               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.11.2015
            COM(2015) 555 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Iirimaa taotlus – EGF/2015/006 IE/PWA International)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF”) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus”).

               2.19. juunil 2015 esitasid Iirimaa ametiasutused taotluse EGF/2015/006 IE/PWA International, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                Iirimaal asuva ettevõtja PWA International LTd. (PWAI) ja tema ühe tarnija juures.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2015/006 IE/PWA International

                        Liikmesriik

                        Iirimaa

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand)

                        IE02 – Lõuna-Iirimaa ja Ida-Iirimaa

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        19. juuni 2015

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        19. juuni 2015

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        3. juuli 2015

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        14. august 2015

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        6. november 2015

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõige 2

                        Põhiettevõte

                        PWA International Ltd.

                        Asjaomaste ettevõtete arv

                        2

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Rev 2 osa)
                           3

                        33 (masinate ja seadmete remont ja paigaldus)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        1

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        19. detsember 2014 – 19. aprill 2015

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        61

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        47

                        Koondamisi kokku (a + b):

                        108

                        Sihtrühma kuuluvate rahastamiskõlblike toetusesaajate koguarv

                        108

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        108

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        108

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        707 670

                        EGFi rakendamise eelarve
                           4
                         (eurodes)

                        29 486

                        Kogueelarve (eurodes)

                        737 156

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        442 293

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Iirimaa ametiasutused esitasid taotluse EGF/2015/006 IE/PWA International 19. juunil 2015, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas samal päeval, et ta on taotluse kätte saanud, ja palus 3. juulil 2015 Iirimaa ametiasutusi, et nad esitaksid lisateabe kahe nädala jooksul taotluse esitamise kuupäevast. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 6. novembril 2015.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud seoses ettevõttes PWA International Ltd. ja tema ühe tarnija juures toimunud 108 koondamisega. Põhiettevõte tegutseb NACE Rev. 2 osa 33 „Masinate ja seadmete remont ja paigaldus” alla kuuluvas majandussektoris. Asjaomastes ettevõtetes toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTS
                  5
                2 tasandi piirkonnas IE 02 (Lõuna- ja Ida-Iirimaa).

                        Ettevõtted ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        PWA International

                        104

                        Manguard

                        4

                        Ettevõtteid kokku: 2

                        Koondamisi kokku:

                        108

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        108

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Iirimaa ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt lubatakse teha erand artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud kriteeriumidest, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 19. detsembrist 2014 kuni 19. aprillini 2015.

               8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

               –ettevõtja PWA International Ltd. koondas 61 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –61 koondatud töötajat, arvestatuna töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 47 töötajat, kes koondati enne või pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist 10. oktoobril 2013. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas.

               11.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 108.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               12.Et selgitada seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidavad Iirimaa ametiasutused, et PWAI (lennukite hoolduse, remondi ja kapitaalremondiga tegelev ettevõte, kes on ettevõtete United Technologies Corporation’s Pratt & Whitney (P&W) ja Singapore Airlines Engineering Company (SIAEC) ühisettevõte) suleti selleks, et konsolideerida ettevõtte Põhja-Ameerikas ja Aasias toimuvat tegevust PWAI tegevuse etapiviisilise ülekandmisega PWAI-lt teistele P&W võrgustikku kuuluvatele remondiettevõtjatele, nimelt Arkansases (USA) paiknevale ettevõtjale P&W PSD ja Singapuris paiknevale ettevõtjale Eagle Services Asia.

               13.Viimase 10 aasta jooksul on kliendid, kelle asukoht on Aasias (nt Japan Airlines (JAL), JAL Aeroparts, All Nippon Airways (ANA) ja Mitsubishi Heavy Industries (MHI)), moodustanud umbes 50 % PWAI äritegevusest. 40 % PWAI äritehingutest toimus USAs paiknevate klientidega (nt United Airlines) ja vaid 10 % tehinguid Euroopas paiknevate klientidega (SR Technics Šveitsis ja Lufthansa Saksamaal).

               14.Aastatel 2006 kuni 2013 vähenesid PW4000 mootoriga (umbes 90 % PWAI remondiärist) seoses üleilmse mootorilabori poole tehtud pöördumised 36 %. Ajavahemikuks 2006–2020 ennustatakse 54 % langust. Põhjuseks on, et teatud mitme vahekäiguga ning pikamaalende sooritavad PW4000 mootoriga lennukid on varakult käigust eemaldatud, sest turule on jõudnud uuemad ja tõhusamad mootorid, näiteks Rolls-Royce Trent ja P&W GP7000.

