				|

		52011PC0330

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava /* KOM/2011/0330 lõplik - COD 2011/0144 */

			   	SELETUSKIRI
2010. aastal võttis ICCAT aastakoosolekul
vastu soovituse, millega muudetakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres
elutseva hariliku tuuni varude taastamiskava.
Varude taastamiseks muudeti ICCATi
taastamiskava, et veelgi vähendada lubatud kogupüüki, karmistada püügivõimsuse
vähendamise meetmeid ja tugevdada kontrollimeetmeid, eriti kalade üleviimise ja
sumpadesse paigutamise osas. Kõnealuste meetmetega soovitakse tagada kava
tõhusus ning saavutada maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav biomass
(Bmsy) vähemalt 60 %-lise tõenäosusega.
EL on olnud ICCATi konventsiooniosaline alates
1997. aastast ning neile lepinguosalistele, kes oma vastuseisu ICCATi
soovitustele ei ole avaldanud, muutuvad need kohustuslikuks. Lepinguosalisena
on Euroopa Liidul kohustus kohaldada vastuvõetud soovitusi, mille suhtes ta ei
ole vastuseisu avaldanud.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on võtta ELi
õigusse üle ICCATi soovitus, millega muudetakse Atlandi ookeani idaosa ja
Vahemere hariliku tuuni varude taastamise kava.
Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.
Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise
lepingu (ELTL) artikli 43 lõige 2.
Euroopa Parlamendil ja nõukogul palutakse
käesolev ettepanek võimalikult kiiresti vastu võtta.
2011/0144 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 302/2009,
milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude
taastamise mitmeaastast kava
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[1]
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee
arvamust,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse komisjon (ICCAT)
on vastu võtnud soovituse 10-04, millega muudetakse hariliku tuuni varude
taastamise mitmeaastast kava. Varude taastamiseks nähakse soovituses
ette veelgi vähendada lubatud kogupüüki, karmistada püügivõimsuse vähendamise
meetmeid ja tugevdada kontrollimeetmeid, eriti kalade üleviimise ja sumpadesse
paigutamise osas.
(2)
Kõnealune soovitus on ELile siduv ning tuleks
seepärast üle võtta.
(3)
Määruse (EÜ) nr 302/2009[2]
teatavad sätted on aegunud ning tuleks välja jätta. Mõningaid muid
sätteid tuleks ajakohastada, võttes arvesse muudatusi õigusaktides.
(4)
Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 302/2009 vastavalt
muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 302/2009 muudetakse
järgmiselt:
(1)          Artikli 1 lõige 3 asendatakse
järgmisega:
„Kõnealuse taastamiskava eesmärk on saavutada
suurema kui 60 % tõenäosusega maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele
vastav biomass.”
(2)          Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
a)      punkt d asendatakse järgmisega:
„d) abilaev – laev, mida kasutatakse surnud
(töötlemata) hariliku tuuni veoks sumbast või tuunimõrrast määratud sadamasse
ja/või töötlemislaevale;”
b)      punkt h asendatakse järgmisega:
„h) „üleviimistoimingud” –
i)        elusa hariliku tuuni üleviimine
kalapüügilaeva võrgust veosumpa;
ii)       elusa
tuuni üleviimine ühest veosumbast teise sumpa;
iii)      sumba,
milles on tuunikala, üleviimine ühelt puksiirlaevalt teisele puksiirlaevale;
iv)      surnud
tuuni üleviimine veosumbast abilaevale;
v)       hariliku
tuuni üleviimine kalakasvandusest või tuunimõrrast kalatöötlemislaevale, transpordilaevale
või sumba, milles on tuunikala, üleviimine ühest kalakasvandusest teise;
vi)      elusa hariliku tuuni mõrrast üleviimine
veosumpa.”
c)      punkt l asendatakse järgmisega:
l) „kasvatamine” – hariliku
tuuni paigutamine sumpadesse kauemaks kui kuueks kuuks, et suurendada üldist
biomassi;”
d)      lisatakse punkt q:
„q)     „vastutav liikmesriik” – lipuliikmesriik
või see liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all on mõrd või kalakasvandus, või
kui mõrd või kalakasvandus asuvad avameres, siis see liikmesriik, kus mõrra või
kalakasvanduse käitaja on registreeritud.”
(3)          Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
a)      lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Liikmesriigid edastavad komisjonile esialgse
iga-aastase püügikava järgmise aasta kohta hiljemalt iga aasta 15. septembriks.
Komisjon edastab ELi püügikava ICCATi sekretariaadile ICCATi heakskiidu
saamiseks.
Liikmesriigid edastavad iga-aastase lõpliku
püügikava komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuaril. Komisjon edastab ELi
püügikava ICCATi sekretariaadile iga aasta 1. märtsiks.”
b)      Lõiked 12 ja 14 jäetakse välja.
(4)          Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
a)      lõige 7 asendatakse järgmisega:
„7. Piiramata lõike 6 kohaldamist, vähendatakse
lõigetes 2 ja 4 ning artiklis 9 osutatud püügivõimsust, et kõrvaldada:
a)       2010. aasta alguseks vähemalt 25 %
lahknevusest iga liikmesriigi püügivõimsuse ja talle eraldatud kvootidega
vastavuses oleva püügivõimsuse vahel;
b)      2011. aasta alguseks vähemalt 75 %
lahknevusest iga liikmesriigi püügivõimsuse ja talle eraldatud kvootidega
vastavuses oleva püügivõimsuse vahel;
c)       2012. aasta alguseks vähemalt 95 %
lahknevusest iga liikmesriigi püügivõimsuse ja talle eraldatud kvootidega
vastavuses oleva püügivõimsuse vahel;
d)      2013. aasta alguseks 100 % lahknevusest
iga liikmesriigi püügivõimsuse ja talle eraldatud kvootidega vastavuses oleva
püügivõimsuse vahel.
Püügivõimsuse vähendamine arvutatakse
laevakategooriate püügimäärade põhjal, mille on hinnanguliselt kehtestanud
ICCATi teaduskomitee.
Sellist vähendamisnõuet ei kohaldata liikmesriigi
suhtes, kes tõendab, et ta püügivõimsus on vastavuses tema kvoodiga.”
b)      lõige 9 asendatakse järgmisega:
„9. Iga liikmesriik koostab püügivõimsuse
majandamise kava aastateks 2010–2013. Kõnealune kava edastatakse komisjonile
15. augustiks 2009 ning see hõlmab lõigetes 2, 4, 6 ja 7 osutatud teavet. Kava
hõlmab ka üksikasjalist teavet selle kohta, millist viisi lisaks vanametalliks
lammutamisele kasutab liikmesriik liigse püügivõimsuse kaotamiseks. Vajaduse
korral kava muudetakse ja esitatakse komisjonile iga aasta 15. augustiks.
Komisjon esitab ELi püügivõimsuse majandamiskava
ICCATile arutamiseks ja heakskiitmiseks.”
(5)          Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
a)      lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2.     Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel on
hariliku tuuni püük seinnoodaga keelatud 15. juunist 15. maini.”
b)      Lõige 6 jäetakse välja.
(6)          Artikli 14 lõikele 2 lisatakse
järgmine lõik:
„Lõikes 1 osutatud nimekirjadesse ei ole
tagasiulatuvalt lubatud lisada ühti laeva.”
(7)          Artikli 18 lõige 1 asendatakse
järgmisega:
„1. Lisaks nõukogu 20. novembri 2009. aasta
määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise
kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks)[3]
artiklites 14, 15, 23 ja 24 sätestatud nõuete täitmisele kannab ELi
kalapüügilaeva kapten vajaduse korral püügipäevikusse II lisas loetletud
teabe.”
(8)          Artikli 19 lõikele 1 lisatakse
järgmine lõik:
„Ühised püügioperatsioonid teiste
konventsiooniosalistega ei ole lubatud.”
(9)          Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 22
Üleviimistegevus
1.       Enne üleviimistegevuse alustamist saadab
kalapüügi- või puksiirlaeva kapten või selle mõrra või kalakasvanduse käitaja,
kust kala üle viiakse, asjaomase vastutava liikmesriigi pädevale asutusele
eelneva üleviimisteatise järgmiste andmetega:
a)      kalapüügilaeva, kalakasvanduse või mõrra
nimi ja number ICCATi registris;
b)      eeldatav üleviimisaeg;
c)      üleviidava hariliku tuuni hinnanguline
kogus;
d)      teave üleviimise asukoha kohta (pikkus-
ja laiuskraad) ning identifitseerivad sumpade numbrid;
e)      vastuvõtva puksiirlaeva nimi, veetavate
sumpade arv ja vajaduse korral number ICCATi registris;
f)       hariliku tuuni üleviimise sihtkohaks
olev sadam, kalakasvandus või sump.
2.       Vastutav liikmesriik määrab iga kord
üleviimisele loa numbri ja edastab selle kalalaeva kaptenile või vajaduse
korral mõrra või kalakasvanduse käitajale. Üleviimist ei alustata ilma eelneva
loata.
Vastutava liikmesriigi ametiasutus annab loa välja
kordumatu numeratsioonisüsteemi kohaselt, kus number koosneb kolmest CPC koodi
tähest, neljast numbrist, mis tähistavad aastat, ning kolmest luba tähistavast
tähest (AUT), millele järgneb määratud järjekorranumber. Kui loa andmisest
keeldutakse, asendatakse tähed "AUT" tähtedega "NEG"
(non-authorisation – luba ei antud).
Vastutav liikmesriik edastab teate loa andmise või
loa andmisest keeldumise kohta 48 tunni jooksul pärast eelteate esitamist.
Vastutav liikmesriik ei anna pärast eelteate saamist luba üleviimiseks, kui:
a)      kui kalapüügilaeval või mõrral, mille
kohta teatati kalapüügist, ei ole piisavalt kvooti;
b)      kui kalapüügilaeva või mõrra püütud
kogusest ei ole nõuetekohaselt teatatud või seda ei ole lubatud sumpa panna ega
võetud arvesse võimaliku kohaldatava kvoodi kasutamisel;
c)      kalapüügilaeval, kes teatas kalapüügist,
ei ole luba püüda harilikku tuuni või
d)      üleviidavat kala deklaratsiooni kohaselt
vastuvõttev puksiirlaev ei ole registreeritud artiklis 14 osutatud ICCATi kõigi
muude kalalaevade registris või ei ole see varustatud laevaseiresüsteemiga.
Kui üleviimiseks luba ei anta, siis:
a)      annab kalapüügilaeva eest vastutav
liikmesriik välja vabastusotsuse ning teatab kalalaeva kaptenile, et üleviimine
ei ole lubatud ja kala tuleb merre tagasi lasta;
b)      laseb
kalapüügilaeva kapten või vastavalt kalakasvanduse või mõrra käitaja kala merre
tagasi;
c)      hariliku
tuuni merre tagasi laskmine salvestatakse videole ning seda jälgib ICCATi
piirkondlik vaatleja, kes koostab ja esitab aruande koos videosalvestisega
ICCATi sekretariaati.
3.       Kalapüügi- või puksiirlaeva kapten, mõrra
või kalakasvanduse käitaja täidab ja edastab vastutava liikmesriigi pädevale
asutusele üleviimistegevuse lõpetamisel ICCATi üleviimisdeklaratsiooni
vastavalt VIIIa lisas kehtestatud vormile.
