|

52011PC0717

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool liitu asuvates vetes teatavate selliste kalavarude püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse  /* KOM/2011/0717 lõplik - 2011/0317 (NLE) */

	SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTPõhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse kalapüügivõimalusi, mis on eraldatud liidu laevadele püügiks liidu vetes ja väljaspool liitu asuvates vetes ning kolmanda riigi laevadele liidu vetes nende otsuste tulemusena, mis on kokku lepitud mitme- või kahepoolsetel läbirääkimistel. Rahvusvahelisteks läbirääkimisteks valmistudes kujundab liit oma seisukoha teaduslike nõuannete ja poliitiliste eesmärkide põhjal, nagu toimitakse ka liidusiseste otsuste puhul. Selliste läbirääkimiste tulemus sisaldab liidu nõusolekut võtta kohustusi kolmandate osapoolte suhtes. Liidul ei ole olulist otsustusõigust peale sisese jaotuse liikmesriikide vahel, kui on tegemist selliste otsuste rakendamisega liidu õiguses. Liidusisese jaotuse puhul kohaldatakse suhtelise stabiilsuse põhimõtet.ReguleerimisalaViimastel aastatel on Euroopa Liidu nõukogu võtnud igal aastal vastu otsuse kalapüügivõimaluste kohta Atlandi ookeanis, Põhjameres ja nendes rahvusvahelistes püügipiirkondades, kus tegutsevad liidu laevad. Reguleeritavate kalavarude poolest on tegemist kõige olulisema kalapüügivõimalusi käsitleva määrusega, mis lisandub muudele samalaadselt uuendatavatele määrustele, millega reguleeritakse kalavarusid Läänemeres, Mustas meres ja süvameres (viimast uuendatakse iga kahe aasta tagant).Jättes välja mõne erandi, on teadusnõuanne selliste kalavarude kohta, mille üle otsustab liit autonoomselt, kättesaadav juba juulist alates. Seepärast on võimalik koostada ettepanek üksnes selliste liidu kalavarude kohta, mille suhtes nõukogu võiks saavutada poliitilise kokkuleppe oma novembriistungil. Kalapüügivõimalusi käsitlevate otsuste ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks osutas komisjon oma teatises kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta[1] kavatsusele esitada varem ühes ettepanekus käsitletu kohta kaks eraldi ettepanekut.Ettepaneku jagamine kaheks võimaldab muuta lähenemisviisi lihtsamaks ja struktureeritumaks, mille puhul otsused võetakse vastu nõuannete põhjal ning võimalikult kiiresti pärast nõuande saamist. Läänemere kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kohaldamise alusel võib väita, et see teeb vastuvõtmise paremini hallatavaks ning annab ettevõtjatele varem kindlustunde seoses järgneva aasta tegevusega.Käesolev ettepanek on teine neist kahest, mille üldine eesmärk on rakendada liidu õiguses kalapüügivõimalused, mis on juba mujal läbi räägitud ja kokku lepitud. Seega hõlmab see järgmisi varusid ja võimalusi.-  Ühised kalavarud, st varud, mida majandatakse koos Norraga Põhjameres ja Skagerraki väinas või NEAFCga seotud rannikuäärse riigiga sõlmitud kokkulepete alusel.-  Kalavarud, mille kvoote traditsiooniliselt vahetatakse: kalavarud, mille kvoote igal aastal liidu ja Norra ja/või Fääri saarte vahel vahetatakse, kui neid varusid ei majandata ühiselt.-  Varud, mida võidakse vahetada: varud, mis on suhteliselt uued (nt hirvkala) või mis võivad pakkuda huvi kvoodivahetamiseks.-  Kaaspüügi liigid merikeele ja merilesta püügil, isegi kui ei vahetata. Seda tehakse selleks, et säilitada järjepidevus mitme liigiga püügi majandamise arengus.-  Piirkondlike kalandusorganisatsioonidega saavutatud kokkulepetest tulenevad kalapüügivõimalused.Enamik käesolevas ettepanekus sisalduvaid kalapüügivõimalusi esitatakse märkega „ pm ” ( pro memoria) . Selle põhjuseks on asjaolu, et:-  nõuanded mõne liigi kohta ei ole kättesaadavad ajaks, mil on kavas ettepaneku vastuvõtmine, või-  Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO), Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR), Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni (NEAFC), Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskonventsiooni (WCPFC) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) kehtestatavad teatavad püügipiirangud ja muud soovitused selguvad nimetatud organisatsioonide aastakoosolekutel, mis peetakse ajavahemikul 2011. aasta oktoobrist kuni 2012. aasta veebruarini; või-  Gröönimaa vete kalavarude ning Norra ja Fääri saartega ühiselt majandatavate või vahetatavate kalavarude kohta ei ole andmed veel saadaval ning need selguvad alles pärast 2011. aasta novembris ja detsembris peetavate konsultatsioonide lõppu.Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEsitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas liidu säästva arengu poliitikaga.2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDKonsulteerimine huvitatud isikutegaKomisjon on nimetatud konsultatsioonide pidamisel järginud nn varasema otsustamise põhimõtet, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse konsulteerimise parandamist ühenduse kalanduse juhtimisel (KOM(2006) 246 (lõplik)).Varasema otsustamise põhimõtte raames töötas komisjon välja konsultatsioonidokumendi jagamise kohta. Sel eesmärgil esitas komisjon kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteele mitteametliku dokumendi peamise kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kaheks jagamise kohta aastal 2012. Dokumendis esitati kriteeriumid, mida kasutati peamise kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kaheks jagamisel, tuues välja teemad, mida tuleks nüüd käsitleda liidu kalavarusid käsitlevas ettepanekus, teemad, mis viiakse üle rahvusvaheliste vete kalavarusid käsitlevasse ettepanekusse, ning sätted, mis peaksid sisalduma mõlemas tekstis.Varasemat otsustamist vajav dokument esitati liikmesriikidele ja edastati ka piirkondlikele nõuandekomisjonidele, et anda neile tagasiside võimalus. Lisaks korraldas komisjon 8. septembril avatud seminari (kus osalesid liikmesriigid, Euroopa Parlamendi liikmed, kalanduseksperdid, sidusrühmad, ajakirjandus ja üldsuse esindajad), kus tutvustati ja arutati teadusnõuande tulemusi ja selle peamisi järeldusi.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineKasutatud metoodika osas pidas komisjon nõu kahe peamise organisatsiooni/eksperdiga. Need olid Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES), kes on rahvusvaheline sõltumatu teadusasutus, ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). ICESi nõuanded põhinevad selle organisatsiooni väljatöötatud nõuanderaamistikul, mida kasutatakse vastavalt nende klientide (sh ka komisjoni) teabenõuetele. STECF annab nõu vastavalt komisjonilt saadud ülesandele.Kõik STECFi aruanded on kättesaadavad merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil pärast seda, kui komisjon on need ametlikult vastu võtnud. Kõik ICESi aruanded on kättesaadavad ICESi veebisaidil.Mõju hindamineKäesoleva ettepanekuga võetakse eelkõige üle rahvusvaheliselt kokkulepitud meetmed. Kõiki asjaolusid, mis on olulised kalapüügivõimaluste võimalike mõjude hindamisel, käsitletakse rahvusvaheliste läbirääkimiste ettevalmistamise ja läbiviimise etapis, mille raames liidu kalapüügivõimalused lepitakse kokku kolmandate osapooltega.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG1.  Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad määruse (EÜ) nr 2371/2001 artiklis 2 sätestatud kohustustest.2.  Ettepaneku kokkuvõteEttepanekus sätestatakse püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse liidu püügipiirkondades ja nendes rahvusvahelistes püügipiirkondades, kus tegutsevad liidu kalalaevad, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada jätkusuutlik kalapüük nii keskkonna, majanduse kui ka sotsiaalsel tasandil.3.  KohaldamineEttepanekus käsitletava valdkonnaga seotud õigusnorme kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2012, välja arvatud teatavad püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2013.4.  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.5.  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.Kavandatava nõukogu määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel õigus jaotada kõnealused püügivõimalused omakorda piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul.Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.6.  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta liidu eelarvet.5. TÄIENDAV TEAVE7.  LihtsustamineEttepanekuga nähakse ette (liidu või riikide) avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige püügikoormuse arvestuse nõuete osas.8.  Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek käsitleb iga-aastast määrust 2012. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.9.  Ettepaneku üksikasjalik selgitusLissaboni lepingus on sätestatud, et kaasotsustamismenetlus on ühise kalanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste puhul tavaline otsustamismenetlus. Aluslepingu artikli 43 lõikega 3 on ette nähtud erand seoses meetmetega „kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta”. Kõnealused meetmed peab nõukogu vastu võtma komisjoni ettepaneku põhjal, ilma Euroopa Parlamendi osaluseta. Seetõttu piirdutakse käesolevas ettepanekus kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise ning kõnealuste võimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega.Seoses püügipiirangutega ja püügikoormuse üldise reguleerimisega on ettepanek kooskõlas nn varasema otsustamise põhimõttega, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile (KOM(2006) 246 (lõplik)) ühenduse kalanduse juhtimist käsitlevate konsultatsioonide parandamise kohta, ja komisjoni teatises „Arutelu 2012. aasta kalapüügivõimaluste üle” (KOM(2011) 298 (lõplik)), milles esitatakse komisjoni vaated ja kavatsused seoses kalapüügivõimalusi käsitlevate ettepanekutega, arvestades oodatavaid teadusnõuandeid varude olukorra kohta 2012. aastal.Nagu eespool öeldud, sisaldab ettepanek ka teatavate piirkondlike kalandusorganisatsioonidega kokkulepitud püügipiiranguid.Tursapüügi puhul on 2009. aastast alates kohaldatud kilovatt-päevade arvul põhinevat püügikoormuse reguleerimise süsteemi ja selle kohaldamist jätkatakse ka 2012. aastal.Täielikult dokumenteeritud kalapüügi alaste katsetustega seoses tehakse ettepanek kohaldada 2011. aastal kehtivaid sätteid uuesti 2012. aastal, st täiendava 12 % eraldamist tursapüügi vältimise katseprojektidele kolme tursavaru puhul, mida jagatakse Norraga (Põhjameri, VIId ja Skagerrak). On vaja hoolikalt hinnata, kas katseprojekti raames väljapüütud kalakogus on väiksem, kui oli lossitud saak koos merre tagasiheidetud kogusega enne katsetusi, või ei ole. Ammendavat hinnangut ei saa anda enne 2012. aasta esimest kvartalit, kuna käimasolevad katsetused jätkuvad käesoleva aasta lõpuni. Seepärast palub komisjon STECFilt nõuannet liikmesriikide esitatud aruannete põhjal, kui 2011. aasta hooaeg on lõppenud. Kui hinnang näitab, et katsetustega ei ole saavutatud kogupüügi vähendamist võrreldes püügiga, kus ei kasutatud katsetusi, siis jätab komisjon endale õiguse teha kohe ettepanek vajalike muudatuste tegemiseks meetmetes, mis nõukogu on vastu võtnud täielikult dokumenteeritud kalapüügi kohta.2011/0317 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool liitu asuvates vetes teatavate selliste kalavarude püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasseEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,toimides seadusandliku erimenetluse kohaseltning arvestades järgmist:10.  Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.11.  Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[2] kohaselt peavad liidu meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, olema võetud arvestades kättesaadavaid teadus-, tehnika ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid.12.  Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed iga kalavaru või kalavarurühma kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta ja sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja püügitegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.13.  Nõukogu […] määrusega […] on liidu laevadele 2012. aastaks määratud kindlaks rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalast väljaspool olevate teatavate kalavarude püügivõimalused . Nüüd on asjakohane võtta vastu määrus, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused, mis põhinevad rahvusvahelistel meetmetel ja kokkulepetel.14.  Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteega ning asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega.15.  Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida ettevaatuspõhimõtet käsitlevas komisjoni teatises[3] määratletud ettevaatuspõhimõtet ning komisjoni teatises kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta[4] kavandatud lähenemisviisi, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ning mitme liigiga püügipiirkondadega seotud aspektide kohta.16.  Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks Põhjamere merikeelevaru, Põhjamere lestavaru, Kattegati, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i idaosa tursavaru, Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 11. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 676/2007 (millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava),[5] nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava)[6] ning nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 302/2009 (milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava)[7].17.  Teatavate lühiealiste kalavarude püügi piirnormide rakendamisel ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks anda komisjonile rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[8].18.  Komisjon peaks võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, mida kohaldatakse lühiealiste kalavarudega seotud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui seda nõuab olukorra tungiv kiireloomulisus.19.  Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täiendava kvoodi täielikult dokumenteeritud püügialastes katsetustes osalevatele laevadele. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida püügikvoodi süsteemi, et vältida vette tagasi heitmist ning sellega kaasnevat muidu kasutatava kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu õhutavad püügikvoodi süsteemid kalureid püügi selektiivsust parandama. Selleks, et kalade vette tagasi heitmist oleks võimalik otstarbekalt hallata, peab täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas.20.  Seepärast peavad liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine, mis võimaldab täpselt salvestada kõik pardal hoitava ja vette tagasi heidetud saagi osad. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem.21.  Sellest tulenevalt on andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine selliste süsteemide eeltingimus, mille abil vähendatakse kalade vette tagasi heitmist (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük) eeldusel, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[9] nõuded on täidetud.22.  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[10] artikli 2 kohaselt tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud meetmeid.23.  On vaja kehtestada 2012. aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12, nõukogu määruse (EÜ) nr 676/2007 artikli 9 lõikega 2 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast[11].24.  ICESi nõuande kohaselt on vaja ICES IIa ja IIIa rajooni ning ICES IV alapiirkonna liidu vetes säilitada tobiapüügi reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata.25.  