               15.PWAI remondib mootoreid ja teeb nende kapitaalremonti. Suurte reisi- ja kaubalennukite tehnoloogia asendamine uue põlvkonna lennukite tehnoloogiaga aitab samuti selgitada vähenenud nõudlust PWAI teenuste järele Iirimaal ning seda, et niisugune äritegevus viiakse EList välja. Tulevikumaailma õhusõidukite hulgas domineerivad tõenäoliselt ühe vahekäigu ehk kitsa kerega õhusõidukid, sealhulgas näiteks B737-600/700/800/900 ja A32-tüüpi lennukid. Seda tüüpi õhusõidukite osakaal peaks üleilmses õhusõidukipargis eeldatavasti suurenema praeguselt 64 %-lt rohkem kui 70 %-le. Prognoositakse, et see kasv saab alguse Aasiast, kus lennundussektor on laienemas ja kus nõutakse vanade lennukitüüpide asendamist uute kitsakereliste lennukitüüpidega
                  6
               . Täielikult Singapore Airlines’i kontrolli all olev tütarettevõte SAIEC, millest pool moodustab PWAIga ühisettevõtte, on Singapuri valitsuse peamine koostööpartner rahvusvahelise lennundusäri arendamisel ja uute töökohtade loomisel.

               16.PWAId mõjutas viimastel aastatel ka see, et ELi ja Korea vabakaubanduslepingust jäi välja klausel, mille alusel oleks saanud remonditud kaupa riiki tagasi tuua tollimaksuvabalt. Korea vabakaubandusleping USAga sisaldab sellist klauslit. Korea pikendas praegust maksuvabastust kuni 2016. aasta lõpuni, kuid kauaaegsetele klientidele anti teada, et tulevikus hakatakse ELis parandatud lennundustoodete Koreasse tagasi importimisel kohaldama teatavaid tariife, ent selliseid tariife ei kohaldata USAs remonditud toodete importimisel Koreasse. Endine PWAIga samasse kontserni kuuluv tehas USAs saab seega neist eelistest kasu, samas PWAI ei saa. Kuigi paljud probleemid lahendati, oli see olukord takistuseks mitme lepingu läbirääkimiste käigus. Varem oli Korean Airlines olnud Dublini tehase suurklient.

               17.Suundumus, mille käigus paigutatakse hoolduse, remondi ja kapitaalremonditeenuste pakkumine selliste keskuste lähedale, kus on tegemist lennunduse üleilmse kasvuga, samuti üleilmsete kaubanduskokkulepete halvad tagajärjed on Euroopat ja eelkõige Iirimaad tugevalt mõjutanud. SR Technics sulges oma tehase Dublini lennujaamas 2009. aastal, seejuures kaotati 1 100 töökohta (EGF/2009/021 IE/SR Technics). Lufthansa Technik Airmotive Ireland sulges oma tehase 2014. aastal, seejuures kaotati 420 töökohta (EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik).

               18.Praeguseks on masinate ja seadmete remondi ja paigaldamise sektoris esitatud EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks need kolm taotlust, neist kahe puhul on toodud põhjenduseks kaubanduse globaliseerumine
                  7
                ja ühe puhul on lähtutud üleilmsest finants- ja majanduskriisist
                  8
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               19.Käesoleva taotlusega hõlmatud koondamisi põhjustanud sündmuseks on PWAI tehase sulgemine Dublini maakonnas Rathcoole’is. Tehas asutati 1989. aastal United Technologies Corporationi ja Airmotive Ireland Holdingsi ühisettevõttena, hiljem teati seda nime all Lufthansa Technik Airmotive Ireland.

               20.10. oktoobril 2013 teatas PWAI juhatus plaanist lõpetada etapiviisiliselt (18 kuu jooksul) ettevõtte äritegevus, kusjuures tehase lõplik sulgemine pidi leidma aset 2015. aasta juunis. PWAI juhatus kinnitas töötajate esindajatega peetud konsultatsioonide käigus, et otsus PWAI tehas sulgeda ei tulenenud töötajate tegevusest, tehase tootlikkus ja tõhusus olid suurenenud ja kõik olulised eesmärgid (nt aastane kasum, kasumlikkus, keskkonnasäästlikkus ja - ohutus ning kvaliteet) saavutatud või isegi ületatud.