Üleviimisdeklaratsiooni vormid nummerdab selle
laeva, kalakasvanduse või mõrra eest vastutava liikmesriigi pädev asutus, kust
kala üle viidi. Numeratsioonisüsteemi kohaselt koosneb kõnealune number
konventsiooniosalise (CPC) kolmetähelisest koodist, neljast numbrist, mis
tähistavad aastat, ning kolmenumbrilisest järjekorranumbrist, millele järgneb
kolm tähte ITD (CPC-20**/xxx/ITD).
Ümberlaadimisdeklaratsiooni originaal peab olema
kaasas üleviidava kalaga. Deklaratsiooni
koopia jääb hoiule asjaomase kalapüügilaeva kapteni, mõrra käitaja,
puksiirlaeva kapteni või kalakasvanduse käitaja kätte.
4.       Üleviimisega
tegelevate laevade kaptenid (sh puksiirlaevade kaptenid) märgivad iga päev
päevaraamatusse üleviidud kala kaalu ja kalade arvu, samuti kalapüügilaeva
nime, lipuriigi ja ICCATi numbri, üleviimisega hõivatud muu(de) laeva(de)
nime(d), ICCATi numbri(d), üleviimise kuupäeva ja koha ning sihtkohaks oleva
kalakasvanduse nime. Päevaraamat peab sisaldama kõikide püügihooaja jooksul
sooritatud üleviimiste üksikasju. Päevaraamatut hoitakse laeva pardal ning see
peab alati olema kontrollimiseks kättesaadav.
5.       Vastutava
liikmesriigi antud üleviimisluba ei mõjuta sumpadesse paigutamiseks loa
andmist.
6.       Harilikku tuunikala üleviiva
kalapüügilaeva kapten, kalakasvanduse või mõrra käitaja tagab, et
üleviimistoimingud salvestatakse veealuse videokaameraga.
Igast üleviimist kajastavast videosalvestisest
tehakse kaks eksemplari. Üks eksemplar
edastatakse piirkondlikule vaatlejale ja teine puksiirlaeva pardal asuvale
konventsiooniosalisest vaatlejale või vajaduse korral riiklikule vaatlejale. Konventsiooniosalis(t)est vaatleja(te)le edastatav
eksemplar on kaasas üleviimisdeklaratsiooni ja sellega seotud saagiga, millest
video on tehtud. Iga video alguses ja/või lõpus tuleb näidata ICCATi
üleviimisdeklaratsiooni numbrit. Igal
videosalvestusel peab kogu aeg olema näha salvestamise kellaaeg ja kuupäev. Komisjoni nõudmisel esitavad liikmesriigid
videosalvestised ICCATi teaduskomiteele.
7.       VII lisas esitatud ICCATi piirkondlikus
vaatlusprogrammis on osutatud kalapüügilaeva pardal asuvale ICCATi
piirkondlikule vaatlejale, kes registreerib sooritatud üleviimistoimingud ja
teatab neist, kontrollib püügilaeva asukohta üleviimistoimingu ajal, jälgib
üleviidavat saak ja määrab hinnanguliselt selle koguse ning kontrollib lõikes 2
osutatud eelnevas üleviimisloas ja lõikes 3 osutatud ICCATi üleviimisdeklaratsioonis
tehtud sissekandeid.
Juhul kui piirkondliku vaatleja hinnangul on saak
arvuliselt ja/või keskmiselt kaalult vähemalt 10 % suurem kui laeva kapten
on teatanud, algatab kalapüügilaeva eest vastutav liikmesriik uurimise, mis
tuleb lõpetada enne saagi sumpadesse paigutamist kalakasvanduses. Sõltuvalt
kõnealuse uurimise tulemustest ei anta luba sumpadesse paigutamiseks ega
valideerita hariliku tuuni püügidokumendil saaki käsitlevat lahtrit.
8.       ICCATi piirkondlik vaatleja allkirjastab
ICCATi üleviimisdeklaratsiooni selgelt loetava nimega ning kontrollib, kas
ICCATi üleviimisdeklaratsioon on õigesti täidetud ja puksiirlaeva kaptenile
edastatud.
Tuunimõrra käitaja täidab püügilaevalt üleviimise
lõpetamisel ICCATi üleviimisdeklaratsiooni vastavalt IV lisas kehtestatud
vormile ja edastab selle oma liikmesriigi pädevale ametiasutusele. ”
(10)        Artikkel 24 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 24
Sumpadesse paigutamine
1.       Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik
esitab liikmesriigile või konventsiooniosalisele, kelle lipu all sõitvad laevad
asjaomase tuuni püüdsid, ja komisjonile vaatleja poolt valideeritud aruande
sumpadesse paigutamise kohta ühe nädala jooksul pärast sumpadesse paigutamist.
Komisjon edastab kõnealuse teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile. Kõnealune
aruanne peab sisaldama ICCATi hariliku tuuni kasvatamise soovituse [06-07]
kohaselt sumpadesse paigutamise deklaratsiooni lisatud teavet.
2.       Enne sumpadesse paigutamist teatab
sumpadesse paigutamisega tegeleva kalakasvanduse eest vastutava liikmesriigi
pädev asutus kalapüügilaeva eest vastutava riigi või konventsiooniosalise
lipuriigi pädevale asutusele tema lipu all sõitvate kalapüügilaevade püütud
kogused.
3.       Kalapüügilaeva eest vastutav liikmesriik
palub kalakasvanduse eest vastutaval liikmesriigil või konventsiooniosalisel,
et see saagi artikli 22 lõikes 2 kirjeldatud menetluse kohaselt konfiskeeriks
ja kala merre tagasi laseks, kui ta leiab pärast asjaomase teabega tutvumist,
et:
a)      kalapüügilaeval, kes teatas kalapüügist,
ei olnud sumpadesse paigutatava hariliku tuuni jaoks piisavalt individuaalset
kvooti;
b)      kalapüügilaev ei ole kalakogusest
nõuetekohaselt teatanud ning seda ei ole arvesse võetud kohaldatava kvoodi
arvutamisel;
c)      kalapüügilaeval, kes teatas kalapüügist,
ei ole luba püüda harilikku tuuni.
4.       Sumpadesse paigutamist ei tohi alustada
ilma konventsiooniosalise lipuriigi või kalapüügilaeva eest vastutava
liikmesriigi eelneva loata.
Harilik tuun paigutatakse sumpadesse enne 31.
juulit, v.a juhul kui kala vastuvõtva kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik
või konventsiooniosaline esitab koos sumpadesse paigutamise aruandega mõjuvad
põhjused, sh vääramatu jõud.
5.       Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik
võtab vajalikud meetmed, et keelata nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse
paigutada harilikku tuuni, millega ei ole kaasas ICCATi poolt nõutavad täpsed,
täielikud ja valideeritud dokumendid, sealhulgas käesolevas määruses ning
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta määruses (EL)
nr 640/2010, millega kehtestatakse hariliku tuuni (Thunnus thynnus)
püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ)
nr 1984/2003,[4] nõutud dokumendid.
6.       Vastutav
liikmesriik või vajaduse korral konventsiooniosaline annab loa sumpadesse
paigutamiseks või edastab loa andmisest keeldumise 48 tunni jooksul pärast
lõikes 3 osutatud teabe saatmist. Kui sumpade
paigutamiseks ei ole luba antud, annab kalapüügilaeva eest vastutav liikmesriik
või konventsiooniosaline puksiirlaeva eest vastutavale liikmesriigile või
konventsiooniosalisele ja/või kalakasvanduse eest vastutavale liikmesriigile
või konventsiooniosalisele artikli 22 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kala
vette tagasi laskmise korralduse.
7.       Kasvanduse eest vastutav liikmesriik
tagab, et vees toimuv sumpadesse paigutamine salvestatakse veealuse
videokaameraga.
Iga sumpadesse paigutamise kohta tehakse üks
videosalvestus. Iga video alguses või lõpus
näidatakse ICCATi üleviimisdeklaratsiooni numbrit. Igal
videosalvestusel peab kogu aeg olema näha salvestamise kellaaeg ja kuupäev.
8.       Kui piirkondliku vaatleja antud
hinnanguline keskmine kaal ja/või kalade arv erineb üle 10 % kalakasvanduse
käitaja hinnangust, algatab kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik koos
kalapüügilaeva lipuriigiga uurimise. Kõnealune erinevus arvutatakse kalade arvu
ja/või kaalu järgi. Sõltuvalt kõnealuse uurimise tulemustest ei anta luba kala
väljapüügiks ega valideerita hariliku tuuni püügidokumendi kalakasvanduse
lahtrit.
Kui uurimist ei lõpetata 10 tööpäeva jooksul või
kui uurimise tulemus näitab, et hariliku tuuni arv ja/või keskmine kaal erineb
üle 10 % kalakasvanduse käitaja hinnangust, siis annab
konventsiooniosaline lipuriik või kalapüügilaeva eest vastutav liikmesriik
korralduse üleliigsed kogused vette tagasi lasta.
Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik tagab, et
kalakasvanduse käitaja täidab kõnealuse korralduse 48 tunni jooksul pärast
piirkondliku vaatleja saabumist. Kalade vette tagasi laskmine toimub artikli 22
lõikes 2 sätestatud korra kohaselt.
Kui kalakasvanduses sumpadesse paigutamise ajal
antud lõplik hinnang on suurem kui lõplik hinnang, mis anti esimesel korral
kalapüügilaevalt üleviimisel, siis otsustab kalapüügilaeva eest vastutav
liikmesriik või lepinguosaline lõpliku kvoodi kasutamise, mis ta valideerib
asjaomas(t)es hariliku tuuni püügidokumendis/-dokumentides.
9.       Liikmesriigid
algatavad prooviuuringud hariliku tuuni kaalu ja arvu täpsemaks hindamiseks
püügi ja sumpadesse paigutamise ajal, sealhulgas kuidas teha seda
stereosüsteemide abil, ning teatavad tulemused ICCATi teaduskomiteele. Sumpadesse
paigutamise ajal kehtestatakse valikuuringuprogramm ja/või alternatiivne
programm, et parandada sumpadesse paigutatud kalade arvu ja kaalu hindamist.”
(11)        Artikli 25 lõikesse 1 lisatakse
järgmised lõigud:
„ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate
kalapüügilaevade registris olev laev alustab laevaseiresüsteemi andmete
edastamist ICCATile vähemalt 15 päeva enne püügihooaja algust ning jätkab
vähemalt 15 päeva pärast püügihooaja lõppu, v.a juhul kui komisjonile
saadetakse eelnevalt taotlus laeva välja jätmiseks ICCATi registrist.
Kontrolli eesmärgil ei katkestata
laevaseiresüsteemi andmete edastamist hariliku tuuni püügi luba omavalt
kalapüügilaevalt, kui laev on sadamas, v.a juhul, kui on olemas süsteem laeva
sadamasse saabumise ja sealt lahkumise registreerimiseks.
ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate
kalapüügilaevade registris olevad laevad edastavad ICCATile laevaseiresüsteemi
andmeid püügiloa kogu kestuse vältel.”