Mõnede liikide, näiteks mõnede hailiikide jaoks võib isegi piiratud püügitegevus kaasa tuua tõsise ohu nende säilimisele. Selliste liikide püügivõimalused tuleks nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada.26.  Norra salehomaari püütakse mitmeid liike hõlmavates põhjalähedastes püügipiirkondades koos mitme teise liigiga. Iirimaast lääne poole jäävas püügipiirkonnas ehk Porcupine’i madalal on kiiresti vaja kaitse eesmärgil vähendada norra salehomaari püüki nii palju kui võimalik. Seetõttu on asjakohane piirduda kõnealuse piirkonna kalapüügivõimaluste puhul üksnes selliste pelaagiliste liikidega, kellega koos norra salehomaari ei püüta.27.  Liit on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra,[12] Fääri saarte[13] ja Gröönimaaga[14] ning leppinud kokku asjaomased kalapüügivõimalused.. [selliste nõupidamiste tulemused täpsustatakse, kui nõupidamised on lõppenud].28.  Liit on mitme kalandusorganisatsiooni lepinguosaline ning osaleb muudes organisatsioonides mittelepinguosalise koostööpartnerina. Lisaks sellele haldab liit 2003. aasta ühinemisakti alusel alates kuupäevast, mil Poola ühines Euroopa Liiduga, kalandusalaseid lepinguid, mida Poola Vabariik on varem sõlminud, nagu näiteks Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsioon. Nimetatud kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada 2012. aastaks mitmeid meetmeid, sealhulgas liidu laevade kalapüügivõimalused. Kõnealused kalapüügivõimalused tuleks rakendada liidu õiguses.29.  Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 2011. aastal peetud 33. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2012. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooniala alapiirkondades 1–4. Need kalapüügivõimalused, mis koosnevad teatavast lubatud kogupüügist ja krevetipüügi puhul rajoonis 3M püügivõimsuse eraldamise kavast, tuleks rakendada liidu õiguses.30.  Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis oma 2011. aastal peetud 82. aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni kaitsemeetmed. Ühtlasi võttis IATTC vastu resolutsiooni pikkuim-hallhaide kaitse kohta. Nende kalavarude kaitsele kaasa aitamiseks on vaja neid meetmeid rakendada liidu õiguses.31.  Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2011. aasta aastakoosolekul [vastuvõetud meetmete kokkuvõte, lõpetatakse pärast aastakoosoleku lõppu 19.11.2011]. Nimetatud kalavarude kaitsele kaasa aitamiseks on vaja kõnealuseid meetmeid rakendada liidu õiguses.32.  India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) ei muutnud oma 2011. aasta aastakoosolekul meetmeid seoses kalapüügivõimalustega, mis on praegu rakendatud liidu õiguses.33.  Vaikse ookeani lõunaosa avamerepiirkonnas Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) loomise kolmandal rahvusvahelisel kohtumisel 2007. aasta mais võtsid osalejad vastu ajutised meetmed, sealhulgas kalapüügivõimalused, nii pelaagilise kalapüügi kui ka põhjapüügi reguleerimiseks kõnealuses piirkonnas kuni sellise piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomiseni. Kõnealused ajutised meetmed vaadati üle 2011. aasta jaanuaris, SPRFMO komisjoni 2. ettevalmistaval konverentsil, ning need vaadatakse uuesti üle 2012. aasta 30. jaanuari ja 3. veebruari vahel toimuval SPRFMO komisjoni 3. ettevalmistaval konverentsil. Need ajutised meetmed on vabatahtlikud ega ole rahvusvahelise õiguse alusel õiguslikult siduvad. Kooskõlas rahvusvahelises mereõiguses sätestatud koostöökohustuste ja kalavarude kaitse kohustustega on siiski asjakohane rakendada neid meetmeid liidu õiguses, kehtestades liidu üldkvoodi ja jaotades selle asjaomaste liikmesriikide vahel.34.  Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) ei muutnud oma 2011. aasta aastakoosolekul patagoonia kihvkala, atlandi karekala, limapeade ja süvamere punakrabi lubatud kogupüüki, mis oli 2011. ja 2012. aastaks kooskõlastatud 2010. aasta aastakoosolekul. Need meetmed on vaja rakendada liidu õiguses.35.  ICESi uusimate teadusnõuannete põhjal ning kooskõlas Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni (NEAFC) raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on vaja piirata teatavate süvamereliikide püügikoormust.36.  Teatavad liidu kalapüügivõimalusi loovad või piiravad rahvusvahelised meetmed võetakse asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu käesoleva aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seega on vaja sätestada, et vastavaid sätteid, millega rakendatakse neid meetmeid liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna CCAMLRi püügihooaeg kestab 1. detsembrist kuni järgneva aasta 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alal kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2011, on asjakohane, et käesoleva määruse asjaomaseid sätteid kohaldatakse alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetele ei ole kalapüük konventsioonialas ilma loata lubatud.37.  Käesolevas määruses sätestatud ning liidu laevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks),[15] eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.38.  Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2012, ning erisätteid teatud piirkondades, mida tuleks kohaldada konkreetsetel kuupäevadel vastavalt põhjenduses 27 osutatule. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist.39.  Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu kohaldatava õigusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I JAOTISÜLDSÄTTEDARTIKKEL 1 Sisu40.  Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevadele kalapüügivõimalused teatavates väljaspool liitu asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse.41.  Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:42.  2012. aasta püügi piirnormid;43.  püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1. veebruar 2012 – 31. jaanuar 2013;44.  püügivõimalused teatavate kalavarude püügiks Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) alas ajavahemikul 1. detsember 2011 – 30. november 2012; ning45.  Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC) konventsiooni ala teatavate kalavarude püügi võimalused artiklis 27 sätestatud ajavahemikeks.Artikkel 2 ReguleerimisalaKäesolevat määrust kohaldatakse:46.  liidu laevade ja47.  liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide laevade suhtes.Artikkel 3 MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:48.  „liidu laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;49.  „kolmanda riigi laev” – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;50.  „liidu veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud aluslepingu II lisas osutatud territooriumidega külgnevad veed;51.  „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;52.  „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;53.  „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;54.  „võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008[16].Artikkel 4 PüügipiirkonnadKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:55.  ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad – püügipiirkonnad, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta[17];56.  „Skagerrak” – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega; ning57.  „Kattegat” – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;58.  CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad – püügipiirkonnad, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 216/2009 (statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades)[18] I lisas;59.  NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon) püügipiirkonnad, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 217/2009 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta[19];h) SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala, nagu on määratletud Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis[20];i) ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala, nagu on määratletud rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis[21];j) CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) konventsiooni ala, nagu on määratletud 22. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas[22];k) IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala, nagu on määratletud Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis[23];l) IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus[24];m) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – 10° põhjalaiusest lõuna poole jääv avamerepiirkond SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes,[25] ning avamerepiirkond Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;n) WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala, nagu on määratletud Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis[26];o) „Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkond, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide territoriaalmere laiust.II JAOTISLIIDU LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSEDI PEATÜKK ÜLDSÄTTEDARTIKKEL 5 Lubatud kogupüük ja selle eraldamine60.  Liidu laevade lubatud kogupüügi tasemed liidu vetes ja teatavates väljaspool liitu asuvates vetes, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.61.  Liidu laevadel on lubatud kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires vastavalt käesoleva määruse artiklis 14 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008[27] ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonda.62.  Komisjon kehtestab liidu kasutada oleva moivapüügi kvoodi ICES V ja XIV alapiirkonna Gröönimaa vetes, võttes aluseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu ning sellele lisatud protokolli kohaselt Gröönimaa kehtestatud lubatud kogupüügi ja liidule eraldatud osa.63.  2012. aasta esimesel poolel kogutud teaduslikke andmeid silmas pidades võib komisjon artikli 37 lõikes 2 osutatud menetluse teel vastuvõetud rakendusaktidega läbi vaadata I lisas sätestatud lubatud kogupüügi seoses järgmiste varudega:64.  tobiavarud ICES IIa ja IIIa rajooni ning ICES IV alapiirkonna liidu vetes vastavalt käesoleva määruse IIB lisale;65.  norra tursiku varud ja seotud kaaspüük ICES IIIa alapiirkonnas ning ICES IIa rajooni ja ICES IV alapiirkonna liidu vetes ning66.  kiluvarud ICES IIa rajooni ja ICES IV alapiirkonna liidu vetes.67.  Nõuetekohaselt põhjendatud tungivalt kiireloomulistel juhtudel, mis on seotud liidu kohustusega täita oma rahvusvahelisi kohustusi, vaatab komisjon lõikes 3 osutatud varude kogupüügi, mis on sätestatud I lisas, läbi viivitamata kohaldatavate rakendusaktidega kooskõlas artikli 37 lõikes 3 osutatud menetlusega. Need aktid jäävad kehtima käesoleva määruse kehtimise ajaks ning mitte kauemaks kui 31. detsembrini 2012.Artikkel 6 Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele68.  Teatavate kalavarude puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Need kalavarud on loetletud I lisas. Täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirväärtust protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.69.  Lõikes 1 osutatud täiendava püügiosa andmist lubatakse üksnes järgmistel tingimustel:70.  laevad peavad kasutama andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal;71.  laevale antud täiendav püügiosa ei tohi olla rohkem kui 75 % sellist liiki laevade hinnangulisest vette tagasi heidetavast saagist ning mingil juhul ei tohi see suurendada kõnealusele laevale eraldatud põhiosa rohkem kui 30 %; ning72.  kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva poolt püütud saak arvestatakse maha kogu talle eraldatud püügiosast.Sel määral, kui kooskõlas punktiga a tehtud salvestistega kaasneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[28] määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi.73.  Kui liikmesriik tuvastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida lõikes 2 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal 2012. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda.74.  Enne täiendava püügiosa andmist esitavad liikmesriigid järgmise teabe:75.  täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;76.  nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;77.  katsetustes osalevatel laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;78.  iga katsetustes osaleva laevaliigi hinnanguline vette tagasi heitmise määr; ning79.  katsetustes osalevate laevade poolt 2011. aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki.80.  Komisjon võib nõuda, et hinnang lõike 2 punktis b osutatud laevade hinnangulise saagi tagasiheite kohta saadetaks teaduslikule nõuandeorganile läbivaatamiseks. Kui hinnangut ei kinnitata, ei anna liikmesriik asjaomastele laevadele täiendavat püügiosa, või juhul, kui see on juba antud, tühistab ta selle.Artikkel 7 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimusedKalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:81.  saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või82.  saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.Artikkel 8 Püügikoormuse piirangudAlates 1. veebruarist 2011 kuni 31. jaanuarini 2012 kohaldatakse IIA lisas sätestatud püügikoormuse meetmeid teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamiseks järgmistes piirkondades:83.  Skagerrak,84.  ICES IIIa rajooni see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat;85.  ICES IV alapiirkond,86.  ICES IIa rajooni liidu veed ja87.  ICES VIId rajoon.Artikkel 9 Süvamerepüügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud88.  Süvalesta suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2347/2002,[29] millega kehtestatakse süvamere kalapüügiloa omamise nõue, artiklit 3. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi.89.  Liikmesriigid tagavad, et 2012. aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artiklis 3 osutatud süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud põhja-atlandi hõbekala.Artikkel 10 Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted90.  Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:91.  määruse (EÜ) nr 2371/2009 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;92.  määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast ümberjaotamist;93.  määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;94.  määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist;95.  määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist.96.  Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.Artikkel 11 Kalapüügi keeluaeg97.  Porcupine’i madalal on keelatud ajavahemikul 1. maist kuni 31. juulini 2012 püüda või pardal hoida järgmisi liike: meriluts, sinine molva ja harilik molva.98.  Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:Punkt | Laiuskraad | Pikkuskraad |1 | 52° 27’ N | 12° 19' W |2 | 52° 40' N | 12° 30' W |3 | 52° 47' N | 12° 39,600' W |4 | 52° 47' N | 12° 56' W |5 | 52° 13,5' N | 13° 53,830' W |6 | 51° 22' N | 14° 24' W |7 | 51° 22' N | 14° 03' W |8 | 52° 10' N | 13° 25' W |9 | 52° 32' N | 13° 07,500' W |10 | 52° 43' N | 12° 55' W |11 | 52° 43' N | 12° 43' W |12 | 52° 38,800' N | 12° 37' W |13 | 52° 27' N | 12° 23' W |14 | 52° 27' N | 12° 19' W |99.  Erandina lõikest 1 lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 Porcupine’i madalalt läbisõidul hoida pardal nimetatud lõikes osutatud liike.Artikkel 12 Keelatud liigid100.  Liidu laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida või lossida järgmisi liike:101.  