               21.Kollektiivsest koondamisest teatamiseks ministrile saadetud ametliku kirja saatmise ajal töötas PWAI tehases Rathcoole’is kokku 107 inimest (98 püsilepinguga, neli tähtajalise lepinguga ja viis töötajat oli võetud vahendusasutuse kaudu).

               22.Esimesed töötajad koondati 22. mail 2014 ja kõik teised (välja arvatud kaks viimast) pidid töölt lahkuma 28. augustiks 2015. Need kaks viimast töötajat lahkusid töölt 30. septembril 2015.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               23.PWAI tehas asub Lõuna-Dublini maakonna keskosas. 2015. aasta märtsi seisuga elasid 104 PWAI töötajast Dublini maakonnas 51, Kildare’is 34, Meathis 4, Wicklow’s 4 ja muudes ümbruskonna maakondades 11. Dublini maakonnas elavatest töötajatest elasid 14 Rathcoole’i lähedal, näiteks Tallaghtis ja Clondalkinis (Lõuna-Dublin) ja Blanchardstown/Coolmine’is (Fingal).

               24.Viimase rahvaloenduse (2011) käigus koguti mitmesuguseid üksikasjalikke andmeid. Kuigi Lõuna-Dublinis elavate üle 15aastaste isikute hulgas oli töötuse määr vaid veidi suurem (11,61 %) kui Iirimaa keskmine töötuse määr (10,83 %), kirjeldavad need näitajad kohalike elanike ebasoodsat olukorda. Näiteks Blanchardstown-Tyrrelstown, Tallaght-Killinarden, Clondalkin-Rowlagh ja Tallaght-Fettercairn kuulusid 3 409 valimisringkonnast 25 kõige suurema töötuse määraga valimisringkonna hulka, töötuse määrad neis olid vahemikus 22 % kuni 25 %. Haridustasemelt on 25,4 %
                  9
                Tallaght-Killinardeni rahvastikust põhiharidusega ning 49,4 % Tallaght-Fettercairni rahvastikust elas kohalikule omavalitsusele kuuluvates eluasemetes. Muud sotsiaalmajanduslikud näitajad, nagu madal tööhõive, kvalifitseeritud tööjõu puudus, üksikvanemaga majapidamiste suur osakaal ja suur sotsiaalabisõltuvus annavad tunnistust piirkonna ebasoodsast olukorrast ja vaesusest.

               25.Hoolimata töötuse näitajate hiljutisest (ajavahemikus 2014. aasta detsembrist kuni 2015. aasta märtsini) langusest on Dublini piirkonnas töötuna registreeritud alla 25aastaste isikute arv tegelikult suurenenud (olgugi et riigi keskmine töötuse näitaja langes 1,85 %).

               26.Koondamised PWAIs avaldavad negatiivset mõju Dublini maakonna ja Ida-Iirimaa majandusele ning tööturule, eriti käib see nende kohalike piirkondade kohta, kus elab palju PWAI töötajaid. Neis piirkondades viimasel ajal tõusvas joones liikuvate töötuse määrade ning väheste töövõimalustega hoolduse-, remondi- ja kapitaalremondi- või ka muudes tootmissektorites on endised PWAI töötajad, eriti vanemad mehed, silmitsi suurenenud konkurentsiga tööturul ja neid ähvardab pikaajaliseks töötuks jäämine.

               Taotluse toetuskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus

               27.Iirimaa väidab, et esitatud taotlust tuleks käsitada EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohase taotlusena, sest tegemist on eriolukorraga ja neil koondamistel on ulatuslik mõju tööhõivele ning kohalikule ja piirkondlikule majandusele. Seda väidet põhjendatakse piirkonna varasema raske olukorraga, mis kombineerituna lühikese aja jooksul aset leidnud kolme suure koondamislainega hoolduse-, remondi- ja kapitaalremondisektoris tekitavad kumulatiivse efekti, ja sellega, et kogu Iirimaal ei ole selles sektoris jäänud ühtegi tööandjat.

               28.PWAI alustas äritegevust 1989. aastal nime all „Airmotive Ireland Holdings Ireland” ning Lufthansa Techniku tütarettevõttena, mis asus vaid 200 meetri kaugusel emaettevõttest, mille hiljem omandas UTC. Siis loodigi PWAI. Pärast seda sarnanesid PWAI äritegevuse suundumused Lufthansa Techniku omadega: 1990tel ja 2000tel kasvasid käive ja äritegevus jõudsasti, seejärel hakkasid need vähenema ning lõplik sulgemine oli 2014./2015. aastal samadel põhjustel (üleilmne konkurents Aasia suunalt ja mujalt, ümberpaiknemine uute kasvavate turgude suunas, kus laienemisvõimalused on suuremad jne). PWAI tegutses samas sektoris kus Lufthansa Technik ja kui PWAI koondamised oleksid alanud paar kuud varem, oleks võinud need lisada Lufthansa Techniku koondamistele ja esitada mõlemad koondamised ühise sektoripõhise EGFi taotlusena.

