamiseks laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud laeva kohta, mille kogupikkus on üle 24 meetri, eeldusel et uus mootor on vähemalt 20 % väiksema võimsusega kui vana ja see suurendab energiatõhusust.5. Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõikest 7 lubatakse laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud laevadel ühte täiendavat püügivahendite väljavahetamist, kui uued püügivahendid parandavad märkimisväärselt energiatõhusust. Kõnealuse lõike punktides a ja b sätestatud tingimusi ei kohaldata.IV PEATÜKKlaevastiku kohandamiskava alusel võetavad osalise utiliseerimise meetmedARTIKKEL 17 OSALINE UTILISEERIMINEVastavalt käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadele võib kuni 31. detsembrini 2010 anda riigiabi laevaomanikele, kes kõrvaldavad alaliselt kasutuselt ühe või mitu laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud laeva, et ehitada uus, väiksema püügivõimsuse ja väiksema energiatarbimisega laev, ja eeldusel et laevastiku kohandamiskava vastab järgmisele kahele tingimusele:a) see hõlmab laevu, mis kasutavad samu püügivahendeid, ningb) see hõlmab laevu, mille püügivõimsus on vähemalt 70 % liikmesriigis kõnealuseid püügivahendeid kasutavate laevade püügivõimsusest.Kõnealust alalist kasutuselt kõrvaldamist nimetatakse edaspidi osaliseks utiliseerimiseks.Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas käesoleva peatükiga antud abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70 esitatud tingimuste täitmist ja komisjon teeb finantskorrektsioonid kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 97, kui liikmesriigid ei suuda tagada, et kooskõlas käesoleva peatükiga toimub nõutav püügivõimsuse vähendamine.Artikkel 18Riigiabi kalapüügi alaliseks lõpetamiseks1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklile 23 on osalises utiliseerimises osaleval laevaomanikul õigus saada riigiabi kalapüügi alaliseks lõpetamiseks piiratud püügivõimsuse ja uuele laevale ümber jaotatud püügivõimsuse katmiseks.2. Uue laeva püügivõimsus ei tohi olla suurem kui 40 % laeva omaniku piiratud püügivõimsusest.3. Vajaduse korral peab liikmesriik kalalaevatunnistust vastavalt kohandama.Artikkel 19Kalapüügivõimsuse piiramine ja ümberjaotamine1. Erandina määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõigetest 3 ja 4 on liikmesriigil õigus artiklis 17 osutatud uutele laevadele ümber jaotada kuni 25 % laevastiku kohandamiskava alusel alaliselt piiratud püügivõimsusest.2. Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 12 nimetatud sihttaset vähendatakse alaliselt piiratud püügivõimsuse ja ümberjaotatud püügivõimsuse vahe võrra.3. Liikmesriigid ei pea vastavalt lõikele 1 ümber jaotatud püügivõimsust arvestama laevastiku koosseisu arvamiste ja koosseisust väljaarvamiste tasakaalustamisel määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 13 alusel.4. Laevastiku kohandamiskavades, mille puhul osalist utiliseerimist kohaldatakse rohkem kui 33 % laevastiku algse püügivõimsuse suhtes, peab laevastiku kohandamiskava alusel toimuv kogu püügivõimsuse vähendamine olema vähemalt 66 %.V PEATÜKKFinantssättedARTIKKEL 20 FINANTSSÄTTED1. Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklist 53 kehtestatakse käesoleva meetmega seotud toimingute rahastamise korral kalandusfondi panuse ülemmääraks 95 % riiklike kulutuste kogusummast ning seda ei võeta arvesse artikli 53 lõikes 3 nimetatud ülemmäärade kehtestamisel.2. Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 81 lõikest 1 teeb komisjon liikmesriigi taotluse korral rakenduskava rahastamisse teise eelmakse, mille suurus on 7 % kalandusfondi panusest rakenduskava rahastamisel ajavahemikus 2007–13. 2007. aastal vastu võetud rakenduskava käsitlev taotlus tuleb komisjonile esitada hiljemalt 31. oktoobriks 2008. 2008. aastal vastu võetud rakenduskava käsitlev taotlus tuleb komisjonile esitada hiljemalt 30. juuniks 2009. Eelmakse võib vastavalt kalandusfondi eelarvele jaotada kahele rahandusaastale.3. Kui vastavalt lõikele 2 tehakse teine eelmakse, siis erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 81 lõikest 2 maksab liikmesriigi poolt määratud organ eelmakse kogusumma komisjonile tagasi, kui rakenduskava raames pole esitatud maksetaotlusi kahekümne nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil komisjon tegi teise eelmakse esimese osamakse.VI PEATÜKKLÕPPSÄTTEDArtikkel 21RakenduseeskirjadKäesoleva määruse rakenduseeskirjad võib vastu võtta määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 101 lõikes 3 ette nähtud korras.Artikkel 22JõustumineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimelpresidentFINANTSSELGITUSKäesoleva finantsselgituse aluseks olev nõukogu määruse