hiidhai ( Cetorhinus maximus ) ja mõrtsukhai ( Carcharodon carcharias ) liidu ja liidu välistes vetes; ning102.  harilik heeringahai ( Lamna nasus ) kõikides vetes, kui […] määruse nr […] I lisa B osas ei ole sätestatud teisiti;103.  euroopa ingelhai ( Squatina squatina ) liidu vetes;104.  harilik rai ( Dipturus batis ) ICES IIa rajooni ning ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;105.  musterrai ( Raja undulata ) ja valgerai ( Rostroraja alba ) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes106.  logardrailased ( Rhinobatidae ) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes.107.  Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta.Artikkel 13 Andmete edastamineKui liikmesriigid edastavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.II peatükkKalapüügi lubamine kolmandate riikide vetesARTIKKEL 14 Kalapüügiload108.  Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.109.  Kui üks liikmesriik kannab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile (vahetusleping) III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.III peatükkKalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes1. JAGU ICCATI KONVENTSIOONI ALAARTIKKEL 15 Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud110.  Nende liidu söödalaevade ja veoõngedega laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.111.  Nende rannalähedase püügiga tegelevate liidu laevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.112.  Nende liidu laevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.113.  Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on luba Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.114.  Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.115.  Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamis- ja nuumamisvõimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.Artikkel 16 ID lisas eraldatud hariliku tuuni kvootidega seotud lisatingimusedLisaks määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 7 lõikes 2 sätestatud keeluperioodile on hariliku tuuni püük seinnoodaga Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud 1. jaanuarist kuni 15. maini 2012 ja 15. juunist 31. detsembrini 2012.Artikkel 17 Harrastus- ja sportpüükLiikmesriigid eraldavad ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügiks.Artikkel 18 Haid116.  Suursilm-rebashaide ( Alopias superciliosus ) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.117.  Keelatud on perekonda Alopias spp kuuluvate rebashaide sihtpüük.118.  Sphyrnidae perekonna (v.a Sphyrna tiburo ) vasarhai rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud seoses ICCATi konventsiooni alas toimuva püügiga.119.  Pikkuim-hallhaide ( Carcharhinus longimanus ) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.2. JAGU CCAMLRI KONVENTSIOONI ALAARTIKKEL 19 Keelud ja püügipiirangud120.  V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.121.  Teadusuuringutega seotud püügi puhul kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüüke ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.Artikkel 20 Uurimuslik kalapüük122.  Ainult CCAMLRi komisjoni liikmeks olevad liikmesriigid võivad 2012/2013. aasta püügihooajal osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 24. juuliks 2012.123.  FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1 ja 58.4.2 lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks.124.  Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik püügipotentsiaali kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.Artikkel 21 Tavalise hiilgevähi püük 2012/2013. püügihooajal125.  Üksnes CCAMLRi komisjoni liikmeteks olevad liikmesriigid võivad 2012/2013. püügihooajal püüda tavalist hiilgevähki ( Euphausia superba ) CCAMLRi konventsiooni alas. Kui liikmesriik kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 5a ning hiljemalt 1. juuniks 2012:126.  oma kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki, kasutades selleks V lisa C osas esitatud vormi;127.  püügivahendite kujust, kasutades selleks V lisa D osas esitatud vormi.128.  Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teatis sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks loa annab.129.  Liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, esitavad teatise üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ning mis teatamise ajal tema lipu all sõidavad.130.  Liikmesriigid võivad lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, juhul kui laeval, millel on luba, ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamatult CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni, esitades:131.  täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teabe;132.  põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.133.  Liikmesriigid ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, kes on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatest laevadest.3. JAGU IOTC PIIRKONDARTIKKEL 22 IOTC piirkonnas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine134.  IOTC piirkonnas troopikatuuni püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1.135.  IOTC piirkonnas mõõkkala ( Xiphias gladius ) ja pikkuim-tuuni ( Thunnus alalunga ) püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2.136.  Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügikoormust.137.  Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus kavandatava püügivõimsuse ülekandmise puhul oleksid asjaomased laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevad, üle ei kanta.138.  Liikmesriigid võivad IOTC-le esitatud arengukavade rakendamise arvessevõtmiseks suurendada oma püügivõimsust üle lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade, kuid üksnes neis kavades kehtestatud piiride ulatuses.Artikkel 23 Haid139.  Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.140.  Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta.4. JAGU SPRFMO PIIRKONDARTIKKEL 24 Pelaagiline kalapüük – püügivõimsuse piirangudLiikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2012. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogumahutavuse taset kõnealuses piirkonnas tasemeni kogumahutavusega 78 610, nii et oleks tagatud pelaagiliste kalavarude säästev kasutamine Vaikse ookeani lõunaosas.Artikkel 25 Pelaagiline kalapüük – lubatud kogupüük141.  Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, nagu on osutatud artiklis 24, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud kogupüügiga.142.  Liikmesriigid teatavad igal kuul komisjonile käesolevas artiklis osutatud kalapüügiga tegelevate oma laevade nimed ja tunnused, sealhulgas kogumahutavuse.143.  Käesolevas artiklis osutatud kalapüügi järelevalveks saadavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt järgneva kuu viieteistkümnendaks kuupäevaks SPRFMO ajutisele sekretariaadile edastamiseks igakuised püügiaruanded, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta.Artikkel 26 PõhjapüükLiikmesriigid, kellel tõendatult oli põhjalähedase kalapüügi püügikoormus või saak SPRFMO konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, piiravad oma laevade püügikoormust või saaki järgmiselt:144.  hoiavad püügikoormuse või saagi kõnealuse ajavahemiku keskmisel tasemel ning145.  püüavad üksnes neis SPRFMO konventsiooni alas osades, kus põhjalähedane kalapüük on toimunud eelneval kalapüügihooajal.5. JAGU IATTC KONVENTSIOONI ALAARTIKKEL 27 Seinnoodapüük146.  Kulduim-tuuni ( Thunnus albacares ), suursilm-tuuni ( Thunnus obesus ) ja vööttuuni ( Katsuwonus pelamis ) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt:147.  29. juulist kuni 28. septembrini 2012 või 18. novembrist 2012 kuni 18. jaanuarini 2013 järgmiste piiridega määratud alal:148.  Vaikse ookeani Ameerika rannik,149.  150º läänepikkust,150.  40º põhjalaiust,151.  40º lõunalaiust või152.  29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2012 järgmiste piiridega määratud alal:153.  96º läänepikkust,154.  110º läänepikkust,155.  5º põhjalaiust,156.  3º lõunalaiust.157.  Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 1 kohaselt valitud keeluajast enne 1. aprilli 2012. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodapüügi.158.  IATTC konventsiooni alas tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.159.  Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:160.  kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või161.  kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.162.  On keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida IATTC konventsiooni alas püütud pikkuim-hallhaisid ( Carcharhinus longimanus ), nende rümpasid või mis tahes osi.163.  Juhusliku püügi korral ei tohi lõikes 5 osutatud liike kahjustada. Laeva käitaja peab need viivitamata vette tagasi laskma, samuti peab ta:164.  registreerima vettelastud kalade arvu, märkides nende seisukorra (surnud või elus);165.  edastama punktis a märgitud teabe oma lipuliikmesriigile; Liikmesriigid edastavad selle teabe komisjonile 31. jaanuariks 2013.6. JAGU SEAFO KONVENTSIOONI ALAARTIKKEL 28 Süvamerehaide püügi keeldSEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:-  railased ( Rajidae ),-  harilik ogahai ( Squalus acanthias ),-  tumehai ( Etmopterus bigelowi ),-  hai ( Etmopterus brachyurus ),-  suur tumehai ( Etmopterus princeps ),-  ronkjas tumehai ( Etmopterus pusillus ),-  hai ( Apristurus manis ),-  hai ( Scymnodon squamulosus )-  ning Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid.7. JAGU WCPFC KONVENTSIOONI ALAARTIKKEL 29 Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügikoormuse piirangudLiikmesriigid tagavad, et suursilm-tuuni ( Thunnus obesus ), kulduim-tuuni ( Thunnus albacares ), vööttuuni ( Katsuwonus pelamis ) ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni ( Thunnus alalunga ) püügikoormus WCPFC konventsiooni alas piirdub üksnes selle püügikoormusega, mis on ette nähtud liidu ja kõnealuse piirkonna rannikuriikide vahel sõlmitud kalanduse partnerluslepingutes.Artikkel 30 Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond166.  WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2012 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2012 (kell 24.00). Sellel ajal võib seinnoodalaev WCPFC konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui selle pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev mitte mingil ajahetkel:167.  ei kasutata peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid;168.  ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega.169.  Kõik lõikes 1 osutatud WCPFC konventsiooniala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.170.  Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:171.  reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;172.  kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või173.  kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.Artikkel 31 Seinnoodaga kalapüügiks suletud piirkonnadSuursilm-tuuni ja kulduim-tuuni püük seinnoodalaevadega on keelatud järgmistes avamerepiirkondades:174.  Indoneesia, Palau, Mikroneesia ja Paapua Uus-Guinea majandusvöönditega piirnevad rahvusvahelised veed;175.  Mikroneesia, Marshalli saarte, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Saalomoni saarte ja Paapua Uus-Guinea majandusvöönditega piirnevad rahvusvahelised veed.Artikkel 32 Mõõkkala püügiks luba omavate liidu laevade arvu piiramineWCPFC konventsioonialas, paralleelist 20° lõunalaiust lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala ( Xiphias gladius ) püügiks luba omavate liidu laevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas.8. JAGU BERINGI MERIARTIKKEL 33 Püügikeeld Beringi mere avamerepiirkonnasBeringi mere avamerepiirkonnas on keelatud vaikse ookeani mintai ( Theragra chalcogramma ) püük.III JAOTISKOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETESARTIKKEL 34 Lubatud kogupüükNorra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva jaotisega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ettenähtud tingimustel.Artikkel 35 Kalapüügiload176.  Liidu vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne arv on sätestatud VIII lisas.177.  Kalu liigist, millele on kehtestatud lubatud kogupüük, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud kolmanda riigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.Artikkel 36 Keelatud liigid178.  Kolmandate riikide laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:179.  hiidhai ( Cetorhinus maximus ) ja mõrtsukhai ( Carcharodon carcharias ) kõikides liidu vetes;180.  euroopa ingelhai ( Squatina squatina ) kõikides liidu vetes;181.  harilik rai ( Dipturus batis ) ICES IIa rajooni ja ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;182.  musterrai ( Raja undulata ) ja valgerai ( Rostroraja alba ) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes183.  harilik heeringahai ( Lamna nasus ) kõigis liidu vetes; ning184.  logardrailased ( Rhinobatidae ) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes.185.  Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta.IV JAOTISLÕPPSÄTTEDARTIKKEL 37 Komiteemenetlus1 Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.Kui komitee arvamus tuleb saada kirjaliku menetluse kaudu, siis lõpetatakse kõnealune menetlus ilma tulemuseta juhul, kui arvamuse esitamise tähtaja jooksul otsustab nii komitee eesistuja või nõutakse seda komitee liikmete lihthäälteenamusega.3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.Artikkel 38 Jõustumine ja kohaldamineKäesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.Artiklites 19, 20 ja 21 ning IE ja V lisas sätestatud kalapüügivõimalusi või püügikeelde CCAMLRi konventsioonialas kohaldatakse alates nimetatud kalapüügivõimaluste või -keeldude vastavate kohaldamisperioodide algusest.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISADE NIMEKIRI-  I LISA: Liidu laevade lubatud kogupüük (TAC) piirkondades, kus kehtib lubatud kogupüük, liikide ja piirkondade kaupa (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)-  IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi liidu veed-  IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICES I, II, V, XII JA XIV alapiirkond ning NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed-  IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala-  ID LISA: Pika rändega liigid – kõik püügipiirkonnad-  IE LISA: Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala-  IF LISA: Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala-  IG LISA: Siniuim-tuun – kõik piirkonnad-  IH LISA: WCPFC konventsiooni ala-  IJ LISA: SPRFMO konventsiooni ala-  IIA LISA: Kalalaevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamisega Skagerrakis, ICES IIIa püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ICES IV alapiirkonnas, ICES IIa rajooni liidu vetes ning ICES VIId rajoonis-  IIB LISA: Kalalaevade püügivõimalused tobiapüügil ICES IIa ja IIIa rajoonis ning IV alapiirkonnas-  III LISA: Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu laevade püügilubade maksimaalne arv-  IV LISA: ICCATi konventsiooni ala-  V LISA: CCAMLRi konventsiooni ala-  VI LISA: IOTC piirkond-  VII LISA: WCPFC konventsiooni ala-  VIII LISA: Liidu vetes kala püüdvate kolmanda riigi laevade püügilubadega seotud kvantitatiivsed piirangudI LISALIIDU LAEVADE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA(ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI)IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH ja IJ lisade tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige selle artikleid 33 ja 34. Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabelit.Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |Amblyraja radiata | RJR | Tähtrai |Ammodytes spp. | SAN | Tobiad |Argentina silus | ARU | Põhjaatlandi hõbekala |Beryx spp. | ALF | Limapead |Brosme brosme | USK | Meriluts |Caproidae | BOR | Hirvkalalased |Centrophorus squamosus | GUQ | Hall lühiogahai |Centroscymnus coelolepis | CYO | Portugali süvahai |Chaceon maritae | CGE | Süvamere punakrabi |Champsocephalus gunnari | ANI | Haugjääkala |Chionoecetes spp. | PCR | Arktikakrabid |Clupea harengus | HER | Heeringas |Coryphaenoides rupestris | RNG | Kalju-tömppeakala |Dalatias licha | SCK | Šokolaad-ogahai |Deania calcea | DCA | Pikkkoon-hai |Dipturus batis | RJB | Harilik rai |Dissostichus eleginoides | TOP | Patagoonia kihvkala |Dissostichus mawsoni | TOA | Antarktika kihvkala |Engraulis encrasicolus | ANE | Anšoovis |Etmopterus princeps | ETR | Suur tumehai |Etmopterus pusillus | ETP | Ronkjas tumehai |Euphausia superba | KRI | Tavaline hiilgevähk |Gadus morhua | COD | Tursk |Galeorhinus galeus | GAG | Supi-nugishai |Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Pikklest |Hippoglossoides platessoides | PLA | Harilik karelest |Hippoglossus hippoglossus | HAL | Harilik hiidlest |Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlandi karekala |Illex illecebrosus | SQI | Lühiuimkalmaar |Lamna nasus | POR | Harilik heeringahai |Lepidonotothen squamifrons | NOS | Hall nototeenia |Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimid |Leucoraja circularis | RJI | Liivrai |Leucoraja fullonica | RJF | Šagräänrai |Leucoraja naevus | RJN | Kägurai |Limanda ferruginea | YEL | Ruske soomuslest |Limanda limanda | DAB | Harilik soomuslest |Lophiidae | ANF | Merikuratlased |Macrourus spp. | GRV | Pikksabad |Makaira nigricans | BUM | Sinine marliin |Mallotus villosus | CAP | Moiva |Martialia hyadesi | SQS | Tähtkalmaar |Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kilttursk |Merlangius merlangus | WHG | Merlang |Merluccius merluccius | HKE | Merluus |Micromesistius poutassou | WHB | Põhjaputassuu |Microstomus kitt | LEM | Väikesuulest |Molva dypterygia | BLI | Sinine molva |Molva molva | LIN | Harilik molva |Nephrops norvegicus | NEP | Norra salehomaar |Pandalus borealis | PRA | Harilik süvameregarneel |Paralomis spp. | PAI | Krabid |Penaeus spp. | PEN | Viburhännakud |Platichthys flesus | FLE | Lest |Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |Pleuronectiformes | FLX | Lestalised |Pollachius pollachius | POL | Pollak |Pollachius virens | POK | Põhjaatlandi süsikas |Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |Raja brachyura | RJH | Blondrai |Raja clavata | RJC | Ogarai |Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norra rai |Raja microocellata | RJE | Väikesilmrai |Raja montagui | RJM | Tähnikrai |Raja undulata | RJU | Musterrai |Rajiformes | SRX | Railased |Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Süvalest |Rostroraja alba | RJA | Valgerai |Scomber scombrus | MAC | Makrell |Scophthalmus rhombus | BLL | Sile kammeljas |Sebastes spp. | RED | Meriahvenad |Solea solea | SOL | Harilik merikeel |Solea spp. | SOX | Merikeeled |Sprattus sprattus | SPR | Kilu |Squalus acanthias | DGS | Harilik ogahai |Tetrapturus albidus | WHM | Valge odanina |Thunnus maccoyii | SBF | Siniuim-tuun |Thunnus obesus | BET | Suursilm-tuun |Thunnus thynnus | BFT | Harilik tuun |Trachurus spp. | JAX | Stauriidid |Trisopterus esmarkii | NOP | Norra tursik |Urophycis tenuis | HKW | Valge ameerikaluts |Xiphias gladius | SWO | Mõõkkala |Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks.Limapead | ALF | Beryx spp. |Harilik karelest | PLA | Hippoglossoides platessoides |Anšoovis | ANE | Engraulis encrasicolus |Merikuratsed | ANF | Lophiidae |Haugjääkala | ANI | Champsocephalus gunnari |Antarktika kihvkala | TOA | Dissostichus mawsoni |Harilik hiidlest | HAL | Hippoglossus hippoglossus |Suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus |Pikkkoon-hai | DCA | Deania calcea |Blondrai | RJH | Raja brachyura |Sinine molva | BLI | Molva dypterygia |Sinine marliin | BUM | Makaira nigricans |Põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou |Harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus |Hirvkalalased | BOR | Caproidae |Sile kammeljas | BLL | Scophthalmus rhombus |Moiva | CAP | Mallotus villosus |Tursk | COD | Gadus morhua |Harilik rai | RJB | Dipturus batis |Harilik merikeel | SOL | Solea solea |Krabid | PAI | Paralomis spp. |Kägurai | RJN | Leucoraja naevus |Harilik soomuslest | DAB | Limanda limanda |Süvamere punakrabi | CGE | Chaceon maritae |Lestalised | FLX | Pleuronectiformes |Lest | FLE | Platichthys flesus |Suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps |Põhjaatlandi hõbekala | ARU | Argentina silus |Süvalest | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |Pikksabad | GRV | Macrourus spp. |Hall nototeenia | NOS | Lepidonotothen squamifrons |Kilttursk | HAD | Melanogrammus aeglefinus |Merluus | HKE | Merluccius merluccius |Heeringas | HER | Clupea harengus |Stauriidid | JAX | Trachurus spp. |Šokolaad-ogahai | SCK | Dalatias licha |Tavaline hiilgevähk | KRI | Euphausia superba |Hall lühiogahai | GUQ | Centrophorus squamosus |Väikesuulest | LEM | Microstomus kitt |Harilik molva | LIN | Molva molva |Makrell | MAC | Scomber scombrus |Megrimid | LEZ | Lepidorhombus spp. |Harilik süvameregarneel | PRA | Pandalus borealis |Norra salehomaar | NEP | Nephrops norvegicus |Norra tursik | NOP | Trisopterus esmarkii |Norra rai | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |Atlandi karekala | ORY | Hoplostethus atlanticus |Patagoonia kihvkala | TOP | Dissostichus eleginoides |Viburhännakud | PEN | Penaeus spp. |Atlandi merilest | PLE | Pleuronectes platessa |Pollak | POL | Pollachius pollachius |Harilik heeringahai | POR | Lamna nasus |Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis |Meriahvenad | RED | Sebastes spp. |Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris |Põhjaatlandi süsikas | POK | Pollachius virens |Tobiad | SAN | Ammodytes spp. |Liivrai | RJI | Leucoraja circularis |Šagräänrai | RJF | Leucoraja fullonica |Lühiuimkalmaar | SQI | Illex illecebrosus |Railased | SKX | Rajiformes |Väikesilmrai | RJE | Raja microocellata |Ronkjas tumehai | ETP | Etmopterus pusillus |Arktikakrabid | PCR | Chionoecetes spp. |Merikeeled | SOX | Solea spp. |Siniuim-tuun | SBF | Thunnus maccoyii |Tähnikrai | RJM | Raja montagui |Kilu | SPR | Sprattus sprattus |Harilik ogahai | DGS | Squalus acanthias |Tähtkalmaar | SQS | Martialia hyadesi |Tähtrai | RJR | Amblyraja radiata |Mõõkkala | SWO | Xiphias gladius |Ogarai | RJC | Raja clavata |Supi-nugishai | GAG | Galeorhinus galeus |Harilik kammeljas | TUR | Psetta maxima |Meriluts | USK | Brosme brosme |Musterrai | RJU | Raja undulata |Valge ameerikaluts | HKW | Urophycis tenuis |Valge odanina | WHM | Tetrapturus albidus |Valgerai | RJA | Rostroraja alba |Merlang | WHG | Merlangius merlangus |Pikklest | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |Ruske soomuslest | YEL | Limanda ferruginea |IA LISA SKEGERRAK, KATTEGAT, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi ELi veedLiik: | Tobiad Ammodytes spp. | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. | Püügipiirkond: | IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed(1) (SAN/2A3A4.) |Taani | pm | Analüütiline TAC |Ühendkuningriik | pm |Saksamaa | pm |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm | (2) |Norra | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed. (2) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TAC-iga peab olema tobiasaak. Hariliku soomuslesta, makrelli ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st TACist. |Eritingimus |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIB lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades: Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed (1) |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |(SAN/*234_1) | (SAN/*234_2) | (SAN/*234_3) | (SAN/*234_4) | (SAN/*234_5) | (SAN/*234_6) | (SAN/*234_7) |Taani |Ühendkuningriik |Saksamaa |Rootsi |Euroopa Liit |Norra |Kokku |(1) Kehtestatakse. |Liik: | Meriluts Brosme brosme | Püügipiirkond: | I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) |Saksamaa | pm | (1) | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Muu | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik: | Meriluts Brosme brosme | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna ELi veed (USK/04-C.) |Taani | pm | Analüütiline TAC |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Muu | pm | (1) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik: | Meriluts Brosme brosme | Püügipiirkond: | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Iirimaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Muu | pm | (1) |Euroopa Liit | pm |Norra | pm | (2) (3)(4) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi vetes. (3) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada pm tonni. (4) Kaasa arvatud harilik molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva pm tonni ja meriluts pm tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni pm tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas. |Liik: | Meriluts Brosme brosme | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond (HER/03A.) |Taani | pm | (2) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm | (2) |Rootsi | pm | (2) |Euroopa Liit | pm | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna ELi vetes (*04-C.). |Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53°30’ N (HER/4AB.) |Taani | pm | Analüütiline TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Norra | pm | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid peavad komisjonile eraldi teatama IVa ja IVb püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused. (2) Sellest kuni pm tonni võib püüda IVa ja IVb püügipiirkonna ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. |Eritingimus |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |Norra veed lõuna pool 62º N (HER/*04N-) |Euroopa Liit | pm |Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) |Rootsi | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha. |Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | Kaaspüük IIIa püügipiirkonnas (HER/03A-BC) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm. |Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | Kaaspüük IV ja VIId püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna ELi vetes (HER/2A47DX) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm. |Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | IVc, VIId(2) (HER/4CXB7D) |Belgia | pm | (3) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm | (3) |Saksamaa | pm | (3) |Prantsusmaa | pm | (3) |Madalmaad | pm | (3) |Ühendkuningriik | pm | (3) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51° 56’ N, 1° 19,1’ E) laiuskraadini 51° 33’ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (HER/*04B.). |Liik: | Heeringas Clupea harengus | Püügipiirkond: | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed(1) (HER/5B6ANB) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | pm |Iirimaa | pm |Madalmaad | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, põhja pool 56° 00’ N ning VIa püügipiirkonna osas, mis paikneb ida pool 07° 00’ W ja põhja pool 55° 00’ N, välja arvatud Clyde. |Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | Skagerrak (COD/03AN.) |Belgia | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm | (1) |Saksamaa | pm | (1) |Madalmaad | pm | (1) |Rootsi | pm | (1) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele. |Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | IV; IIa püügipiirkonna ELi veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) |Belgia | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm | (1) |Saksamaa | pm | (1) |Prantsusmaa | pm | (1) |Madalmaad | pm | (1) |Rootsi | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm |Norra | pm | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele. (2) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. |Eritingimus |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) |Euroopa Liit | pm |Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) |Rootsi | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. |Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | VIId püügipiirkond (COD/07D.) |Belgia | pm | (1) | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | pm | (1) |Madalmaad | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele. |Liik: | Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (D/F/2AC4-C) |Belgia | pm | Ennetuslik TAC |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Merikuratlased Lophiidae | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (ANF/2AC4-C) |Belgia | pm | (1) | Analüütiline TAC |Taani | pm | (1) |Saksamaa | pm | (1) |Prantsusmaa | pm | (1) |Madalmaad | pm | (1) |Rootsi | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: VI püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14). |Liik: | Merikuratlased Lophiidae | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Madalmaad | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | IIIa, alarajoonide 22–32 ELi veed (HAD/3A/BCD) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed (HAD/2AC4.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Norra | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Eritingimus |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) |Euroopa Liit | pm |Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) |Rootsi | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. |Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) |Belgia | 7 | Analüütiline TAC |Saksamaa | 9 |Prantsusmaa | 364 |Iirimaa | 260 |Ühendkuningriik | 2 660 |Euroopa Liit | 3 300 |Lubatud kogupüük (TAC) | 3 300 |Liik: | Merlang Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond (WHG/03A.) |Taani | pm | Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Merlang Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed (WHG/2AC4.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Norra | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. |Eritingimus |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) |Euroopa Liit | pm |Liik: | Merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (W/P/04-N.) |Rootsi | pm | (1) | Ennetuslik TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. |Liik: | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) |Taani | pm | (1) | Analüütiline TAC |Saksamaa | pm | (1) |Hispaania | pm | (1) (2) |Prantsusmaa | pm | (1) |Iirimaa | pm | (1) |Madalmaad | pm | (1) |Portugal | pm | (1) (2) |Rootsi | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Eritingimus: sellest kuni pm % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1). Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. |Liik: | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (WHB/8C3411) |Hispaania | pm | Analüütiline TAC |Portugal | pm |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM2). |Liik: | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | II, IVa, V ja VI püügipiirkonna ELi veed põhja pool 56° 30’ N ja VII püügipiirkonna veed lääne pool 12° W (WHB/24A567) |Norra | pm | (1) (2) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormide hulka. (2) Eritingimus: IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada pm tonni, s.o pm % Norrale kehtestatud juurdepääsupiirangust. |Liik: | Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (L/W/2AC4-C) |Belgia | pm | Ennetuslik TAC |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Sinine molva Molva dypterygia | Püügipiirkond: | Vb, VI, VII ja XIIb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-)(3) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Eesti | pm |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Iirimaa | pm |Leedu | pm |Poola | pm |Ühendkuningriik | pm |Muu | pm | (1) |Euroopa Liit | pm |Norra | pm | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi vetes. (3) Erieeskirjad kehtivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1288/2009[30] artiklile 1 ja määruse (EÜ) nr 43/2009[31] III lisa punktile 7. |Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) |Taani | pm | Analüütiline TAC |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Muu | pm | (1) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna ELi veed (LIN/04-C.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/05.) |Belgia | pm | Ennetuslik TAC |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Iirimaa | pm |Portugal | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Norra | pm | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada pm tonni. (2) Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva pm tonni ja meriluts pm tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni pm tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas. |Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond; Alarajoonide 22–32 ELi veed (NEP/3A/BCD) |Taani | pm | Analüütiline TAC |Saksamaa | pm |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Harilik süvameregarneel Pandalus borealis | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond (PRA/03A.) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Harilik süvameregarneel Pandalus borealis | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (PRA/2AC4-C) |Taani | pm | Analüütiline TAC |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Harilik süvameregarneel Pandalus borealis | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (PRA/04-N.) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Rootsi | pm | (1) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. |Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | Skagerrak (PLE/03AN.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | Kattegati veed (PLE/03AS.) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | IV; IIa püügipiirkonna ELi veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (PLE/2A3AX4) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Norra | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1(1) |Eritingimus |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |EC | IV püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) |Euroopa Liit | pm |Liik: | Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens | Püügipiirkond: | IIIa ja IV püügipiirkond, IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–23 ELi veed (POK/2A34.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Norra | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes ja IIIa püügipiirkonnas. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. |Liik: | Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens | Püügipiirkond: | VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (POK/56 -14) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | pm |Iirimaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (POK/04-N.) |Rootsi | pm | (1) | Analüütiline TAC |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. |Liik: | Harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (T/B/2AC4-C) |Belgia | pm | Ennetuslik TAC |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Grööni süvalest Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed, Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GHL/2A-C46) |Taani | pm | Analüütiline TAC |Saksamaa | pm |Eesti | pm |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Iirimaa | pm |Leedu | pm |Poola | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |(1) Sellest pm tonni on eraldatud Norrale ning seda võib püüda IIa ja VI püügipiirkonna ELi vetes. VI püügipiirkonnas võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega. |Liik: | Makrell Scomber scombrus | Püügipiirkond: | IIIa ja IV püügipiirkond, IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed (MAC/2A34.) |Belgia | pm | (3) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |Taani | pm | (3) |Saksamaa | pm | (3) |Prantsusmaa | pm | (3) |Madalmaad | pm | (3) |Rootsi | pm | (1) (2) (3) |Ühendkuningriik | pm | (3) |Euroopa Liit | pm | (1) (3) |Norra | pm | (4) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Eritingimus: kaasa arvatud pm tonni, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62° N (MAC/*04N-). (2) Kalapüügi korral Norra vetes arvestatakse tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha. (3) Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes. (4) Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga pm tonni. Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas, välja arvatud pm tonni, mida võib püüda IIIa püügipiirkonnas. |Eritingimus: |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |IIIa püügipiirkond (MAC/*03 A.) | IIIa ja IVbc püügipiirkond (MAC/*3A4BC) | IVb püügipiirkond (MAC/*04B.) | IVc püügipiirkond (MAC/*04C.) | VI püügipiirkond, IIa rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist 31. märtsini 2012 ning detsembris 2012 (MAC/*2A6.) |Taani | pm | pm | pm | pm | pm |Prantsusmaa | pm | pm | pm | pm | pm |Madalmaad | pm | pm | pm | pm | pm |Rootsi | pm | pm | pm | pm | pm |Ühendkuningriik | pm | pm | pm | pm | pm |Norra | pm | pm | pm | pm | pm |Liik: | Makrell Scomber scombrus | Püügipiirkond: | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (MAC/2CX14-) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |Hispaania | pm |Eesti | pm |Prantsusmaa | pm |Iirimaa | pm |Läti | pm |Leedu | pm |Madalmaad | pm |Poola | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Norra | pm | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Võib püüda üksnes IIa, VIa (põhja pool 56° 30’ N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas. (2) Norra võib täiendavalt püüda 33 804 tonni juurdepääsukvoodist põhja pool 56° 30’ N ning see arvestatakse maha tema püügi piirnormist. |Eritingimus: |eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades ega ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid. |IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed (MAC/*04A-EN) Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2012 ja 1. september – 31. detsember 2012 | IIa püügipiirkonna Norra veed (MAC/*2AN-) |Saksamaa | pm | pm |Prantsusmaa | pm | pm |Iirimaa | pm | pm |Madalmaad | pm | pm |Ühendkuningriik | pm | pm |Euroopa Liit | pm | pm |Liik: | Makrell Scomber scombrus | Püügipiirkond: | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (MAC/8C3411) |Hispaania | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |Prantsusmaa | pm | (1) |Portugal | pm | (1) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas püütavad kogused ei või ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest. |Eritingimus: |eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid. |VIIIb püügipiirkond (MAC/*08B.) |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Portugal | pm |Liik: | Makrell Scomber scombrus | Püügipiirkond: | IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed (MAC/2A4A-N.) |Taani | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) IVa (MAC/*04.) ja IIa püügipiirkonnas (MAC/*02A-N.) püütud saagist tuleb eraldi teatada. |Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Piirkond | II ja IV püügipiirkonna ELi veed (SOL/24-C.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Norra | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes. |Liik: | Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond (SPR/03A.) |Taani | pm | Ennetuslik TAC |Saksamaa | pm |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta, merlangi ja kilttursa kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st TACist. |Liik: | Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SPR/2AC4-C) |Belgia | pm | Ennetuslik TAC |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm | (4) |Norra | pm | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (3) |(1) Kaasa arvatud tobiad. (2) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes. (3) Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2012. aasta esimesel poolel. (4) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st TACist. |Liik: | Stauriidid ja seotud kaaspüük Trachurus spp. | Püügipiirkond: | IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna ELi veed (JAX/4BC7D) |Belgia | pm | Ennetuslik TAC |Taani | pm |Saksamaa | pm | (1) |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm | (1) |Iirimaa | pm |Madalmaad | pm | (1) |Portugal | pm |Rootsi | pm |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (3) |Norra | pm | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Eritingimus: kuni 5 % VIId püügipiirkonnas püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud järgmiste piirkondade kvoodi kohaselt: IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, b, d, e püügipiirkonna ELi veed; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*2A-14). (2) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes. (3) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st TACist. |Liik: | Stauriidid ja seotud kaaspüük Trachurus spp. | Püügipiirkond: | IIa, IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (JAX/2 A-14) |Taani | pm | (1) | Analüütiline TAC |Saksamaa | pm | (1) (2) |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm | (1) (2) |Iirimaa | pm | (1) |Madalmaad | pm | (1) (2) |Portugal | pm |Rootsi | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) (2) |Euroopa Liit | pm | (3) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Eritingimus: kuni 5 % kõnealusest IIa või IVa püügipiirkonna ELi vetes enne 30. juunit 2012 püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud IVb, IVc ja VIId püügipiirkondade ELi vete suhtes kehtestatud kvoodi kohaselt. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*4BC7D). (2) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIId püügipiirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*07D.). (3) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st TACist. |Liik: | Norra tursik ja seotud kaaspüük Trisopterus esmarki | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (NOP/2A3A4.) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm |Madalmaad | pm |Euroopa Liit | pm |Norra | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Norra tursik Trisopterus esmarki | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (NOP/04-N.) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Töönduslikuks otstarbeks ettenähtud kala | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (I/F/04-N.) |Rootsi | pm | (1) (2) | Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. (2) Eritingimus: sellest kuni pm tonni stauriidi. |Liik: | Kombineeritud kvoot | Püügipiirkond: | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi veed (R/G/5B67-C) |Euroopa Liit | Ei kohaldata | Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Norra | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Püütakse ainult õngejadaga, kaasa arvatud pikksabalased, kuukala ja niituimluts. |Liik: | muud liigid | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (OTH/04-N.) |Belgia | pm | Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Taani | pm |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Rootsi | Ei kohaldata | (1) |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile „muude liikide” püügiks tavapärastes kogustes. (2) Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid. |Liik: | muud liigid | Püügipiirkond: | IIa, IV ja VIa püügipiirkonna ELi veed põhja pool 56° 30’ N (OTH/2A46AN) |Euroopa Liit | Ei kohaldata | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Norra | pm | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Üksnes IIa ja IV püügipiirkond. (2) Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid. |IB LISAATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAAICES I, II, V, XII JA XIV ALAPIIRKONNAD NING NAFO PIIRKONDADE 0 JA 1 GRÖÖNIMAA VEEDLiik: | Arktikakrabid Chionoecetes spp. | Püügipiirkond: | NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed (PCR/N01GRN) |Iirimaa | pm |Hispaania | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Heeringas Clupea harengus | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed (HER/1/2.) |Belgia | 19 | (1) | Analüütiline TAC |Taani | 18 580 | (1) |Saksamaa | 3 254 | (1) |Hispaania | 61 | (1) |Prantsusmaa | 802 | (1) |Iirimaa | 4 810 | (1) |Madalmaad | 6 649 | (1) |Poola | 940 | (1) |Portugal | 61 | (1) |Soome | 288 | (1) |Rootsi | 6 885 | (1) |Ühendkuningriik | 11 879 | (1) |Euroopa Liit | 54 228 | (1) |Norra | 508 130 | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | 833 000 |(1) Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond, ELi veed, Fääri saarte veed, Norra veed, Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond, Svalbardi ümbruse kalapüügi kaitsevöönd. (2) Selle kvoodi alusel püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast (juurdepääsukvoot). Kõnealuse kvoodi alusel võib kala püüda ELi vetes põhja pool 62°N. |Eritingimus: |eespool nimetatud ELi lubatud kogupüügi piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda rohkem kui 48 805 tonni: |Norra vetes põhja pool 62° N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN) |Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna Norra veed (COD/1N2AB.) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Kreeka | pm |Hispaania | pm |Iirimaa | pm |Prantsusmaa | pm |Portugal | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (COD/N01514) |Saksamaa | pm | (1) (2) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Ühendkuningriik | pm | (1) (2) |Euroopa Liit | pm | (1) (2) (3) (4) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Võib püüda idas või läänes. Gröönimaa idaosas on püük lubatud ainult 1. juulist – 31. detsembrini 2012. (2) Maksimaalselt 70 % kvoodist tuleb püüda ühes allpool nimetatud piirkonnas. Lisaks tuleks igas piirkonnas sooritada minimaalne püügikoormus 20 loomust või 45 minutit püügiaega: Piirkond Piir 1. Gröönimaa idaosa põhja pool 64° N, ida pool 44° W 2. Gröönimaa idaosa lõuna pool 64° N, ida pool 44° W 3. Gröönimaa lääneosa lääne pool 44° W (3) Kala võib püüda maksimaalselt kolme laevaga. |Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | I ja IIb (COD/1/2B.) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Poola | pm |Portugal | pm |Ühendkuningriik | pm |Muud liikmesriigid | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik. (2) Liidu kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare püügipiirkonnas ei piira ühelgi viisil 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi. |Liik: | Tursk ja kilttursk Gadus morhua and Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (C/H/05B-F.) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Prantsusmaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Harilik hiidlest Merluccius merluccius | Püügipiirkond: | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (HAL/514GRN) |Portugal | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Tohib püüda kuni kuue harilikku hiidlesta püüdva ELi põhjalähedaste õngejadadega laevaga. Sarnaste liikide püük arvestatakse selle kvoodi hulka. (2) Sellest eraldatakse Norrale pm tonni püüdmiseks üksnes õngejadadega. |Liik: | Harilik hiidlest Merluccius merluccius | Püügipiirkond: | NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed (HAL/N01GRN) |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Sellest eraldatakse Norrale pm tonni püüdmiseks õngejadadega. |Liik: | Moiva Mallotus villosus | Püügipiirkond: | IIb püügipiirkond (CAP/02B.) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Moiva Mallotus villosus | Püügipiirkond: | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (CAP/514GRN) |EU | 56 364 | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Sellest 7 965 tonni eraldatakse Norrale. (2) Püük kuni 30. aprillini 2012. |Liik: | Moiva Mallotus villosus | Püügipiirkond: | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (CAP/514GRN) |Kõik liikmesriigid | pm |Jaotamata | pm |Euroopa Liit | pm | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Sellest pm tonni eraldatakse Islandile. (2) Püük kuni 30. aprillini 2012. |Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna Norra veed (HAD/1N2AB.) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Prantsusmaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | Fääri saarte veed (WHB/2A4AXF) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |(1) Liidu, Fääri saarte, Norra ja Islandi vahel kokkulepitud TAC. |Liik: | Harilik molva ja sinine molva Molva molva ja Molva dypterygia | Püügipiirkond: | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (B/L/05B-F.) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Prantsusmaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Harilik süvameregarneel Pandalus borealis | Püügipiirkond: | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (PRA/514GRN) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Prantsusmaa | pm |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Sellest pm tonni eraldatakse Norrale. |Liik: | Harilik süvameregarneel Pandalus borealis | Püügipiirkond: | NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed (PRA/N01GRN) |Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Prantsusmaa | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna Norra veed (POK/1N2AB.) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Prantsusmaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POK/1/2INT) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens | Püügipiirkond: | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (POK/05B-F.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Madalmaad | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Süvalest Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna Norra veed (GHL/1N2AB.) |Saksamaa | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Üksnes kaaspüük. |Liik: | Süvalest Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed (GHL/1/2INT) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Süvalest Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed (GHL/N01GRN) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Millest pm tonni eraldatakse Norrale ja mida võib püüda vaid NAFO 1. püügipiirkonnas. |Liik: | Süvalest Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (GHL/514GRN) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Sellest pm tonni eraldatakse Norrale. |Liik: | Meriahvenad (madalavee pelaagiline) Sebastes spp. | Püügipiirkond: | V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (RED/51214S) |Eesti | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm | (1) |Hispaania | pm | (1) |Prantsusmaa | pm | (1) |Iirimaa | pm | (1) |Läti | pm | (1) |Madalmaad | pm | (1) |Poola | pm | (1) |Portugal | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |(1) Ei tohi püüda ajavahemikul 1. jaanuar – 9. mai 2012. |Liik: | Meriahvenad (süvamere pelaagiline) Sebastes spp. | Püügipiirkond: | V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (RED/51214D) |Eesti | pm | (1) (2) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm | (1) (2) |Hispaania | pm | (1) (2) |Prantsusmaa | pm | (1) (2) |Iirimaa | pm | (1) (2) |Läti | pm | (1) (2) |Madalmaad | pm | (1) (2) |Poola | pm | (1) (2) |Portugal | pm | (1) (2) |Ühendkuningriik | pm | (1) (2) |Euroopa Liit | pm | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) (2) |(1) Võib püüda ainult piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud alas: Punkt nr Põhjalaius (N) Läänepikkus (W) 1 64° 45’ 28° 30’ 2 62° 50’ 25° 45’ 3 61° 55’ 26° 45’ 4 61° 00’ 26° 30’ 5 59° 00’ 30° 00’ 6 59° 00’ 34° 00’ 7 61° 30’ 34° 00’ 8 62° 50’ 36° 00’ 9 64° 45’ 28° 30’ (2) Ei tohi püüda ajavahemikul 1. jaanuar – 9. mai 2012. |Liik: | Meriahvenad Sebastes spp. | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna Norra veed (RED/1N2AB.) |Saksamaa | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Hispaania | pm | (1) |Prantsusmaa | pm | (1) |Portugal | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Üksnes kaaspüük. |Liik: | Meriahvenad Sebastes spp. | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed (RED/1/2INT) |Euroopa Liit | Ei kohaldata | (1)(2) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Püük toimub üksnes ajavahemikul 15. augustist kuni 30. novembrini 2012. Püük lõpetatakse, kui NEAFCi osalised on lubatud kogupüügi täielikult ära kasutanud. Komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast, mil NEAFCi sekretariaat teatab NEAFCi lepinguosalistele, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates sellest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi. (2) Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist. |Liik: | Meriahvenad (pelaagiline) Sebastes spp. | Püügipiirkond: | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (RED/514GRN) |Saksamaa | pm | (1) (2) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Prantsusmaa | pm | (1) (2) |Ühendkuningriik | pm | (1) (2) |Euroopa Liit | pm | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Võib püüda üksnes pelaagilise traalnoodaga. Võib püüda idas või läänes. (2) Eritingimus: Selle kvoodi alusel võib püüda NEAFC reguleerimispiirkonnas tingimusel, et Gröönimaa kehtestatud aruandmistingimused on täidetud (RED/*51214). NEAFC reguleerimispiirkonnas võib pelaagilist süvamere meriahvenat püüda üksnes alates 10. maist 2012 ja ainult piirkonnas, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega vahel (RED/*5-14): Punkt nr Põhjalaius (N) Läänepikkus (W) 1 64° 45’ 28° 30’ 2 62° 50’ 25° 45’ 3 61° 55’ 26° 45’ 4 61° 00’ 26° 30’ 5 59° 00’ 30° 00’ 6 59° 00’ 34° 00’ 7 61° 30’ 34° 00’ 8 62° 50’ 36° 00’ 9 64° 45’ 28° 30’ |Liik: | Meriahvenad Sebastes spp. | Püügipiirkond: | Va püügipiirkonna Islandi veed (RED/05A-IS) |Belgia | pm | (1) (2) (3) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm | (1) (2) (3) |Prantsusmaa | pm | (1) (2) (3) |Ühendkuningriik | pm | (1) (2) (3) |Euroopa Liit | pm | (1) (2) (3) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk). (2) Tohib püüda juulist kuni detsembrini 2012. (3) Esialgne kvoot kuni Islandiga 2012. aasta kohta peetavate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni. |Liik: | Meriahvenad Sebastes spp. | Püügipiirkond: | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (RED/05B-F.) |Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | pm |Prantsusmaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Kaaspüük | Püügipiirkond: | NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed (XBC/N01GRN) |Euroopa Liit | pm | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Kaaspüük on mis tahes sellise liigi püük, mis ei ole hõlmatud laeva püügiloal märgitud sihtliikidega. Võib püüda idas või läänes. (2) Millest pm tonni kalju-tömppeakala eraldatakse Norrale, mis püütakse üksnes V, XIV püügipiirkonnas ja NAFO 1. püügipiirkonnas. |Liik: | Muud liigid (1) | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna Norra veed (OTH/1N2AB.) |Saksamaa | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Prantsusmaa | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Üksnes kaaspüük. |Liik: | Muud liigid(1) | Püügipiirkond: | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (OTH/05B-F.) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Prantsusmaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |(1) Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid. |Liik: | Lestalised | Püügipiirkond: | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (FLX/05B-F.) |Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Prantsusmaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |IC LISAATLANDI OOKEANI LOODEOSANAFO KONVENTSIOONI ALAKõik TACid ja seotud tingimused on vastu võetud NAFO raames.Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO 2J3KL (COD/N2J3KL) |Euroopa Liit | 0 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki võib püüda üksnes kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007[32] artikli 4 lõikes 2 määratud piires. |Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO 3NO (COD/N3NO.) |Euroopa Liit | 0 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki võib püüda üksnes kaaspüügina, maksimaalselt 1000 kg või 4 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. |Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO 3M (COD/N3M.) |Eesti | 103 |Saksamaa | 417 |Läti | 103 |Leedu | 103 |Poola | 352 |Hispaania | 1 343 |Prantsusmaa | 186 |Portugal | 1 806 |Ühendkuningriik | 879 |Euroopa Liit | 5 292 |Lubatud kogupüük (TAC) | 9 280 |Liik: | Pikklest Glyptocephalus cynoglossus | Püügipiirkond: | NAFO 2J3KL (WIT/N2J3KL) |Euroopa Liit | 0 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki võib püüda üksnes kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires. |Liik: | Pikklest Glyptocephalus cynoglossus | Püügipiirkond: | NAFO 3NO (WIT/N3NO.) |Euroopa Liit | 0 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki võib püüda üksnes kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires. |Liik: | Harilik karelest Hippoglossoides platessoides | Püügipiirkond: | NAFO 3M (PLA/N3M.) |Euroopa Liit | 0 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki võib püüda üksnes kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires. |Liik: | Harilik karelest Hippoglossoides platessoides | Püügipiirkond: | NAFO 3LNO (PLA/N3LNO.) |Euroopa Liit | 0 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki võib püüda üksnes kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires. |Liik: | Lühiuimkalmaar Illex illecebrosus | Püügipiirkond: | NAFO alapiirkonnad 3 ja 4 (SQI/N34.) |Eesti | 128 | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Läti | 128 | (1) |Leedu | 128 | (1) |Poola | 227 | (1) |Euroopa Liit | Ei kohaldata | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | 34 000 |(1) Tohib püüda 1. juulist kuni 31. detsembrini 2012. (2) Puudub liidu kindlaksmääratud osa. 29 458 tonni antakse kasutada Kanadale ja liidu liikmesriikidele, välja arvatud Eesti, Läti, Leedu ja Poola. |Liik: | Ruske soomuslest Limanda ferruginea | Püügipiirkond: | NAFO 3LNO (YEL/N3LNO.) |Euroopa Liit | 0 | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | 17 000 |(1) Vaatamata sellele, et liidul on juurdepääs 85 tonni suurusele jagatud kvoodile, on otsustatud tema koguseks määrata 0. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki võib püüda üksnes kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires. (2) Teave selle kvoodi alusel püütud saakide kohta esitatakse lipuliikmesriigile ja edastatakse NAFO peasekretärile iga 24 tunni järel. |Liik: | Moiva Mallotus villosus | Püügipiirkond: | NAFO 3NO (CAP/N3NO.) |Euroopa Liit | 0 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki võib püüda üksnes kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires. |Liik: | Harilik süvameregarneel Pandalus borealis | Püügipiirkond: | NAFO 3L (1) (PRA/N3L.) |Eesti | 134 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Läti | 134 |Leedu | 134 |Poola | 134 |Hispaania | 105,5 |Portugal | 28,5 |Euroopa Liit | 670 |Lubatud kogupüük (TAC) | 12 000 |(1) Välja arvatud ala, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega: |Punkt nr | Põhjalaius (N) | Läänepikkus (W) |1 | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 |2 | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 |3 | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 |4 | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 |Liik: | Harilik süvameregarneel Pandalus borealis | Püügipiirkond: | NAFO 3M (1) (PRA/*N3M.) |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (2) (3) |(1) Seda varu võib püüda ka rajoonis 3L järgmiste koordinaatidega piiratud alal: |Punkt nr | Põhjalaius (N) | Läänepikkus (W) |1 | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 |2 | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 |3 | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 |4 | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 |Peale selle on krevetipüük keelatud 1. juunist 31. detsembrini 2012 järgmiste koordinaatidega piiratud alal: |Punkt nr | Põhjalaius (N) | Läänepikkus (W) |1 | 47° 55' 0 | 45° 00' 0 |2 | 47° 30' 0 | 44° 15' 0 |3 | 46° 55' 0 | 44° 15' 0 |4 | 46° 35' 0 | 44° 30' 0 |5 | 46° 35' 0 | 45° 40' 0 |6 | 47° 30' 0 | 45° 40' 0 |7 | 47° 55' 0 | 45° 00' 0 |(2) Ei kohaldata. Püüki reguleeritakse püügikoormuse piiramise abil. Asjaomased liikmesriigid väljastavad kõnealuse püügiga tegelevatele oma kalalaevadele erikalapüügilube ning teatavad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1224/2009[33] nendest lubadest komisjonile enne laeva püügitegevuse algust. |Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügipäevade maksimaalne arv |Taani | 0 | 0 |Eesti | 0 | 0 |Hispaania | 0 | 0 |Läti | 0 | 0 |Leedu | 0 | 0 |Poola | 0 | 0 |Portugal | 0 | 0 |Iga liikmesriik esitab 25 päeva jooksul pärast püügi toimumise kalendrikuu lõppu komisjonile kuuaruande rajoonis 3M ja joonealuses märkuses nr 1 kindlaksmääratud piirkonnas viibitud püügipäevade ja püütud saagi kohta. (3) Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki võib püüda üksnes kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires. |Liik: | Süvalest Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | NAFO 3LMNO (GHL/N3LMNO) |Eesti | 328 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 335 |Läti | 46 |Leedu | 23 |Hispaania | 4 486 |Portugal | 1 875 |Euroopa Liit | 7 093 |Lubatud kogupüük (TAC) | 12 098 |Liik: | Railased Rajidae | Püügipiirkond: | NAFO 3LNO (SRX/N3LNO.) |Hispaania | 4 132 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Portugal | 802 |Eesti | 343 |Leedu | 75 |Euroopa Liit | 5 352 |Lubatud kogupüük (TAC) | 8 500 |Liik: | Meriahvenad Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 3LN (RED/N3LN.) |Eesti | 297 |Saksamaa | 203 |Läti | 297 |Leedu | 297 |Euroopa Liit | 1 094 |Lubatud kogupüük (TAC) | 6 000 |Liik: | Meriahvenad Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 3M (RED/N3M.) |Eesti | 1 021 | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Saksamaa | 334 | (1) |Hispaania | 151 | (1) |Läti | 1 021 | (1) |Leedu | 1 021 | (1) |Portugal | 1 530 | (1) |Euroopa Liit | 5 078,5 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 6 500 | (1) |(1) See kvoot tuleb täita kõnealusele varule kõigi NAFO lepinguosaliste jaoks kehtestatud 6 500-tonnise TACi ulatuses. TACi ammendamisel tuleb lõpetada kõnealuse varu sihtpüük püügimääradest olenemata. |Liik: | Meriahvenad Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 3O (RED/N3O.) |Hispaania | 1 771 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Portugal | 5 229 |Euroopa Liit | 7 000 |Lubatud kogupüük (TAC) | 20 000 |Liik: | Meriahvenad Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO alapiirkond 2, rajoonid 1F ja 3K (RED/N1F3K.) |Läti | 0 | (1) |Leedu | 0 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki võib püüda üksnes kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007[34] artikli 4 lõikes 2 määratud piires. |Liik: | Valge ameerikaluts Urophycis tenuis | Püügipiirkond: | NAFO 3NO (HKW/N3NO.) |Hispaania | 1 273 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Portugal | 1 668 |Euroopa Liit | 2 941 |Lubatud kogupüük (TAC) | 5 000 |ID LISAPIKA RÄNDEGA LIIGID – KÕIK PÜÜGIPIIRKONNADNende püügipiirkondade lubatud kogupüük on vastu võetud tuunipüügi küsimustega tegelevate selliste rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide raames nagu ICCAT.Liik: | Harilik tuun Thunnus thynnus | Püügipiirkond: | Atlandi ookean, ida pool 45° läänepikkust, ja Vahemeri (BFT/AE045W) |Küpros | pm | (4) |Kreeka | pm |Hispaania | pm | (2)(4) |Prantsusmaa | pm | (2)(3)(4) |Itaalia | pm | (4)(5) |Malta | pm | (4) |Portugal | pm |Muud liikmesriigid | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (2)(3)(4)(5) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Portugal, ning üksnes kaaspüük. (2) Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 1 (BFT/*8301) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm vahel, püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Euroopa Liit | pm |(3) Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa 1. punktis osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on vähemalt 6,4 kg ja pikkus 70 cm, püügi järgmisi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |Prantsusmaa | pm(*) |Euroopa Liit | pm |(*) Komisjon võib seda kogust Prantsusmaa taotlusel muuta kuni pm tonnini, nagu osutatud ICCATi soovituses 08-05. |(4) Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 2 (BFT/*8302) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on 8–30 kg, järgmisi püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Itaalia | pm |Küpros | pm |Malta | pm |Euroopa Liit | pm |(5) Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa 3. punktis (BFT/*643) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on 8–30 kg, püügi järgmisi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |Itaalia | pm |Euroopa Liit | pm |Liik: | Mõõkkala Xiphias gladius | Püügipiirkond: | Atlandi ookean, põhja pool 5°N (SWO/AN05N) |Hispaania | pm |Portugal | pm |Muud liikmesriigid | pm | (1) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Välja arvatud Hispaania ja Portugal, ning üksnes kaaspüük. |Liik: | Mõõkkala Xiphias gladius | Püügipiirkond: | Atlandi ookean, lõuna pool 5°N (SWO/AS05N) |Hispaania | pm |Portugal | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Pikkuim-tuun Thunnus alalunga | Püügipiirkond: | Atlandi ookean, põhja pool 5° N (ALB/AN05N) |Iirimaa | pm | (2) |Hispaania | pm | (2) |Prantsusmaa | pm | (2) |Ühendkuningriik | pm | (2) |Portugal | pm | (2) |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007[35] artikliga 12 on sihtliigina pikkuim-tuuni püüdvate ELi kalalaevade arv pm. (2) Maksimaalne liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade arv, kellel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina pikkuim-tuuni, jaotub liikmesriikide vahel järgmiselt: |Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv |Iirimaa | pm |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Portugal | pm |Liik: | Pikkuim-tuun Thunnus alalunga | Püügipiirkond: | Atlandi ookean, lõuna pool 5° N (ALB/AS05N) |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Portugal | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Suursilm-tuun Thunnus obesus | Püügipiirkond: | Atlandi ookean (BET/ATLANT) |Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Portugal | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Sinine marliin Makaira nigricans | Püügipiirkond: | Atlandi ookean (BUM/ATLANT) |Hispaania | pm |Portugal | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |Liik: | Valge odanina Tetrapturus albidus | Püügipiirkond: | Atlandi ookean (WHM/ATLANT) |Hispaania | pm |Portugal | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |IE LISAANTARKTIKACCAMLRi KONVENTSIOONI ALAKõnealuseid CCAMLRi poolt vastu võetud TACe ei eraldata CCAMLRi liikmetele ning seetõttu on liidu osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib CCAMLRi sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, millal tuleb püük TACi ammendamise tõttu lõpetada.Neid lubatud kogupüüke kohaldatakse 1. detsembrist 2010 kuni 30. novembrini 2011, kui ei ole sätestatud teisiti.Liik: | Haugjääkala Champsocephalus gunnari | Püügipiirkond: | FAO 48.3 Antarktika (ANI/F483.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Haugjääkala Champsocephalus gunnari | Püügipiirkond: | FAO 58.5.2 Antarktika (1) (ANI/F5852.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Kõnealuse TACi alusel on püük lubatud piirkonnas, mille moodustab FAO statistilise alarajooni 58.5.2 osa, mis asub alal, mis on piiratud järgmise joonega: - joon algab punktis, kus geograafiline pikkus 72°15’ E lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimitation Agreement) kohase piiriga, ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini geograafilise laiusega 53°25’ S; - seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini geograafilise pikkusega 74° E, - seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 52° 40’ S ja geograafilise pikkusega 76° E, - seejärel kulgeb põhja suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini geograafilise laiusega 52° S, - seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 51° S ja geograafilise pikkusega 74°30’ E ning - seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini. |Liik: | Antarktika kihvkala Dissostichus mawsoni | Püügipiirkond: | FAO 48.3 Antarktika (TOP/F483.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |Eritingimused: |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |Majandamispiirkond A: 48º W kuni 43°30’ W – 52°30’ S kuni 56° S (TOP/*F483A) | pm |Majandamispiirkond B: 48°30’ W kuni 40° W – 52°30’ S kuni 56° S (TOP/*F483B) | pm |Majandamispiirkond C: 40º W kuni 33°30’ W – 52°30’ S kuni 56° S (TOP/*F483C) | pm |(1) Seda TACi kohaldatakse õngejadapüügil 1. maist kuni 31. augustini 2012 ning mõrrapüügil 1. detsembrist 2011 kuni 30. novembrini 2012. |Liik: | Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni | Püügipiirkond: | FAO 48.4 Antarktika vete põhajosa (TOP/F484N.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |(1) Seda TACi kohaldatakse alal, mille piirid on 55° 30’ lõunalaiust ja 57° 20’ lõunalaiust ning 25° 30’ läänepikkust ja 29° 30’ läänepikkust. |Liik: | Antarktika kihvkalad Dissostichus spp. | Püügipiirkond: | FAO 48.4 Antarktika vete lõunaosa (TOP/F484S.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |(1) Seda TACi kohaldatakse alal, mille piirid on 57° 20’ lõunalaiust ja 30° 00’ lõunalaiust ning 24° 30’ läänepikkust ja 29° 00’läänepikkust. |Liik: | Antarktika kihvkala Dissostichus mawsoni | Püügipiirkond: | FAO 58.5.2 Antarktika (TOP/F5852.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |(1) Seda TACi kohaldatakse ainult lääne pool idapikkust 79°20’ E. Selles püügipiirkonnas on kalapüük kõnealusest meridiaanist ida pool keelatud. |Liik: | Tavaline hiilgevähk Euphausia superba | Püügipiirkond: | FAO 48 (KRI/F48.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |Rajoon 48.1 (KRI/*F481.) | pm |Rajoon 48.2 (KRI/*F482.) | pm |Rajoon 48.3 (KRI/*F483.) | pm |Rajoon 48.4 (KRI/*F484.) | pm |Liik: | Tavaline hiilgevähk Euphausia superba | Püügipiirkond: | FAO 58.4.1 Antarktika (KRI/F5841.) |Lubatud kogupüük (TAC) |Eritingimused: |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |Rajoon 58.4.1 lääne pool 115° E (KRI/*F-41W) | pm |Rajoon 58.4.1 ida pool 115° E (KRI/*F-41E) | pm |Liik: | Tavaline hiilgevähk Euphausia superba | Püügipiirkond: | FAO 58.4.2 Antarktika (KRI/F5842.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Eritingimused: |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |Rajoon 58.4.2 lääne pool 15° E (KRI/*F-42W) | pm |Rajoon 58.4.2 ida pool 15° E (KRI/*F-42E) | pm |Liik: | Hall nototeenia Lepidonotothen squamifrons | Püügipiirkond: | FAO 58.5.2 Antarktika (NOS/F5852.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |Üksnes kaaspüük. |Liik: | Krabid Paralomis spp. | Püügipiirkond: | FAO 48.3 Antarktika (PAI/F483.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |Liik: | Pikksabad Macrourus spp. | Püügipiirkond: | FAO 58.5.2 Antarktika (GRV/F5852.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |Üksnes kaaspüük. |Liik: | muud liigid | Püügipiirkond: | FAO 58.5.2 Antarktika (OTH/F5852.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) (2) |Üksnes kaaspüük. |Liik: | Railased Rajidae | Püügipiirkond: | FAO 58.5.2 Antarktika (SRX/F5852.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) (2) |(1) Üksnes kaaspüük. |Liik: | Kergueleni jääkala Channichthys rhinoceratus | Püügipiirkond: | FAO 58.5.2 Antarktika (LIC/F5852.) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) (2) |(1) Üksnes kaaspüük. |IF LISAATLANDI OOKEANI KAGUOSASEAFO KONVENTSIOONI ALAKõnealuseid TACe ei jaotata SEAFO liikmetele ning seetõttu on liidu osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib SEAFO sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, millal tuleb püük TACi ammendamise tõttu lõpetada.Liik: | Limapead Beryx spp. | Püügipiirkond: | SEAFO (ALF/SEAFO) |Lubatud kogupüük (TAC) | 200 | Analüütiline TAC |Liik: | Süvamere punakrabi Chaceon maritae | Püügipiirkond: | SEAFO alarajoon B1(1) (CGE/F47NAM) |Lubatud kogupüük (TAC) | 200 | Analüütiline TAC |(1) Selle TACi kohaldamisel on kalapüügiks avatud ala määratletud järgmiselt: – selle läänepoolne piir on 0° idapikkust; – selle põhjapiir on 20° lõunalaiust; – selle lõunapiir on 28° lõunalaiust; – selle idapiir ulatub Namibia majandusvööndini. |Liik: | Süvamere punakrabi Chaceon maritae | Püügipiirkond: | SEAFO, välja arvatud alarajoon B1 (CGE/F47X) |Lubatud kogupüük (TAC) | 200 | Analüütiline TAC |Liik: | Patagoonia kihvkala Dissostichus eleginoides | Püügipiirkond: | SEAFO (TOP/SEAFO) |Lubatud kogupüük (TAC) | 230 | Analüütiline TAC |Liik: | Atlandi karekala Hoplostethus atlanticus | Püügipiirkond: | SEAFO alarajoon B1(1) (ORY/F47NAM) |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | Analüütiline TAC |(1) Käesoleva lisa kohaldamisel on kalapüügiks avatud ala määratletud järgmiselt: – selle läänepoolne piir on 0° idapikkust; – selle põhjapiir on 20° lõunalaiust; – selle lõunapiir on 28° lõunalaiust; – selle idapiir ulatub Namibia majandusvööndini. |Liik: | Atlandi karekala Hoplostethus atlanticus | Püügipiirkond: | SEAFO, välja arvatud allrajoon B1 (ORY/F47X) |Lubatud kogupüük (TAC) | 50 | Analüütiline TAC |IG LISASINIUIM-TUUN – KÕIK PIIRKONNADLiik: | Siniuim-tuun Thunnus maccoyii | Püügipiirkond: | Kõik piirkonnad (SBF/F41-81) |Euroopa Liit | 10 | (1) | Analüütiline TAC |Lubatud kogupüük (TAC) | 10 449 |(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |IH LISAWCPFC KONVENTSIOONI ALALiik: | Mõõkkala Xiphias gladius | Püügipiirkond: | WCPFC konventsiooni ala lõuna pool 20° lõunalaiust. (SWO/F7120S) |Euroopa Liit | 3 170,36 | Analüütiline TAC |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata |IJ LISASPRFMO KONVENTSIOONI ALALiik: | Tšiili stauriid Trachurus murphyi | Püügipiirkond: | SPRFMO konventsiooni ala (CJM/SPRFMO) |Saksamaa | pm | (1) |Madalmaad | pm | (1) |Leedu | pm | (1) |Poola | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (1) |(1) Kvoodid kehtestatakse 30. jaanuarist – 2. veebruarini 2012 toimuva SPRFMO komisjoni kolmanda ettevalmistava konverentsi tulemuste põhjal.IIA LISAKALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE TURSA-, LESTA- JA MERIKEELEVARUDE MAJANDAMISEGA SKAGERRAKIS, ICES IIIa RAJOONI SELLES OSAS, MIDA EI HÕLMA SKAGERRAK JA KATTEGAT, ICES IV ALAPIIRKONNAS, ICES IIa RAJOONI ELi VETES NING ICES VIId RAJOONIS1. REGULEERIMISALA1.1. Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille pardal on mõni määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 nimetatud püügivahendeist või mis kasutab mõnda neist vahenditest ning mis viibib ükskõik millises käesoleva lisa punktis 2 osutatud geograafilises piirkonnas.1.2. Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on alla kümne meetri. Kõnealused laevad ei ole kohustatud kaasas kandma määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt väljastatud kalapüügilube. Asjaomased liikmesriigid hindavad kõnealuste laevade püügikoormust püügikoormuse rühmade kaupa, kuhu need kuuluvad, kasutades asjakohaseid proovivõtu meetodeid. 2012. aasta jooksul taotleb komisjon teaduslikku nõu kõnealuste laevade püügikoormuse hindamiseks, et edaspidi hõlmata need püügikoormuse reguleerimise korraga.2. KINDLAKSMÄÄRATUD PÜÜGIVAHENDID JA GEOGRAAFILISED PIIRKONNADKäesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 osutatud püügivahendite rühmade määratlusi (edaspidi „kindlaksmääratud püügivahendid”) ning sama lisa punkti 2 alapunktis b osutatud geograafiliste piirkondade rühmade määratlusi..3. LOADKui liikmesriik peab seda vajalikuks püügikoormuse reguleerimise korra püsiva rakendamise tugevdamiseks, võib ta keelata mis tahes oma laeval kalapüügi kindlaksmääratud püügivahenditega mis tahes geograafilises piirkonnas, mille suhtes käesolevat lisa kohaldatakse, kui ei ole tõendatud, et laev on kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.4. MAKSIMAALNE LUBATUD PÜÜGIKOORMUS4.1. Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 12 lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 676/2007 artikli 9 lõikes 2 osutatud maksimaalne lubatud püügikoormus igale püügikoormuse rühmale ja igale liikmesriigile 2012. aasta püügiperioodiks alates 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013 on sätestatud käesoleva lisa 1. liites.4.2. Määruse (EÜ) nr 1954/2003[36] kohaselt kehtestatud maksimaalsed aastase püügikoormuse tasemed ei mõjuta käesolevas lisas sätestatud maksimaalset lubatud püügikoormust.5. HALDAMINE5.1. Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 676/2007 artiklis 9, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklis 4 ja artiklites 13–17 ning määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.5.2. Liikmesriik võib kehtestada püügiperioodid, et jaotada kogu maksimaalne lubatud püügikoormus või osa sellest üksikute laevade või laevarühmade vahel. Sellisel juhul määrab nende päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, kindlaks asjaomane liikmesriik. Selliste püügiperioodide jooksul võib liikmesriik püügikoormuse üksikute laevade või laevarühmade vahel ümber jaotada.5.3. Kui liikmesriik lubab laevadel mingis piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 5.1 osutatud tingimuste kohaselt. . Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügikoormuse ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.6. PÜÜGIKOORMUSE ARUANNEMääruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse tursavarude majandamise eesmärgil igat käesoleva lisa punktis 2 osutatud geograafilist piirkonda.7. ANDMETE ESITAMINELiikmesriigid edastavad komisjonile andmed oma laevade kasutatud püügikoormuse kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitele 33 ja 34. Need andmed edastatakse kalanduse andmevahetussüsteemi kaudu või mis tahes muu andmekogumissüsteemi kaudu, mis komisjon on kasutusele võtnud. Komisjon teatab liikmesriikidele kõigist andmete esitamise korra ja formaadi muudatustest.IIA lisa 1. liideMaksimaalne lubatud püügikoormus kilovatt-päevadesGeograafiline piirkond: Skagerrak, ICES IIIa rajooni see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat; ICES IV alapiirkond ja ICES IIa rajooni ELi veed; ICES rajoon VIId1 | 31-34 E9-F2; 35 E9- F3; 36 E9-F4; 37 E9-F5; 38-40 F0-F5; 41 F5-F6 |2 | 31-34 F3-F4; 35 F4-F6; 36 F5-F8; 37-40 F6-F8; 41 F7-F8 |3 | 41 F1-F4; 42-43 F1-F9; 44 F1-G0; 45-46 F1-G1; 47 G0 |4 | 38-40 E7-E9; 41-46 E6-F0 |5 | 47-51 E6 + F0-F5; 52 E6-F5 |6 | 41-43 G0-G3; 44 G1 |7 | 47-51 E7-E9 |4. Võttes aluseks ICESi ja STECFi soovitused tobia püügivõimaluste kohta igas punktis 3 määratletud tobiavarude majandamispiirkonnas, püüab komisjon 1. märtsiks 2012 läbi vaadata I lisas sätestatud tobia lubatud kogupüügi ja kvoodid ja eritingimused ICES IIa ja IIIa rajooni ELi vetes ning ICES IV alapiirkonna ELi vetes.5. Kutseline kalapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm, on keelatud 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2012 ning 1. augustist kuni 31. detsembrini 2012.IIB lisa 1. liideTobiavarude majandamise piirkonnad[pic]III LISAKOLMANDA RIIGI VETES KALASTAVATE ELi LAEVADE PÜÜGILUBADE MAKSIMAALNE ARVPüügipiirkond | Püügiliik | Püügilubade arv | Püügilubade jaotamine liikmesriikide vahel | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond | Heeringas, põhja pool 62° 00’ N | pm | DK: pm, DE: pm, FR: pm, IE: pm, NL: pm, PL: pm, SV: pm, UK: pm | pm |Põhjalähedased liigid, põhja pool 62° 00’ N | pm | DE: pm, IE: pm, ES: pm, FR: pm, PT: pm, UK: pm | pm |Makrell | Ei kohaldata | Ei kohaldata | pm[37] |Töönduslikud liigid, lõuna pool 62° 00’ N | pm | DK: pm, UK: pm | pm |IV LISAICCATi KONVENTSIOONI ALA1. ELi söödalaevade ja landipüügilaevade maksimaalne arv, kellel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm:Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Euroopa Liit | pm |2. ELi rannalähedase püügi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm:Hispaania | pm |Prantsusmaa | pm |Itaalia | pm |Küpros | pm |Malta | pm |Euroopa Liit | pm |3. ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud kasvatamise eesmärgil aktiivselt püüda Aadria meres harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115:Itaalia | pm |Euroopa Liit | pm |4. Liikmesriikide nende kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus, millele võib anda loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida.Tabel AKalalaevade arv |Küpros | Kreeka | Itaalia | Prantsusmaa | Hispaania | Malta |Seinnoodalaevad | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse[38] | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Õngejadalaevad | Kehtestatakse[39] | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Söödalaevad | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Käsiõngelaevad | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Traalerid | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse[40] | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Muud rannalähedase püügi laevad | Kehtestatakse | Kehtestatakse[41] | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Tabel BPüügivõimsus (GT) |Küpros | Kreeka | Itaalia | Prantsusmaa | Hispaania | Malta |Seinnoodalaevad | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Õngejadalaevad | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Söödalaevad | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Käsiõngelaevad | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Traalerid | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |Muud rannalähedase püügi laevad | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse | Kehtestatakse |5. Mõrdade arv, millele liikmesriigid on andnud hariliku tuuni püügi loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres.Lõkspüüniste arv |Hispaania | 5 |Itaalia | 6 |Portugal | 1[42] |6. Hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus ja kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres.Tabel ATuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus |Kalakasvatusettevõtete arv | Tootmisvõimsus tonnides |Hispaania | 14 | 11 852 |Itaalia | 15 | 13 000 |Kreeka | 2 | 2 100 |Küpros | 3 | 3 000 |Malta | 8 | 12 300 |Tabel BKalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides) |Hispaania | 5 855 |Itaalia | 3 764 |Kreeka | 785 |Küpros | 2 195 |Malta | 8 768 |V LISACCAMLRi KONVENTSIOONI ALAA OSASIHTPÜÜGI KEELD CCAMLRi KONVENTSIOONI ALASPüütavad liigid | Piirkond | Keeluaeg |Haid (kõik liigid) | Konventsiooniala | 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2012 |Notothenia rossii | FAO 48.1. Antarktika, poolsaareala FAO 48.2. Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus FAO 48.3. Antarktika, Lõuna-Georgia saare ümbrus | 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2012 |Merikogerlased | FAO 48.1. Antarktika(1) FAO 48.2. Antarktika(1) | 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2012 |Gobionotothen gibberifrons Chaenocephalus aceratus Pseudochaenichthys georgianus Lepidonotothen squamifrons Patagonotothen guntheri Electrona carlsbergi[43] | FAO 48.3. | 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2012 |Dissostichus spp. | FAO 48.5. Antarktika | 1. detsember 2011 kuni 30. november 2012 |Dissostichus spp. | FAO 88.3. Antarktika(1) FAO 58.5.1. Antarktika(1)(2) FAO 58.5.2. Antarktika ida pool 79° 20’ E ja väljaspool majandusvööndit lääne pool 79° 20’ E(1) FAO 88.2. Antarktika põhja pool 65° S(1) FAO 58.4.4. Antarktika(1)(2) FAO 58.6. Antarktika(1) FAO 58.7. Antarktika(1) | 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2012 |Lepidonotothen squamifrons | FAO 58.4.4.(1)(2) | 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2012 |Kõik liigid, välja arvatud Champsocephalus gunnari ja Dissostichus eleginoides | FAO 58.5.2. Antarktika | 1. detsember 2011 kuni 30. november 2012 |Dissostichus mawsoni | FAO 48.4. Antarktika ala, mille piirid on 55° 30’ lõunalaiust ja 57° 20’ lõunalaiust ning 25° 30’ läänepikkust ja 29° 30’ läänepikkust | 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2012 |(1) Välja arvatud teadustöö eesmärgil. (2) Välja arvatud riikide jurisdiktsiooni all olevad veed (majandusvööndid). |B OSALUBATUD KOGUPÜÜK JA KAASPÜÜGI PIIRNORMID CCAMLRi PIIRKONNA TEADUSUURINGUTEGA SEOTUD PÜÜGIPIIRKONDADES AASTATEL 2012/2013Alapiirkond/ rajoon | Piirkond | Hooaeg | SSRU (väike uurimisala) | Dissotichus spp. Püügi piirnorm (tonnides) | Kaaspüügi piirnorm (tonnides) |Railased | Macrourus spp. | Muud liigid |58.4.1. | Kogu rajoon | 1. detsember 2011 kuni 30. november 2012 | SSRU A, B, D, F ja H: 0 SSRU C: pm SSRU E: pm SSRU G: pm | Kokku 210 | Kõik rajoonid: pm | Kõik rajoonid: pm | Kõik rajoonid: pm |58.4.2. | Kogu rajoon | 1. detsember 2011 kuni 30. november 2012 | SSRU A: pm SSRU B, C ja D: pm SSRU E: pm | Kokku pm | Kõik rajoonid: pm | Kõik rajoonid: pm | Kõik rajoonid: pm |88.1. | Kogu alapiirkond | 1. detsember 2011 kuni 31. august 2012 | SSRU A: pm SSRUd B, C ja G: pm SSRUs D, E ja F: pm SSRUd H, I ja K: pm SSRUd J ja L: pm SSRU M: pm | Kokku pm | pm SSRU A: pm SSRU B, C ja G: pm SSRU D, E ja F: pm SSRU H, I ja K: pm SSRU J ja L: pm SSRU M: pm | pm SSRU A: pm SSRU B, C ja G: pm SSRU D, E ja F: pm SSRU H, I ja K: pm SSRU J ja L: pm SSRU M: pm | pm SSRU A: pm SSRU B, C ja G: pm SSRU D, E ja F: pm SSRU H, I ja K: pm SSRU J ja L: pm SSRU M: pm |88.2. | Lõuna pool 65o S | 1. detsember 2011 kuni 31. august 2012 | SSRU A ja B: pm SSRUd C, D, F ja G: pm SSRU E: pm | Kokku pm(1) | pm(1) SSRU A ja B: pm SSRU C, D, F ja G: pm SSRU E: pm | pm(1) SSRU A ja B: pm SSRU C, D, F ja G: pm SSRU E: pm | pm SSRU A ja B: pm SSRU C, D, F ja G: pm SSRU E: pm |(1) Väikeste uurimisüksuste (SSRU) kaaspüügi piirnormidega seonduvad eeskirjad, mida kohaldatakse alapiirkonna kogu kaaspüügi piirnormide raames järgmiselt: railased: pm % Dissostichus spp. püügi piirnormist või pm tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem; Macrourus spp: pm % Dissostichus spp. püügi piirnormist või pm tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem; muud liigid: pm tonni SSRU kohta. |C OSA EUPHAUSIA SUPERBA PÜÜGIS OSALEMISE KAVATSUSE TEATISLepinguosaline:Püügihooaeg:Laeva nimi:Eeldatav püügimaht (tonnides):Püügitehnika: | Tavaline traalpüük |Pidevpüügisüsteem |Noodapärasse pumpamine |Muud heakskiidetud meetodid: palun täpsustage. |Püütud tavalise hiilgevähi eluskaalu otseseks hindamiseks kasutatud meetodid[44] :Saagist saadavad tooted ja nende ümberarvestustegurid[45]:Toote liik | Protsent saagist | Ümberarvestustegur[46] |Kuna ennetuslikke püügi piirnorme ei ole kehtestatud, käsitatakse seda uurimusliku püügina. |Siin esitatavad üksikasjad on üksnes informatiivsed ega takista püügi läbiviimist täpsustamata piirkondades ja aegadel.D OSAPÜÜGIVAHENDITE KUJU JA PÜÜGITEHNIKADVõrgu ava (suudme) ümbermõõt (m) | Vertikaalne ava (m) | Horisontaalne ava (m) |Võrgu paneeli pikkus ja võrgusilma suurusPaneel | Pikkus (m) | Võrgusilma suurus (mm) |1. paneel |2. paneel |3. paneel |… |Viimane paneel (noodapära) |Esitada iga kasutatud võrgu kuju joonis.Kasutatakse mitut püügitehnikat [47] : jah/eiPüügitehnika | Kui suurt osa ajast eeldatavalt kasutatakse (%) |1 |2 |3 |4 |5 |… | Kokku 100 % |Kas on olemas mereimetajate võrku sattumist välistav seade [48] : jah/eiSelgitage püügitehnikat, püügivahendite kuju ja omadusi ning püügistruktuuri:VI LISAIOTC PIIRKOND1. ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC piirkonnas püüda troopikatuuneLiikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus (kogumahutavus) |Hispaania | 22 | 61 364 |Prantsusmaa | 22 | 33 604 |Portugal | 5 | 1 627 |Euroopa Liit | 49 | 96 595 |2. ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC piirkonnas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuniLiikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus (kogumahutavus) |Hispaania | 27 | 11 590 |Prantsusmaa | 41 | 5382 |Portugal | 15 | 6 925 |Ühendkuningriik | 4 | 1 400 |Euroopa Liit | 72 | 21 922 |3. Nendel laevadel on luba püüda IOTC piirkonnas ka mõõkkala ja pikkuim-tuuni.4. Punktis 2 osutatud laevadel on luba püüda IOTC piirkonnas ka troopikatuuni.VII LISAWCPFC KONVENTSIOONI ALAELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud püüda mõõkkala Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) piirkonnast lõuna pool 20° lõunalaiustHispaania | pm |Euroopa Liit | pm |VIII LISAELi VETES KALASTAVATE KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE PÜÜGILUBADEGA SEOTUD KVANTITATIIVSED PIIRANGUDLipuriik | Püügiliik | Püügilubade arv | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |Norra | Heeringas, põhja pool 62° 00’ N | pm | pm | [1] KOM(2011) 298 (lõplik).[2] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[3] KOM(2000) 1 (lõplik).[4] KOM(2011) 298 (lõplik).[5] ELT L 157, 19.6.2007, lk 1.[6] ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.[7] ELT L 96, 15.4.2009, lk 1.[8] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.[9] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[10] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.[11] ELT L 214, 19.8.2009, lk 16.[12] Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48).[13] Ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vaheline kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12).[14] Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vaheline kalandusalane partnerlusleping (ELT L 172, 30.6.2007, lk 4) ning protokoll, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (ELT L 172, 30.6.2007, lk 9).[15] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.[16] Komisjoni 10. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 517/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks (ELT L 151, 11.6.2008, lk 5).[17] ELT L 87, 31.3.2009, lk 70.[18] ELT L 87, 31.3.2009, lk 1.[19] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 217/2009 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 87, 31.3.2009, lk 42).[20] Sõlmitud nõukogu otsusega 2002/738/EÜ (ELT L 234, 31.8.2002, lk 39).[21] Liit ühines nõukogu otsusega 86/238/EMÜ (EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33).[22] Nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas (ELT L 97, 1.4.2004, lk 16).[23] Sõlmitud nõukogu otsusega 2006/539/EÜ (ELT L 224, 16.8.2006, lk 22).[24] Liit ühines nõukogu otsusega 95/399/EÜ (EÜT L 236, 05.10.1995, lk 24).[25] Sõlmitud nõukogu otsusega 2008/780/EÜ (ELT L 268, 9.10.2008, lk 27).[26] Liit ühines nõukogu otsusega 2005/75/EÜ (ELT L 32, 4.02.2005, lk 1).[27] Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1006/2009, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).[28] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[29] Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused (EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6).[30] Nõukogu 27. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011 (ELT L 347, 24.12.2009, lk 6).[31] Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes (ELT L 22, 26.1.2009, lk 1).[32] Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed (ELT L 318, 5.12.2007, lk 1).[33] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009 20. november 2009 millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1–50).[34] Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed (ELT L 318, 5.12.2007, lk 1).[35] Nõukogu 7. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 520/2007, milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks (ELT L 123, 12.5.2007, lk 3).[36] Nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).[37] Ilma et see mõjutaks Rootsile Norra poolt vastavalt väljakujunenud tavale antud täiendavaid litsentse.[38] Seda arvu võib veel suurendada, tingimusel et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud.[39] Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid püügivahendeid (õngejada, käsiõng, veoõngejada).[40] Millest kaheksa on veoõngedega laevad.[41] Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid püügivahendeid (õngejada, käsiõng, veoõngejada).[42] Seda arvu võib veel suurendada, tingimusel et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud.[43] Välja arvatud teadustöö eesmärgil.[44] Teatis peab sisaldama püütud tavalise hiilgevähi eluskaalu hindamise täpse ja üksikasjaliku meetodi kirjeldust ning juhul, kui kasutatakse ümberarvestuskoefitsienti, täpse ja üksikasjaliku meetodi kirjeldust, kuidas iga ümberarvestustegur saadi. Liikmesriigid ei pea sellist kirjeldust järgmistel hooaegadel taas esitama, va kui on muudetud eluskaalu hindamismeetodit.[45] Anda teavet niipalju kui võimalik.[46] Ümberarvestustegur = eluskaal/kaal pärast töötlemist.[47] Kui jah, siis kui sageli püügitehnikat vahetatakse:[48] Kui on, siis esitage seadme joonis: