               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.10.2017
            COM(2017) 603 final
            2017/0263(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni osaliste 20. koosolekul vastu võetav seisukoht seoses ettepanekuga muuta kõnealuse konventsiooni Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitleva protokolli II lisa

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolev ettepanek puudutab otsust, millega kehtestatakse Barcelona konventsiooni osaliste 20. korralisel koosolekul liidu nimel vastu võetav seisukoht seoses Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitleva protokolli II lisa muudatustega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Barcelona konventsioon ja selle protokollid

               Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) eesmärk on tagada looduslike mere- ja maismaaressursside säästev majandamine ning kaitsta reostuse ärahoidmise, vähendamise ja kõrvaldamise abil merekeskkonda ja rannikualasid. Barcelona konventsioon jõustus 9. juulil 2004.

               Barcelona konventsiooni täiendavad seitse Vahemere keskkonna kaitse konkreetseid aspekte käsitlevat protokolli, sealhulgas Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitlev protokoll (vastu võetud 1995. aastal, asendas 1982. aasta seotud protokolli) ja selle lisad.

               Euroopa Liit on Barcelona konventsiooni
                  1
                ja selle protokollide
                  2
                osaline. Lisaks on Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalised Itaalia, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Sloveenia, Malta, Küpros ja Horvaatia ning 13 Vahemere piirkonna riiki, mis ei kuulu ELi.

               2.2.Konventsiooniosaliste 20. korraline koosolek

               Barcelona konventsiooni osaliste 20. korraline koosolek toimub 17.–20. detsembril 2017 Albaanias Tiranas.

               Koosolekul palutakse osalistel muu hulgas võtta vastu otsus õigusliku toimega akti kohta, nimelt ettepanek muuta Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitleva protokolli (edaspidi „protokoll“) II lisa (ohustatud ja eriti ohustatud liikide nimekiri).

               Protokolli lisade muudatuste vastuvõtmisel kohaldatakse Barcelona konventsiooni artiklis 23 kirjeldatud korda. Muudatused võetakse vastu protokolliosaliste kolmeneljandikulise häälteenamusega. Vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 25 on Euroopa Majandusühendusel oma pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui palju nende liikmesriike on konventsiooni ja selle ühe või mitme protokolliga ühinenud ning Euroopa Majandusühendus ei hääleta juhtudel, kui hääletavad tema liikmesriigid ja vastupidi.

               2.3.Protokolli II lisa kavandatud muudatused

               2017. aasta 17.–20. detsembril toimuval konventsiooniosaliste 20. korralisel koosolekul võtavad osalised vastu protokolli II lisa muudatused (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Kavandatud õigusakti eesmärk on:

               - lisada protokolli II lisa liikide nimekirja neli uut õisloomade (Anthozoa, mereselgrootute klass, sealhulgas korallid) liiki: Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ja Desmophyllum dianthus;

               - ajakohastada mitme mere- ja rannikuala linnuliigi nimetust, pidades silmas taksonoomilisi muudatusi, mis on toimunud pärast protokolli lisadesse viimaste muudatuste tegemist.

               Kavandatav õigusakt on osalistele siduv vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 29, mille kohaselt on konventsiooni iga protokoll selle osalistele siduv, ning vastavalt artiklile 23, mille kohaselt on konventsiooni või selle mis tahes protokolli lisad konventsiooni või sellise protokolli lahutamatu osa.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Protokolliga kehtestatakse eriti ohustatud või ohustatud liikide nimekiri ja piiratud kasutusega liikide nimekiri (artikkel 12). Need kaks nimekirja moodustavad vastavalt protokolli II ja III lisa. Osalistel on kohustus võtta kooskõlastatud meetmeid, et tagada kõnealustes lisades loetletud looma- ja taimeliikide kaitse ja säilimine.

               Kavandatud aktiga on eelkõige tehtud ettepanek ajakohastada mitme mere- ja rannikuala linnuliigi nimetust, pidades silmas taksonoomilisi muudatusi, mis on toimunud pärast protokolli lisadesse viimaste muudatuste tegemist. Need ei kujuta endast märkimisväärseid või sisulisi muudatusi, vaid ainult juba loetletud liikide nimede ajakohastamist.

               Teiseks tehakse kavandatud aktiga ettepanek lisada protokolli II lisa liikide nimekirja neli uut õisloomade (Anthozoa) liiki (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ja Desmophyllum dianthus).

               Viimast ettepanekut arutas konventsiooni asjaomane tehniline üksus protokolli teabekeskuste 13. kohtumisel, kus EL oli esindatud.

               Nelja asjaomast koralliliiki esineb karidel, mis on ühenduse tähtsusega elupaigatüüp ning mille kaitsmine nõuab vastavalt elupaikade direktiivi
                  3
                I lisale erikaitsealade määramist
                  4
               . Euroopa Liidu elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamat
                  5
                sisaldab Vahemere karisid moodustavate liikidena Dendrophyllia ramea populatsiooni, Dendrophyllia cornigera populatsiooni, Isidella elongata populatsiooni ning valgete korallide Lophelia pertusa ja Madrepora oculata populatsioone (millega on teadaolevalt seotud liik Desmophyllum dianthus). Neli liiki on kantud Vahemere eriti ohustatud liikide punasesse nimekirja
                  6
                (Dendrophyllia ramea on praegu liigitatud haavatavas olukorras olevaks liigiks; Dendrophyllia cornigera ja Desmophyllum dianthus on ohustatud liigid; ning liik Isidella elongate on äärmiselt ohustatud ja seda peetakse peaaegu endeemiliseks liigiks). Kolm asjaomast liiki (D. ramea, D. cornigera ja D. dianthus ) kuuluvad kivikorallide rühma, mis on kantud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni II liitesse ning seega nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97
                  7
                (looduslike liikidega kauplemist käsitlev määrus) B lisasse. Nelja Anthozoa liiki mõjutab mitmesugune Vahemerel toimuv inimtegevus, nagu kalapüük põhjatraaliga ja põhjaõngejadadega, samuti saasteained, puurimine, globaalne soojenemine ja ookeanide hapestumine. Nende liikide taastumisvõime võib olla väga väike nende aeglase kasvamise, vähese levimisvõime ja suhteliselt pika eluea tõttu. Kuigi teaduslikku teavet kõnealuse nelja liigi populatsiooni kohta on vähe, viitavad kättesaadavad populatsiooniandmed või kvalitatiivsed tähelepanekud elupaiga seisundi kiirele halvenemisele ja/või populatsiooni vähenemisele.

               Kõnealuste ettepanekute toetamisega tagab liit sise- ja välismeetmete kooskõla.

               Liit on võtnud kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikega 1 kohustuse teha rahvusvahelist koostööd bioloogilise mitmekesisuse kaitse alal vastavalt ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artiklile 5 ning rakendada kõnealuse konventsiooni 10., 12. ja 13. koosolekul 2010. aastal Nagoyas,
                  8
                2014. aastal Pyeongchangis
                  9
                ja 2016. aastal Mexicos vastu võetud otsused. Konkreetseid nimekirja kandmiseks väljapakutud liike käsitletakse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 13. konverentsi otsuses XIII/11,
                  10
                millega edendatakse vabatahtliku eraldi töökava rakendamist bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks külma vee aladel, mille eesmärk on muu hulgas säilitada ja suurendada ökosüsteemide vastupanuvõimet külma vee aladel.

               Käesolevas ettepanekus on arvesse võetud ka ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsil väljendatud muret „korallrahude ja mangroovmetsade olukorra pärast, mida mõjutavad muu hulgas kliimamuutused, ookeanide hapestumine, ülepüük, hävitavate tagajärgedega kalapüügitavad ja reostus” ning samal konverentsil võetud kohustust „toetada rahvusvahelist koostööd eesmärgiga säilitada korallrahude ja mangroovmetsade ökosüsteemid ja kasutada ära nendest saadav sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnakasu ning samuti hõlbustada tehnilist koostööd ja vabatahtlikku teabevahetust“.

               Samuti aitab see saavutada säästva arengu eesmärki 14.2, millega soovitakse märkimisväärse kahjuliku mõju ärahoidmiseks majandada ja kaitsta mere- ja rannikualade ökosüsteeme 2020. aastaks jätkusuutlikult, tugevdades nende vastupanuvõimet ja võttes meetmeid nende taastamiseks, et ookeanid oleksid terved ja viljakad.

               Eespool öeldut silmas pidades peaks liit toetama protokolli II lisa muutmise ettepanekut.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  11
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Akt, mis tuleb Barcelona konventsiooni osaliste koosolekul vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Barcelona konventsiooni artikliga 23 ja 29. Ettepanekus esitatud otsuse menetlusõiguslik alus on seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige sellest, mis on kavandatava õigusakti eesmärk ja sisu, mille suhtes liidu nimel võetav seisukoht tuleb vastu võtta.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga. Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2017/0263 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni osaliste 20. koosolekul vastu võetav seisukoht seoses ettepanekuga muuta kõnealuse konventsiooni Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitleva protokolli II lisa

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühendus sõlmis Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) kooskõlas nõukogu otsusega 1999/802/EÜ
                  12
                ja see jõustus 9. juulil 2004.

               (2)Liit on samuti osaline Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitlevas protokollis (edaspidi „protokoll“), mille ühendus sõlmis kooskõlas nõukogu otsusega 1999/800/EÜ
                  13
                ja mis jõustus 12. detsembril 1999.

               (3)Vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 18 on konventsiooniosaliste koosoleku üks ülesanne vastu võtta, läbi vaadata ja vajaduse korral muuta konventsiooni lisasid ja selle protokolle.

               (4)Barcelona konventsiooni osaliste 20. korraline koosolek toimub 17.–20. detsembril 2017. Ühe päevakorrapunktina tuleb koosolekul võtta vastu protokolli II lisa muudatused.

               (5)Kõnealuste muudatuste eesmärk on lisada neli uut Anthozoa liiki (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ja Desmophyllum dianthus) protokolli II lisa liikide nimekirja ning ajakohastada mitme mere- ja rannikuala linnuliigi nimetust, pidades silmas taksonoomilisi muudatusi, mis on toimunud pärast protokolli lisadesse viimaste muudatuste tegemist.

               (6)On asjakohane kehtestada Barcelona konventsiooni osaliste 20. korralisel koosolekul liidu nimel vastu võetav seisukoht, kuna protokolli II lisa muudatused on liidu jaoks siduvad.

               (7)Nelja Anthozoa liiki, mis on kavas kanda protokolli II lisasse, esineb elupaikades, mis kuuluvad ühenduse tähtsusega elupaigatüüpide hulka ning mille kaitsmine nõuab vastavalt nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ
                  14
                I lisale erikaitsealade määramist. Kolm asjaomast liiki on kantud ka ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni II liitesse, mida liidus rakendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97
                  15
                B lisa alusel. Kõik liigid, keda soovitatakse lisasse kanda, on Vahemeres teadaolevalt eriti ohustatud ning vajavad seega protokolli alusel ette nähtud tõhusamat kaitset inimtegevuse eest.

               (8)Kuna Barcelona konventsiooni osaliste 20. korralisel koosolekul vastu võetava otsuse ettepanek käsitleb protokolli II lisa muutmist, on asjakohane avaldada otsus pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               (9)Barcelona konventsiooni osaliste 20. korralisel koosolekul esindab liitu komisjon kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikega 1. Liikmesriigid peavad liidu seisukohta toetama kooskõlas ELi lepingu artikli 4 lõikega 3.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) osaliste 20. koosolekul vastu võetav seisukoht on toetada otsuse ettepanekut muuta kõnealuse konventsiooni Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitleva protokolli (edaspidi „protokoll“) II lisa seoses järgmisega:

               (1)järgmiste liikide lisasse kandmine:

               –Dendrophyllia cornigera,

               –Dendrophyllia ramea,

               –Desmophyllum dianthus,

               –Isidella elongata;

               (2)mere- ja rannikuala linnuliikide nimetuste muutmine lisas esitatud taksonoomiliste muudatuste tõttu.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile ja liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 25. juuli 1977. aasta otsus 77/585/EMÜ, millega sõlmitakse Vahemere saastekaitse konventsioon ja koostatakse laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmetest tuleneva Vahemere saaste vältimist käsitlev protokoll (EÜT L 240, 19.9.1977, lk 1) ning nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta otsus 1999/802/EÜ Vahemere saastekaitse konventsiooni ning laevadest ja õhusõidukitest pärit jäätmete merreheitmisest tuleneva Vahemere reostuse vältimist käsitleva protokolli (Barcelona konventsiooni) muudatuste vastuvõtmise kohta (EÜT L 322, 14.12.1999, lk 32).

                     (2)
                  Nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta otsus 1999/800/EÜ Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli sõlmimise ja kõnealuse protokolli lisade heakskiitmise kohta (Barcelona konventsioon) (EÜT L 322, 14.12.1999, lk 1).

                     (3)
                  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

                     (4)
                  Elupaikade direktiivi artikli 1 punkti 1 määratluse kohaselt on erikaitseala ühenduse tähtsusega ala, mille liikmesriik on määranud õigus- ja haldusaktide ja/või lepingu alusel ning kus kohaldatakse vajalikke kaitsemeetmeid, et säilitada või taastada nende looduslike elupaikade ja/või liikide populatsioonide soodsat kaitsestaatust, mille jaoks ala on määratud.

                     (5)
                  Interpretation Manual of European Union Habitats – EUR28, vastu võetud elupaikade komitees 4. oktoobril 1999 (versioon EUR15), viimati muudetud aprillis 2013,
                  http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf
                  .

                     (6)

                  http://www.iucnredlist.org/initiatives/mediterranean

                     (7)
                  Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1).

                     (8)
                  Dec. X/2, Strategic Plan for Biodiversity 2011-2020 and the Aichi Biodiversity Targets, sealhulgas Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärk nr 10, mille kohaselt „tuleb 2015. aastaks minimeerida inimtekkelist koormust korallrahudele ja muudele kliimamuutuste ja ookeanide hapestumise poolt mõjutatavatele haavatavatele ökosüsteemidele, et säilitada nende terviklikkus ja toimimine“.

                     (9)
                  Dec. XII/23, lisa, Priority actions to achieve Aichi Biodiversity Target 10 for coral reefs and closely associated ecosystems.

                     (10)
                  Dec. XIII/11, Voluntary specific workplan on biodiversity in cold-water areas within the jurisdictional scope of the convention.

                     (11)
                  Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. komisjon, ECLI:EU:T:2014:2258, punktid 61–64.

                     (12)
                  Nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta otsus 1999/802/EÜ Vahemere saastekaitse konventsiooni ning laevadest ja õhusõidukitest pärit jäätmete merreheitmisest tuleneva Vahemere reostuse vältimist käsitleva protokolli (Barcelona konventsiooni) muudatuste vastuvõtmise kohta (EÜT L 322, 14.12.1999, lk 32).

                     (13)
                  Nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta otsus 1999/800/EÜ Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli sõlmimise ja kõnealuse protokolli lisade heakskiitmise kohta (Barcelona konventsioon) (EÜT L 322, 14.12.1999, lk 1).

                     (14)
                  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

                     (15)
                  Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.10.2017
            COM(2017) 603 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Nõukogu otsus,
            millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni osaliste 20. koosolekul vastu võetav seisukoht seoses ettepanekuga muuta kõnealuse konventsiooni Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitleva protokolli II lisa

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Nõukogu otsus,

               millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni osaliste 20. koosolekul vastu võetav seisukoht seoses ettepanekuga muuta kõnealuse konventsiooni Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitleva protokolli II lisa

               Lisa

               Loetelu taksonoomilistest muudatustest, mis on tehtud seoses mere- ja rannikuala liikidega Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitleva protokolli II lisas

               Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitleva protokolli II lisasse on seoses mere- ja rannikuala liikide nimetuste või klassifitseerimisega kavas teha järgmised taksonoomilised muudatused.

               (1)Uude taksonoomilisse rühma on kantud järgmised liigid:

               –Fucus virsoides (J. Agardh) viidi hõimkonnast Rhodophyta üle hõimkonda Heterokontophyta

               –Kallymenia spathulata (J. Agardh, P.G. Parkinson) viidi hõimkonnast Heterokontophyta üle hõimkonda Rhodophyta

               (2)Kategooriast Aves on välja jäetud järgmised liigid:

               –Hydrobates pelagicus (Linnaeus, 1758)

               –Phalacrocorax aristotelis (Linnaeus, 1761)

               –Phalacrocorax pygmeus (Pallas, 1773)

               –Phoenicopterus ruber (Linnaeus, 1758)

               –Sterna albifrons (Pallas, 1764)

               –Sterna bengalensis (Lesson, 1831)

               –Sterna albifrons (Pallas, 1770)

               –Sterna nilotica (Gmelin, JF, 1789)

               –Sterna sandvicensis (Latham, 1878)

               Samasse kategooriasse on lisatud järgmised liigid:

               –Hydrobates pelagicus ssp. melitensis (Schembri, 1843)

               –Phalacrocorax aristotelis ssp. desmarestii (Payraudeau, 1826)

               –Microcarbo pygmaeus (Pallas, 1773)

               –Phoenicopterus roseus (Pallas, 1811)

               –Sternula albifrons (Pallas, 1764)

               –Thalasseus bengalensis (Lesson, 1831)

               –Hydroprogne caspia (Pallas, 1770)

               –Gelochelidon nilotica (Gmelin, JF, 1789)

               –Thalasseus sandvicensis (Latham, 1878)


|

52010PC0298

Ettepanek: Nõukogu otsus, geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete jätkuva turustamise loa uuendamise kohta, põllumaisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade lubamise kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 ning komisjoni otsuse 2004/657/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (Ainult prantsuskeelne tekst on autentne) (EMPs kohaldatav tekst)  /* KOM/2010/0298 lõplik - NLE 2010/0156 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 4.6.2010KOM(2010)298 lõplik2010/0156 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete jätkuva turustamise loa uuendamise kohta, põllumaisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade lubamise kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 ning komisjoni otsuse 2004/657/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne) (EMPs kohaldatav tekst)  SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanekus käsitletakse geneetiliselt muundatud maisist Bt11 toodetud olemasoleva toidu ja toidu koostisosade jätkuva turustamise loa uuendamist, maisi Bt11 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud olemasoleva sööda jätkuva turustamise loa uuendamist ning muude toodete kui Bt11 maisi sisaldava või sellest koosneva toidu ja sööda (v.a viljeluseks kasutatavate toodete) jätkuva turustamise loa uuendamist, mille kohta esitas äriühing Syngenta Seeds S.A.S. komisjonile 17. aprillil 2007 taotluse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanekus käsitletakse ka komisjoni otsuse 2004/657/EÜ kohaselt lubatud suhkrumaisi Bt11 sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade turuleviimise loa uuendamist ning sellise põllumaisi sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade lubamist, mida ei ole ELis kunagi varem lubatud.Euroopa Toiduohutusamet esitas 17. veebruaril 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais Bt11 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi Bt11 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult.Seda arvesse võttes esitati 19. aprillil 2010 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu geneetiliselt muundatud maisi Bt11 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete edasise turustamise loa uuendamise kohta, põllumaisi Bt11 sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade lubamise kohta ning komisjoni otsuse 2004/657/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta. Komitee ei esitanud oma arvamust: 12 liikmesriiki (167 häält) hääletasid eelnõu poolt, 9 liikmesriiki (84 häält) selle vastu, 3 liikmesriiki (46 häält) jäid erapooletuks ja 3 liikmesriiki (48 häält) ei olnud esindatud.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitama parlamenti ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse.2010/0156 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete edasise turustamise loa uuendamise kohta, Bt11 (SYN-BTØ11-1) põllumaisi sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade lubamise kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 ning komisjoni otsuse 2004/657/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne) (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[1] eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 11 lõiget 3, artikli 19 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  17. aprillil 2007 esitas Syngenta Seeds S.A.S. äriühingu Syngenta Crop Protection AG nimel komisjonile määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5, 11, 17 ja 23 kohase taotluse maisist Bt11 toodetud olemasoleva toidu ja toidu koostisosade (sh toidulisandite) edasise turustamise loa uuendamise kohta, maisi Bt11 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud olemasoleva sööda (sh söödalisandite ja söödamaterjalide) edasise turustamise loa uuendamise kohta ning muude toodete kui maisi Bt11 sisaldava või sellest koosneva toidu ja sööda (v.a viljeluseks kasutatavate toodete) jätkuva turustamise loa uuendamise kohta (edaspidi „taotlus”), millest teatati eelnevalt kooskõlas nimetatud määruse artikli 8 lõike 1 punktidega a ja b ning artikli 20 lõike 1 punktidega a ja b. Taotlus hõlmab ka komisjoni 19. mai 2004. aasta otsuse 2004/657/EÜ (mis annab loa geneetiliselt muundatud maisi liini Bt11 kuuluva suhkrumaisi turuleviimiseks uuendtoidu või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97)[2] kohase toidu ja toidu koostisosade turuleviimise loa uuendamist. Äriühing Syngenta Seeds SA.S. taotles ka põllumaisi Bt11 sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade lubamist, mida ei ole ELis kunagi varem lubatud.2.  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 17. veebruaril 2009 oma heakskiitva arvamuse[3] ning kinnitas, et võttes arvesse taotluses esitatud uut teavet ja pärast toiduohutusameti eelmist, maisi Bt11 käsitlevat teaduslikku arvamust[4] avaldatud kirjanduse ülevaadet, ei ole vaja arvamust muuta, toiduohutusamet kinnitas oma eelmist järeldust, et mais Bt11on sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais, ning et kavandatud kasutusotstarvete korral on ebatõenäoline, et mais Bt11 avaldaks kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele või keskkonnale ning see kehtib ka taotluse kohaste toodete suhtes.3.  Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.4.  Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusega.5.  Võttes arvesse eespool kirjeldatut ning asjaolusid, et äriühing Syngenta Crop Protection AG Switzerland, kes võttis üle äriühingu Syngenta Seeds AG (kellele oli adresseeritud otsus 2004/657/EÜ), on seesama juriidiline isik, kelle nimel taotluse esitaja taotles loa uuendamist, ning et asjaomane äriühing kinnitas, et taotlus hõlmab ka põllumaisi Bt11 sisaldava või sellest toodetud toidu ja toidu koostisosade lubamist ning et tal on kavas taotleda loa uuendamist nende toodete kohta, mida on käsitletud otsuses 2004/657/EÜ, enne kõnealuses otsuses käsitletud loa aegumist selliselt, et saaks vastu võtta neid tooteid hõlmava ühtse otsuse, mis jõustuks samal kuupäeval, tuleks lubada uuendada olemasolevate toodete edasise turustamise luba, suhkrumaisi Bt11 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud toidu ja toidu koostisosade (värske või konserveeritud suhkrumais) edasise turustamise luba ning anda luba põllumaisi Bt11 sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosadele. Sellest tulenevalt tuleks komisjoni otsus nr 2004/657/EÜ tunnistada kehtetuks.6.  Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[5].7.  Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole maisi Bt11 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt uuendatava loa piires, peab loataotluses käsitletava, GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ[6].8.  Samuti ei peeta toiduohutusameti arvamuses õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turule viimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise suhtes ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide, keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.9.  Kogu asjakohane teave toodete lubade või nende uuendamise kohta tuleb kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.10.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[7] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.11.  Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[8] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.12.  Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.13.  Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud maisile ( Zea mays L. ) Bt11, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus SYN-BTØ11-1.Artikkel 2LubaVastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) maisi SYN-BTØ11-1 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;b) maisi SYN-BTØ11-1 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Artikkel 3Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud SYN-BTØ11-1 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.Artikkel 4Keskkonnamõjude seire1. Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seire kava koostamise ja rakendamise.2. Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6Loa omanikLoa omanik on Syngenta Seeds S.A.S. (Prantsusmaa), kes esindab äriühingut Syngenta Crop Protection AG (Šveits).Artikkel 7KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.Artikkel 8Kehtetuks tunnistamineKomisjoni otsus 2004/657/EÜ tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 9AdressaatOtsus on adresseeritud äriühingule Syngenta Seeds S.A.S. (Chemin de l'Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaa), kes esindab Šveitsi äriühingut Syngenta Crop Protection AG.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loaomanik:nimi: Syngenta Seeds S.A.S.aadress: Chemin de l'Hobit 12, BP 27, F-31790 Saint-Sauveur, Prantsusmaajärgmise äriühingu nimel: Syngenta Crop Protection AG, Schwarzwaldallee 215, CH 4058 Basel, Šveitsb) Toodete nimetus ja kirjeldus:1) maisi SYN-BTØ11-1 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;2) maisi SYN-BTØ11-1 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad maisi SYN-BTØ11-1 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud maisis SYN-BTØ11-1 sünteesitakse valku Cry1Ab, mis kaitseb seda maisi teatavate taimi kahjustavate mardikaliste eest, ja valku PAT, mis muudab kõnealuse maisi vastupidavaks umbrohutõrjeaine glufosinaatammooniumi suhtes.c) Märgistamine:1) määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel on organismi nimetus „mais”.2) Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi SYN-BTØ11-1 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.d) Määramismeetod:-  maisi SYN-BTØ11-1 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil;-  meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  etalonained: ERM®-BF412, mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudist (IRMM) aadressil: https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue.e) Kordumatu tunnus:SYN-BTØ11-1f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [ täidetakse pärast teatavakstegemist ]g) Toodete turule viimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) SeirekavaDirektiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava[Link kava on avaldatud Internetis ]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoidunaEi ole nõutud.Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel. [1] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.[2] ELT L 300, 25.9.2004, lk 48.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-146 .[4] Toiduohutusameti 19. mail 2005 avaldatud arvamus Bt11 maisi turuleviimise kohta viljelemise, söödaks kasutamise ja tööstusliku töötlemise eesmärgil( http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-12 ).[5] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.[6] ELT L 275, 21.10.2009, lk 9.[7] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[8] ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            2016/0052(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            lepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, lepingu sõlmimise kohta Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               Euroopa Majanduspiirkonna leping (edaspidi „leping”) lubab Norral, Islandil ja Liechtensteinil (edaspidi „EMP EFTA riigid”) osaleda täiel määral ühtsel turul. Seoses sellega on need kolm riiki aidanud alates lepingu jõustumisest 1994. aastal kaasa majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste leevendamisele EMPs vastavalt lepingu artiklile 115. Norra on peale selle andnud oma panuse eraldiseisva Norra finantsmehhanismi kaudu. Viimatine finantsmehhanism aegus 30. aprillil 2014.

               Seoses jätkuva vajadusega leevendada majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi Euroopa Majanduspiirkonnas, volitas nõukogu 7. oktoobril 2013. aastal komisjoni algatama läbirääkimised Islandi, Liechtensteini ja Norraga lepingu sõlmimiseks EMP EFTA riikide tulevaste osamaksete kohta Euroopa Majanduspiirkonna majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse parandamiseks
                  1
               . Ametlikud läbirääkimised avati 2014. aasta jaanuaris. Paralleelselt, kuid sõltumatult finantsmehhanismi läbirääkimistest, algatati Norra ja Islandiga sõlmitud vabakaubanduslepingute lisaprotokollide
                  2
                läbivaatamisklausli alusel ELi ja Islandi ning ELI ja Norra kalakaubandusprotokollide läbivaatamine.

               Läbirääkimised viidi läbirääkijate tasandil lõpule 17. juulil 2015, parafeerides:

               Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021;

               Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelise lepingu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021;

               Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli ning

               Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli.

               Lisatud ettepanek on seotud EMP finantsmehhanismi lepingu, Norra lepingu, Norra protokolli ja Islandi protokolli sõlmimisega.

               EMP finantsmehhanismi leping ja Norra leping koos tagavad aastatel 2014–2021 2,8 miljardi euro suuruse rahalise toetuse EMP majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele EMP EFTA riikidelt. Nendega eraldatakse ka teatav hulk rahalisi ressursse võitlusele noorte tööpuuduse vastu. See tulemus peegeldab nõukogu poolt kokku lepitud läbirääkimissuuniseid, milles viidatakse a) rahalise toetuse „üldisele suurenemisele” (11,3 % suurenemine võrreldes aastatega 2009–2014); b) võimalikule uuele eraldisele võitluseks noorte tööpuuduse vastu; c) Ühtekuuluvusfondi jaotuskvoodi kasutamisele; d) uue finantsperioodi ühildamisele ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendi (2014–2020) ajastusega; e) prioriteetide vähendatud arvule võrreldes eelmise finantsperioodiga ning f) ühtlustatud rakendussätetele.

               ELi ja Islandi ning ELi ja Norra kalakaubandusprotokollide läbivaatamine viis uute soodustuste andmiseni mõlemale riigile aastateks 2014–2021. Need soodustused kujutavad endast sisuliselt aastate 2009–2014 soodustuste uuendamist koos: a) Islandi puhul kahe tariifikvoodi tagasihoidliku suurenemisega; ning b) Norra puhul mõne tariifirea soodustuste tagasihoidliku suurenemise ning varasemate soodustuste uuendamisega muudel tariifiridadel. Norra uuendab kalatransiidikorda seitsmeks aastaks alates päevast, mil uusi soodustusi hakatakse ajutiselt kohaldama.

               Lepinguid ja protokolle kohaldatakse nende artiklites sätestatud kuupäevadest kuni nende ratifitseerimise või sõlmimise jaoks vajalike menetluste lõpuleviimise ning jõustumiseni ajutiselt.

               Komisjon hindas läbirääkimiste tulemused rahuldavaks ja teeb ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu lisatud otsuse EMP finantsmehhanismi lepingu, Norra lepingu, Norra protokolli ja Islandi protokolli sõlmimise kohta pärast nõusoleku saamist Euroopa Parlamendilt.

               2016/0052 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               lepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, lepingu sõlmimise kohta Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Püsib vajadus leevendada majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust Euroopa Majanduspiirkonnas ja seetõttu tuleks kehtestada uus EMP EFTA riikide rahalisi osamakseid käsitlev mehhanism ja uus Norra finantsmehhanism.

               (2)7. oktoobril 2013. aastal volitas nõukogu komisjoni algatama läbirääkimised Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigiga lepingu sõlmimiseks EMP EFTA riikide tulevaste osamaksete kohta Euroopa Majanduspiirkonna majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks.

               (3)EMP finantsmehhanism (2014–2021) ja Norra toetused (2014–2021) aitavad kaasa strateegia „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu üldeesmärkide saavutamisele.

               (4)Leping Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, leping Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokoll ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokoll kirjutati alla (....) Brüsselis. Nimetatud lepingud ja protokollid tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Leping Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, leping Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokoll ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokoll on käesolevaga Euroopa Liidu nimel heaks kiidetud.

               Lepingute ja protokollide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud andma Euroopa Liidu nimel hoiule heakskiitmiskirjad, nagu nähakse ette Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021 ) artiklis 3, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelise lepingu (Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021) artiklis 11, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli artiklis 5 ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli artiklis 4, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepingute ja protokollidega siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub ….
                  3

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu dokument 12239/13 ADD 1.

                     (2)
                  ELT L 291, 9.11.2010, lk 14 ja 18.

                     (3)
                  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            lepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, lepingu sõlmimise kohta Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU, ISLANDI, LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIGI JA NORRA KUNINGRIIGI VAHELINE LEPING EMP FINANTSMEHHANISMI KOHTA AASTATEKS 2014–2021

               EUROOPA LIIT,

               ISLAND,

               LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK,

               NORRA KUNINGRIIK,

               ARVESTADES et Euroopa Majanduspiirkonna lepingu („EMP leping”) lepinguosalised leppisid kokku vajaduses vähendada piirkondade vahelist majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, eesmärgiga edendada omavaheliste kaubandus- ja majandussuhete järjepidevat ja tasakaalustatud tugevdamist,

               ARVESTADES et EFTA riigid on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks loonud Euroopa Majanduspiirkonna kontekstis finantsmehhanismi,

               ARVESTADES et EMP finantsmehhanismi aastateks 2004–2009 reguleerivad sätted on esitatud EMP lepingu protokollis 38a ja protokolli 38a lisandis,

               ARVESTADES et EMP finantsmehhanismi aastateks 2009–2014 reguleerivad sätted on esitatud EMP lepingu protokollis 38b ja protokolli 38b lisandis,

               ARVESTADES et vajadus leevendada majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust Euroopa Majanduspiirkonnas ei ole kadunud ja et seetõttu tuleks kehtestada uus EMP EFTA riikide rahalisi osamakseid käsitlev mehhanism aastateks 2014–2021,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA JÄRGMISE LEPINGU:

               ARTIKKEL 1

               EMP lepingu artikli 117 tekst asendatakse järgmisega:

               „Finantsmehhanisme reguleerivad sätted on esitatud protokollis nr 38, protokollis nr 38a, protokolli nr 38a lisandis, protokollis 38b, protokolli nr 38b lisandis ja protokollis 38c”.

               ARTIKKEL 2

               EMP lepingusse lisatakse protokolli nr 38b järele uus protokoll nr 38c. Protokolli nr 38c tekst on esitatud käesoleva lepingu lisas.

               ARTIKKEL 3

               Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               Protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui toimus vastav teatamine, kuni selle sõlmimiseks vajalike lõikes 1 ja 2 osutatud menetluste lõpuleviimiseni.

               ARTIKKEL 4

               Käesolev leping, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ning islandi ja norra keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

               Brüssel, …

               Euroopa Liidu nimel

               Islandi nimel

               Liechtensteini Vürstiriigi nimel

               Norra Kuningriigi nimel

               LISA

                  PROTOKOLL nr 38 C

               EMP finantsmehhanismi (2014–2021) kohta

               Artikkel 1

               1. Island, Liechtenstein ja Norra („EFTA riigid”) panustavad sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamisse Euroopa Majanduspiirkonnas ja abisaavate riikidega suhete tugevdamisse, toetades sel eesmärgil rahaliselt artiklis 3 nimetatud esmatähtsaid valdkondi.

               2. Kõik EMP finantsmehhanismi (2014–2021) kaudu rahastatavate programmide ja meetmete aluseks on ühised väärtused – inimväärikus, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, k.a vähemuste õiguste austamine.

               Artikkel 2

               1. Artiklis 1 ettenähtud rahalise toetuse kogusumma on 1548,1 miljonit eurot, mis tehakse kättesaadavaks iga-aastaste 221,16 miljoni euro suuruste osamaksetena ajavahemikus 1.mai 2014 – 30. aprill 2021, viimane kaasa arvatud.

               2. Kogusumma koosneb riigipõhistest eraldistest, nagu on kirjeldatud artiklis 6, ja üldisest piirkondliku koostöö fondist, nagu on kirjeldatud artiklis 7.

               Artikkel 3

               1.
                     Riigipõhised eraldised tehakse kättesaadavaks järgmistele esmatähtsatele valdkondadele:

               (a)innovatsioon, teadusuuringud, haridus ja konkurentsivõime;

               (b)
                     sotsiaalne kaasatus, noorte tööhõive ja vaesuse vähendamine;

               (c)
                     keskkond, energia, kliimamuutus ja vähese CO2-heitega majandus;

               (d)
                     kultuur, kodanikuühiskond, hea valitsemistava, põhiõigused ja -vabadused;

               (e)
                     justiits- ja siseküsimused.

               Esmatähtsatesse valdkondadesse kuuluvad programmitöö suunad, koos eesmärkide ja toetatavate valdkondade kirjeldusega on esitatud käesoleva protokolli lisas.

               2.
                     a) Vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud menetlusele valitakse, suunatakse ja kohandatakse esmatähtsad valdkonnad iga abisaava riigi vajadustele, võttes arvesse riigi ja toetuse suurust.

               b) 10 % kogu riigipõhistest eraldistest antakse kodanikuühiskonna fondi, mis tehakse kättesaadavaks kooskõlas artiklis 6 esitatud jaotusele.

               Artikkel 4

               1.
                     Et tagada keskendumine esmatähtsatele valdkondadele ja tõhus rakendamine kooskõlas artiklis 1 osutatud üldeesmärkidega ja võttes arvesse aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”, sh keskendudes tööhõivele, riiklikele prioriteetidele, riigipõhistele soovitustele ja ELi ühtekuuluvuspoliitika raames Euroopa Komisjoniga sõlmitud partnerluslepingutele, sõlmivad EFTA riigid iga abisaava riigiga artikli 10 lõike 3 kohaselt vastastikkuse mõistmise memorandumi.

               2.
                     Konsultatsioonid Euroopa Komisjoniga toimuvad strateegilisel tasandil ja neid peetakse läbirääkimiste käigus artikli 10 lõikes 3 määratletud vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimiseks, et edendada täiendavust ja koostoimet ELi ühtekuuluvuspoliitikaga ning uurida võimalusi kasutada rahastamisvahendeid rahaliste osamaksete mõju suurendamiseks.

               Artikkel 5

               1.
                     EFTA panus ei ületa riigipõhiste eraldiste raames rakendatavate programmide puhul, mille rakendamise eest vastutavad abisaavad riigid, 85 % programmi maksumusest, kui EFTA riigid ei ole otsustanud teisiti.

               2.
                     Järgitakse riigiabi suhtes kohaldatavaid eeskirju.

               3.
                     EFTA riikide vastutus seoses projektiga piirdub rahaliste vahendite andmisega vastavalt kooskõlastatud kavale. Vastutust kolmandate isikute suhtes ei kohaldata.

               Artikkel 6

               Riigipõhised eraldised tehakse kättesaadavaks järgmistele abisaavatele riikidele: Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari, järgmiselt:

                        Abisaav riik

                        Vahendid (miljonit eurot)

                        Bulgaaria

                        115,0

                        Horvaatia

                        56,8

                        Küpros

                        6,4

                        Tšehhi Vabariik

                        95,5

                        Eesti

                        32,3

                        Kreeka

                        116,7

                        Ungari

                        108,9

                        Läti

                        50,2

                        Leedu

                        56,2

                        Malta

                        4,4

                        Poola

                        397,8

                        Portugal

                        102,7

                        Rumeenia

                        275,2

                        Slovakkia

                        54,9

                        Sloveenia

                        19,9

               Artikkel 7

               1.
                     Üldine piirkondliku koostöö fond tehakse kättesaadavaks summas 55,25 miljonit eurot. See aitab saavutada EMP finantsmehhanismi eesmärke, mis on määratletud artiklis 1.

               2.
                     70 % fondist tehakse kättesaadavaks noorte jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive edendamiseks, pöörates erilist tähelepanu järgmistele valdkondadele:

               (a)
                     noorte töö ja väljaõppe liikuvusprogrammid, mis keskenduvad eelkõige neile, kes ei tööta ega õpi;

               (b)duaalse õppe programmid, õpipoisiõpe, noorte kaasamine;

               (c)teadmiste jagamine, parimate poliitiliste tavade vahetamine ning noortele tööturuteenuseid osutavate organisatsioonide/institutsioonide vastastikune õpe.

               Fondi see osa eraldatakse projektidele, milles osalevad abisaavad riigid ja muud ELi liikmesriigid, kus noorte töötuse tase on üle 25 % (Eurostati viiteaasta 2013), ning hõlmavad vähemalt kaht riiki, sh üht abisaavat riiki. EFTA riigid võivad osaleda partneritena.

               3.
                     30 % fondist tehakse kättesaadavaks piirkondliku koostöö jaoks artiklis 3 loetletud esmatähtsates valdkondades, eelkõige teadmiste jagamise, parimate poliitiliste tavade vahetamise ja institutsioonide ülesehitamise valdkonnas

               See osa fondist tehakse kättesaadavaks projektidele, milles osalevad abisaavad riigid ja naabruses asuvad kolmandad riigid. Projektides osaleb vähemalt kolm riiki, sealhulgas vähemalt kaks abisaavat riiki. EFTA riigid võivad osaleda partneritena.

               Artikkel 8

               EFTA riigid viivad 2020. aastaks läbi vahehindamise, et jagada võimalikud kasutamata jäänud rahalised vahendid ümber üksikutele asjaomastele abisaavatele riikidele.

               Artikkel 9

               1.
                     Käesolevas protokollis sätestatud rahaline toetus kooskõlastatakse Norra finantsmehhanismiga ettenähtud Norra kahepoolse toetusega.

               2.
                     Eelkõige tagavad EFTA riigid, et mõlema eelmises lõikes osutatud finantsmehhanismi taotlemisprotseduurid ja rakendustingimused on põhimõtteliselt samasugused.

               3.
                     Mis tahes asjakohaseid muudatusi Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikas arvestatakse vastavalt vajadusele.

               Artikkel 10

               EMP finantsmehhanismi rakendamise suhtes kohaldatakse järgmist.

               1.
                     Kõigis rakendusetappides kohaldatakse maksimaalselt läbipaistvuse, vastutuse ja kulutasuvuse, samuti hea valitsemistava, partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise, säästva arengu, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.

               EMP finantsmehhanismi eesmärke püütakse saavutada abisaavate riikide ja EFTA riikide vahelises tihedas koostöös.

               2.
                     a) Nagu on sätestatud artikli 7 lõikes 1, juhivad üldist piirkondliku koostöö fondi EFTA riigid, kes vastutavad rakendamise, sh halduse ja kontrolli eest.

               b) Nagu on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis b, juhivad kodanikuühiskonna fondi EFTA riigid, kes vastutavad rakendamise, sh halduse ja kontrolli eest, v.a juhul kui vastastikkuse mõistmise memorandumis on teisiti kokku lepitud, nagu on sätestatud artikli 10 lõikes 3.

               3.
                     EFTA riigid sõlmivad iga abisaava riigiga vastastikkuse mõistmise memorandumi vastava riigi konkreetse eraldise kohta, v.a lõike 2 punktis a osutatud fond, mis sätestatakse mitmeaastases programmraamistikus ning programmide juhtimise ja kontrollimise struktuurides.

                  a) Vastastikuse mõistmise memorandumi alusel esitavad abisaavad riigid konkreetsete programmide ettepanekud EFTA riikidele, kes hindavad ja kiidavad ettepanekud heaks ning sõlmivad abisaavate riikidega iga programmi kohta eraldi toetuslepingu. Euroopa Komisjon vaatab asjaomase EFTA riigi või abisaava riigi sõnaselgel nõudmisel konkreetse programmi ettepaneku enne selle vastuvõtmist läbi, tagamaks selle kokkusobivuse Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikaga.

               b) Kokkulepitud programmide rakendamise eest vastutavad abisaavad riigid, kes loovad sujuva rakendamise ja haldamise tagamiseks asjakohase haldus- ja kontrollisüsteemi.

               c) EFTA riigid võivad korraldada kontrolle vastavalt riiklikele eeskirjadele. Abisaavad riigid peavad selleks osutama igakülgset abi ning esitama vajaduse korral teavet ning andmeid.

               d) EFTA riigid võivad eeskirjade rikkumise tuvastamise korral rahastamise peatada ning nõuda vahendite tagastamist.

                  e) Laiaulatusliku osaluse tagamiseks sõlmitakse võimaluse korral partnerlusi rahalise toetuse ettevalmistamiseks, rakendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks. Partnerite hulka võivad kuuluda muu hulgas abisaavate riikide ja EFTA riikide kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi osalejad, samuti erasektori ja kodanikuühiskonna esindajad ning sotsiaalpartnerid.

                  f) Vastavalt riigihangete suhtes kohaldatavatele eeskirjadele võib mitmeaastasesse programmiraamistikku kuuluvaid abisaavate riikide projekte rakendada muu hulgas abisaavates riikides ja EFTA riikides asuvate üksuste vahelises koostöös.

               4.
                     EFTA riikide halduskulud kaetakse artikli 2 lõikes 1 osutatud kogusummast ning neid täpsustatakse lõikes 5 osutatud rakendussätetes.

               5.
                     EFTA riigid moodustavad EMP finantsmehhanismi üldiseks juhtimiseks komitee. Täiendavad sätted EMP finantsmehhanismi rakendamiseks kehtestavad EFTA riigid pärast konsulteerimist abisaavate riikidega, keda võib abistada komisjon. EFTA riigid püüavad esitada nimetatud sätted enne vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamist.

               6.
                     EFTA riigid esitavad aruandeid oma panuse kohta EMP finantsmehhanismi eesmärkide saavutamisse, ja kui see on asjakohane, siis 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide üheteistkümnesse temaatilisse eesmärki
                  1
               .

               Artikkel 11

               Ilma et see piiraks lepingujärgseid õigusi ja kohustusi, vaatavad lepinguosalised artiklis 2 kindlaks määratud perioodi lõpul lepingu artikli 115 kohaselt läbi vajaduse võidelda Euroopa Majanduspiirkonna piires majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsusega.

               Protokolli 38C lisa

               Innovatsioon, teadusuuringud, haridus ja konkurentsivõim

               1.Ettevõtluse arendamine, innovatsioon ja VKEd

               2.Teadusuuringud

               3.Haridus, stipendiumid, õpipoisiõpe ja noorte ettevõtlus

               4.Töö- ja eraelu tasakaalustatus

               Sotsiaalne kaasatus, noorte tööhõive ja vaesuse vähendamine

               5.Euroopa rahvatervise probleemid

               6.Romade kaasamine ja nende võimaluste parandamine

               7.Riskigruppi kuuluvad lapsed ja noored

               8.Noorte osalemine tööturul

               9.Kohalik areng ja vaesuse vähendamine

               Keskkond, energia, kliimamuutus ja vähese CO2-heitega majandus

               1.Keskkond ja ökosüsteemid

               2.Taastuvenergia, energiatõhusus, energiajulgeolek

               3.Kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine

               Kultuur, kodanikuühiskond, hea valitsemistava, põhiõigused ja -vabadused

               1.Kultuuriettevõtlus, kultuuripärand ja kultuurikoostöö

               2.Kodanikuühiskond

               3.Hea valitsemistava, vastutustundlikud institutsioonid, läbipaistvus

               4.Inimõigused – rakendamine kohapeal

               Justiits- ja siseküsimused

               1.Varjupaik ja ränne

               2.Korrektsiooniteenused ja eelvangistus

               3.Rahvusvaheline politseikoostöö ja võitlus kuritegevuse vastu

               4.Kohtusüsteemi mõjusus ja tõhusus, õigusriigi põhimõtete tugevdamine

               5.Koduvägivald ja sooline vägivald

               6.Suurõnnetuste ennetamine ja nendeks valmisolek

                     (1)
                  1) teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine; 2) info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine; 3) põllumajandus- ning kalandus- ja vesiviljelussektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate („VKE”) konkurentsivõime suurendamine; 4) vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites; 5) kliimamuutustega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine; 6) keskkonnahoid ja keskkonnakaitse ning ressursitõhususe edendamine; 7) säästva transpordi ja tähtsate võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamise edendamine; 8) püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine; 9) sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse ja mis tahes diskrimineerimise vastu võitlemine; 10) investeerimine haridusse, koolitusse ja oskuste omandamiseks kutsekoolitusse ja pidevõppesse; 11) riigiasutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse ja tõhusa avaliku halduse edendamine.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            lepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, lepingu sõlmimise kohta Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta

               NORRA KUNINGRIIGI JA EUROOPA LIIDU VAHELINE LEPING NORRA FINANTSMEHHANISMI KOHTA AASTATEKS 2014–2021

               Artikkel 1

               1. Norra Kuningriik panustab sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamisse Euroopa Majanduspiirkonnas ja abisaavate riikidega suhete tugevdamisse eraldi Norra finantsmehhanismi kaudu artiklis 3 nimetatud esmatähtsates valdkondades.

               2. Kõik Norra finantsmehhanismi (2014–2021) kaudu rahastatavate programmide ja meetmete aluseks on ühised väärtused – inimväärikus, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, k.a vähemuste õiguste austamine.

               Artikkel 2

               1. Artiklis 1 ettenähtud rahalise toetuse kogusumma on 1253,7 miljonit eurot, mis tehakse kättesaadavaks iga-aastaste 179,1 miljoni euro suuruste osamaksetena ajavahemikus 1.mai 2014 – 30. aprill 2021, viimane kaasa arvatud.

               2. Kogusumma koosneb riigipõhistest eraldistest, nagu on kirjeldatud artiklis 6, ja üldisest piirkondliku koostöö fondist, nagu on kirjeldatud artiklis 7.

               Artikkel 3

               1. Riigipõhised eraldised tehakse kättesaadavaks järgmistele esmatähtsatele valdkondadele:

               (a)innovatsioon, teadusuuringud, haridus ja konkurentsivõime;

               (b)
                     sotsiaalne kaasatus, noorte tööhõive ja vaesuse vähendamine;

               (c)
                     keskkond, energia, kliimamuutus ja vähese CO2-heitega majandus;

               (d)
                     kultuur, kodanikuühiskond, hea valitsemistava, põhiõigused ja -vabadused;

               (e)
                     justiits- ja siseküsimused.

               Esmatähtsatesse valdkondadesse kuuluvad programmitöö suunad, koos eesmärkide ja toetatavate valdkondade kirjeldusega on esitatud käesoleva lepingu lisas.

               2.
                     a) Vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud menetlusele valitakse, suunatakse ja kohandatakse esmatähtsad valdkonnad iga abisaava riigi vajadustele, võttes arvesse riigi ja toetuse suurust.

               b) 1 % kogu riigipõhistest eraldistest antakse inimväärse töö edendamise ja kolmepoolse dialoogi fondi, mis tehakse kättesaadavaks kooskõlas artiklis 6 esitatud jaotuskvoodile.

               c) Kutsutakse üles tegema koostööd kodanikuühiskonnaga, piiriülest koostööd ja koostööd naabruses asuvate kolmandate riikidega.

               Artikkel 4

               1.
                     Et tagada keskendumine esmatähtsatele valdkondadele ja tõhus rakendamine kooskõlas artiklis 1 osutatud üldeesmärkidega ja võttes arvesse aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”, sh keskendudes tööhõivele, riiklikele prioriteetidele, riigipõhistele soovitustele ja ELi ühtekuuluvuspoliitika raames Euroopa Komisjoniga sõlmitud partnerluslepingutele, sõlmib Norra Kuningriik iga abisaava riigiga artikli 10 lõike 3 kohaselt vastastikuse mõistmise memorandumi.

               2.
                     Konsultatsioonid Euroopa Komisjoniga toimuvad strateegilisel tasandil ja neid peetakse läbirääkimiste käigus artikli 10 lõikes 3 määratletud vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimiseks, et edendada täiendavust ja koostoimet ELi ühtekuuluvuspoliitikaga ning uurida võimalusi kasutada rahastamisvahendeid rahaliste osamaksete mõju suurendamiseks.

               Artikkel 5

               1.
                     Norra Kuningriigi panus ei ületa riigipõhiste eraldiste raames rakendatavate programmide puhul, mille rakendamise eest vastutavad abisaavad riigid, 85 % programmi maksumusest, kui Norra Kuningriik ei ole otsustanud teisiti.

               2.
                     Järgitakse riigiabi suhtes kohaldatavaid eeskirju.

               3.
                     Norra Kuningriigi vastutus seoses projektiga piirdub rahaliste vahendite andmisega vastavalt kooskõlastatud kavale. Vastutust kolmandate isikute suhtes ei kohaldata.

               Artikkel 6

               Riigipõhised eraldised tehakse kättesaadavaks järgmistele abisaavatele riikidele: Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari, järgmiselt:

                        Abisaav riik

                        Vahendid (miljonit eurot)

                        Bulgaaria

                        95,1

                        Horvaatia

                        46,6

                        Küpros

                        5,1

                        Tšehhi Vabariik

                        89,0

                        Eesti

                        35,7

                        Ungari

                        105,7

                        Läti

                        51,9

                        Leedu

                        61,4

                        Malta

                        3,6

                        Poola

                        411,5

                        Rumeenia

                        227,3

                        Slovakkia

                        58,2

                        Sloveenia

                        17,8

               Artikkel 7

               1.
                     Üldine piirkondliku koostöö fond tehakse kättesaadavaks summas 44,75 miljonit eurot. See aitab saavutada Norra finantsmehhanismi eesmärke, mis on määratud kindlaks artiklis 1.

               2.
                     60 % fondist tehakse kättesaadavaks noorte jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive edendamiseks, pöörates erilist tähelepanu järgmistele valdkondadele:

               a) noorte töö ja väljaõppe liikuvusprogrammid, mis keskenduvad eelkõige neile, kes ei tööta ega õpi;

               b) duaalse õppe programmid, õpipoisiõpe, noorte kaasamine;

               c) teadmiste jagamine, parimate poliitiliste tavade vahetamine ning noortele tööturuteenuseid osutavate organisatsioonide/institutsioonide vastastikune õpe.

               Fondi see osa eraldatakse projektidele, milles osalevad abisaavad riigid ja muud ELi liikmesriigid, kus noorte töötuse tase on üle 25 % (Eurostati viiteaasta 2013), ning hõlmavad vähemalt kaht riiki, sh üht abisaavat riiki. Norra üksused võivad osaleda partneritena.

               3.
                     40 % fondist tehakse kättesaadavaks piirkondliku koostöö jaoks artiklis 3 loetletud esmatähtsates valdkondades, eelkõige teadmiste jagamise, parimate poliitiliste tavade vahetamise ja institutsioonide ülesehitamise valdkonnas

               See osa fondist tehakse kättesaadavaks projektidele, milles osalevad abisaavad riigid ja naabruses asuvad kolmandad riigid. Projektides osaleb vähemalt kolm riiki, sealhulgas vähemalt kaks abisaavat riiki. Norra üksused võivad osaleda partneritena.

               Artikkel 8

               Norra Kuningriik viib 2020. aastaks läbi vahehindamise, et jagada võimalikud kasutamata jäänud rahalised vahendid ümber üksikutele asjaomastele abisaavatele riikidele.

               Artikkel 9

               1.
                     Artiklis 1 ettenähtud rahaline toetus kooskõlastatakse EMP finantsmehhanismiga ettenähtud EFTA riikide toetusega.

               2.
                     Eelkõige tagab Norra Kuningriik, et mõlema eelmises lõikes osutatud finantsmehhanismi taotlemisprotseduurid ja rakendustingimused on põhimõtteliselt samasugused.

               3.
                     Mis tahes asjakohaseid muudatusi Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikas arvestatakse vastavalt vajadusele.

               Artikkel 10

               Norra finantsmehhanismi rakendamise suhtes kohaldatakse järgmist:

               1.
                     Kõigis rakendusetappides kohaldatakse maksimaalselt läbipaistvuse, vastutuse ja kulutasuvuse, samuti hea valitsemistava, partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise, säästva arengu, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.

               Norra finantsmehhanismi eesmärke püütakse saavutada abisaavate riikide ja Norra Kuningriigi vahelises tihedas koostöös.

               2.
                     Norra Kuningriik vastutab järgmiste fondide rakendamise, sh halduse ja kontrolli eest:

               (a)üldine piirkondliku koostöö fond, nagu on sätestatud artikli 7 lõikes 1;

               (b)inimväärse töö edendamise ja kolmepoolse dialoogi fond, nagu on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis b;

               (2)Norra Kuningriik sõlmib iga abisaava riigiga vastastikkuse mõistmise memorandumi vastava riigi konkreetse eraldise kohta, v.a lõikes 2 osutatud fondid, mis sätestatakse mitmeaastases programmraamistikus ning programmide juhtimise ja kontrollimise struktuurides.

                  a) Vastastikuse mõistmise memorandumi alusel esitavad abisaavad riigid konkreetsete programmide ettepanekud Norra Kuningriigile, kes hindab ja kiidab ettepanekud heaks ning sõlmib abisaavate riikidega iga programmi kohta eraldi toetuslepingu. Euroopa Komisjon vaatab Norra Kuningriigi või asjaomase abisaava riigi sõnaselgel nõudmisel konkreetse programmi ettepaneku enne selle vastuvõtmist läbi, tagamaks selle kokkusobivuse Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikaga.

               b) Kokkulepitud programmide rakendamise eest vastutavad abisaavad riigid, kes loovad sujuva rakendamise ja haldamise tagamiseks asjakohase haldus- ja kontrollisüsteemi.

                  c) Norra Kuningriik võib korraldada kontrolle vastavalt oma riiklikele eeskirjadele. Abisaavad riigid peavad selleks osutama igakülgset abi ning esitama vajaduse korral teavet ning andmeid.

                  d) Norra Kuningriik võib eeskirjade rikkumise tuvastamise korral rahastamise peatada ning nõuda vahendite tagastamist

               e) Laiaulatusliku osaluse tagamiseks sõlmitakse võimaluse korral partnerlusi rahalise toetuse ettevalmistamiseks, rakendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks. Partnerite hulka võivad kuuluda muu hulgas abisaavate riikide ja Norra Kuningriigi kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi osalejad, samuti erasektori ja kodanikuühiskonna esindajad ning sotsiaalpartnerid.

                  f) Vastavalt riigihangete suhtes kohaldatavatele eeskirjadele võib mitmeaastasesse programmiraamistikku kuuluvaid abisaavate riikide projekte rakendada muu hulgas abisaavates riikides ja Norra Kuningriigis asuvate üksuste vahelises koostöös.

               4.
                     Norra Kuningriigi halduskulud kaetakse artikli 2 lõikes 1 osutatud kogusummast ning neid täpsustatakse lõikes 5 osutatud rakendussätetes.

               5.
                     Norra finantsmehhanismi üldise haldamise eest vastutab Norra Kuningriik või tema määratud üksus. Täiendavad sätted Norra finantsmehhanismi rakendamiseks kehtestab Norra Kuningriik pärast konsulteerimist abisaavate riikidega, keda võib abistada komisjon. Norra Kuningriik püüab esitada nimetatud sätted enne vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamist.

               6.
                     Norra Kuningriik esitab aruandeid oma panuse kohta Norra finantsmehhanismi eesmärkide saavutamisse, ja kui see on asjakohane, siis 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide üheteistkümnesse temaatilisse eesmärki
                  1
               .

               Artikkel 11

               (1)Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               (2)Protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

               (3)Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui toimus vastav teatamine, kuni selle sõlmimiseks vajalike lõikes 1 ja 2 osutatud menetluste lõpuleviimiseni.

               Artikkel 12

               Käesolev leping, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja norra keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

               Brüssel, … [aasta]

               Euroopa Liidu nimel

               Norra Kuningriigi nimel

               LISA

               NORRA KUNINGRIIGI JA EUROOPA LIIDU

               VAHELISE LEPINGU JUURDE

               NORRA FINANTSMEHHANISMI KOHTA AASTATEKS 2014–2021

               Innovatsioon, teadusuuringud, haridus ja konkurentsivõime

               1.Ettevõtluse arendamine, innovatsioon ja VKEd

               2.Teadusuuringud

               3.Haridus, stipendiumid, õpipoisiõpe ja noorte ettevõtlus

               4.Töö- ja eraelu tasakaalustatus

               5.Sotsiaalne dialoog – inimväärne töö

               Sotsiaalne kaasatus, noorte tööhõive ja vaesuse vähendamine

               1.Euroopa rahvatervise probleemid

               2.Romade kaasamine ja mõjuvõimaluste parandamine

               3.Riskigruppi kuuluvad lapsed ja noored

               4.Noorte osalemine tööturul

               5.Kohalik areng ja vaesuse vähendamine

               Keskkond, energia, kliimamuutus ja vähese CO2-heitega majandus

               1.Keskkond ja ökosüsteemid

               2.Taastuvenergia, energiatõhusus, energiajulgeolek

               3.Kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine

               Kultuur, kodanikuühiskond, hea valitsemistava, põhiõigused ja -vabadused

               1.Kultuuriettevõtlus, kultuuripärand ja kultuurikoostöö

               2.Kodanikuühiskond

               3.Hea valitsemistava, vastutustundlikud institutsioonid, läbipaistvus

               4.Inimõigused – rakendamine kohapeal

               Justiits- ja siseküsimused

               1.Varjupaik ja ränne

               2.Korrektsiooniteenused ja eelvangistus

               3.Rahvusvaheline politseikoostöö ja võitlus kuritegevuse vastu

               4.Kohtusüsteemi mõjusus ja tõhusus, õigusriigi põhimõtete tugevdamine

               5.Koduvägivald ja sooline vägivald

               6.Suurõnnetuste ennetamine ja nendeks valmisolek

                     (1)
                  1) Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine; 2) info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine; 3) põllumajandus- ning kalandus- ja vesiviljelussektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete („VKE”) konkurentsivõime suurendamine; 4) vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites; 5) kliimamuutustega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine; 6) keskkonnahoid ja keskkonnakaitse ning ressursitõhususe edendamine; 7) säästva transpordi ja tähtsate võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamise edendamine; 8) püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine; 9) sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse ja mis tahes diskrimineerimise vastu võitlemine; 10) investeerimine haridusse, koolitusse ja oskuste omandamiseks kutsekoolitusse ja pidevõppesse; 11) riigiasutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse ja tõhusa avaliku halduse edendamine.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            lepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, lepingu sõlmimise kohta Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta

               EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA ISLANDI VABARIIGI VAHELISE LEPINGU LISAPROTOKOLL

               EUROOPA LIIT

               ning

               ISLAND,

               VÕTTES ARVESSE 22. juulil 1972. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel alla kirjutatud lepingut ning Islandi ja ühenduse vahel kehtivat kala ja kalatoodetega kauplemise korda,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli, milles käsitletakse ajavahemikul 2009–2014 teatavate kalade ja kalandustoodete liitu importimise suhtes kohaldatavaid erisätteid, eriti selle artiklit 1,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu lisaprotokolli, mis tuleneb Horvaatia Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga ja eelkõige selle artiklit 2,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA PROTOKOLLI:

               ARTIKKEL 1

               1. Käesolevas protokollis ja selle lisas on sätestatud erisätted, mida kohaldatakse teatavate Islandilt pärinevate kalade ja kalatoodete importimisel Euroopa Liitu. Iga-aastased tollimaksuvabad tariifikvoodid on sätestatud käesoleva protokolli lisas. Neid tariifikvoote hakatakse kohaldama päevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama artikli 4 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt, kuni 30. aprillini 2021.

               2. Nimetatud perioodi lõpus hindavad lepinguosalised lõikes 1 osutatud erisätete säilitamise vajadust, ning vaatavad vajaduse korral kvoodid läbi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid huve.

               ARTIKKEL 2

               1. Tariifikvoote hakatakse kohaldama päevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama artikli 4 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt.

               2. Tariifikvootide mahud on sätestatud käesoleva protokolli lisas. Esimene tariifikvoot on kasutatav kuupäevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, kuni 30. aprillini 2017. Alates 1. maist 2017 määratakse igal aastal alates 1. maist 30. aprillini järgmised tariifikvoodid, kuni käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud perioodi lõpuni.

               3. Tariifikvootide mahud alates 1. maist 2014 kuni kuupäevani, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, eraldatakse proportsionaalselt ja tehakse kasutatavaks ülejäänud käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud perioodiks.

               ARTIKKEL 3

               Käesoleva protokolli lisas loetletud tariifikvootide suhtes kohaldatavad päritolureeglid on samad, mis sätestati Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise 22. juuli 1972. aasta lepingu protokollis nr 3.

               ARTIKKEL 4

               1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kinnitavad käesoleva protokolli oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               2. Protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

               3. Kuni käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud menetluste lõpuleviimiseni kohaldatakse käesolevat protokolli ajutiselt alates viimase vastavasisulise teate saabumisele järgneva kolmanda kuu esimesest päevast.

               ARTIKKEL 5

               Käesolev protokoll, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja islandi keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

               Brüssel, … 2016

               Euroopa Liidu nimel

               Fyrir Ísland

               LISA

               PROTOKOLLI ARTIKLIS 1 OSUTATUD ERISÄTTED

               Lisaks olemaolevatele püsivatele tollimaksuvabadele kvootidele avab Euroopa Liit järgmised tollimaksuvabad aastakvoodid Islandilt pärinevatele toodetele:

                        CN-kood

                        Toote kirjeldus

                        Aastane (1.5–30.4) tariifkvoodi maht (netokaal), kui ei ole teisiti määratletud *

                        0303 51 00

                        Heeringad liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasii, külmutatud, v.a kalamaks, -mari ja –niisk (1)

                        950 tonni

                        0306 15 90

                        Külmutatud norra salehomaarid (Nephorops norvegicus)

                        1000 tonni

                        0304 49 50

                        Meriahvena filee (Sebastes spp.), värske või jahutatud

                        2000 tonni

                        1604 20 90

                        Muud kalatooted

                        2500 tonni

                        (1) Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.

                * Kogused lisatakse vastavalt lisaprotokolli artikli 2 lõikele 3.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            lepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, lepingu sõlmimise kohta Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta

               EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA NORRA KUNINGRIIGI VAHELISE LEPINGU LISAPROTOKOLL

               EUROOPA LIIT

               ning

               NORRA KUNINGRIIK,

               VÕTTES ARVESSE 14. mail 1973. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahel alla kirjutatud lepingut, edaspidi „leping”, ning Norra ja ühenduse vahel kehtivat kala ja kalandustoodetega kauplemise korda,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli, milles käsitletakse ajavahemikul 2009–2014 teatavate kalade ja kalandustoodete liitu importimise suhtes kohaldatavaid erisätteid, eriti selle artiklit 1,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli, mis tuleneb Horvaatia Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga, ja eelkõige selle artiklit 2 ja 3,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA PROTOKOLLI:

               ARTIKKEL 1

               1.Käesolevas protokollis ja selle lisas on sätestatud erisätted, mida kohaldatakse teatavate Norrast pärinevate kalade ja kalatoodete importimisel Euroopa Liitu.

               2.Iga-aastased tollimaksuvabad tariifikvoodid on sätestatud käesoleva protokolli lisas. Kõnealused tariifikvoodid hõlmavad ajavahemikku 1. mai 2014 kuni 30. aprill 2021. Kõnealuse ajavahemiku möödudes vaadatakse kvoodid läbi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid huve.

               ARTIKKEL 2

               1.Tariifikvoote hakatakse kohaldama päevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama artikli 5 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt.

               2.Esimene tariifikvoot on kasutatav kuupäevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, kuni 30. aprillini 2017. Alates 1. maist 2017 määratakse igal aastal alates 1. maist 30. aprillini järgmised tariifikvoodid, kuni käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud perioodi lõpuni.

               3.Tariifikvootide mahud alates 1. maist 2014 kuni kuupäevani, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, eraldatakse proportsionaalselt ja antakse kasutusse ülejäänud käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud perioodiks.

               ARTIKKEL 3

               Norra teeb vajalikke samme, et tagada korra kehtivuse jätkumine, mille kohaselt võimaldatakse Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatelt laevadelt Norras mahalaaditud kalade ja kalatoodete vaba transiiti.

               Võttes arvesse, et ajavahemikul 1. maist 2014 kuni päevani, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, transiidikord ei kehtinud, jääb kõnealune kord kehtima seitsmeks aastaks alates päevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama.

               ARTIKKEL 4

               Käesoleva protokolli lisas loetletud tariifikvootide suhtes kohaldatavad päritolureeglid on samad, mis sätestati Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise 14. mai 1973. aasta lepingu protokollis nr 3.

               ARTIKKEL 5

               1.Lepinguosalised ratifitseerivad või kinnitavad käesoleva protokolli oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               2.Protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

               3.Kuni käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud menetluste lõpuleviimiseni kohaldatakse käesolevat protokolli ajutiselt alates viimase vastavasisulise teate saabumisele järgneva kolmanda kuu esimesest päevast.

               ARTIKKEL 6

               Käesolev protokoll, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja norra keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

               Brüssel, … 2016

               Euroopa Liidu nimel

               Norra Kuningriigi nimel

               Lisa

               PROTOKOLLI ARTIKLIS 1 OSUTATUD ERISÄTTED

               Lisaks olemaolevatele püsivatele tollimaksuvabadele kvootidele avab Euroopa Liit järgmised tollimaksuvabad aastakvoodid Norrast pärinevatele toodetele:

                        CN-kood

                        Toote kirjeldus

                        Aastane (01.05-30.04) tariifkvoodi maht (netokaal), kui ei ole teisiti sätestatud *

                        0303 19 00

                        Muud külmutatud lõhelased

                        2 000 tonni

                        0303 51 00

                        Heeringad liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasii, külmutatud, v.a kalamaks, -mari ja -niisk,
                           1

                        26 500 tonni

                        0303 54 10

                        Makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus, külmutatud, terve kala, v.a kalamaks, -mari ja -niisk,
                           2

                        25 000 tonni

                        Ex 0304 89 49
                           Ex 0304 99 99

                        Külmutatud makrelli fileed ja liblikfileed

                        11 300 tonni

                        0303 55 30

                        Ex 0303 55 90

                        0303 56 00

                        0303 69 90

                        0303 82 00

                        0303 89 55

                        0303 89 90

                        Tšiili stauriid (Trachurus murphyi), külmutatud

                        Muu kala, külmutatud , v.a  hobumakrell (stauriid) (Caranx trachurus)

                        Seersantkala (Rachycentron canadum)

                        Muu kala, külmutatud

                        Railased (Rajidae)

                        Kuld-merikoger (Sparus aurata)

                        Muu kala, külmutatud

                        kõik tooted, v.a kalamaks, -mari ja -niisk

                        2 200 tonni

                        0304 86 00

                        Ex 0304 99 23

                        Külmutatud heeringafileed liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasi

                        Külmutatud heeringa liblikfileed liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasi
                           3

                        55 600 tonni

                        Ex 0304 49 90

                        Ex 0304 59 50

                        Värsked heeringafileed liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasi

                        Värsked heeringa liblikfileed liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasi

                        9 000 tonni

                        Ex 1605 21 10

                        Ex 1605 21 90

                        Ex 1605 29 00

                        Garneelid ja krevetid, kooritud ja külmutatud, töödeldud või konserveeritud

                        7 000 tonni

                        Ex 1604 12 91

                        Ex 1604 12 99

                        Heeringas, vürtsitatud ja/või äädikas ning soolvees säilitatud

                        11 400 tonni (vedelikuta netomass)

                        0305 10 00

                        Inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

                        1 000 tonni

               * Kogused lisatakse vastavalt lisaprotokolli artikli 2 lõikele 3,

                     (1)
                  Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.

                     (2)
                  Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.

                     (3)
                  Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele CN-koodiga 0304 99 23, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.