ettepanek on ajutine meede, mis täiendab nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi (edaspidi „kalandusfond”) raames sätestatud meetmeid. Seetõttu täiendab käesolev finantsselgitus Euroopa Kalandusfondi käsitleva määruse olemasolevat finantsselgitust. Määrus eelarvet ei mõjuta, välja arvatud muudatus kalandusfondi maksete assigneeringute jagunemises aastate lõikes. Maksete assigneeringute jagunemine muutub, kuna võimalikku eelmakset suurendatakse 7 %-lt 14 %-ni kalandusfondi kavandatavast kogusummast.1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu määrus, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomane poliitikavaldkond: merendus ja kalandusMeede: 11.06 Euroopa Kalandusfond (EKF)3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:11.0612: EKF – Lähenemiseesmärgi piirkonnad ja 11.0613: EKF – Muud kui lähenemiseesmärgi piirkonnad3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2010.3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |11.0612 ja 11.0613 | Mittekohust. | Liigendatud[6] | EI | EI | EI | Nr 2 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2008 | 2009 | 2010 ja sellele järgnevad aastad | Kokku |Tegevuskulud[7] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a |Maksete assigneeringud[8] | b | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[9] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c |Maksete assigneeringud | b+c | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[10] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | a+c+d+e |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | b+c+d+e | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasnevad ümberpaigutused finantsperspektiivi asjaomases rubriigis.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[11] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi kasutamine või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Kalandusfondi käsitleva määruse finantsselgitusega võrreldes muudatusi ei ole.Aastane vajadus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj |Personal kokku |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDEttepaneku tausta selgitavad üksikasjad on esitatud kalandusfondi käsitleva määruse seletuskirjas ja finantsselgituses.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusEttepaneku sisuks oleva meetmepakme eesmärk on pakkuda kalandusfondi raames erakorralist ja ajutist toetust kalandussektori töötajatele ja ettevõtetele, keda mõjutab 2008. aastal toimunud naftahinna tõusust põhjustatud majanduskriis.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime.Vt kalandusfondi käsitleva määruse finantsselgitus5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesVt kalandusfondi käsitleva määruse finantsselgitus.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele,( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleX Haldamine detsentraliseeritult või koostöösX liikmesriikidega( kolmandate riikidega.( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE – KALANDUSFONDI KÄSITLEVA MÄÄRUSEGA VÕRRELDES MUUDATUSI EI OLE6.1. JärelevalvekordVt kalandusfondi käsitleva määruse finantsselgitus6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEttepanekul ei ole täiendavaid finantstagajärgi, kuna muudatusi on tehtud ainult maksete tegemise graafikus. Seega ei ole vaja ettepaneku eraldi eelhindamist.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Vt tegutsemiskord kalandusfondi puhul.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusVt tegutsemiskord kalandusfondi puhul.7. Pettusevastased meetmedVt tegutsemiskord kalandusfondi puhul.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA – KALANDUSFONDI KÄSITLEVA MÄÄRUSEGA VÕRRELDES MUUDATUSI EI OLE8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal[13] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[14] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[15] |KOKKU |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mida tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia /esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud.8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sise- |välis- |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalArvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[17] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] ELT C , , lk. .[2] ELT C , , lk. .[3] Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1198/2006, Euroopa Kalandusfondi kohta,[4] millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise eeskirjad.[5] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).[6] Nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000, 17. detsember 1999, kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22).[7] Liigendatud assigneeringud.[8] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[9] Ümberpaigutatud maksete assigneeringud täiendavateks eelmakseteks, mis kajastuvad 2008. aastal kõikide selliste liikmesriikide puhul, kelle rakenduskava on vastu võetud 2007. aastal, ja 2009. aastal kõikide selliste liikmesriikide puhul, kelle rakenduskava on vastu võetud 2008. aastal. Assigneeringute netosumma kogu programmitöö perioodi vältel ei suurene.[10] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[11] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[12] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[13] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[14] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[15] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[16] Kulud sisalduvad võrdlussummas.[17] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[18] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


title: Ettepanek Nõukogu määrus millega kohandatakse alates 1. juulist 2004 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi osamaksete määra ning alates 1. jaanuarist 2005 ühenduse ja liikmesriikide süsteemide vahel kasutatavat ülekannete intressimäära

text:
                     EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                      Brüssel 29.10.2004
                                                      KOM(2004) 743 lõplik
                                          Ettepanek
                                    NÕUKOGU MÄÄRUS
     millega kohandatakse alates 1. juulist 2004 Euroopa ühenduste ametnike ja muude
   teenistujate pensioniskeemi osamaksete määra ning alates 1. jaanuarist 2005 ühenduse
           ja liikmesriikide süsteemide vahel kasutatavat ülekannete intressimäära
                                      (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                           SELETUSKIRI
   1.       PENSIONISKEEMI OSAMAKSE MÄÄRA KOHANDAMINE
   Vastavalt personalieeskirjade artikli 83 a lõikele 3 ja XII lisas kindlaksmääratud eeskirjadele
   määrab nõukogu komisjoni ettepanekul kindlaks osamakse määra ja teeb otsuse võimaliku
   pensioniea muutmise kohta.
   Vastavalt personalieeskirjade XII lisale esitas Eurostat 1. septembril iga 5 aasta tagant
   läbiviidava pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise hindamise aruande. Sellest hindamisest
   selgub, et pensionisüsteemi kindlustusmatemaatilise tasakaalu tagamiseks vajalik osamakse
   määr on 10,43% põhipalgast.
   Samas ei tohi alates 1. juulist 2004 kehtiv osamakse määr vastavalt XII lisa artikli 2 lõikele 2
   olla suurem kui 9,75%.
   Seega teeb komisjon ettepaneku kehtestada alates 1. juulist 2004 osamakse kohandatud määr
   9,75%.
   2.       DISKONTOMÄÄRA KOHANDAMINE
   Vastavalt personalieeskirjade XII lisa artiklile 12 on personalieeskirjade VIII lisa artiklites 4
   ja 8 ette nähtud diskontomääraks XIII lisa artiklis 10 nimetatud tegelik intressimäär ja see
   tuleb vajaduse korral üle vaadata 5 aasta tagant läbiviidava kindlustusmatemaatilise
   hindamise käigus.
   Eurostati poolt vastavalt personalieeskirjade XII lisa artiklile 10 arvutatud tegelik intressimäär
   on 1. septembril 2004 esitatud 5 aasta tagant läbiviidava kindlustusmatemaatilise hindamise
   aruande põhjal 3,9%.
   Seetõttu teeb komisjon ettepaneku kehtestada alates 1. jaanuarist 2005 personalieeskirjade
   VIII lisa artiklites 4 ja 8 ning muude teenistujate teenistustingimuste artiklites 40 ja 110 ette
   nähtud diskontomääraks 3,9%.
ET                                                 2                                                  ET
 ---pagebreak---                                                 Ettepanek
                                          NÕUKOGU MÄÄRUS
       millega kohandatakse alates 1. juulist 2004 Euroopa ühenduste ametnike ja muude
     teenistujate pensioniskeemi osamaksete määra ning alates 1. jaanuarist 2005 ühenduse
             ja liikmesriikide süsteemide vahel kasutatavat ülekannete intressimäära
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning ühenduste muude
   teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr
   259/68,1 viimati muudetud määrusega (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr …,2 eriti selle XII lisa artiklit
   83 a,
   võttes arvesse komisjoni arvamust, mis on kooskõlas personalieeskirjade komitee arvamusega
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Vastavalt personalieeskirjade XII lisa artiklile 13 esitas Eurostat 1. septembril 2004
           iga 5 aasta tagant läbiviidava pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise hindamise
           aruande 2004, milles kaasajastatakse käesolevas lisas nimetatud näitajad.
   (2)     Nimetatud aruande alusel tuleb kohandada Euroopa ühenduste ametnike ja muude
           teenistujate pensioniskeemi tasakaalu tagamiseks vajalikku osamakse määra. Vastavalt
           XII lisa artiklile 2 ei tohi kohandatud määr 2004. aastal ületada 9,75%.
   (3)     Vastavalt XII lisa artiklile 12 tuleb muuta VIII lisa artiklites 4 ja 8 ning muude
           teenistujate teenistustingimuste artiklites 40 ja 110 osutatud määra,
   1
           EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.
   2
           ELT …, …, lk.1.
ET                                                   3                                            ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                                Artikkel 1
   Alates 1. juulist 2004 on personalieeskirjade artikli 83 lõikes 2 osutatud osamakse määr
   9,75%.
                                                Artikkel 2
   Alates 1. jaanuarist 2005 on personalieeskirjade VIII lisa artiklites 4 ja 8 ning muude
   teenistujate teenistustingimuste artiklites 40 ja 110 nimetatud intressimäär 3,9%.
                                                Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
                                                  Nõukogu nimel
                                                  eesistuja
ET                                                   4                                      ET
 ---pagebreak---                       FICHE FINANCIERE
                                                                                DATE:
   1.     LIGNE BUDGETAIRE:                                                                 CREDITS:
          401 - Contribution du personnel au financement du régime des pensions
   2.     INTITULE DE LA MESURE:
          Adaptation de la contribution pension
   3.     BASE JURIDIQUE:
          Annexe XII du Statut
   4.     OBJECTIFS DE LA MESURE:
          Adapter la contribution pension des fonctionnaires et autres agents
   5.     INCIDENCES FINANCIERES                            PERIODE DE EXERCICE EN                EXERCICE
                                                               12 MOIS              COURS         SUIVANT
                                                                                [n=2004]          [n+1]
                                                              (Mio EUR)           (Mio EUR)       (Mio EUR)
   5.0    DEPENSES A LA CHARGE
          - DU BUDGET DES CE
          (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS)
          - DES BUDGETS NATIONAUX
          - D'AUTRES SECTEURS
   5.1    RECETTES
          - RESSOURCES PROPRES DES CE                             9,3                 4,7             9,3
          (PRELEVEMENTS/DROITS DE DOUANE)
          - SUR LE PLAN NATIONAL
                                                               [n+2]         [n+3]        [n+4]        [n+5]
   5.0.1 PREVISIONS DES DEPENSES
   5.1.1 PREVISIONS DES RECETTES                                9,3           9,3          9,3          9,3
   5.2    MODE DE CALCUL:
          Contribution pension = exécution 2004 x 9,75 / 9,25 – effet impôt
   6.0    FINANCEMENT POSSIBLE PAR CREDITS INSCRITS AU CHAPITRE
          CONCERNE DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION                                                     NON
   6.1    FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU
          BUDGET EN COURS D'EXECUTION                                                                 NON
   6.2    NECESSITE D'UN BUDGET SUPPLEMENTAIRE                                                        NON
   6.3    CREDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS                                                  NON
   OBSERVATIONS:
   L’effet budgétaire de la modification du taux d’actualisation est négligeable.