               29.Iirimaa, kes kunagi alustas madala tööhõive tasemega, hakkas 1990tel endale tasapisi hoolduse-, remondi- ja kapitaalremondisektoris mainet kujundama; meelitati ligi olulisi välismaiseid otseinvesteeringuid ja nii loodi selles sektoris palju hästi tasustatud töökohti.

               30.2009. aasta veebruaris teatas SR Technics, et sulgeb oma tehase Dublini lennujaamas, asjaomases sektoris kadus 1 135 töökohta (EGF/2009/021 IE/SR Technics).

               31.2013. aasta oktoobris teatas PWA International Ltd., et sulgeb oma tehase, mille tagajärjel kadus asjaomases sektoris 107 töökohta (EGF/2015/006 IE PWA International).

               32.2013. aasta novembris teatas Lufthansa Technik, et sulgeb oma tehase ja koondab 415 töötajat (EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik).

               33.Kokku jäädi ühes piirkonnas (Dublini piirkond) vähema kui viie aasta jooksul ühes ja samas allsektoris (õhusõidukite hooldus, remont ja kapitaalremont) seega ilma 1 657 töökohast. Tööhõive suur langus sellises väikese avatud majandusega riigis nagu Iirimaa mõjub töökohtadele ja tuludele erakordselt tõsiselt.

               34.Koondamistest mõjutatud töötajate oskuste läbilõige on endiste PWAI töötajate ja SR Technicsi EGFi programmi raames toetust saanute puhul väga sarnased. SR Technicsi EGFi programmi tulemused olid positiivsed, 2012. aasta septembriks (peaaegu 12 kuud pärast programmi lõppemist) oli tööle naasnud ligemale 53,45 % toetusesaajatest.

               35.Töötajatel, kelle varasem töökogemus ja oskused on seotud õhusõidukite hoolduse, remondi ja kapitaalremondiga, on uue töö leidmise võimalused vägagi piiratud. Võimalused leida sarnast tööd Põhja-Iirimaal vähenesid samuti märgatavalt pärast seda, kui 2014. ja 2015. aastal teatati 800 töökoha kaotusest Bombardieri tehases (Dublinist 165 km kaugusel Belfastis asuv lennukitootmisettevõte).

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               36.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 108. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        mehed:

                        98

                        (90,74 %)

                        naised:

                        10

                        (9,26 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        108

                        (100 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud

                        0

                        (0 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        2

                        (1,85 %)

                        25–29aastased:

                        3

                        (2,78 %)

                        30–54aastased:

                        85

                        (78,70 %)

                        55–64aastased:

                        17

                        (15,74 %)

                        üle 64 aasta vanused:

                        1

                        (0,93 %)

               37.Lisaks osutavad Iirimaa ametiasutused EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid kuni 108 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 25aastased, arvestades, et 61 koondamist toimusid NUTS 2. tasandi piirkonnas IE02 Lõuna- ja Ida-Iirimaal, mis on noorte tööhõive algatuse kohaselt rahastamiskõlblik.

               38.Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes seega eeldatavasti 216 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat, sh mittetöötavad ja mitteõppivad noored.

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               39.Koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele pakutavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmisi tegevusi.

               –Nõustamine ja karjääri kavandamine

               Varajane ja põhjalik kutsealane nõustamine ja karjääri kavandamine on koondatud töötajate jaoks äärmiselt oluline, sest nimetatud isikud võivad tunda end esialgu tööturule naasmise osas desorienteerituna ja ebakindlana.

               Nõustamisteenuste hulgas on personaalse profiili loomine, vajaduste kindlaksmääramine, õpioskuste hindamine, CV koostamine, kutsenõustamine, tööotsimisabi ning muud seonduvad tugi- ja nõustamisteenused.

               Sotsiaalkaitseministeerium, haridus- ja koolitusnõukogud, EGFi koordineerimisüksus SOLAS ja vajaduse korral ka teised spetsialistid aitavad koondatud töötajaid ning pakuvad neile muu hulgas ametliku QQI-akrediteeringuga karjääriplaneerimiskursustel
                  10
                osalemise võimalust, mis võib olla hüppelauaks ametlikuma kutsesuunitlusega koolitusel osalemiseks.

