				|

		52013PC0708

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat rahastamisabi /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1. Sissejuhatus
Pärast ELi ja IMFi ühist keskmise tähtajaga
rahalise abi programmi Rumeeniale ajavahemikus kevadest 2009 kuni kevadeni
2011, mille kestel eraldas Euroopa Liit 5 miljardit eurot ja IMF 12,9 miljardit
eurot, võttis Euroopa Liidu Nõukogu 12. mail 2011 vastu otsuse ennetava
jätkuprogrammi kohta, millega võimaldati Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga
rahalist abi kuni 1,4 miljardi euro ulatuses[1].
Teises programmis, mis oli samuti ELi ja Euroopa Liidu ühisprogramm, ei teinud
Euroopa Liit ega IMF programmi ennetavat iseloomu arvestades väljamakseid.
4. juulil 2013 taotlesid Rumeenia
ametiasutused maksebilanssi endiselt ähvardavaid riske arvestades kolmandat ELi
keskmise tähtajaga rahalise abi programmi, seegi kord koos IMFi tugilaenuga.
ELi ja IMFi abi käsitatakse eeldatavalt ennetavana ja ilma reaalsete
väljamakseteta. 9. juulil rahuldas majandus- ja rahanduskomitee selle taotluse
ning volitas komisjoni pidama läbirääkimisi ELi ja IMFi uue ühise ennetava
programmi üle.
17. juulist kuni 31. juulini 2013. aastal külastasid
komisjoni talituste ja Rahvusvahelise Valuutafondi ametnikud läbirääkimiste
pidamiseks ühiselt Bukaresti. Läbirääkimiste käigus jõuti ametnike tasandil
kokkuleppele uue programmi korralduse ja sisu asjus. Uus programm toetab
jätkuvalt valitsuse majandusprogrammi, mille eesmärk on muu hulgas
makromajandusliku, fiskaalse ja finantsstabiilsuse tugevdamine, majanduse
vastupanuvõime ja kasvupotentsiaali suurendamine, haldussuutlikkuse
suurendamine, maksuhalduse reformimine ning avaliku sektori finantsjuhtimise ja
kontrolli parandamine. Uue programmi kestus on 24 kuud ning see hõlmab Euroopa
Liidu ennetavat abi 2 miljardi euro väärtuses ja IMFi ennetavat abi tugilaenuna
1,75 miljardi SDRi (ligikaudu 2 miljardi euro) väärtuses. Lisaks jätkab
Maailmapank varasematest kohustustest tuleneva 891 miljoni euro suuruse
toetuse andmist, millest 514 miljonit eurot on veel välja maksmata.
2. Makromajanduslik areng ja väljavaade
Rumeenias on majanduskasv olnud positiivne
alates 2011. aastast. Viimase aja sündmused viitavad sellele, et 2013. aasta
majanduskasv ulatub ligikaudu 2 %-ni, mis on veidi enam kui komisjoni
kevadprognoosis märgitud 1,6 %. Kasvu peamised tõukejõud on hiilgavad
eksporditulemused (peamiselt autotööstuse ja -teeninduse arvelt) ning hea saak.
Neid positiivseid suundumusi varjutas aga vähene sisenõudlus koos loiu
tarbimise ja kahanevate investeeringutega 2013. aasta esimesel poolel.
Tulevikku vaadates on oodata majanduskasvu
järkjärgulist suurenemist seoses struktuurireformide tulemuste avaldumise, ELi
vahendite kasutuse paranemise ning jätkuvalt võimsa ekspordiga Euroopa
majanduse taastumise taustal. Eeldusel, et saak tuleb keskmine, on 2014. aasta
prognoositav kasv pisut üle 2 %. Kasvu peamist tõukejõudu loodetakse sisenõudlusest,
mida mõjutavad investeerimine ja eratarbimine, samal ajal kui on oodata kerget
netoekspordi pidurdumist, sest tugevneva sisenõudluse tulemusena hoogustub
2014. aastal import.
Inflatsioon püsis Rumeenias aastatel 2009-2011
THHI järgi mõõdetuna kõrge, 6 % ümber, kuid langes 2012. aastal keskmiselt 3,4
% tasemele. Hinnatõusu surve muutus aga 2012. aasta lõpus ja 2013. aasta
esimesel poolel taas tugevamaks. Inflatsioon peaks 2013. aasta teisel poolel
nõrgenema tänu järsule langusele toiduainete hindades ja baasefektide
pöördumisele ning langema 2013. aasta lõpuks allapoole 3,5 % taset, jäädes nii
keskpanga seatud sihtvahemikku (2,5 % ±1 protsendipunkt). 2014. aastal on
oodata täiendavat aeglustumist.
3. Riigi
rahandus
Rumeenia on suutnud viimastel aastatel edukalt
oma riigi rahandust konsolideerida, langetades eelarvepuudujäägi 9 %-lt SKPst
2009. aastal veidi allapoole 3 % taset 2012. aastal. See saavutus võimaldas
nõukogul tühistada 21. juunil 2013 Rumeenia ülemäärase eelarvepuudujäägi
menetluse. Uue programmi abil toetatakse valitsuse edasist eelarve
konsolideerimist eesmärgiga jõuda Rumeenia keskpika perioodi eesmärgini,
milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst aastaks 2015. Ametiasutused
jätkavad tööd selles suunas, et eelmise programmi ESA-kohane eelarvepuudujääk
oleks 2013. aastal 2,4 %. 2014. aastaks kavandatakse täiendavat
konsolideerimist kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Praeguste
näitajate põhjal saavutab Rumeenia 2 % ESA-kohase eelarvepuudujäägi kooskõlas
lähenemisprogrammi 2013. aasta ajakohastusega.
Juulikuistel läbirääkimistel lepiti kokku
poolaasta eelarveparandustes, milles arvestati teatavate kõikumistega tuludes
ja kuludes, kuid säilitati samal ajal 2013. aasta üldine puudujäägieesmärk 2,3
% rahalises väärtuses ning 2,4 % ESA-kohaselt. Eelarveparandustes on võetud
arvesse väiksemaid tulusid ja kohaliku kapitali investeeringuid, vähendatud ELi
vahenditega seotud korrektsioonideks ette nähtud eraldisi ning piiratud
ülekandeid teistele riiklikele haldusüksustele. Mis puutub 2014. aasta
eelarvesse, siis otsivad ametiasutused võimalusi tulude suurendamiseks,
peamiselt maksubaasi laiendamise teel. Kulude poolel on tähtis ülesanne esimese
programmi järgi kokku lepitud palkade ühtlustamise seaduse rakendamine.
Olles saavutanud suurema osa vajalikust
eelarve konsolideerimisest, keskendutakse uues programmis eelarvehalduse
parandamisele. Programmi eesmärk on täiustada eelarveraamistikku, et
kooskõlastada see fiskaalkokkuleppe nõuetega, ning teha rida muid parandusi
eelarvestrateegia sisu ja eelarve koostamise läbipaistvuse aspektist. See
eeldab kapitalimahutuste eelarvestamise täiustamist aasta ja keskpika perioodi
lõikes, kohustuste kontrollimise süsteemi lõplikku valmimist (uute võlgnevuste
ärahoidmiseks) ning täiustusi tõhusamale maksukogumisele suunatud
maksuhalduses.
4. Finantsturud ja pangandussektori areng
Finantsturu tingimused on alates suvest 2012
märgatavalt paranenud seoses üldise õhkkonna paranemisega maailmaturul ning
kohaliku poliitilise olukorra stabiliseerumisega aasta lõpul. Turutingimused on
arenenud üldjoontes paralleelselt teiste piirkonna riikidega ning jäänud
suhteliselt soodsateks ka 2013. aasta esimesel poolel. Rumeenia viieaastaste
krediidiriski vahetustehingute riskimarginaalid on langenud ligi 500-lt baaspunktilt
mais 2012 alla 200 baaspunkti jaanuaris 2013 ning on alates 2013. aasta juuni
lõpust püsinud veidi üle 200 baaspunkti. Pärast järske langusi mais 2012 suutis
aktsiaindeks BET 2012. aasta lõpuks taastuda; sestsaadik on indeks olnud
kõikuv, kuid tõusnud 2013. aasta septembri alguseks ligikaudu 10 %.
Olenemata langenud väärtusega varade
suurenemise tendentsist (viivislaenude osakaal küündis 2013. aasta juunis 20,3
%-ni) püsis pangandussektori kapitaliseeritus usaldusväärsel tasemel
(omavahendite suhtarv oli juunis 14,7 %). Viivislaenude osakaalu tõusuga seotud
ohtusid on leevendanud ettevaatlik laenukahjude reservi strateegia, ehkki
reservid koormavad kasumlikkust (omakapitali investeeringute tulusus ulatus
pärast kolmeaastast kahjumiperioodi 2013. aasta esimesel poolaastal 6 %-ni).
Keskpank jälgib jätkuva hoolega piisava kapitalipuhvriga pankasid, mille
emapangad asuvad euroala piiririikides. Küprose kriisi järelmõjud on saanud
leevendust kokkuleppest viia Küprose Panga Rumeenia filiaali kohalik hoiusebaas
üle Laiki Groupi tütarettevõttesse Marfin Bank, kuid välispankade
finantsvõimenduse vähendamine ning emapanga finantseerimise vähenemine (-14,6 %
alates detsembrist 2012), mis langesid küll kokku sündmustega ülejäänud
piirkonnas ja toimusid üldjoontes nõuetekohaselt, vajavad järelevalveasutuste
jätkuvat tähelepanu.
5.
Maksebilanss ja välisrahastamise vajadus
Oodatakse, et Rumeenial säilib ka edaspidi
täielik juurdepääs avaliku sektori võlakirjaturgudele programmis ettenähtud
perioodi (24 kuu) vältel, kui ei esine ebasoodsaid välismõjusid. Krediidiriski
vahetustehingute riskimarginaalid on langenud madalaimale tasemele alates 2010.
aastast. Jooksevkonto puudujääki oodatakse kahanevat ligikaudu 4 %-lt SKP-st
2012. aastal ligikaudu 2 %-ni SKP-st 2013. aastal, peamiselt tänu kaubavahetuse
puudujäägi vähenemisele.
Lähtestsenaariumi kohaselt ei tohiks järgmise
kahe aasta jooksul tekkida ühtki riikliku või välisrahastamise puudujääki.
Rumeenia on siiski endiselt haavatav vahetuskursi ja rahvusvaheliste kapitalivoogude
volatiilsuse suhtes. Negatiivse stsenaariumi kohaselt võib jooksevkonto
rahastamine muutuda keerukaks ning avaliku sektori võlakirjaturule tulekul võib
esineda takistusi. Viimatinimetatud juhul oleks esimene kaitsevahend riigikassa
rahapuhver (mis katab ligikaudu kuue kuu rahastamisvajadused) ning vähemal
määral ka Rumeenia Riigipanga rahvusvahelised reservid. Kui Rumeenial peaks
tekkima pikemaajalisi ja suuri finantsraskusi, on võimalik käivitada ennetav
programm, mille kaudu kättesaadavaks tehtud vahendid (Euroopa Liidu 2 miljardit
eurot 1 miljardi euro suuruste osamaksetena ja lisaks 2 miljardit eurot IMFi
tugilaenu kaudu) võimaldaksid täita avaliku sektori finants- ja
eelarvekohustused. Uus programm annaks ühtlasi finantsturgudele kindlustunde, et
Rumeenia suudab oma ulatusliku majandusreformide kava ellu viia.
6. ELi abi maksebilansi toetamise
mehhanismi raames on osa rahvusvahelisest paketist
Rumeenia maksebilansi endiselt ähvardavaid
kitsaskohti ja riske silmas pidades ja tingimusel, et Rumeenia ametiasutused
võtavad kohustuse rakendada eelarve-, finants- ja struktuuripoliitikat hõlmavat
kohandamiskava, soovitab komisjon pärast 3. oktoobri 2013. aasta nõupidamist
majandus- ja rahanduskomiteega nõukogul võtta vastu otsus Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 143 ettenähtud täiendava vastastikuse abi andmise
kohta Rumeeniale. Rumeenia valitsus viib ellu oma majandusprogrammi ülejäänud
kitsaskohtade kõrvaldamiseks ja maksebilansi jätkusuutlikkust ähvardavate
endiselt ähvardavate ohtude leevendamiseks ning arendab välja vajaliku
suutlikkuse majandusstrateegiate väljatöötamiseks ja elluviimiseks ilma
rahvusvahelise abita.
Peale selle teeb komisjon pärast
konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega nõukogule ettepaneku võtta vastu
otsus, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi
kuni 2 miljardi euro väärtuses Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkuse
toetamiseks. Liidu ennetava finantsabi käivitamist ja
väljamakseid võib taotleda kuni 30. septembrini 2015.
7. Uue programmi peamine sisu
Uus ennetav finantsabi toetab valitsuse
majandusprogrammi, mille eesmärk on muu hulgas makromajandusliku, eelarve- ja
finantsstabiilsuse tugevdamine, majanduse vastupanuvõime ja kasvupotentsiaali
suurendamine, haldussuutlikkuse suurendamine, maksuhalduse reformimine ning
avaliku sektori finantsjuhtimise ja kontrolli parandamine. Konkreetsed
majanduspoliitilised tingimused määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise
memorandumis, mis sõlmitakse komisjoni ja Rumeenia ametiasutuste vahel. Memorandum
aitab säilitada kahe eelneva programmi saavutusi ning võtab üle teise programmi
seni täitmata tingimused.
A: Eelarve konsolideerimine
Ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimise
järel oodatakse Rumeenialt struktuurse eelarvepuudujäägi vähendamist kooskõlas
stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega, kuni Rumeenia on saavutanud oma keskpika
eesmärgi ehk struktuurse eelarvepuudujäägi 1 % SKPst aastaks 2015, ning selle
eesmärgi edasist säilitamist. Lisaks sellele jätkatakse programmi kohaselt
jõupingutuste tegemist, et ära hoida valitsuse võlgnevuste kuhjumist nii
keskvalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste tasandil. Avaliku sektori
palgakulud peavad olema jätkusuutlikud ja piirama nii palkade tõusu kui ka
avaliku sektori tööhõive taset.
B: Eelarve haldamine ja struktuursed
eelarvereformid
Eelarve konsolideerimise kindlustamiseks
hõlmab programm eelarveraamistiku edasist tugevdamist. Fiskaalkokkuleppe
rakendamine on selles suhtes esmatähtis ning mitmeaastase eelarvekavandamise
täiustamine tagab jätkusuutlikuma eelarvepoliitika.
IMF ja Maailmapank osutavad valitsusele
ulatuslikku tehnilist abi avaliku sektori finantsjuhtimise ja kontrolli
valdkonnas. Kohustuste kontrollimise süsteemi rakendamine, mis toimub mitmes
järgus, aitab kaasa võlgnevuste vähendamisele ja ohjamisele. Tervishoiusektoris
tugevdatakse eelarvekontrolli mehhanisme paremate aruandlus- ja
järelevalvesüsteemide kaudu, eriti haigla- ja ravimikulude valdkonnas, et
vältida maksuvõlgade uut kuhjumist. Avaliku sektori investeeringute
prioriseerimist tõhustatakse, et parandada riigi kasvupotentsiaali.
C: Valitsemissektori võla haldamine
Ametiasutused võtavad vajalikke meetmeid, et
parandada valitsemissektori võlgade haldamist, vähendades sellega
valitsemissektori võlgade rahastamiskulusid ja riske ning pikendades nende
keskmist maksetähtaega.
D: Finantssektori reguleerimine ja
järelevalve
Finantssektoris jätkavad ametiasutused
pangakriisi lahendamise raamistiku ja hoiuste tagamise fondi käsitlevate
õigusaktide täpsustamist, muutes valitsuse määrust nr 39/1996 ja valitsuse
erakorralist määrust nr 99/2006. Selleks et kiirendada bilansi puhastamise
käiku, on Rumeenia Riigipank kooskõlastanud laenude kustutamise kohta kehtivad
sätted Rumeenia Pangaliiduga ning koostab laiapõhjalise analüüsi vara
kvaliteedi kohta pangandussektoris. Selleks et arendada edasi kapitaliturgu
ning mitmekesistada pankade rahastamisallikaid, teevad ametiasutused vajalikud
muudatused võlakirjade õigusaktides. Krediididistsipliini säilitamine ja
moraalse ohu vältimine võlgnike seas aitab märkimisväärselt tõhustada
finantsstabiilsust. Seepärast on valitsus peatanud õigusaktiettepanekute
(nt üksikisiku maksejõuetust käsitlev seadus) tegemise ning selliste
võlanõudeõiguse sätete väljatöötamise, mis kahjustaksid krediididistsipliini.
Ametiasutused konsulteerivad põhjalikult kõigi asjaomaste sidusrühmadega,
võttes seejuures arvesse Rumeenia Riigipanga koostatud mõjuhinnangut uute
sätete kohta mis käsitlevad tsiviilmenetluse seadustiku rakendusseaduses
sisalduvaid ebaõiglaseid punkte, tagavad nende punktidega seotud kohtuasjade
menetlemise kõrgema astme kohtutes või ühtses erikohtus ning võtavad kõik muud
vajalikud meetmed, et tagada nimetatud sätete järjekindel rakendamine. Selleks
et tugevdada järelevalvet pangandusvälise finantsturu üle ning soodustada
tarbijakaitset, tagavad ametiasutused finantsjärelevalveametit kui
integreeritud pangandusvälist finantsreguleerijat käsitlevate õigusaktide
parandamise, et viia need kooskõlla rahvusvaheliste heade tavadega.
E: Struktuurireformid
Struktuurireformide eesmärk on parandada turu
toimimist, suurendada vastupanuvõimet välistele vapustustele ning tugevdada
Rumeenia pikaajalist kasvupotentsiaali. Kõnealuse programmi struktuursete
reformide kava on osa Rumeenia riiklikus reformikavas sisalduvast laiemast tegevuskavast
ning seda käsitlevad Euroopa poolaasta raames Rumeeniale esitatud riigipõhised
soovitused.
Riigiettevõtete restruktureerimist, kaasa
arvatud erastamist, kiirendatakse, et vähendada ohtusid valitsemissektori
eelarvele, mida põhjustavad kuhjunud võlgnevused ja tegevuskahjumid, ning
suurendada samal ajal finantssuutlikkust suurema osa nimetatud ettevõtete
tegevuses. Ametiasutused võtavad meetmeid selleks, et parandada riigiettevõtete
üldjuhtimist, kaasa arvatud finantssektoris.
Energiasektoris rakendatakse kahe eelneva
programmi alusel kokku lepitud, kuid seni rakendamata meetmeid, mille seas on
gaasi- ja elektrituru liberaliseerimise tegevuskavade käivitamine.
Ettevõtluskeskkonna parandamine ning
rahastamisvõimaluste lihtsustamine väikestele ja keskmise suurusega
ettevõtjatele (VKE) on veel üks tähtis punkt programmi struktuurireformide
kavas. Programmi eesmärk on vähendada VKEde halduskoormust, lihtsustada nende
juurdepääsu pankade ja omakapitalile ning vähendada õiguslikku ebakindlust maa
ja kinnisvara registreerimise täiustamise ja VKEde piiriülese tegevuse
toetamise teel. Peale selle toetab programm intellektuaalomandi õiguste
raamistiku reformi, eriti seoses patentidega, eesmärgiga meelitada ligi
välismaiseid otseinvesteeringuid teadus- ja innovatsioonitegevusse.
Tööturu valdkonnas toetatakse programmiga
2010. aasta pensionireformi lõpuleviimist meeste ja naiste pensioniea
võrdsustamise teel.
Lisaks eespool nimetatud laiadele
meetmevaldkondadele avaliku halduse tõhustamiseks programmi elluviimise seisukohast
kriitilistes valdkondades kutsutakse Rumeenia ametiasutusi üles esitama iga
kuue kuu järel aruandeid majandus- ja rahanduskomiteele ning majanduspoliitika
komiteele selles valdkonnas tehtud edusammude kohta.
F: Rahapoliitika
Rahapoliitikas jääb suund hindade
stabiliseerimisele ning inflatsiooni hoidmisele Rumeenia Riigipanga kehtestatud
sihtvahemikus (2,5 % ±1 protsendipunkt).
2013/0338 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega antakse Rumeeniale ELi keskmise
tähtajaga ennetavat rahastamisabi
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 18. veebruari
2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi
toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem,[2] eriti selle artikli 3
lõiget 2,
võttes arvesse soovitust, mille Euroopa
Komisjon esitas pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,
ning arvestades
järgmist:
(1)       Otsusega 2013/XXX/EL[3] on nõukogu otsustanud anda
Rumeeniale vastastikust abi.
(2)       Liikmesriikidele mõeldud
maksebilansi tasakaalustamise mehhanismi raames Rumeeniale antav keskmise
tähtajaga ennetav finantsabi on kohane, arvestades praeguseid olusid, kus
kaplitalivoogude volatiilsus mõjutab eelkõige uusi tekkivaid turge,
makromajandusliku stsenaariumi suhtes esinevad ohud ning pangandussektoris on
veel kitsaskohti. Ehkki praeguses turuolukorras ei kavatse Rumeenia taotleda
kõikide osamaksete välja maksmist, võib eeldada, et ennetav abi toetab Rumeenia
makromajandusliku, eelarve ja finantsstabiilsuse konsolideerimist ning
struktuurireformide elluviimise abil Rumeenia majanduse vastupanuvõime ja
kasvupotentsiaali suurendamist.
(3)       Kui negatiivsed ohud peaksid
ilmnema, ei pruugi Rumeenia suuta katta kogu oma välist rahastamisvajadust
olemasolevatest rahastamisvahenditest. Need ohud on muuseas seotud oluliste
välisvõlgade ja finantssektori laenude pikendamistega, kõrge negatiivse
netoinvesteerimispositsiooniga ning mõjudega, mida avaldavad euroalal toimuvad
negatiivsed muutused. Sellise pingelise stsenaariumi puhul tuleb järelejäänud
rahastamisvajaduste katmiseks käivitada ELi ennetav rahalise abi programm.
(4)       On kohane anda Rumeeniale
ennetavalt ELi abi kuni 2 miljardit eurot rahastamisvahendist, millest antakse
liidu keskmise tähtajaga rahalist abi liikmesriikide maksebilansi toetamiseks
ja mis loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002. Abi tuleb anda koos
1 751,34 SDRi suuruse (ligikaudu 2 miljardit eurot, 170 % Rumeenia
IMFi kvoodist) IMFi abilaenuga, mis kiideti heaks 27. septembril 2013 ja
mida ametiasutused hakkavad samuti käsitlema ennetava abina. Maailmapank on
andnud 1 miljardi euro suuruse arenguabipoliitika laenu, mille
väljamaksmist on võimalik edasi lükata kuni 2015. aasta juuni lõpuni.
Lisaks jätkab Maailmapank varasematest kohustustest tuleneva 891 miljoni
euro suuruse toetuse andmist, millest 514 miljonit eurot on veel välja
maksmata.
(5)       Abi peaks haldama komisjon,
kes pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega lepib Rumeenia
ametiasutustega kokku ennetava rahalise abiga seotud konkreetsed
majanduspoliitilised tingimused. Need tingimused tuleb kehtestada vastastikuse
mõistmise memorandumis.
(6)       Pidades silmas abi ennetavat
loomust, ei taotle Rumeenia osamaksete väljamaksmist liidu laenust enne, kui
ilmnevad raskused seoses maksebilansiga või kapitalivoogudega. Kui Rumeenia
esitab komisjonile rahastamistaotluse, teeb viimane pärast konsulteerimist
majandus- ja rahanduskomiteega otsuse programmi käivitamise ning osamaksete
suuruse ja ajakava kohta. Võimalike väljamaksetega seotud üksikasjalikud
rahastamistingimused kehtestatakse ennetavas laenulepingus.
(7)       Ennetav rahaline abi antakse
eesmärgiga aidata edukalt rakendada valitsuse majanduspoliitilist programmi
ning sel moel toetada Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkust,
ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:
Artikkel 1
1.           Euroopa Liit annab Rumeeniale
keskmise tähtajaga rahalist abi kuni 2 miljardit eurot. Juhul kui rahalise abi
programm käivitatakse ja nähakse ette väljamaksed, antakse abi laenudega, mille
keskmise maksetähtaja ülempiir on kaheksa aastat.
2.           Liidu ennetava rahalise abi
programmi käivitamist ja väljamakseid võib taotleda kuni 30. septembrini 2015.
Artikkel 2
1.           Abi haldab komisjon viisil,
mis on kooskõlas Rumeenia kohustustega ja nõukogu soovitustega, eriti seoses
riikliku reformikava rakendamise ning Rumeenia lähenemisprogrammi iga-aastase
täiendamisega.
2.           Pärast majandus- ja
rahanduskomiteega konsulteerimist lepib komisjon Rumeenia ametiasutustega kokku
ennetava rahalise abiga seotud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused,
nagu need on loetletud artikli 3 lõikes 3. Need tingimused
kehtestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, mis on kooskõlas
lõikes 1 osutatud kohustuste ja soovitustega. Üksikasjalikud
rahastamistingimused kehtestab komisjon ennetavas laenulepingus.
3.           Koostöös majandus- ja
rahanduskomiteega kontrollib komisjon regulaarselt abiga seotud
majanduspoliitiliste tingimuste täitmist.
Artikkel 3
1.           Komisjon analüüsib liidu
ennetava rahalise abi programmi käivitamist pärast seda, kui Rumeenia on
komisjonile esitanud kirjaliku taotluse. Komisjon otsustab pärast
konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega, kas programmi käivitamine ja
taotlus väljamaksete tegemiseks on põhjendatud ning määrab kindlaks osamaksete
suuruse ja ajakava. Juhul kui rahalise abi programm käivitatakse, võib vahendid
välja maksta kuni kahe osamaksena. Iga osamakse võib välja maksta ühe või mitme
osana.
2.           Rahalise abi programmi
käivitamisel otsustab komisjon liidu laenu täieliku või osalise väljamaksmise
üle pärast seda, kui on saanud arvamuse majandus- ja rahanduskomiteest.
3.           Kõik väljamaksed tehakse
tingimusel, et lähenemisprogrammis ja riiklikus reformikavas esitatud Rumeenia
valitsuse majandusprogrammi on rakendatud rahuldavalt. Vastastikuse mõistmise
memorandumis kehtestatud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused sisaldavad
muu hulgas järgmist:
(a)
eelarvete vastuvõtmine ja meetmete rakendamine
kooskõlas eelarve konsolideerimisega, mis tuleneb stabiilsuse- ja kasvu paketi
kohastest Rumeenia kohustustest täita 2015. aastaks Rumeenia keskpikk
eelarve-eesmärk, ning saavutatud olukorra säilitamine seejärel;
(b)
kahe eelneva programmi raames kokkulepitud meetmete
täielik säilitamine ning veel täitmata tingimuste rakendamine;
(c)
eelarvejuhtimisraamistiku täiendav tugevdamine,
sealhulgas majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise
lepingu (fiskaalkokkulepe) artikli 3 rakendamise abil, et kindlustada
eelarve konsolideerimine. Eriti tuleb tähelepanu pöörata mitmeaastase
eelarvekavandamise tugevdamisele, tõhusa kohustuste kontrollimise süsteemi
rakendamisele, maksukogumise ning kapitalimahutuste eelarvestamise
parandamisele;
(d)
nende tegevuskavade rakendamine, mis võeti
õigeaegselt vastu pärast Maailmapanga poolt 2010–2011 tehtud
toimimisläbivaatuste tulemuste avaldamist, ning keskse planeerimisüksuse
loomine, et parandada poliitika prioriseerimist kogu valitsuses;
(e)
võlgnevuste tasumine ning eelarve
kontrollimehhanismide tugevdamine tervishoiusektoris parema aruandluse ja
järelevalveraamistike abil;
(f)
tervishoiusüsteemi strateegilise tegevuskava
elluviimine, et optimeerida haiglastruktuuri ja tõsta esmaabi osutamise
suutlikkust eesmärgiga parandada tervisealaseid tulemusi;
(g)
riigivõla haldamise parandamine eesmärgiga
vähendada ohte ning konsolideerida ja korrigeerida riigi võlakohustuse intressikõverat;
(h)
pangakriiside lahendamise raamistiku, keskpanga
situatsiooniplaneerimise ja Hoiuste Tagamise Fondi üldjuhtimise täiendav
tugevdamine ning samuti meetmete rakendamine, et kiirendada pankade bilansi
puhastamise käiku, ning pangandussektori krediididistsipliini säilitamine;
(i)
finantsjärelevalveasutuse tegevust käsitlevate
õigusaktide vastavusse viimine rahvusvaheliste heade tavadega, et tugevdada
järelevalvet pangandusvälise finantsturu üle;
(j)
riigiettevõtete ümberstruktureerimine, sealhulgas
nendes ettevõtetes riigi osaluse müümine, ning riigiettevõtete üldjuhtimise
tugevdamine;
(k)
ettevõtluskeskkonna parandamise meetmete täiendav
rakendamine, sealhulgas VKEde halduskoormuse vähendamine ning meetmed, millega
lihtsustatakse VKEde juurdepääsu rahastamisele;
4.           Kui see on vajalik laenu
rahastamiseks, on lubatud intressimäära vahetustehingute arukas sõlmimine
kõrgeima krediidikvaliteedi astmega osapooltega. Komisjon teavitab majandus- ja
rahanduskomiteed laenude võimalikust refinantseerimisest või rahastamise
tingimuste ümberkorraldamisest.
Artikkel 4
Käesolev otsus jõustub selle teatavaks
tegemise päeval.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
SELGITUS EELARVEMÕJU KOHTA
(vrd
sise-eeskirjade artikkel 16)
POLIITIKAVALDKOND: JAOTIS 01 – MAJANDUS- JA
RAHANDUSVALDKOND
TEGEVUSALA: FINANTSTEHINGUD JA
RAHASTAMISVAHENDID
1.           ETTEPANEKU NIMETUS,
ASJAOMANE EELARVERIDA JA JAOTIS
Ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega antakse
Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi, koostoimes soovitusega
nõukogu otsuse kohta, millega antakse Rumeeniale vastastikust abi.
01 04 01 01 – Euroopa Liidu tagatis
maksebilansi toetuseks võetud liidu laenudele
2.           ÕIGUSLIK ALUS:
ELi toimimise lepingu artiklid 143 ja 352; nõukogu
määrus (EÜ) nr 332/2002.
3.           EELARVEAASTA ÜLDANDMED
(EURODES)
Sellesse punkti kantakse Euroopa Liidu antud
tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla (põhiosa, intresside ja muude
kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnik (Rumeenia) jätab täitmata oma lepingulised
kohustused.
Eelarvetagatist kajastavat eelarvekannet („p.m.”)
rakendatakse ainult tagatise kasutamise korral. Eeldatakse, et tavaliselt
eelarvetagatist ei kasutata.
3a – Käesolev eelarveaasta
Ei kohaldata.
   ||   || Kulukohustuste assigneeringud
 Esialgne assigneering eelarveaasta kohta ||   ||
 Ümberpaigutused ||   ||
 Täiendav assigneering ||   ||
 Koguassigneering ||   ||
 Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud ||   ||
 Saldo ||   ||
 Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa ||   ||
3b – Ülekandmine
Ei kohaldata.
   ||   || Kulukohustuste assigneeringud
 Ülekandmine ||   ||
 Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud ||   ||
 Saldo ||   ||
 Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa ||   ||
3c – Järgmine eelarveaasta
Ei kohaldata.
   ||   || Kulukohustuste assigneeringud
 Esialgne assigneering eelarveaasta kohta ||   || p.m.
 Ümberpaigutused ||   ||
 Täiendav assigneering ||   ||
 Koguassigneering ||   ||
 Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud ||   ||
 Saldo ||   ||
 Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa ||   || p.m.
4.           MEETME KIRJELDUS
Keskmise tähtajaga ennetav finantsabi, mida
Rumeeniale kavatsetakse anda, hõlmab selle rakendamise korral kuni
2 miljardi euro suurust ELi laenu (mille rahastamiseks EL võtab laenu
rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt või finantsasutustelt). Abi antakse
rahvusvahelise rahastamispaketi raames, mis hõlmab eelkõige Rahvusvahelise
Valuutafondi tugilaenu suurusega 1,75 miljardit SDRi (ligikaudu
2 miljardit eurot). Maailmapank on andnud 1 miljardi euro suuruse
arenguabipoliitika laenu, mille väljamaksmist on võimalik edasi lükata. Lisaks
jätkab Maailmapank varasematest kohustustest tuleneva 891 miljoni euro
suuruse toetuse andmist, millest 514 miljonit eurot on veel välja
maksmata. Keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi antakse Rumeeniale selleks,
et kõrvaldada tema maksebilansi jätkusuutlikkust endiselt ähvardavad ohud, sest
kuigi Rumeenia jooksevkonto puudujääk on selgelt vähenenud, ohustab
kapitalivoogude volatiilsus tema võimet end rahastada. Samuti toetatakse
finantsabi kaudu jätkuvalt valitsuse majandusprogrammi elluviimist, mille
eesmärk on muu hulgas tugevdada makromajanduslikku, eelarve ja
finantsstabiilsust, suurendada haldussuutlikkust, reformida maksuhaldust,
parandada avaliku sektori finantsjuhtimist ja kontrolli ning suurendada
Rumeenia majanduse vastupidavust ja kasvupotentsiaali. Lisaks võimaldab finantsabi,
mille haldamisel komisjon konsulteerib majandus- ja rahanduskomiteega, toetada
Rumeenia majanduspoliitika kooskõlla viimist riigi kohustustega ELis ja nõukogu
soovitustega, eriti seoses riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi
rakendamisega.
Laen, mille EL kapitaliturgudelt või
finantsasutustelt võtab, kui Rumeenia esitab taotluse finantsabi saamiseks ning
kui komisjon pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist selle
rahuldab, kaetakse ELi tagatisega. Laen võetakse kapitaliturgudelt või
finantsasutustelt. Rumeeniale antava laenu põhisumma võib olla kuni
2 miljardit eurot.
ELi antud tagatise struktuur võimaldab komisjonil
tagada võla tagasimaksmise juhul, kui Rumeenia ei suuda täita oma lepingulisi
kohustusi.
Kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise
tagasimaksmise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sel juhul kohaldatakse
nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000
(millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2007/436/EÜ,
Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta; EÜT L 130, 31.5.2000,
lk 1) artiklit 12.
5.           KASUTATAV ARVUTUSMEETOD
Ei kohaldata.
6.           MAKSEGRAAFIK (EURODES)
Ei kohaldata.
 Eelarverida || Assigneeringud || Väljamaksed
   ||   ||   || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Järgmised eelarveaastad
   || Aasta n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Aasta n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Aasta n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Aasta n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Esimese programmi aluseks oli nõukogu otsus 2009/459/EÜ
ja teise programmi aluseks nõukogu otsus 2011/288/EL.
[2]               EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.
[3]               Vt Euroopa Liidu Teataja lk xx.


				|

		52014PC0622

			Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega lubatakse Eesti Vabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a /* COM/2014/0622 final - 2014/0288 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt 28. novembri 2006. aasta
direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi
„käibemaksudirektiiv”) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu ühehäälselt
komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid
kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada
käibemaksu kogumist või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või
maksustamise vältimist.
Kirjas, mille komisjon registreeris 26. mail 2014,
taotles Eesti luba sellise meetme kohaldamiseks, millega tehakse erand
üldpõhimõtetest, mis reguleerivad sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust seoses
sõiduautodega. Komisjon teavitas 11. juuni 2014. aasta kirjaga
käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Eesti
taotlusest. Komisjon teatas 12. juuni 2014. aasta kirjas Eestile, et tal on
olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
Üldine taust
Käibemaksudirektiivi artiklites 168 ja 168a on
sätestatud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste ostude puhul
tasutud käibemaks, mida tehakse maksustatavate tehingute tarbeks. Sama
direktiivi artikli 26 lõike 1 punktiga a on ette nähtud, et ettevõtte vara
hulka kuuluvate kaupade kasutamist isiklikuks tarbeks tuleb käsitada tasu eest
teenuste osutamisena, kui nendelt kaupadelt oli käibemaks mahaarvatav.
Kõnealuse süsteemi kohaselt on lubatud isikliku kasutuse eest esialgselt
mahaarvatud käibemaksu tagastamine.
Sõiduautode puhul on kõnealust süsteemi
keeruline kohaldada peamiselt seetõttu, et raske on teha kindlaks sõiduki
isiklikuks tarbeks ja ettevõtluse tarbeks kasutamise osakaalu. Aruannete
koostamine ja kontrollimine on lisakoormus nii ettevõtjatele kui ka
maksuhalduritele ning see kehtib ka juhul, kui Eesti saaks kasutada
käibemaksudirektiivi artikliga 168a ettenähtud võimalust piirata ametiautodega
seotud kulutuste mahaarvamist proportsionaalselt maksukohustuslase sõiduki
tegeliku kasutamisega ettevõtluse tarbeks.
Seepärast on Eesti taotlenud luba piirata
mahaarvamisõigust kindlaksmääratud protsendimääraga ja samas vabastada
ettevõtjad isiklikuks tarbeks kasutamist kajastavast maksuarvestusest. Sellega
lihtsustatakse süsteemi kõigi asjaomaste poolte jaoks ning samal ajal
takistatakse ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidumist või
maksustamise vältimist.
Eesti esitatud teabest ilmneb, et keskmiselt
kasutatakse ametiautosid isiklikuks tarbeks 50 % ulatuses kogukasutusest.
Seepärast tuleks piiranguks määrata 50 %.
Uut süsteemi kohaldatakse kõigi selliste sõiduautode
suhtes, mille suurim lubatud mass ei ületa 3500 kilogrammi ning milles ei ole
lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta ning mida ei kasutata
üksnes ettevõtluse tarbeks. Teatavate eritegevuste jaoks kasutatavad sõiduautod
jäetakse mahaarvamise õiguse piirangu reguleerimisalast välja ja seetõttu
käsitletakse neid tavaeeskirjade alusel: edasimüümiseks, rentimiseks või
liisimiseks ostetavad sõidukid, reisijateveoks (nt taksoteenuseks) kasutatavad
sõidukid ja õppesõiduks kasutatavad sõidukid.
Erandit tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini
2017, et oleks võimalik hinnata, kas 50 % piirang kajastab endiselt
õigesti sõiduautode ettevõtluseks ja isiklikuks tarbeks kasutamise üldist
jaotust. Pikendamistaotlusele tuleb lisada kohaldatud protsendimäära
läbivaatamise aruanne, mis tuleb koos taotlusega saata komisjonile 31. märtsiks
2017.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Sarnaseid erandeid seoses mahaarvamisõigusega
on võimaldatud ka teistele liikmesriikidele.
Käibemaksudirektiivi artikliga 176 on
ette nähtud, et nõukogu määrab kindlaks kulud, millelt käibemaksu maha ei
arvata. Kuni kõnealuste kulude kindlaksmääramiseni lubatakse liikmesriikidel
säilitada 1. jaanuaril 1979 kehtinud erandid. Seepärast kehtivad mitmed senist
olukorda säilitavad sätted, millega piiratakse õigust arvata maha sõiduautodega
seotud käibemaksu.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU TULEMUSED
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Ei kohaldata.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
Mõju hindamine
Otsuse ettepaneku eesmärk on eelkõige
hõlbustada käibemaksu sissenõudmist seoses sõiduautodega, mida osaliselt
kasutatakse ettevõtluse tarbeks, seega on selle võimalik mõju positiivne. Samas
püütakse selle abil vältida ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest
kõrvalehoidumist.
Erandi kitsa reguleerimisala ning piiratud
kohaldamisaja tõttu on mõju siiski igal juhul piiratud.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Eestile antav luba piirata mahaarvamisõigust
50 % käibemaksuga kulutustelt, mis on seotud ametiautodega, mida ei
kasutata üksnes ettevõtluse tarbeks. Käibemaksu mahaarvamisõiguse piiramisega
vabastatakse maksukohustuslane käibemaksu arvestamisest sõiduki kasutamiselt
isiklikuks tarbeks.
Õiguslik alus
Käibemaksudirektiivi artikkel 395.
Subsidiaarsuse põhimõte
Võttes arvesse käibemaksudirektiivi sätet,
millel ettepanek põhineb, tehakse ettepanek liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Otsus käsitleb liikmesriigile tema enda
taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi.
Erimeede on erandi piiratud ulatus arvestades
kooskõlas taotletava eesmärgiga.
Vahendi valik
Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on
erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni
ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Lisaks on nõukogu
otsus sobivaim vahend, sest selle saab adresseerida üksikutele
liikmesriikidele.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Ettepanek sisaldab aegumisklauslit.
2014/0288 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,
millega lubatakse Eesti Vabariigil kehtestada
erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist
käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja
168a

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006.
aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[1] eriti selle artikli 395
lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Kirjas, mille komisjon
registreeris 26. mail 2014, taotles Eesti erandi tegemist direktiivi
2006/112/EÜ sätetest, millega reguleeritakse sisendkäibemaksu mahaarvamise
õigust seoses sõiduautodega.
(2)       Komisjon teatas Eesti
taotlusest teistele liikmesriikidele 11. juuni 2014. aasta kirjaga. Komisjon
teatas 12. juuni 2014. aasta kirjas Eestile, et tal on olemas taotluse
hindamiseks kogu vajalik teave.
(3)       Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168
ja 168a on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha
selliste kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab
maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1
punktis a nõutakse käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse muuks
kui ettevõtluse tarbeks.
(4)       Muuks kui ettevõtluse tarbeks
kasutamist on raske täpselt määratleda ja isegi kui see on võimalik, on selline
mehhanism tihti koormav. Taotletud loa kohaselt tuleks mitte üksnes ettevõtluse
eesmärgil kasutatavate sõiduautode kuludest maha arvatav käibemaks kehtestada
ühtse protsendimäärana koos mõnede eranditega. Praegu olemasoleva teabe alusel
on Eesti ametiasutused seisukohal, et 50 % määr on põhjendatud. Selleks et
vältida topeltmaksustamist, tuleks tühistada nõue arvestada käibemaksu
sõiduautode muuks kui ettevõtluse tarbeks kasutamise korral, kui kõnealuste
sõidukite suhtes kohaldatakse käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangut.
Kõnealuse lihtsustamismeetme alusel jäetakse kõrvale vajadus pidada arvet
ametiautode isiklikuks tarbeks kasutamise kohta ning samal ajal välditakse
ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidumist.
(5)       Taotletud loa kohast
mahaarvamisõiguse piirangut tuleks kohaldada sellise käibemaksu suhtes, mida on
makstud ostetud, liisitud, ühendusesiseselt omandatud või imporditud
konkreetsetelt sõiduautodelt ja nendega seotud kuludelt, sealhulgas ostetud
kütuselt.
(6)       Luba tuleks kohaldada üksnes
selliste sõiduautode suhtes, mille suurim lubatud mass ei ületa 3500 kilogrammi
ning milles ei ole lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta, kuna
kõikide sõiduautode, mille mass ületab 3500 kilogrammi ning milles on lisaks
juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta, muul kui ettevõtluse eesmärgil
kasutamine on ebaoluline tulenevalt nende autode omadustest või ettevõtluse
liigist, milleks neid kasutatakse. Tuleks esitada selliste sõiduautode
üksikasjalik loetelu, mis on kõnealuse loa reguleerimisalast välja jäetud ning
mis põhineb autode konkreetsel kasutusel.
(7)       Luba peaks olema ajaliselt
piiratud ning kehtima 31. detsembrini 2017, et võimaldada läbi vaadata erandit
tegeva meetme vajalikkus ja tõhusus ning aluseks olev jaotusmäär ettevõtluse ja
muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise vahel.
(8)       Kui Eesti hinnangul on
vajalik pikendada luba pärast 2017. aastat, peaks ta hiljemalt 31. märtsiks
2017 esitama komisjonile kohaldatud protsendimäära läbivaatamise aruande ning
loa pikendamise taotluse.
(9)       Erandi kohaldamine ei mõjuta
oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ning see ei mõjuta
ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest
168 ja 168a lubatakse Eestil piirata 50 % määraga õigust arvata maha
käibemaks selliste sõiduautodega seotud kuludelt, mida ei kasutata üksnes
ettevõtluse eesmärgil.
Artikkel 2
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26
lõike 1 punktist a ei tohi Eesti käsitada maksukohustuslase ettevõtte varade
hulka kuuluvate sõiduautode kasutamist muul kui ettevõtluse eesmärgil tasu eest
teenuste osutamisena, kui kõnealuse sõiduki suhtes kohaldatakse käesoleva
otsuse artikli 1 kohaselt käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangut.
Artikkel 3
Artiklis 1 osutatud kulud hõlmavad mitte
üksnes ettevõtluse eesmärgil kasutatavate autode ostmist, liisimist,
ühendusesiseselt omandamist või importimist ning nende hooldus-, remondi- ja
kütusekulusid.
Artikkel 4
Käesolevat otsust tuleks kohaldada üksnes
selliste sõiduautode suhtes, mille suurim lubatud mass ei ületa 3500 kilogrammi
ning milles ei ole lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta.
Artikkel 5
Artikleid 1 ja 2 ei kohaldata järgmiste
sõiduautokategooriate suhtes:
a) edasimüümiseks, rentimiseks või liisimiseks
ostetavad sõidukid;
b) tasu eest reisijateveoks, sh taksoteenuseks
kasutatavad sõidukid;
c) õppesõiduteenuseks kasutatavad sõidukid.
Artikkel 6
Käesolev otsus aegub 31. detsembril 2017.
Käesolevas otsuses sätestatud loa mis tahes pikendamistaotlus tuleb esitada
komisjonile 30. märtsiks 2017 koos artiklis 1 osutatud protsendimäära
läbivaatamise aruandega.
Artikkel 7
Käesolev otsus on adresseeritud Eesti
Vabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.