ET                                                          5                                                ET


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0626

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 889/2005, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes  /* KOM/2007/0626 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 17.10.2007KOM(2007) 626 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 889/2005, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 889/2005 kehtestati vastavalt ühisele seisukohale nr 2005/440/ÜVJP ning kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1596 (2005) ja kõigi edasiste asjakohaste resolutsioonidega teatavad piiravad meetmed Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes.2.  ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas oma 10. augusti 2007. aasta resolutsiooniga nr 1771 (2007) muu hulgas, et teatava tehnilise abi suhtes rakendatavad piiravad meetmed ei tohiks kehtida tehnilise abi suhtes, millest on resolutsiooni nr 1533 (2004) punkti 8 kohaselt loodud komiteele ette teatatud ja millega Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsus on nõustunud, kui kõnealune abi on mõeldud ainult selleks, et aidata Kongo Demokraatliku Vabariigi sõjaväe ja politsei üksusi, kelle integratsiooniprotsess Põhja- ja Lõuna-Kivu provintsis ning Ituri piirkonnas on pooleli. Seepärast on kohane vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 889/2005.3.  Samuti on kohane viia määrus (EÜ) nr 889/2005 kooskõlla sanktsioonide praktika viimaste muutustega pädevate ametiasutuste kindlaksmääramise, seaduste rikkumisest tuleneva vastutuse ja jurisdiktsiooni osas.4.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 889/2005, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,võttes arvesse 9. oktoobri 2007. aasta ühist seisukohta nr 2007/654/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta nr 2005/440/CFSP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid,[1]võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 889/2005[2] kehtestati vastavalt ühisele seisukohale nr 2005/440/ÜVJP ning kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1596 (2005) ja kõigi edasiste asjakohaste resolutsioonidega piiravad meetmed Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes.(2) ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas oma 10. augusti 2007. aasta resolutsiooniga nr 1771 (2007) muu hulgas, et tehnilise abi suhtes rakendatavad piiravad meetmed ei tohiks kehtida tehnilise abi suhtes, millest on resolutsiooni nr 1533 (2004) punkti 8 kohaselt loodud komiteele ette teatatud ja millega Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsus on nõustunud, kui kõnealune abi on mõeldud ainult selleks, et aidata Kongo Demokraatliku Vabariigi sõjaväe ja politsei üksusi, kelle integratsiooniprotsess Põhja- ja Lõuna-Kivu provintsis ning Ituri piirkonnas on pooleli. Seepärast on kohane vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 889/2005.(3) Samuti on kohane viia määrus (EÜ) nr 889/2005 kooskõlla sanktsioonide praktika viimaste muutustega pädevate ametiasutuste kindlaksmääramise, rikkumistest tuleneva vastutuse ja kohtualluvuse osas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 889/2005 muudetakse järgmiselt:5.  Artikkel 3 asendatakse järgmisega:„Artikkel 31. Erandina artiklist 2 võib teenuseosutaja asukohaliikmesriigi pädev asutus, nagu osutatud lisas loetletud veebisaitidel, anda loa:a) relvade ja nendega seotud materjaliga seotud tegevuse rahastamiseks või selleks tehnilise või rahalise abi andmiseks, kui see on mõeldud üksnes ÜRO missiooni toetamiseks Kongo Demokraatlikus Vabariigis („MONUC“) või nimetatud missioonile kasutamiseks;b) relvade ja nendega seotud materjaliga seotud tegevuse rahastamiseks või selleks tehnilise või rahalise abi andmiseks, kui see on mõeldud üksnes Kongo Demokraatliku Vabariigi sõjaväe- ja politseiüksuste toetamiseks või neile kasutamiseks, eeldusel et nimetatud üksused:i) on lõpule viinud oma integratsiooniprotsessi võiii) alluvad vastavalt Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude integreeritud peastaabile või riiklikule politseile võiiii) viivad läbi oma integratsiooniprotsessi, mis toimub Kongo DV territooriumil väljaspool Põhja- ja Lõuna-Kivu provintse ja Ituri piirkonda;c) Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse nõusolekul tehnilise abi andmiseks, kui see on mõeldud ainult selleks, et aidata Kongo Demokraatliku Vabariigi sõjaväe ja politsei üksusi, kelle integratsiooniprotsess Põhja- ja Lõuna-Kivu provintsis ning Ituri piirkonnas on pooleli, kui sanktsioonide komiteele on sellise abi andmisest või teenuste osutamisest eelnevalt teatatud; ningd) üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks ettenähtud mittesurmava sõjavarustusega seotud tegevuse rahastamiseks või selleks tehnilise või rahalise abi andmiseks, kui sanktsioonide komiteele on sellise abi andmisest või teenuste osutamisest eelnevalt teatatud.2. Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.”6.  Lisatakse artikkel 2a:„Artikkel 2aArtikli 2 lõikes b sätestatud keelust ei tulene mingit vastutust füüsilistele või juriidilistele isikutele või asjaomastele üksustele, kui nad ei teadnud ega omanud mõjuvat põhjust arvata, et nende tegevus rikuks nimetatud keeldu.”7.  Lisatakse artikkel 6a:„Artikkel 6a1. Liikmesriik määrab kindlaks artikli 3 lõikes 1 osutatud pädevad asutused ja esitab need lisas loetletud veebisaitidel.2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma pädevatest asutustest viivitamata pärast käesoleva artikli jõustumist ja teavitavad komisjoni igast hilisemast muudatusest.”8.  Artikkel 7 asendatakse järgmisega:„Artikkel 7Käesolevat määrust kohaldatakse:a) ühenduse territooriumil;b) liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;c) kõikide liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool seda;d) kõikide juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või registreeritud liikmesriigi seaduste alusel;e) kõikide juriidiliste isikute, üksuste või asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt leiab aset ühenduse territooriumil.”9.  Määruse (EÜ) nr 889/2005 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja„LISAVeebilehed, mis sisaldavad teavet artiklites 3 ja 6a osutatud pädevate asutuste kohta, ja aadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile(täidavad liikmesriigid)BELGIABULGAARIATŠEHHI VABARIIKTAANISAKSAMAAEESTIKREEKAHISPAANIAPRANTSUSMAAIIRIMAAITAALIAKÜPROSLÄTILEEDULUKSEMBURGUNGARIMALTAMADALMAADAUSTRIAPOOLAPORTUGALRUMEENIASLOVEENIASLOVAKKIASOOMEROOTSIÜHENDKUNINGRIIKAadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile:European CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSPUnit A.2. Crisis Management and Conflict PreventionCHAR 12/108B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgia)E-post: relex-sanctions@ec.europa.euTelefon: (32 2) 29 91176 / 55585Faks: (32 2) 299 0873 ”[1] ELT L 264, 10.10.2007, lk 11.[2] ELT L 152, 15.6.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0616

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta  /* KOM/2005/0616 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.12.2005KOM(2005) 616 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) („algmäärus“)[1] kohaldamist Indiast pärit puuvillase voodipesu importi käsitleva menetluse suhtes. |120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud lähtuvalt algmääruse rakendamisest ja uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisu- ja menetlusnõuetega. |139 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2004[2] Indiast pärit puuvillase voodipesu ühendusse impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta. Ettepanek anda uutele ühendusse eksportijatele uue ettevõtja staatus. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Asjaomastel huvitatud isikutel oli juba võimalus kaitsta oma huve uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku loendit tingimustest, mida peab hindama. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Määrusega (EÜ) nr 74/2004 kehtestas nõukogu Indiast pärit puuvillase voodipesu ühendusse importimise suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Võttes arvesse vaatlusaluse toote eksportijate/tootjate suurt hulka Indias, moodustati esialgse uurimise ajal eksportivatest tootjatest valim. Valimisse kaasatud ettevõtjatele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 4,4% kuni 10,4%, kusjuures valimivälistele koostööd tegevatele ettevõtjatele määrati 7,6% suurune tollimaksumäär. Ettevõtjatele, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise käigus koostööd, kehtestati 10,4% suurune tollimaksumäär. Nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 artikliga 2 võimaldati samas artiklis sätestatud kriteeriumidele vastavatele India eksportijatele/tootjatele võrdne kohtlemine valimiväliste koostööd tegevate ettevõtjatega (uue ettevõtja staatus). Nõukogu määruse (EÜ) nr 2143/2004 artikliga 1, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 74/2004, lisati viisteist ettevõtjat määruse (EÜ) nr 74/2004 lisas toodud India eksportijate/tootjate nimekirja. Kolmteist India eksportijat/tootjat on taotlenud uue ettevõtja staatust, lastes ennast lisada nende ettevõtjate nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse 7,6% suurust kaalutud keskmist tollimaksumäära. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas nii kiiresti kui võimalik. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 74/2004. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Käesolev ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel. |331 | Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha riigisiseseid otsuseid. |332 | Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtete ja kodanike rahalist ja halduskoormust tuleb hoida võimalikult madalal ja vastavuses ettepaneku eesmärgiga. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed („algmäärus“)[3],võttes arvesse nõukogu 13. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 74/2004 (Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta)[4] artiklit 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. EELNENUD MENETLUS(1) Määrusega (EÜ) nr 74/2004 kehtestas nõukogu KN-koodide ex 6302 21 00 (TARICi koodid 6302 21 00 81, 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (TARICi kood 6302 22 90 19), ex 6302 31 00 (TARICi kood 6302 31 00 90) ja ex 6302 32 90 (TARICi kood 6302 32 90 19) alla kuuluva Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes ühendusse lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Võttes arvesse koostööd tegevate isikute suurt hulka, moodustati India eksportivatest tootjatest valim ning valimisse kaasatud ettevõtjatele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 4,4% kuni 10,4%, kusjuures valimivälistele koostööd tegevatele ettevõtjatele määrati 7,6% suurune tollimaksumäär. Ettevõtjatele, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise käigus koostööd, kehtestati 10,4% suurune tollimaksumäär.(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 artiklis 2 on sätestatud, et kui uus India eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et ta uurimisperioodil (1. oktoobrist 2001 kuni 30. septembrini 2002) ei eksportinud ühendusse artikli 1 lõikes 1 nimetatud tooteid (esimene kriteerium), et ta ei ole seotud India eksportijate või tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud subsiidiumivastaseid meetmeid (teine kriteerium), ning et ta on asjaomaseid tooteid tegelikult ühendusse eksportinud pärast selle uurimisperioodi lõppu, millel meetmed põhinevad, või et ta on võtnud tühistamatu lepinguga kohustusi märkimisväärsete koguste eksportimiseks ühendusse (kolmas kriteerium), siis võib muuta kõnealuse määruse artikli 1 lõiget 3, määrates uuele eksportivale tootjale koostööd tegevate valimiväliste ettevõtjate suhtes kohaldatava tollimaksumäära, mis on 7,6%.(3) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2143/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 74/2004, lisati viisteist ettevõtet määruse (EÜ) nr 74/2004 lisas toodud India eksportijate/tootjate nimekirja.B. UUTE EKSPORTIJATE/TOOTJATE TAOTLUSED(4) Kolmteist India ettevõtjat on taotlenud võrdset staatust ettevõtjatega, kes tegid esialgse uurimise käigus koostööd, kuid keda valimisse ei kaasatud (uue ettevõtja staatus).(5) Neli uue ettevõtja staatust taotlevat India ettevõtjat ei vastanud küsimustikule ja üks ei esitanud täiendavat teavet, mida nõuti pärast seda, kui ta oli esitanud küsimustikule pooliku vastuse. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas need ettevõtjad vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele, ning nende taotlused tuli tagasi lükata.(6) Ülejäänud kaheksa ettevõtjat vastasid küsimustikule, mille eesmärk oli kindlaks teha, kas ettevõtjad vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 artikli 2 sätetele.(7) Eespool nimetatud India ekportijatest/tootjatest viie esitatud tõendeid peetakse piisavaks, et määrata neile koostööd tegevate valimiväliste ettevõtjate suhtes kohaldatav tollimaksumäär (7,6%) ning seega lisada nad nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 (mida muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 2143/2004) lisas (edaspidi „lisa“) esitatud eksportijate/tootjate nimekirja.(8) Ülejäänud kolmest India eksportijast/tootjast eksportis kaks vaatlusalust toodet ühendusse esialgsel uurimisperioodil (1. oktoobrist 2001 kuni 30. septembrini 2002) ning üks ei suutnud esitada tõendeid selle kohta, et ta ei eksportinud uurimisperioodi ajal ühendusse.(9) Nimetatud asjaolude tõttu leiti, et eespool nimetatud kolme ettevõtja puhul ei olnud täidetud vähemalt üks nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 artiklis 2 sätestatud kriteerium, s.t esimene kriteerium. Seepärast tuli nende taotlused tagasi lükata.(10) Ettevõtjatele, kellele uue ettevõtja staatust ei antud, teatati selle otsuse põhjused ning neile anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha.(11) Kõiki huvitatud isikute esitatud seisukohti ja esildisi analüüsiti ning kui need olid õigustatud, võeti neid nõuetekohaselt arvesse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 2143/2004) lisas esitatud India eksportijate/tootjate nimekirja lisatakse järgmised ettevõtjad:Ettevõtja | Linn |Alok Industries Limited | Mumbai |Texel Industries | Chennai |Textrade International Private Limited | Mumbai |Welspun India Limited | Mumbai |Yellows Spun and Linens Private Limited | Mumbai |Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.03.2004, lk 12).[2] ELT L 12, 17.1.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2143/2004 (ELT L 370, 17.12.2004, lk 1).[3] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.03.2004, lk 12).[4] ELT L 12, 17.1.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2143/2004 (ELT L 370, 17.12.2004, lk 1).