               PWAI ise pakkus enne koondamisi töötajatele võimaluse osaleda töökohavahetuse programmis, mille raames pakuti töötajatele personaalset karjääri- ja finantsnõustamist.

               –EGFi koolitustoetus

               EGFi koolitustoetus võimaldab EGFist toetuse saajatele suuremat paindlikkust selles osas, kuidas lisaks riiklike asutuste pakutavatele kursustele üles leida ja välja valida täpselt sobivad ja heakskiidetud koolitus- ja täiendõppekavad ning kõrghariduse õppekavad. Koolitusprogramme saab rahastada EGFi koolitustoetuse raames ja neil on kas tööstuse või Iirimaa riigiasutuse QQI (Quality and Qualifications Ireland) antud akrediteering.

               –Koolitus- ja täiendõppeprogrammid

               Meedet pakuvad enamasti riiklikud ametiasutused (näiteks haridus- ja koolitusnõukogud
                  11
               ), aga ka erasektoris tegutsevad heakskiidetud teenuseosutajad.

               Konkreetsed praktikale, töö, töökogemuse ja praktikakoha saamisele suunatud ning kogukonnakesksed koolituskavad võidakse koostada ka konsulteerides sotsiaalkaitseministeeriumi (DSP) ja muude riigiasutustega, kes vastutavad riikliku sekkumise eest.

               –Kõrgharidusprogrammid

               Kõrgharidusprogrammid koosnevad täis- ja osaajaga programmidest ning on suunatud konkreetsetele isikutele, neid programme teostavad riigieelarvest rahastatavad institutsioonid enamasti Dublinis ja selle ümbruskonnas.

               Kõrgkoolid, nagu Institute of Technology Tallaght, Institute of Technology Blanchardstown, Institute of Technology Carlow, Dublin Institute of Technology ja Dublin City University on peamised kõrgharidusasutused, mis teenindavad ühiselt ala, kus elavad asjaomased koondatud töötajad.

               Algatuste Springboard ja Monumentum
                  12
               vahenditest võidakse asjakohastel juhtudel pakkuda ka lühiajalisi ümberõppekursusi valdkondades, kus napib oskusi.

               EGFi koolitustoetus on kättesaadav ka sellistele koondatutele, kes soovivad osa võtta erasektori pakutavatest kõrgharidusprogrammidest (kui riik selliseid programme ei paku või kui tegemist on väga eriliste oskuste omandamisega). Haridus- ja koolitusprogrammide sisu valideerib QQI.

               PWAI on teinud kättesaadavaks ka nn töötajate koolistipendiumi, mille raames toetatakse lahkuvaid töötajaid 12 kuu jooksul pärast töö lõpetamist, kui nad alustavad või jätkavad kõrghariduse omandamist vähemalt bakalaureusekraadi saamiseks.. Selline täiendav tegevus ei ole kohustuslik ja EGFi toetuse andmisel seda ei arvestata.

               –Ajalise piiranguga hüvitised

               Et lihtsustada nõustamisest ja koolitustest osavõttu, on loodud EGFi pakutavatel kursustel osalemise kulude kava (CEC-kava), et katta kursustel osalemisega seotud täiendavate kulude osalist hüvitamist. CEC-kava, mida haldab EGFi koordineerimisüksus, aitab hüvitada teatavaid sõidu- ja elamiskulusid ning kursusematerjalide, seadmete, lastehoiu vms seonduvaid kulusid.

               Muud ajalise piiranguga hüvitised võivad sisaldada haridus- ja koolitustoetust ning toetust uuesti tööle asumiseks.

               40.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               41.Iirimaa on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               42.Hinnangulised kogukulud on 737 156 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust (707 670 eurot) ning ettevalmistuste, juhtimise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid (29 486 eurot).

               43.EGFist taotletakse rahalist toetust kogusummas 442 293 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Nõustamine ja karjääri kavandamine

                        190

                        450

                        85 500

                        EGFi koolitustoetus

                        122

                        1 800

                        219 600

                        Koolitus- ja täiendõppeprogrammid

                        44

                        2 500

                        110 000

                        Kõrgharidusprogrammid

                        15

                        5 800

                        87 000

                        Ettevõtte asutamise ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegevuse alustamise toetused

                        6

                        5 000

                        30 000

                        Kokku (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        532 100

                        (75,19 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Ajalise piiranguga hüvitised

                        181

                        970

                        175 570

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        175 570

                        (24,81 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed:

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        2. Haldamine

                        –

                        8 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        1 486

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        20 000

                        Kokku (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        29 486

                        (4,00 %)

                        Kogumaksumus (a + b + c):

                        –

                        737 156

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        442 293

               44.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Iirimaa ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               45.Iirimaa ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 22. mail 2014. Seega on meetmete võtmiseks vajalikud kulutused EGFi toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud alates 22. maist 2014 kuni 19. juunini 2017, erandiks on kõrgharidusmeetmed, mille puhul antakse rahalist toetust kuni 19. detsembrini 2017.

               46.Iirimaa ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 10. oktoobril 2013. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmete kulutuste katteks võib seega EGFist toetust saada alates 10. oktoobrist 2013 kuni 19. detsembrini 2017.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               47.Riiklikud eelfinantseerimise eraldised on pärit Iirimaa riiklikest vahenditest, nende vahenditega toimub ka programmi kaasrahastamine. Kulud kaetakse riikliku koolitusfondi vahenditest, mis kuuluvad haridus- ja kutseharidusministeeriumi ning muude asjaomaste valitsusasutuste heakskiidetud kulude alla.

               48.Iirimaa on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Menetlused, mida järgitakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajatega või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimisel

               49.Iirimaa ametiasutused on andnud teada, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett on koostatud sihtrühma kuuluvate toetusesaajate ja nende esindajatega ning tööturu osapooltega konsulteerides.

               50.Kui tööhõive-, ettevõtlus- ja innovatsiooniministeerium sai 2013. aasta oktoobris teate eelseisva kollektiivse koondamise kohta, võttis EGFi korraldusasutus koos Iirimaa tööstuse arendamise ametiga ühendust koondamisi kavandava ettevõtte juhtkonnaga ja pöördus otse ametiühingute SIPTU,
                  13
                TEEU ja Unite the Unioni poole, et arutada ja määrata kindlaks, mis vajadused võivad koondatud töötajatel tööle naasmisel tekkida.

               51.2014. aasta aprillis viis PWAI töötajate hulgas läbi koolituseelistuste uuringu, mille tulemused viitasid sellele, et ollakse huvitatud tehniliste alade ja lennundusega seonduvatest koolitustest. Need tulemused edastati EGFi korraldusasutusele ning ettevõtja, korraldusasutuse ja ametiühingute vaheline suhtlus jätkus kogu ülejäänud 2014. aasta vältel.

               52.25. veebruaril 2015, kuu aega enne suurimat PWAI töötajate koondamise lainet, toimus koosolek, kus osalesid EGFi korraldusasutus, EGFi koordineerimisüksus SOLAS, PWAI töötajad ja ametiühingud ning kus räägiti sellest, kuidas EGFi vahenditest on võimalik koondatud töötajaid abistada. Seejärel küsis EGFi koordineerimisüksus 2015. aasta märtsis kõigi töötajate käest, millised vajadused võiksid neil uue töö leidmisega seonduvalt olla. Sellise konsulteerimise tulemused aitasid kaasa taotlusesse lisatud EGFi meetmete kavandamisel.

               53.Lisaks EGFi koordineerimisüksuse tegevusele luuakse nõuandefoorum või muu interaktiivne keskkond, kus koondatud töötajad ja asjaomased sidusrühmad saaksid EGFi programmi efektiivseks rakendamiseks oma arvamusi vahetada.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               54.Iirimaa on komisjonile teatanud, et rahalist toetust hakkavad haldama määratud töötajad haridus- ja kutseharidusministeeriumist, mis on nimetatud EGFi korraldusasutuseks. EGFi korraldusasutuse peamine ülesanne on kontrollida, et EGFi vahenditest rahastatavate individuaalsete teenuste ja toetuste programmid korralikult toimiksid ning tagada, et osutatud teenuste puhul oleksid olemas korrektsed ja kontrollitavad dokumendid.

               55.Vahendusasutus teeb lisakontrolle tagamaks, et enne toetuskõlblike kulude kogusumma ametlikku deklareerimist oleksid toetust jagavate riiklike asutuste lõplikud kulud deklareeritud vastavalt taotlustele ja et auditi puhul oleks olemas selge kontrolljälg.

               56.Toetust jagavad riiklikud asutused vastutavad korraldusasutuselt EGFi antavate toetuste taotlemise eest ja enamikel juhtudel ka väljamaksete eest. Nad vastutavad ka selle kontrollimise eest, et rahastamise eesmärk, valdkond ja ulatus oleksid EGFi taotluse tingimustega kooskõlas. Lisaks tagavad nad, et teenuseosutajad seavad kõigi EGFiga seotud kulude ja nõuete kohta sisse järelevalve ning nõuetekohase kirjendamise ja sisekontrolli korra, mis on nõuetekohaselt dokumenteeritud.

               57.EGFi sertifitseerimisasutus vastutab EGFi kaasrahastatud meetmete kuluaruannete kinnitamise eest. Selle käigus peab sertifitseerimisasutus veenduma, et kõik kulude täpsuse, seaduslikkuse, rahastamiskõlblikkuse ja korrapärasusega seotud nõuded on täidetud.

               58.Korraldusasutus teeb lepingu välise sõltumatu audiitorfirmaga, kes esitab auditiarvamuse selle kohta, kas ELi poolt kaasrahastatavad kulud on seaduslikud ja korrapärased, kas raamatupidamine annab programmi kulude kohta õige ja nõuetekohase ülevaate ning kas kontrollisüsteemid toimivad korralikult.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               59.Iirimaa on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               60.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  14
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               61.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 442 293 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               62.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  15
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               63.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 442 293 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               64.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku vastuvõtmisega samal ajal võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Iirimaa taotlus – EGF/2015/006 IE/PWA International)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  16
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  17
               eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  18
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)19. juunil 2015 esitasid Iirimaa ametiasutused taotluse EGF/2015/006 IE/PWA International, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega Iirimaal asuva ettevõtja PWA International LTd. (PWAI) ja tema ühe tarnija juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab kõnealuse määruse artikli 13 kohastele EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Iirimaa teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka 108 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele.

               (5)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Iirimaa esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju.

               (6)Seega tuleks võtta EGFi vahendid kasutusele ja anda Iirimaa taotluse alusel rahalist toetust summas 442 293 eurot.

               (7)Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 442 293 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]*.

                  19Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (4)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (5)
                  Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (6)
                  Lufthansa Techniku personaliosakonna aruanne Iirimaa tööstuse arendamise ametile (IDA), 28. märts 2014.

                     (7)
                  EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik ja EGF/2015/006 IE/PWA International.

                     (8)
                  EGF/2009/021 IE/SR Technics.

                     (9)

                     http://airo.maynoothuniversity.ie/external-content/census-2011-national-mapping-viewer

                  .

                     (10)
                  QQI -

                     www.qqi.ie

                     (11)
                  http://www.etbi.ie/etbs/directory-of-etbs/

                     (12)

                     www.springboardcourses.ie

                  ;

                     www.momentumskills.ie

                  .

                     (13)
                  Services Industrial Public and Technical Union; Technical Engineering and Electrical Union.

                     (14)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (15)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (16)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (17)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (18)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (19)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0771