(12)        Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 26
Mõrrapüügi registreerimine ja sellest
teatamine
„1.     Pärast tuunimõrraga püüki märgitakse iga
kord mõrra saak üles ning sellekohane teave koos teabega mõrda jäänud koguste
kohta edastatakse elektrooniliselt või muul viisil 48 tunni jooksul pärast igat
püüki asjaomase mõrra eest vastutava liikmesriigi pädevale asutusele.
2.       Iga
liikmesriik edastab saadud püügiaruande koos teabega mõrda jäänud koguste kohta
elektrooniliselt komisjonile. Komisjon edastab teabe viivitamata ICCATi
sekretariaadile.”
(13)        Artikli 29 lõikele 2 lisatakse järgmine
lõik:
„Kui ICCATi
konventsioonialas püüab harilikku tuuni mis tahes ajal rohkem kui 15 ühe
liikmesriigi kalapüügilaeva, peab samal ajal konventsioonialas olema ka selle
liikmesriigi inspekteerimislaev või ta teeb koostööd teise liikmesriigi või
konventsiooniosalisega, et kasutada inspektsioonilaeva ühiselt.”
(14)        Artikli 30 lõige 1 asendatakse
järgmisega:
„1. Iga liikmesriik
tagab riikliku vaatleja olemasolu harilikku tuuni püüdvatel kalapüügilaevadel
vähemalt:
a)      100 % tema aktiivsetest seineritest pikkusega
kuni 24 m aastal 2011;
b)      100 % tema aktiivsetest seineritest
pikkusega kuni 20 m aastal 2012;
c)      20 % aktiivsetest pelaagilise püügi
traaleritest (pikkusega üle 15 m);
d)      20 % aktiivsetest õngepüügilaevadest
(pikkusega üle 15 m);
e)      20 % aktiivsetest söödalaevadest
(pikkusega üle 15 m);
f)       100 % tuunimõrdadest saagi väljapüügi
ajal;
g)      100 % puksiiridest.”
(15)        Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:
a)      lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Iga liikmesriik tagab ICCATi kohaliku vaatleja
kohaloleku:
a)      kõigil üle 24 m pikkustel seineritel
2011. aasta püügihooaja vältel;
b)      kõigil üle 20 m pikkustel seineritel
2012. aasta püügihooaja vältel;
c)      kõigil seineritel pikkusest olenemata
kogu püügihooaja vältel alates 2013. aastast.
Ilma ICCATi piirkondliku vaatlejata ei saa
punktides a, b ja c osutatud seinerid luba hariliku tuuni püügiks või püügiga
seotud tegevuseks.”
b)      lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
„Juhul kui harilik tuun püütakse välja mõrraga ja
müüakse värske tootena, võib väljapüüki jälgiv vaatleja olla kalakasvanduse
eest vastutava liikmesriigi kodanik.”
(16)        Artikkel 32 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 32
Juurdepääs videosalvestistele
1.       Iga liikmesriik tagab, et artikli 22
lõikes 6 ja artikli 24 lõikes 7 osutatud videosalvestised on kättesaadavad
ICCATi inspektoritele ja vaatlejatele.
2.       Kalakasvanduse eest vastutav liikmesriik
tagab, et artikli 22 lõikes 6 ja artikli 24 lõikes 7 osutatud videosalvestised
on kättesaadavad ELi inspektoritele ja vaatlejatele.
3.       Liikmesriik võtab vajalikud meetmed videosalvestise
originaali asendamise, toimetamise või andmetega manipuleerimise vältimiseks. ”
(17)        Lisatakse artikkel 33a:
„Artikkel 33a
ELi inspekteerimiskava edastamine
ICCATile
Liikmesriigid edastavad komisjonile järgmist
aastat käsitleva inspekteerimiskava hiljemalt iga aasta 15. septembriks.
Komisjon edastab ELi inspekteerimiskava ICCATi sekretariaadile ICCATi
heakskiidu saamiseks.”
(18)        Artikli 34 lõige 1 asendatakse
järgmisega:
"1.      Hariliku tuuni sisekaubandus,
lossimine, import, eksport, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse
paigutamine, reeksport ja ümberlaadimine on keelatud, kui kalaga ei ole kaasas
käesolevas määruses ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta
määruses (EL) nr 640/2010, millega kehtestatakse hariliku tuuni (Thunnus
thynnus) püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse nõukogu määrust
(EÜ) nr 1984/2003,[5] nõutavad täpsed,
täielikud ja valideeritud dokumendid.
(19)        III lisa asendatakse käesoleva
määruse I lisa tekstiga.
(20)        VI lisa muudetakse järgmiselt:
a)      lõikele 1 lisatakse punkt q:
„q) ümberlaadimine merel”.
b)      lõige 2
asendatakse järgmisega:
„2.     Juhul
kui volitatud inspektorid täheldavad pardal viibimise ja inspekteerimise käigus
tegevust või olukorda, mis kujutab endast lõikes 1 määratletud tõsist
rikkumist, teavitavad inspektsioonilaeva lipuriigi pädevad ametnikud
viivitamata kalalaeva lipuriiki nii otse kui ka ICCATi sekretariaadi kaudu. Sellises olukorras peab inspektor võimaluse korral
teavitama ka laeva lipuriigi pädevaid asutusi, kellest on teavitatud ICCATi
sekretariaati, ja lipuriigi inspekteerimislaeva, mille kohta on teada, et see
viibib läheduses.
ICCATi inspektorid registreerivad teostatud
inspekteerimised ja tuvastatud rikkumised (kui on) kalalaeva püügipäevikus.”
c)      lõike 3 esimeses lõigus asendatakse sõna
„viivitamata” sõnadega „72 tunni jooksul”;
d)      lõige 7
asendatakse järgmiselt:
„7. Vastavalt käesoleva lisa punktis 12 kokku
lepitud korrale peab laev, mida parasjagu kasutatakse riikide jurisdiktsiooni
alt välja jäävates konventsiooni alla kuuluvates vetes tuuni või selle
lähiliikide püüdmiseks, peatuma, kui ta on saanud inspektorit transportivalt
laevalt vastava signaali, mis on edastatud rahvusvahelises
signalisatsioonikoodis, välja arvatud kalastamise ajal, mille puhul ta peatub
kohe pärast kalastamise lõpetamist. Laeva
kapten peab inspektori, kellel võib kaasas olla tunnistaja, pardale lubama ja
võimaldama selleks kasutada laevatrappi. Kapten
võimaldab inspektoril kontrollida kalasaaki, püügivahendeid ja kõiki
asjakohaseid dokumente nii, nagu inspektor peab asjaomase laeva lipuriigiga
seotud kehtivate ICCATi komisjoni soovituste järgimise kontrollimiseks
vajalikuks, ning inspektor võib küsida mis tahes selgitusi, mida peab
vajalikuks.
Inspekteerimisrühm koosneb maksimaalselt kahest
ICCATi inspektorist, v.a juhul, kui olukord nõuab täiendavate inspektorite
kaasamist. Abiline võib inspekteerimisrühmaga
kaasas olla üksnes praktika eesmärgil.”
(21)        VII lisast jäetakse välja lõige 1.
(22)        Käesoleva määruse II lisas esitatud
tekst lisatakse VIIIa lisana.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja

I LISA
„III lisa
Dokumendi nr                                                                    ICCATi
ümberlaadimisdeklaratsioon
 Transpordilaev Laeva nimi ja raadiokutsung: Lipuriik: Lipuriigi loa number: Riiklik registrinumber: ICCATi registrinumber: IMO nr   ||     || Kalalaev Laeva nimi ja raadiokutsung: Lipuriik: Lipuriigi loa number: Riiklik registrinumber: ICCATi registrinumber: Laeva pardatähis: Püügipäeviku lehekülje number: || Lõppsihtkoht: Sadam Riik Riik: ||
   ||   ||   ||   ||
                                Kuupäev   Kuu          Kellaaeg
Aasta         |2_|0_|__|__|           Kalalaeva kapteni nimi: |__________|
Transpordilaeva kapteni nimi:                                ÜMBERLAADIMISKOHT
Väljumine |__|__|     |__|__|     |__|__| kust              |__________|
Tagasi saabumine     |__|__|     |__|__|     |__|__|     kuhu         |__________|          Allkiri:| __________|              Allkiri:     |__________|
Ümberlaadimine |__|__|           |__|__|     |__|__|     |__________|
Ümberlaadimise puhul märkige kaal kilogrammides või
kasutatav mõõtühik (nt kast, korv) ning selle ühiku lossimiskaal kilogrammides:
|___| kilogrammi.
 Sadam   || Meri   Laius- ja pikkuskraad || Liik || Kalaühikute arv || Toote liik (elus) || Toote liik (terve) || Toote liik (roogitud) || Toote liik (ilma peata) || Toote liik (fileeritud) || Toote Liik   || Edasised ümberlaadimised   Kuupäev: |__________| Koht/Asukoht: |__________| Loa number: Transportiva laeva kapteni allkiri:   Vastuvõtva laeva nimi: Lipuriik ICCATi registrinumber: IMO nr Kapteni allkiri   Kuupäev: |__________|Koht/Asukoht: |__________| Loa number: Transportiva laeva kapteni allkiri:   Vastuvõtva laeva nimi: Lipuriik ICCATi registrinumber: IMO nr Kapteni allkiri
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
ICCATi vaatleja allkiri (vajaduse korral):
Kohustused ümberlaadimise korral:
     1.        Vastuvõtvale laevale (töötlemis- või
transpordilaev) tuleb esitada ümberlaadimisdeklaratsiooni originaal.
     2.        Ümberlaadimisdeklaratsiooni koopia jääb
vastavale kalapüügilaevale või mõrra käitajale.
     3.        Edasisi ümberlaadimisi tehakse laeval
tegutseda lubava asjaomase lepinguosalise loal.
     4.        Vastuvõttev laev, kelle valduses kala on,
peab ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali alles hoidma kuni lossimiskohani.
     5.        Ümberlaadimistoiming tuleb kanda iga
toimingus osaleva laeva püügipäevikusse.”
II lisa
„VIIIa lisa
 Dokumendi nr ||                 ICCATi üleviimisdeklaratsioon || 4. lisa ||
 1. - KASVATAMISEKS ETTENÄHTUD ELUSA HARILIKU TUUNI ÜLEVIIMINE ||   ||
 Kalalaeva nimi   Raadiokutsung: Lipuriik: Lipuriigi loa number: ICCATi registrinumber: Laeva pardatähis: Püügipäeviku nr Ühise püügioperatsiooni nr || Mõrra nimi:   ICCATi registrinumber: || Puksiirlaeva nimi: Raadiokutsung: Lipuriik: ICCATi registrinumber: Laeva pardatähis:   || Sihtkohaks oleva kalakasvanduse nimi:     ICCATi registrinumber:
 2.- ÜLEVIIMINE PÄRAST VÄLJAPÜÜKI
 Kalakasvanduse nimi:   ICCATi registrinumber:   || Mõrra nimi:   ICCATi registrinumber:   || Transpordilaeva nimi: Lipuriik: ICCATi registrinumber: Laeva pardatähis: || Töötleva transpordilaeva nimi: Raadiokutsung: Lipuriik: ICCATi registrinumber: Laeva pardatähis:
 3 - ÜLEVIIMIST KÄSITLEV TEAVE
 Kuupäev:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Koht või asukoht:                      Sadam:                        Laiuskraad:                    Pikkuskraad:
 Isendite arv: || Kogukaal (kg):         || Liik
 Toote liik:               Elus  Terve  Roogitud  Muu (täpsustada):
 Kalalaeva kapteni / mõrra käitaja / kalakasvanduse käitaja nimi ja allkiri:   || Vastuvõtva laeva (puksiir, töötlemis- või transpordilaev) kapteni nimi ja allkiri:
 4 - SURNUD KALADE ÜLEVIIMINE ABILAEVALE
 Abilaeva nimi: || Lipuriik: || Kogus (kg) || Isendite arv:
 Kuupäev:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Asukoht:                                 Laiuskraad:                          Pikkuskraad: || Lossimissadam:
 5 – EDASISED ÜLEVIIMISED
 Kuupäev:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Koht või asukoht:    Sadam:                   Laiuskraad:            Pikkuskraad:
 Puksiirlaeva nimi: || Raadiokutsung: || Lipuriik: || ICCATi registrinumber:
 Kalakasvanduse asukohariigi üleviimisloa number: || Laeva pardatähis: || Vastuvõtva laeva kapteni nimi ja allkiri:
 Kuupäev:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Koht või asukoht:    Sadam:                   Laiuskraad:            Pikkuskraad:
 Puksiirlaeva nimi: || Raadiokutsung: || Lipuriik: || ICCATi registrinumber:
 Kalakasvanduse asukohariigi üleviimisloa number: || Laeva pardatähis: || Vastuvõtva laeva kapteni nimi ja allkiri:
 Kuupäev:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Koht või asukoht:    Sadam:                   Laiuskraad:            Pikkuskraad:
 Puksiirlaeva nimi: || Raadiokutsung: || Lipuriik: || ICCATi registrinumber:
 Kalakasvanduse asukohariigi üleviimisloa number: || Laeva pardatähis: || Vastuvõtva laeva kapteni nimi ja allkiri:
”
[1]               ELT C , , lk .
[2]               ELT L 96, 15.4.2009, lk 1.
[3]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
[4]               ELT L 194, 24.7.2010, lk 1.
[5]               ELT L 194, 24.7.2010, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0644

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused {SEK(2008) 2615} {SEK(2008) 2616}  /* KOM/2008/0644 lõplik - COD 2008/0198 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 17.10.2008KOM(2008) 644 lõplik2008/0198 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused {SEK(2008) 2615}{SEK(2008) 2616}(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku põhieesmärk on täiendada ja tugevdada kehtivat ELi poliitilist raamistikku ning toetada rahvusvahelist võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu.-  Üldine taustEbaseaduslik metsaraie leiab aset, kui puitu töötatakse üles, töödeldakse või sellega kaubeldakse puidu ülestöötamisriigis kohaldatavate õigusnormide vastaselt. Selleks on palju põhjuseid, kuid need saavad alguse suurest nõudlusest puidu järele ja asjaolust, et ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemise vältimiseks kehtestatud eeskirjad on puudulikud. Ebaseaduslik metsaraie on osa laiaulatuslikumast probleemist, mis on seotud metsahalduse, õigusaktide rakendamise ja korruptsiooniga.Kuna tegemist on varjatud tegevusega, on selle ulatust ja sellest tingitud kahju raske hinnata, kuid tõendid viitavad sellele, et kõnealune probleem on oluline ja süvenev. Paljudes riikides toimub ebaseaduslik metsaraie sama suures või suuremas ulatuses kui seadusliku metsaraiega seotud tegevus. Ebaseaduslik metsaraie leiab aset ka Euroopas, kuigi mitte olulisel määral.Ebaseaduslik metsaraie aitab oluliselt kaasa üleilmsele metsade hävimisele, mis tekitab tohutut keskkonnakahju. Metsade hävimine põhjustab ligikaudu 20 % kasvuhoonegaaside heitest kogu maailmas (rohkem kui transpordisektori üleilmne heide) ja on bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peamisi põhjusi.Lisaks vähendab selline tegevus seadusliku metsatööstuse konkurentsivõimet eksportivates ja importivates riikides ning toob valitsustele kaasa olulist tuludest ilmajäämist. Ebaseaduslik metsaraie kahjustab õigusriigi ja demokraatliku valitsemise põhimõtteid, pidurdab säästvat arengut paljudes arenguriikides ning võib aidata rahastada relvastatud konflikte. Kõnealuse tegevuse sotsiaalsed tagajärjed on vähem teada, ent on tõendeid inimõiguste tõsiste rikkumiste kohta.Euroopa Liit käivitab ning toetab jätkuvalt siseriiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi algatusi, et suurendada pühendumust ja tõhustada tööd ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse probleemi lahendamisel. Euroopa Komisjon ja paljud liikmesriigid võtavad aktiivselt osa paljudest sellistest algatustest, osaledes näiteks metsandusõiguse rakendamise ja metsahalduse (FLEG) piirkondlikes protsessides. Komisjon osaleb kõnealuse probleemi arutamiseks ka kahe- ja mitmepoolsetes aruteludes kolmandate riikidega nii rahvusvahelisel areenil (nt ÜRO metsafoorum ja Rahvusvaheline Troopilise Puidu Organisatsioon) kui ka kahepoolsetel läbirääkimistel peamiste puitu tarbivate riikidega (nt USA, Hiina, Venemaa ja Jaapan). Komisjon kasutab metsade säilitamise ja jätkusuutliku majandamise, sealhulgas ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse küsimuse tõstatamiseks käimasolevaid läbirääkimisi partnerlus- ja koostöölepingute ning vabakaubanduslepingute üle.Euroopa Komisjon tegi oma 2003. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku metsandusõiguse rakendamise, metsahalduse ja puidukaubanduse ( Forest Law Enforcement, Governance and Trade , FLEGT) alase ELi tegevuskava kohta,[1] et käsitleda ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse küsimust. Kõnealune algatus kajastas volinik Nielsoni poolt 2002. aastal säästva arengu ülemaailmsel tippkohtumisel võetud kohustust ning suunda, mis on välja kujunenud Maailmapanga korraldatud piirkondlike protsesside käigus, eriti 2001. aastal Balis toimunud metsandusõiguse rakendamist ja metsahaldust käsitleval kõrgetasemelisel kohtumisel.ELi FLEGTi tegevuskavas on sätestatud meetmepakett, millega nähakse muu hulgas ette puitu tootvate riikide toetamine, jõupingutuste tegemine mitmepoolse koostöö arendamiseks, et võidelda ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemise vastu, erasektori algatused ning meetmed, et vältida investeerimist tegevustesse, mis soodustavad ebaseaduslikku metsaraiet ja sel viisil toodetud puitu.Euroopa Liidu FLEGTi tegevuskava keskne osa oli FLEGTi litsentsisüsteem, mille kohaselt väljastataks osalevatest riikidest ELi imporditava puidu kohta (FLEGTi) litsents, mis tõendab, et asjaomane puit on üles töötatud kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega. Nõukogu võttis 2005. aastal vastu FLEGTi määruse,[2] millega kehtestas õigusliku raamistiku partnerriikidest pärit puidu importimiseks ELi, ning volitas komisjoni alustama läbirääkimisi selliste tootjariikide ja piirkondlike organisatsioonidega, kes olid näidanud üles huvi sõlmida ELiga FLEGTi vabatahtlikud partnerluslepingud.Oktoobriks 2008 olid viis riiki (Malaisia, Indoneesia, Kamerun, Kongo (Brazzaville) ja Ghana) alustanud läbirääkimisi ELiga sellise lepingu sõlmimise üle ning mitteametlikud konsultatsioonid toimuvad mitme teise huvi avaldanud tootjariigiga. Esimene selline leping parafeeriti Ghanaga septembris. Vabatahtlike partnerluslepingute rakendamise ajakava ning neist kõrvalehoidmise ja nendega seotud rahapesu ohu tõttu ei piisa ainult kõnealustest lepingutest ebaseadusliku metsaraie probleemi vastu võitlemiseks.Komisjon tunnistas FLEGTi tegevuskavas samuti, et mõned tähtsad puitu tootvad riigid ei pruugi sõlmida ELiga FLEGTi vabatahtlikke partnerluslepinguid ja seetõttu (kui mitmepoolsed läbirääkimised ei anna tulemusi või kui neid saavutatakse aeglaselt) peaks EL vastu võtma täiendavaid meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemiseks ülemaailmsel tasandil, sealhulgas õigusaktid, et vältida ebaseaduslikult ülestöötatud puidu importi ELi. Komisjon võttis endale kohustuse sellised võimalused läbi vaadata ning Euroopa Parlament ja nõukogu on seda kohustust meenutanud ametlikes resolutsioonides[3] ja järeldustes[4].Vahepealsel ajavahemikul on liikmesriigid, komisjon, mõttekojad ja valitsusvälised organisatsioonid teinud ulatuslikku tööd, et määrata kindlaks parim viis edasi tegutsemiseks. Selle ulatusliku töö tulemusi arvesse võttes käivitas komisjon 2006. aasta lõpus mitme täiendava meetme mõju hindamise. Kõnealuse protsessi tulemused on kokku võetud komisjoni avalikus aruandes.Tehtud hindamise tulemusi arvesse võttes usub komisjon, et ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse vastu võitlemise alast ELi poliitikat on vaja tugevdada. Mitu liikmesriiki on viidanud, et ühtlustatud lähenemisviisi puudumisel võtaksid nad meetmeid riigi tasandil. Kogemused on aga näidanud, et riigi tasandil võetavad meetmed võivad tõkestada kaupade vaba ringlust ja põhjustada konkurentsi moonutamist siseturul. Seepärast usub komisjon, et ühenduse meetmed on vajalikud. Tehakse ettepanek, et seda tuleks teha määruse kaudu, millega määratakse kindlaks puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused.Kavandatava määrusega ei takistata muid metsade hävimise ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu suunatud ühenduse meetmeid, näiteks biomassi säästlikkuskriteeriumide kehtestamist.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKehtivatest õigusnormidest on antud täielik ülevaade eelmises punktis.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaKliimamuutusepoliitika: Viimastel aastatel on üha enam teadvustatud metsade olulist rolli üleilmses süsinikuringes: need talletavad ligikaudu pool kogu maailma maapealsest süsinikust. Eelkõige on nüüd suurenemas üksmeel, et kui metsade vähenemise probleemi ei lahendata, ei ole võimalik piirata ülemaailmset soojenemist 2 ˚C-ga, võrreldes tööstusajastu eelse tasemega; ka ei ole võimalik saada kasu ELi jõupingutustest kliimamuutuse vastu võitlemisel.Ebaseaduslik metsaraie on üks olulisemaid metsade hävimise otseseid põhjustajaid, kahjustades ka metsahaldust ja säästvat metsamajandamist, mis on olulise tähtsusega selliste meetmete tõhususe jaoks, mida tuleks metsandussektoris rakendada 2012. aasta järgset perioodi käsitleva rahvusvahelise kliimaleppe raames.Ebaseadusliku metsaraie tulemusel saadud odav puit ja sellest saadud tooted kahjustavad ka Euroopa puiduettevõtjaid ning nende töötajaid. Käesoleva ettepaneku eesmärk on selle probleemi lahendamine ning puidutööstusele ja selle töötajatele ühtsete tingimuste loomine.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kooskõlas komisjoni strateegiliste eesmärkidega ja parema õigusliku reguleerimise põhimõttega, nimelt et pakkuda tõhusaid ja tulemuslikke meetmeid, tagada õiguskindluse kõrge tase kogu ELis, võimaldada ettevõtjatele suuremat dünaamilisust ilma koormust oluliselt suurendamata ning aidata seega tugevdada ühenduse usaldusväärsust tema kodanike silmis.Kooskõlas FLEGTi tegevuskavaga keskendutakse ettepanekus seaduslikkuse küsimusele ja selles ei käsitleta säästvust. Ent paljudes riikides põhinevad metsandusalased õigusaktid säästva majandamise eeldusel ja seetõttu ei erine seaduslikkus täielikult säästvusest. Arvestades lisaks, et käesoleva ettepaneku eesmärk on aidata kaasa seaduste paremale jõustamisele ja metsa paremale haldamisele, oleks see oluline samm säästvuse poole eelkõige riikides, mida kahjustab ebaseaduslik metsaraie. Käesoleva ettepaneku eesmärkide puhul on arvesse võetud säästva arengu strateegiat, mis lepiti kokku Euroopa Ülemkogul juunis 2006, ja Euroopa energiapoliitika strateegilist läbivaatamist, mille komisjon esitas Euroopa Ülemkogule jaanuaris 2007. Käesolev ettepanek ja selle rakendusmeetmed peaksid olema kooskõlas kõnealuste eesmärkidega.2. KONSULTEERIMINE HUVTATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINEDetsembrist 2006 kuni juunini 2008 viidi läbi laiaulatuslik konsultatsiooniprotsess, mis hõlmas veebipõhist avalikku konsultatsiooni ja mitmeid kohtumisi sidusrühmadega. Lisaks viis komisjon läbi pakutud poliitikavõimaluste mõju hindamise, mille kohta avaldati aruanne.Esialgu kaaluti nelja valikuvõimalust:Valikuvõimalus 1: Kahepoolse lähenemisviisi laiendamine FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute kauduSelle võimaluse puhul toetaks komisjon eelkõige vabatahtlike partnerluslepingute lähenemisviisi. Kõnealusel lähenemisviisil oleks aga oluline mõju vaid siis, kui kõik peamised tootmise, transiidi ja töötlemisega seotud riigid sõlmiksid FLEGTi vabatahtlikud partnerluslepingud või kui sellest areneks välja mitmepoolne algatus. Nimetatud variantidest esimest peetakse üldiselt võimatuks ülesandeks, teine tundub aga olevat väga ebatõenäoline.Valikuvõimalus 2: Erasektori vabatahtlike meetmete edasiarendamineSelle võimaluse puhul innustaks ühendus erasektori meetmete (nt tegevusjuhendid ja metsa sertifitseerimise kavad) tugevdamist näiteks selle kaudu, et neid tunnustatakse FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute raames, liitudesse kuulumine muudetakse kohustuslikuks ning toetatakse meetmeid nagu rahalised ja regulatiivsed stiimulid.Puidukaubandusliidud ja asutused, kes töötavad välja vastutustundlikke ostupoliitikaid ning annavad oma liikmetele nende kohta nõu, on võtnud kasutusele tegevusjuhendid. Koostatud on erasektori sertifitseerimise kavad metsamajandamise normide kehtestamiseks ning metsade, toodete ja/või juhtkonna akrediteerimiseks vastavalt kõnealustele normidele. Kuigi loetletud algatustel on tugevaid külgi (nad on paindlikud, väga motiveerivad ja kulutasuvad), on nende vabatahtlik laad, rakendamise puudulik kontroll ning meetmete täitmatajätmisega kaasnevate sanktsioonide puudumine kahjustanud aastate jooksul nende usaldusväärust ja jätkusuutlikkust.Valikuvõimalus 3: Piiril võetavad meetmed ebaseaduslikult ülestöötatud puidu impordi tõkestamiseksSelle võimaluse puhul kuulutataks ühenduse õigusnormide kohaselt seadusevastaseks ebaseaduslikult ülestöötatud puidust saadud toodete import ning puitu võidaks ühendusse importida vaid tingimusel, et tõendatakse selle seaduslikku päritolu. Impordikeeldu ja seaduslikkuse tõendamise nõuet kohaldataks kõikide riikide suhtes, olenemata ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemise ohu tasemest. Nõuetele vastavust kontrollitaks ELi piiril dokumentide põhjal, milles on tõendatud asjaomase puidu seaduslikkust.Kõnealuse valikuvõimaluse puhul eeldaks ühendus, et ebaseaduslik metsaraie leiab aset vaid väljaspool ELi ja seepärast on kaubandusmeetmetel esmatähtis osa võitluses ebaseadusliku metsaraie vastu. Selle valikuvõimaluse probleemiks on, et see ei ole kooskõlas WTOga (puiduettevõtjaid ei kohelda võrdselt), samuti proportsionaalsus.Valikuvõimalus 4: Ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ELi turule viimise keelustamineSelle võimaluse puhul loetaks seadusevastaseks ebaseaduslikult ülestöötatud puidu või sellest saadud toodete viimine ELi turule. Kõnealust valikuvõimalust kohaldataks nii ELi imporditud kui ka seal valmistatud puidutoodete suhtes.Mõeldavad oleksid kaks võimalikku lähenemisviisi:Valikuvõimalus 4A: Õigusaktid, millega keelatakse päritoluriigi õigusnormide vastaselt ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodetega kauplemine ning sellise puidu ja selliste toodete valdamineSelle võimalusega keelataks ebaseaduslikult ülestöötatud puidu viimine ELi turule. Ebaseaduslikkuse tõendamise eest vastutavad õiguskaitseasutused ja ettevõtjatelt nõutaks eeskirjade järgimise tõendamist vaid siis, kui nad on kahtluse alla seatud.Seega keskendutaks selle valikuvõimaluse puhul suurema ohuga seotud juhtumitele ja soositaks sellise puidu hankimist ettevõtjate poolt, mille seaduslikkus on piisavalt tagatud. Kõnealust võimalust oleks aga väga raske rakendada, kuna puidu algse ebaseaduslikkuse tõendamine on keeruline ülesanne, sest puidul ja sellest saadud toodetel on keerukad tarneahelad, millesse on kaasatud mitmed riigid ja ettevõtjad, ning kaasata tuleks Euroopa kohtud, kes peaksid langetama otsuseid kolmandates riikides toimunud rikkumiste kohta neis riikides kehtivaid õigusnorme järgides. Lisaks ei tagataks selle võimalusega turu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikku õiguskindlust.Kõnealune valikuvõimalus sarnaneb USAs kehtiva õigusakti Lacey Act 2. juunil 2008 heakskiidetud muudatuse sätetele, milles käsitletakse ebaseaduslikku metsaraiet ning millega laiendatakse kaitset väljaspool USAd ebaseaduslikult koristatud taimedele ja ülestöötatud puudele.Valikuvõimalus 4B: Õigusaktid, mille kohaselt võib turule viia vaid seaduslikult ülestöötatud puitu ja sellisest puidust valmistatud tooteidSelle võimaluse puhul tohiks puitu ja sellest saadud tooteid ühenduses turustada vaid tingimusel, et ettevõtja tõendab nende seaduslikkust. Jõustamiseks tuleks nõuda, et sellisel tõendamisel esitatakse kirjalikud dokumendid iga saadetise kohta ning seetõttu kaasneks selle valikuvõimalusega oht luua koormav, kallis ja kaubandust häiriv süsteem.Teatud määral tuginetaks kõnealuse valikuvõimaluse puhul 3. valikuvõimaluses kirjeldatud lähenemisviisile; ettevõtjatelt nõutaks, et nad esitaksid dokumentaalsed tõendid nende poolt ELi turule viidava puidu ning sellest saadud toodete kõikide saadetiste kohta, olenemata sellise puidu või selliste toodete päritolust. Sellised tõendid tuleks esitada nõudmise korral või alati ja jõustamiseks peaksid nendeks olema seaduslikkust tõendavad dokumendid.Eespool loetletud nelja valikuvõimaluse hindamise tulemusel järeldati, et igal kõnealusel võimalusel on olulisi puudusi, mis võivad piirata nende tõhusust. Ebaseadusliku metsaraie probleemi eripära tõttu on vaja uut lähenemisviisi, mille puhul võetakse arvesse kogu puidusektori struktuuri, seatakse eesmärgiks süstemaatiliselt muuta ettevõtjate ja klientide käitumist ning mille keskmes on konkreetset sektorit hõlmavad süsteemid, mille abil saab vältida ebaseadusliku puidu ning sellest saadud toodete jõudmist ühenduse turule. Loetletud eesmärke silmas pidades töötati välja uus valikuvõimalus.Valikuvõimalus 5: Õigusaktid, mille kohaselt kõik ettevõtjad, kes viivad puitu ja puittooteid ühenduse turule, peavad rakendama nõuetekohast hoolsustSelle valikuvõimaluse puhul nõutakse ettevõtjatelt nõuetekohase hoolsuse rakendamist vastavalt võimalustele selle kindlakstegemisel, et nende poolt ühenduse turule viidav puit ja sellest saadud tooted on üles töötatud seaduslikult. Selle võimaluse aluseks on põhimõte, et tõhus strateegia peaks toetama selliste töökindlate süsteemide väljaarendamist, mille eesmärk on kõrvaldada ebaseaduslikult ülestöötatud puit ühenduse turult.Kõnealuse valikuvõimaluse suur eelis on, et soositakse puidu ja sellest saadud toodete hankimist usaldusväärse metsamajandamise tavaga allikatest, eelkõige riikidest, kes on sõlminud ELiga FLEGTi vabatahtlikud partnerluslepingud, kuna FLEGTi litsents tagab suure kindluse, et asjaomased tooted on seaduslikud. Kulud on vastavuses ühenduse vajadusega tõhustada oma poliitikat võitluses ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu. Aja möödudes muutuks ebaseadusliku puidu turult kõrvaldamine kasulikuks ka ettevõtjatele.Kõnealuse valikuvõimaluse kohaselt kohaldaksid sellega hõlmatud ettevõtjad süsteeme ja korda, mille kaudu nad teeksid oma võimalustele vastavalt kindlaks, et nad viivad ELi turule üksnes seaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest valmistatud tooteid.-  Avalik konsultatsioonKomisjon viis 2007. aasta algul läbi veebipõhise avaliku konsultatsiooni. Konsultatsiooni käigus küsiti arvamusi selle kohta, kas ELi poliitilised meetmed, mis on suunatud ebaseadusliku puidu ja sellest saadud toodete Euroopa turule viimise vastu võitlemisele, on vajalikud, asjakohased ning teostatavad. Arvamusi esitati üksnes esmalt loetletud nelja valikuvõimaluse kohta, kuna valikuvõimalus 5 töötati välja esialgse hindamise tulemusel. Kuigi vastuste arv ei olnud suur (93 osalejat), vastasid need sisu ja eri vaatenurkade rohkuse poolest komisjoni ootustele. Komisjonile laekus ka 7161 e-kirja vastuseks Greenpeace’i algatatud kampaaniale „Keelata ebaseaduslik puit” („ Ban illegal timber ”).Enamik vastanutest leidis, et FLEGTialase kahepoolse lähenemisviisi ulatus ei ole piisav ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemiseks. Samuti leidsid nad, et tugeva siduva raamistiku täiendamiseks võiks kasutada erasektori vabatahtlikke meetmeid. Mõned vastanutest leidsid aga, et selliste alade puhul, kus varitseb kõige suurem ebaseadusliku metsaraie oht, võiks otstarbekas olla kõnealuste lähenemisviiside kombineerimine. Oluline osa vastanutest soovis kindlalt, et EL lõpetaks senise olukorra ja kõrvaldaks eelkõige FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute süsteemist möödahiilimise võimalused. Üldiselt eelistasid vastanud õigusliku reguleerimise lähenemisviisi, ei eelistanud teistele aga selgelt ühtegi üksikut valikuvõimalust. Aruanne konsultatsiooni tulemuste kohta on aadressil http://www.cc.cec/dgintranet/env/i/e2/doc/pdf_docs/forests/AddlOptionsSynthFinal.pdf.-  Riikide tasandil tehtud uuringudNõukogu palus oma järeldustes liikmesriikidel esitada komisjonile „asjakohane teave” selle kohta, mil määral on võimalik kasutada kehtivaid siseriiklikke õigusakte ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemise peatamiseks. Mitmed liikmesriigid viisid esitatud palve peale läbi vastava analüüsi. Analüüs näitab, et kehtivate õigusaktide (nt vargust ja varastatud esemetega kauplemist, rahapesu, korruptsiooni või salakaubavedu käsitlevad õigusnormid) abil on võimalik mõningal määral lahendada ebaseadusliku metsaraie probleemi.-  Konsultatsioonid kolmandate riikidegaKonsultatsioone peeti mitme rahvusvahelise partneriga. Muude peamiste puiduimportijatega (nt Hiina, Jaapan ja USA) peeti kõrgetasemelisi kohtumisi. Kohtumisi korraldati riikidega, kes peavad praegu ühendusega läbirääkimisi FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingutega liitumise üle (nt Malaisia, Indoneesia, Ghana ja Kamerun), aga ka teatavate muude puitu eksportivate riikidega (Venemaa, Brasiilia) ja riikidega, kes on avaldanud soovi pidada ELiga nõu vabatahtlike partnerluslepingute üle.-  Mõju hindamise aruanneKomisjon koostas aruande, milles käsitletakse eri poliitikavõimaluste keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset mõju nii ELis kui ka väljaspool seda. Kõnealuse aruandega saab tutvuda Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi veebisaidil. Komisjon sõlmis lepingu konsultatsioonifirmaga, kelle ülesandeks oli viia läbi uuring kõnealuse aruande jaoks.-  Ad hoc konsultatsioonidMõju hindamisel konsulteeriti töörühmade või küsitluste kaudu sidusrühmadega. Sidusrühmadel paluti valikuvõimalused järjestada paremuse järgi, alustades parimast ja lõpetades halvimaga. Kuna valikuvõimalus 5 ei olnud selleks ajaks veel välja töötatud, koguti seisukohti nelja sel ajal olemasolnud võimaluse kohta.Pärast valikuvõimaluse 5 väljatöötamist pidasid komisjoni talitused sidusrühmadega mitu kohtumist, et arutada kõnealuse lähenemisviisi eeliseid ja puudusi. Valikuvõimalus 5 sai üldiselt positiivset vastukaja. Üks punkt, mille osas sidusrühmade arvamused lahku läksid, oli küsimus, kas liikmesriikides toodetud puitu oleks vaja hõlmata, kuna ELis esineb vähe ebaseadusliku metsaraie juhtumeid. Tõstatati ka küsimus õigusaktidega ettenähtud nõuete tehnilise kohaldatavuse kohta liittoodete suhtes, kuigi enamik sidusrühmi toetas ühtlustatud lähenemisviisi, mille kohaselt loodaks kõikidele puiduturul osalejatele ühtsed tingimused.Muret väljendati ka selle üle, et valikuvõimalusega 5 ei keelustata ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellisest puidust valmistatud toodete turule viimist, vaid nõutakse ettevõtjatelt, et nad rakendaksid nõuetekohast hoolsust selle tagamisel, et nad ei vii turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu. Siiski tunnistati, et kavandatud meetmed, mille puhul võivad vastutavad ettevõtjad teha püsivaid ja rakendatavaid muudatusi ELi turul, võimaldavad leida paremaid lahendusi ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse keerulisele probleemile.3. ETTEPANEKU KOOSTISOSAD-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKavandatud määrusega keskendutakse ajahetkele, mil puit ja sellest valmistatud tooted (olenemata nende päritolust) jõuavad esimest korda ühenduse turule, ning määratakse kindlaks selliseid tooteid ühenduse turule viivate ettevõtjate kohustused. Määrus põhineb nõuetekohase hoolsuse põhimõttel, mille kohaselt nõutakse selle kohaldamisalasse kuuluvatelt ettevõtjatelt sellise süsteemi (nõuetekohase hoolsuse süsteemi) kohaldamist, mille abil nad saavad viia miinimumini ohu, et nad viivad ühenduse turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid. Nõuetekohase hoolsuse süsteemi meetmed ja kord võimaldavad ettevõtjatel kindlaks teha asjaomase puidu ja toodete päritolu, pääseda juurde teabele kohaldatavate õigusaktide järgimise kohta ning vähendada ohtu, et ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid viiakse ühenduse turule. Kavandatud meetmetega püütakse takistada puidu ja sellest saadud toodete viimist ühenduse turule ettevõtjate poolt, kui nad ei ole kõnealuste toodete seaduslikkuses piisavalt kindlad, ning seega aitavad need kaasa üleilmsetele jõupingutustele ebaseadusliku metsaraie probleemi lahendamiseks. Samuti pakuvad kõnealused meetmed tarbijatele kindlustunnet, et nad ei aita puitu ja sellest saadud tooteid ostes kaasa ebaseaduslikule metsaraiele ning sellega seotud kaubandusele.Oluline on märkida, et nõuetekohane hoolsus ei ole mitte üksnes moraalne kohustus, vaid ka juriidiline nõue käituda ennetavalt. Selleks et viia miinimumini oht, et ettevõtjad viivad ühenduse turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid, kohustatakse neid toimima mõistlikult ja otsusekindlalt ning võtma meetmeid tarneahelasse jõudva puidu ja sellest saadud toodete seaduslikkuse kindlakstegemisel.Seaduslikkus on määratletud nende õigusaktidega, mida kohaldatakse metsamajandamise, puidu ülestöötamise ja puidukaubanduse suhtes puidu ülestöötamisriigis.Seaduslikuks loetakse puitu ja sellest saadud tooteid, millel on FLEGTi litsents või ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) raames antud luba.Ettevõtjad, kes peaksid kohaldama nõuetekohase hoolsuse süsteemi, võivad välja töötada oma süsteemi või kasutada tunnustatud nõuetekohase hoolsuse süsteemi, kuna kavandatud määruses tunnustatakse nõuetekohase hoolsuse süsteeme, mille on koostanud järelevalveorganisatsioonid. See tähendab, et kavandatud määrusega on selgelt ette nähtud põhimõtted, mida tuleb nõuetekohase hoolsuse süsteemi kehtestamisel arvesse võtta, kuid ettevõtjad võivad ise valida mehhanismid nõutava tulemuse saavutamiseks.Kavandatud määruse peamised põhimõtted on juriidiliste nõuete tõhusus ja selgus. Ettevõtjatel on kohustus viia meetmete ja korra süsteemi kasutamise kaudu miinimumini oht, et nad viivad turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ning sellest saadud tooteid. Kõnealuse süsteemi põhiosad on sätestatud kavandatud määruses. Täiendavad üksikasjad sätestatakse rakendusmeetmetena, et lihtsustada rakendamist; eelkõige määratletakse kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, kui suur või väike on ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete ühenduse turule viimise oht. Kõnealuste rakendusmeetmete sätestamisel tuleks järgida järgmisi põhimõtteid: tuleb vältida ettevõtjate tarbetut koormamist; käesoleva määrusega hõlmatud ettevõtjate kulud ja tulud peavad olema tasakaalus; tuleb rakendada vajalikku paindlikkust rakendusmeetmete kohaldamisel; tuleb soodustada väikeettevõtjate kohanemist käesolevas määruses sätestatud nõuetega. Tunnistades, et kavandatud meetmete tõhus rakendamine sõltub täiendatavate meetmete vastuvõtmisest, ei hakata neid rakendama enne kõnealuste täiendavate meetmete vastuvõtmist.Kõige terviklikum lähenemisviis ei saa toimida ilma kõigi rakendamises osalevate sidusrühmade pühendumise ja täieliku koostööta. Kavandatud määruse kõikide aspektide puhul on esmatähtis, et sidusrühmadega, eelkõige asjaomase tööstusharu ja kodanikuühiskonnaga, peetakse konsultatsioone, et arutelude struktureeritud raamistiku ning teabevahetuse kaudu teha kindlaks parim rakendusviis.-  Õiguslik alusKavandatud määruse sätted on seotud keskkonnakaitsega. Sobiv õiguslik alus on seega EÜ asutamislepingu artikli 175 lõige 1.-  Õigusakti valikKavandatav õigusakt on määrus, sest määrus on vajalik selleks, et tagada kõige kõrgemal tasemel ühtlustamine ja hoida ära eri normide samaaegset rakendamist liikmesriikides.-  Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse.Veenvad tõendid viitavad sellele, et ebaseaduslik metsaraie on oluline nähe, mis kahjustab oluliselt keskkonda ja aitab kaasa bioloogilise mitmekesisuse vähenemisele, kahjustab seadusliku metsatööstuse konkurentsivõimet ning on tihedalt seotud korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja vägivaldsete konfliktidega. Kavandatud määruse eesmärk on viia miinimumini oht, et ebaseaduslikult ülestöötatud puit ja sellest saadud tooted jõuavad ühenduse turule, kehtestades kohustused ettevõtjatele, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid ühenduse turule. Vaatamata sellele, et ELis esineb vähe ebaseadusliku metsaraie juhtumeid ning puuduvad ühenduse nõuded seoses ELis toodetud puidu ja sellest saadud toodete turustamisega, kohaldatakse kavandatud määrust ka ettevõtjate suhtes, kes viivad liikmesriikides toodetud puitu ja sellest saadud tooteid ühenduse turule. Peamine põhimõte on olnud ebavõrdse kohtlemise vältimine, et tagada kõikehõlmav ja ühtne lähenemisviis ning hoiduda vastuolust rahvusvaheliste kaubanduseeskirjadega. Ühenduse kavandatud meetmete keskmes on puitu ja sellest saadud tooteid ühenduse turule viivatele ettevõtjatele ühiste kohustuste kehtestamine. Ohupõhine lähenemisviis võimaldab vähendada ettevõtjate halduskoormust ja koondada kontrolli suurema ohuga seotud juhtumitele. Kavandatud ühtlustatud lähenemisviis lihtsustaks ettevõtjatele esitatavaid nõudeid ja soodustaks seega konkurentsivõimet, tarbijad oleksid aga samas kohaldatavatest normidest paremini teavitatud. Samuti tagaks selline süsteem turu nõuetekohaseks toimimiseks vajaliku õiguskindluse ja selguse.Mõju hindamise käigus hinnati ka eri valikuvõimalustega kaasnevaid kulusid. Kulud, mille kavandatav määrus toob kaasa ELi importijatele ja tootjatele, on väikesed võrreldes mõju hindamise käigus uuritud teiste võimalustega seotud kuludega. Oluline on märkida, et käesolevas ettepanekus võetakse arvesse erasektoris praegu kasutusel olevaid tavasid seaduslikkuse tagamisel ja tunnustatakse olemasolevaid mehhanisme. Seepärast on osa kuludest kaetud juba olemasolevate süsteemidega seotud kuludega.On väidetud, et puidu ja sellest saadud toodete importi mõjutavad meetmed tooksid kaasa kaubanduse kandumise turgudele, kus selliseid piiranguid ei rakendata. Kuid ELil on rahvusvahelisel tasandil väga oluline roll ning sellise algatusega annaks ta eeskuju ja saadaks selge signaali, et on pühendunud ebaseadusliku metsaraie, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kliimamuutuste vastu võitlemisele ning innustaks teiste tarbijariikide samalaadseid algatusi.Eelöeldut silmas pidades on ELi meetmed õigustatud ja vastavuses kõnealuse probleemi tõsidusega.4. MÕJU EELARVELEKäesoleval ettepanekul on haldusega seotud piiratud rahanduslik mõju ühenduse eelarvele.5. ÜLEVAATAMIS-/MUUTMIS-/AEGUMISKLAUSELEttepanek ei sisalda ülevaatamisklauslit.6. LIHTSUSTAMINEEttepanek ei hõlma lihtsustamiselemente, kuna ei käsitle kehtivaid õigusakte.7. KEHTETUKS TUNNISTAMINEEttepanekuga ei tunnistata kehtetuks kehtivaid õigusakte.8. UUESTISÕNASTAMINEEttepanek ei hõlma uuestisõnastamist.9. VASTAVUSTABELEi kohaldata, kuna vastavustabel on nõutav üksnes direktiivi puhul.10. EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND (EMP)Ettepanek käsitleb EMPga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale.2008/0198 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[6]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[7]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]ning arvestades järgmist:(1) Metsad pakuvad paljusid keskkonnaalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid, sealhulgas puitu ja muid metsasaaduseid ning keskkonnateenuseid.(2) Kuna kogu maailmas kasvab nõudlus puidu ja sellest saadud toodete järele ning mitmes puitu tootvas riigis esinevad puidusektoris institutsionaalsed ja halduslikud puudused, laieneb ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse probleemi ulatus üha enam.(3) Ebaseaduslik metsaraie on suure rahvusvahelise tähtsusega ulatuslik probleem. Kõnealune probleem ohustab oluliselt metsi, aidates kaasa metsade hävimisele (mis põhjustab ligikaudu 20 % süsinikdioksiidi heitest), ohustab bioloogilist mitmekesisust ning kahjustab säästvat metsamajandamist ja –arendust. Kõnealusel probleemil on ka sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik mõju.(4) Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule metsandusõiguse rakendamist, metsahaldust ja puidukaubandust ( Forest Law Enforcement, Governance and Trade , FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava kohta pakuti välja meetmepakett, et toetada rahvusvahelisi jõupingutusi ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse vastu võitlemisel[9].(5) Nõukogu ja Euroopa Parlament tervitasid kõnealust teatist, tunnistades, et ühendusel on vaja aidata kaasa üleilmsetele jõupingutustele ebaseadusliku metsaraie probleemi lahendamiseks.(6) Kooskõlas kõnealuse teatise eesmärgiga tagada, et ühenduse turule jõuavad üksnes tooted, mis on toodetud vastavalt tootjariigi siseriiklikele õigusaktidele, on ühendus pidanud puitu tootvate riikidega (partnerriigid) läbirääkimisi vabatahtlike partnerluslepingute üle, millega pooltele kehtestatakse õiguslikult siduv kohustus rakendada litsentsisüsteemi ja reguleerida kauplemist asjaomastes lepingutes kindlaksmääratud puidu ja sellest saadud toodetega.(7) Võttes arvesse kõnealuse probleemi ulatust ja edasilükkamatust, on vaja aktiivselt toetada võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, täiendada ja tugevdada vabatahtlike partnerluslepingute algatust ning tõhustada koostoimet metsade kaitsele suunatud poliitikameetmete ja kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamise meetmete, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kliimamuutuste vastu suunatud meetmete vahel.(8) Tuleks tunnustada nende riikide jõupingutusi, kes on sõlminud ühendusega vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingud, ja kõnealustesse lepingutesse koondatud põhimõtteid, eriti neid, mis on seotud seaduslikkuse määratlusega. Samuti tuleks arvesse võtta, et FLEGTi litsentsisüsteemi raames eksporditakse ühendusse üksnes puitu ja sellest saadud tooteid, mis on üles töötatud kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puiduks toodetuks sellised tooted, mis on loetletud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse)[10] II ja III lisas ning on pärit nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 I lisas loetletud partnerriikidest, tingimusel, et need on kooskõlas kõnealuse määruse ja rakendusmeetmetega.(9) Arvesse tuleks võtta ka asjaolu, et ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon ( Convention on International Trade of Endangered Species of Fauna and Flora , CITES) kohustab konventsiooniosalisi andma CITESi ekspordiluba muu hulgas vaid juhul, kui kõnealuses konventsioonis loetletud liik on üles töötatud kooskõlas eksportiva riigi õigusaktidega. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puidust saadud toodeteks sellised tooted, mis on valmistatud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel)[11] A, B ja C lisas loetletud liikidest, tingimusel, et need tooted on kooskõlas kõnealuse määruse ja rakendusmeetmetega.(10) Võttes arvesse, kui keerukad on ebaseaduslikku metsaraiet põhjustavad tegurid ja selle mõju, tuleks vähendada ebaseaduslikku tegevust soodustavaid tegureid, suunates meetmed ettevõtjate käitumisele.(11) Rahvusvaheliselt kokkulepitud määratluse puudumisel peaks ebaseadusliku metsaraie määratluse aluseks olema selles riigis kehtivad õigusnormid, kus asjaomane puit on üles töötatud.(12) Paljud puidust saadud tooted läbivad enne ja pärast nende esmakordset turule viimist arvukaid protsesse. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, tuleks käesolevas määruses sätestatud nõudeid kohaldada mitte kõikide tarneahelas tegutsevate ettevõtjate suhtes, vaid üksnes selliste ettevõtjate suhtes, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid turule esimest korda.(13) Ühenduse esmatähtis eesmärk on jätkuvalt säästvuse saavutamine säästvuskriteeriumide edendamise kaudu. Kõnealust eesmärki silmas pidades ning selleks, et vähendada puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate selliste ettevõtjate halduskoormust, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis XX/XX/EÜ (taastuvatest energiaallikatest saadud energia kasutamise edendamise kohta) sätestatud kohustuslikke sääsvuskriteeriume, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada selliste toodete suhtes[12].(14) Ettevõtjad, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid ühenduse turule esimest korda, peaksid rakendama meetmete ja korra süsteemi kaudu nõuetekohast hoolsust (nõuetekohase hoolsuse süsteem), et võimalikult vähendada ohtu, et nad viivad turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid.(15) Asjaomane nõuetekohase hoolsuse süsteem peaks võimaldama juurdepääsu ühenduse turule viidava puidu ning sellest saadud toodete allikatele ja tarnijatele ning teabele kohaldatavate õigusaktide järgimise kohta.(16) Puidusektor on ühenduse majanduse tähtis osa. Ettevõtjate organisatsioonid on kõnealuse sektori oluline osa, sest nad esindavad selle huve avalikkuse ees ja suhtlevad eri sidusrühmadega. Organisatsioonidel on samuti teadmised ja suutlikkus, et analüüsida asjakohaseid õigusakte ning hõlbustada nende järgimist liikmete poolt, eeldades, et nad ei kasuta seda pädevust turu valitsemise eesmärgil. Selleks et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist ja aidata välja kujundada häid tavasid, on asjakohane tunnustada organisatsioone, kes on koostanud nõuetekohase hoolsuse süsteemi rakendamise nõuded. Selliste tunnustatud organisatsioonide nimekiri avaldatakse, mispärast on liikmesriikide kõikidel pädevatel asutustel võimalik tunnustada nimekirjas loetletud järelevalveorganisatsioone.(17) Pädevad asutused peaksid jälgima, et asjaomased ettevõtjad täidaksid käesolevas määruses sätestatud kohustusi. Selleks peaksid pädevad asutused tegema ametlikke kontrolle ja nõudma ettevõtjatelt vajaduse korral parandusmeetmete võtmist.(18) Pädevad asutused peaksid koostama kõnealuste kontrollide protokolle ja tegema nende kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta)[13].(19) Võttes arvesse, et ebaseaduslik metsaraie ja sellega seotud kaubandus on rahvusvaheline probleem, peaksid pädevad asutused tegema koostööd omavahel ning kolmandate riikide haldusasutustega ja komisjoniga.(20) Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva määruse rikkumisel rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.(21) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[14].(22) Eelkõige peaks komisjonil olema õigus võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad nõuetekohase hoolsuse süsteemi rakendamise kohta, eriti kriteeriumid ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete turuleviimise ohu hindamiseks, kehtestada kriteeriumid järelevalveorganisatsioonide koostatud nõuetekohase hoolsuse süsteemide tunnustamiseks ning (juhul kui see on vajalik puidu või sellest saadud toodete tehniliste omaduste, lõppkasutuste või tootmisprotsesside tõttu) kohandada sellise puidu ja sellest saadud selliste toodete nimekirja, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid. Kuna tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.(23) Selleks et võimaldada ettevõtjatel ja pädevatel asutustel ennast käesoleva määruse nõuete täitmiseks ette valmistada, hakatakse käesolevat määrust kohaldama kaks aastat pärast selle jõustumist.(24) Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärki (täiendada ja tugevdada kehtivat poliitilist raamistikku ning toetada rahvusvahelist võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu) piisavalt saavutada ning seega on seda selle ulatuse tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 SisuKäesolevas määruses sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „puit ja sellest saadud tooted” – lisas sätestatud puit ja sellest saadud tooted, välja arvatud selline puit ja sellest saadud tooted, mille suhtes kohaldatakse direktiivis XX/XX/EÜ sätestatud kohustuslikke säästvuskriteeriume;b) „turuleviimine” – puidu ja sellest saadud toodete mis tahes esmakordne tarnimine ühenduse turule selle turustamiseks või kasutamiseks ärilise tegevuse käigus, kas tasu eest või tasuta;c) „ettevõtja” – mis tahes juriidiline või füüsiline isik, kes viib puitu või sellest saadud tooteid turule;d) „seaduslikult üles töötatud” – üles töötatud kooskõlas puidu ülestöötamisriigis kohaldatavate õigusaktidega;e) „riskijuhtimine” – meetmed ja kord, mida ettevõtjad rakendavad, et viia miinimumini oht, et nad viivad ühenduse turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid;f) „kohaldatavad õigusaktid” – õigusaktid, millega puidu ülestöötamise riigis reguleeritakse metsa säilitamist ja majandamist ning puidu ülestöötamist, ja õigusaktid, milles käsitletakse kauplemist puidu või sellest saadud toodetega ja mis on seotud metsa säilitamise ja majandamise ning puidu ülestöötamisega;(g) „ülestöötamisriik” – riik, kus töötati üles asjaomane puit või puit, millest on saadud asjaomased tooted;h) „järelevalveorganisatsioon” – õigussubjekt või ühendus või liit, mis põhineb osalejate liikmeks olemisel ning millel on õiguslik võime kontrollida ja tagada nõuetekohase hoolsuse süsteemide rakendamist ettevõtjate poolt, kes on selliste süsteemide sertifitseeritud kasutajad.Artikkel 3Ettevõtjate kohustused1. Ettevõtjad rakendavad nõuetekohast hoolsust, et viia miinimumini oht, et ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid viiakse ühenduse turule. Selleks kasutavad nad korra ja meetmete raamistikku (edaspidi „nõuetekohase hoolsuse süsteem”).2. Ettevõtjad kehtestavad nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mis sisaldab artikli 4 lõikes 1 osutatut, või kasutavad nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mille on koostanud artikli 5 lõikes 1 osutatud tunnustatud järelevalveorganisatsioon.3. Puidust saadud tooted, mis on loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 II ja III lisas, on pärit nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 I lisas loetletud partnerriikidest ning on kooskõlas kõnealuse määruse ja selle rakendusmeetmetega, loetakse käesoleva määruse kohaldamisel seaduslikult ülestöötatuks.4. Puidust saadud tooted, mis on valmistatud nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 A, B ja C lisas loetletud liikidest ning on kooskõlas kõnealuse määruse ja selle rakendusmeetmetega, loetakse käesoleva määruse kohaldamisel seaduslikult ülestöötatuks.Artikkel 4 Nõuetekohase hoolsuse süsteemid1. Artikli 3 lõikes 1 osutatud nõuetekohase hoolsuse süsteem:a) tagab juurdepääsu järgmisele teabele ettevõtja poolt turule viidud puidu ja sellest saadud toodete kohta:i) kirjeldus;ii) ülestöötamisriik;iii) maht ja/või kaal;iv) vajaduse korral asjaomast puitu ja asjaomaseid tooteid tarninud ettevõtja nimi ja aadress;v) teave kohaldatavate õigusaktide nõuete järgimise kohta;b) sisaldab riskijuhtimise korda jac) selles on sätestatud auditid nõuetekohase hoolsuse süsteemi tõhusa kohaldamise tagamiseks;2. Komisjon võtab vastu meetmeid käesoleva artikli rakendamiseks. Komisjon kehtestab eelkõige kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, kas on oht, et ebaseaduslikult üles töötatud puit ja sellest saadud tooted viiakse turule.Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid nende täiendamise kaudu, võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.Artikkel 5 Järelevalveorganisatsioonide tunnustamine1. Pädevad asutused tunnustavad järelevalveorganisatsioone, kes on esitanud selliseks tunnustamiseks taotluse, juhul kui asjaomane organisatsioon:a) on juriidiline isik;b) on kehtestanud nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mis sisaldab artikli 4 lõikes 1 sätestatut;c) kohustab tema poolt sertifitseeritud ettevõtjaid kasutama oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi;d) on kehtestanud järelevalvemehhanismi, et tagada organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi kasutamine ettevõtjate poolt, kelle puhul organisatsioon on kõnealuse süsteemi kasutamise sertifitseerinud;e) võtab vajalikud distsiplinaarmeetmed iga sertifitseeritud ettevõtja suhtes, kes ei järgi asjaomase järelevalveorganisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi nõudeid.2. Järelevalveorganisatsioon esitab pädevale asutusele koos enda tunnustamise taotlusega järgmise teabe:a) organisatsiooni põhikiri;b) isikute nimed, kellel on õigus organisatsiooni nimel tegutseda;c) organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi üksikasjalik kirjeldus.3. Pädevad asutused teevad otsuse järelevalveorganisatsiooni tunnustamise kohta kolme kuu jooksul alates taotluse esitamisest asjaomase organisatsiooni poolt.Nad kontrollivad korrapäraselt, et järelevalveorganisatsioonid vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele.4. Pädev asutus tühistab järelevalveorganisatsiooni tunnustuse, kui on kindlaks teinud, et kõnealune organisatsioon ei vasta enam lõikes 1 sätestatud nõuetele.5. Pädev asutus teatab komisjonile igast järelevalveorganisatsioonide tunnustamist, tunnustusest keeldumist või selle tühistamist käsitlevast otsusest.6. Komisjon võtab vastu meetmeid käesoleva artikli rakendamiseks.Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid nende täiendamise kaudu, võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.Artikkel 6Järelevalveorganisatsioonide nimekiriKomisjon avaldab pädevate asutuste tunnustatud järelevalveorganisatsioonide nimekirja Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja oma veebisaidil. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt.Artikkel 7Järelevalvemeetmed1. Pädevad asutused kontrollivad, et ettevõtjad järgivad artikli 3 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõudeid.2. Ettevõtjad annavad kogu vajaliku abi lõikes 1 osutatud kontrollimise lihtsustamiseks.3. Pärast lõikes 1 osutatud kontrollimist võivad pädevad asutused nõuda ettevõtjatelt, et need võtaksid parandusmeetmeid.Artikkel 8Kontrollimise protokollid1. Pädevad asutused koostavad protokolle artikli 7 lõikes 1 osutatud kontrollimiste kohta, märkides eelkõige nende laadi ja tulemused, sealhulgas mis tahes nõutud parandusmeetmed. Kõikide kontrollimiste protokollid tuleb säilitada vähemalt kümme aastat.2. Lõikes 1 osutatud protokolli kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks kooskõlas direktiiviga 2003/4/EÜ.Artikkel 9Koostöö1. Pädevad asutused teevad koostööd omavahel ning kolmandate riikide haldusasutustega ja komisjoniga, et tagada käesoleva määruse nõuete täitmine.2. Pädevad asutused vahetavad teiste liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoniga teavet artikli 7 lõikes 1 osutatud kontrollimise tulemuste kohta.Artikkel 10Pädevad asutused1. Iga liikmesriik määrab kindlaks käesoleva direktiivi kohaldamise eest vastutava pädeva asutuse või pädevad asutused.Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate asutuste nimed ja aadressid hiljemalt 31. detsembriks 20XX. Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate asutuste nimede või aadresside mis tahes muudatustest.2. Komisjon teeb pädevate asutuste nimekirja üldsusele kättesaadavaks.Artikkel 11Komitee1. Komisjoni abistab puidukaubanduse komitee (edaspidi „komitee”).2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse sama otsuse artikli 8 sätteid.Artikkel 12MuudatusedKomisjon võib muuta lisas esitatud puidu ja sellest saadud toodete nimekirja, võttes arvesse tehnilisi omadusi, lõppkasutusi ning tootmisprotsesse.Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid nende täiendamise kaudu, võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.Artikkel 13 KaristusedLiikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning tagavad kõnealuste sätete rakendamise kõigi vajalike meetmetega. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad kõnealused sätted komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 20XX ja teatavad viivitamata nende edaspidistest muudatustest.Artikkel 14Aruandlus1. Liikmesriigid esitavad komisjonile käesoleva määruse kohaldamise tähtpäevale järgneva iga teise aasta 30. aprilliks aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta eelneva kahe kalendriaasta jooksul.2. Kõnealuste aruannete põhjal koostab komisjon aruande, mis esitatakse iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule.Artikkel 15JõustumineKäesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse alates […].[15]Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimeleesistuja eesistujaLISA: käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv puid ja sellest saadudu tooted, mis on klassifitseeritud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87[16] I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris1. Nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 II ja III lisas esitatud tooted, mille suhtes kohaldatakse FLEGTi litsentsisüsteemi;2. kombineeritud nomenklatuuri peatükkides 47 ja 48 osutatud tselluloos ja paber, välja arvatud bambusest ja teisesest toorainest (jäätmed ja jäägid) valmistatud tooted;3. CN-koodide 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 ja 9403 90 30 alla kuuluv puitmööbel;4. CN-koodi 9406 00 20 alla kuuluvad kokkupandavad ehitised;5. küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata (CN-kood 4401);6. puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja -laastud; puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte (CN-kood 4418);7. puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid puidust, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata (CN-kood 4410);8. puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte (CN-kood 4411);9. presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormidena (CN-kood 4413 00 00);10. Puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele jms esemetele ning muud puittooted (CN-kood 4414 00);11. puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred; kirstud (CN-kood 4415);12. vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad (CN-kood 4416 00 00).FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:0703 - keskkonnapoliitika elluviimine3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:ei kohaldata3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | aasta 2010 | aasta 2011 | aasta 2012 | aasta 2013 | aasta 2014 | aasta 2015 | Kokku |Tegevuskulud[17] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a |Maksete assigneeringud | b |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[18] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c |Maksete assigneeringud | b+c |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[19] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 2,004 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 |Sekkumise soovituslik finantskulu kokku |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 2,736 |MAKSETE ASSIGNEERNGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 2,736 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |…………………… | f |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNERINGUD (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[20] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n –1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevastutustele( ühenduste loodud asutustele, millele on viidatud finantsmääruse artiklis 185( riikide avaliku sektori asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. Järelevalvekord6.2. Hindamine6.2.1. Eelhindamine6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus7. Pettusevastased meetmed8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)aasta 2010 | aasta 2011 | aasta 2012 | aasta 2013 | aasta 2014 | aasta 2015 |Ametnikud või ajutine personal[23] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[24] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[25] |KOKKU | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusÜlesannete hulka kuulub sätete rakendamine ja koosolekute juhtimine.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud ( XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud )miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | n+5 aasta jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sise- |välis- |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta 2010 | aasta 2011 | aasta 2012 | aasta 2013 | aasta 2014 | aasta 2015 |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |Arvestus – Art. XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |aasta 2010 | aasta 2011 | aasta 2012 | aasta 2013 | aasta 2014 | aasta 2015 | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,012 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[27] | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,72 |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud juhtimiskulud kokku (XX 01 02 11) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |Alates 2010. aastast 2 lähetust aastas hinnaga 1 000 eurot lähetuse kohta. Käesoleva määrusega asutaud regulatiivkomitee koosolekud (30 000 eurot koosoleku kohta) neli korda aastas. |[1] KOM 251, 21.5.2003.[2] EÜT L 347, 30.12.2005, lk 1.[3] Nõukogu dokument 7014/04.[4] Nõukogu järeldused 268/2003, lk 1[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C […], […], lk […].[8] ELT C […], […], lk […].[9] KOM(2003)251, 21,5.2003.[10] ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.[11] EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.[12] Väljaannete talitus: lisada viide selle kohta, siis kui kõnealune õigusakt on vastu võetud.[13] EÜT L 41, 14.2.2003, lk 26.[14] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[15] Väljaannete talitus: kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.[16] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87, 23. juuli 1987, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT 256, 7.9.1987, lk 1).[17] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[18] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[19] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[20] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[21] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[22] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule[23] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[24] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[25] Ametikoha kulud sisalduvad võrdlussummas.[26] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[27] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.