Ettepanek: Nõukogu otsus, mille kohaselt lubatakse Saksamaa Liitvabariigil ja Poola Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5 (ainult saksa- ja poolakeelne tekst on autentsed)  /* KOM/2007/0771 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 5.12.2007KOM(2007) 771 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,mille kohaselt lubatakse Saksamaa Liitvabariigil ja Poola Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5(ainult saksa- ja poolakeelne tekst on autentsed)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artiklile 395 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand kõnealuse direktiivi sätetest, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. 2007. aasta mai ja juuli kirjades, mis saabusid komisjoni peadirektoraati 2007. aasta 22. oktoobril ja 27. juulil, palusid Saksamaa Liitvabariik ja Poola Vabariik luba kohaldada erandit tegevaid meetmeid seoses kõnealuste riikide asjaomastesse raudteevõrkudesse kuuluvate piirisildade ehituse ja hooldusega. Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 24. oktoobri 2007. aasta kirjaga teisi liikmesriike Saksamaa Liitvabariigi ja Poola Vabariigi esitatud taotlustest. Komisjon teatas 25. oktoobri 2007. aasta kirjas Saksamaa Liitvabariigile ja Poola Vabariigile, et tal on taotluse kaalumiseks kogu vajalik teave. |120 | Üldine taust Kahe riigi vahelise raudteeliikluse hõlbustamiseks otsustasid Saksamaa Liitvabariik ja Poola Vabariik sõlmida lepingu Odra jõe (sks Oder) ja Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisildade ehituse (ja edaspidise hoolduse) ning 11 olemasoleva piirisilla hoolduse kohta. Kõnealune leping sisaldaks meetmeid, millega tehakse erand käibemaksudirektiivist seoses territoriaalsuse põhimõttega. Vastavalt lepingule lasuks vastutus mitme eraldiseisva silla ehituse või hoolduse eest Saksamaa Liitvabariigil või Poola Vabariigil. Lepingu kohaselt käsitatakse piirisildade juures olevaid ehitusplatse ja sildasid, mis (osaliselt) asuvad ühe riigi territooriumil, teise riigi territooriumil asuvana, kui see riik vastutab silla ehituse või hoolduse eest. See tähendab, et seoses kõnealuste piirisildade ehitamiseks või hooldamiseks tarnitud kaupade ja osutatud teenuste või ühendusesiseselt omandatud kaupade käibemaksuga maksustamisega käsitatakse Poola territooriumil asuvat piirisilla osa Saksamaa territooriumil asuvana juhul, kui Saksamaa vastutab selle silla ehituse või hoolduse eest ning vastupidi. Lepingu kohaselt vastutab Saksamaa Liitvabariik ühe uue silla ehituse ja hoolduse eest ning nelja olemasoleva silla hoolduse eest. Poola Vabariik vastutab ühe uue silla ehituse ja hoolduse eest ning seitsme olemasoleva silla hoolduse eest. Tavaeeskirjade kohaselt tuleks vastavalt käibemaksudirektiivis sätestatud territoriaalsuse põhimõttele kohaldada Saksamaa Liitvabariigis tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning ühendusesiseselt omandatavate kaupade suhtes Saksamaal kehtivat käibemaksu. Samamoodi tuleks Poola Vabariigis tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ja ühendusesiseselt omandatavate kaupade suhtes kohaldada Poolas kehtivat käibemaksu. Tavaeeskirjade kohaldamine tähendaks, et iga töö korral tuleks kindlaks määrata, kas see tehakse Saksamaal või Poolas. Saksamaa Liitvabariik ja Poola Vabariik leiavad, et kõnealuste eeskirjade kohaldamine tooks kõnealuseid töid teostavatele ettevõtjatele kaasa suuri maksuprobleeme. Kõnealused riigid peavad lepingu eelnõus sätestatud maksueeskirju õigustatuks ja leiavad, et need lihtsustavad asjaomastel ettevõtetel maksukohustuste järgimist. Komisjon tunnistab, et kõnealustel juhtudel muudab ehitus- ja hooldustööde ühtne maksustamine asjaomastele ettevõtjatele maksueeskirjade järgimise lihtsamaks, võrreldes tavapäraste eeskirjade rakendamisega. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu on mitmel varasemal korral lubanud liikmesriikidel teha erandi territoriaalsuse põhimõttest piirialadel elluviidavate projektide puhul. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Ei kohaldata. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesoleva otsuse ettepaneku eesmärk on hõlbustada piirisildade ehitus- ja hooldustööde maksustamist ja seepärast on ettepanekul tõenäoliselt majandusele positiivne mõju. Mõju on igal juhul piiratud erandi kitsa reguleerimisala tõttu. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetme kokkuvõte Luba Saksamaale ja Poolale teha erand käibemaksu territoriaalsest kohaldatavusest seoses kõnealuste riikide piirisildade ehituse ja hooldusega. |310 | Õiguslik alus 28. novembri 2006. aasta käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikkel 395. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Otsus käsitleb liikmesriikidele nende endi taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi. |332 | Erandi väga piiratud reguleerimisala arvestades on erimeede vastavuses taotletava eesmärgiga. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt(id): muu. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu otsus on seega kõige sobivam õigusakt, sest selle saab adresseerida üksikutele liikmesriikidele. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,mille kohaselt lubatakse Saksamaa Liitvabariigil ja Poola Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5(ainult saksa- ja poolakeelne tekst on autentsed)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[1] eriti selle artikli 395 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:2.  Kirjades, mis saabusid komisjoni peadirektoraati 2007. aasta 22. oktoobril ja 27. juulil, palusid Saksamaa Liitvabariik ja Poola Vabariik luba kohaldada maksualaseid erimeetmeid seoses kõnealuste riikide teatavate piirisildade ehituse ja hooldusega.3.  Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 24. oktoobri 2007. aasta kirjaga teisi liikmesriike Saksamaa Liitvabariigi ja Poola Vabariigi esitatud taotlustest. Komisjon teatas 25. oktoobri 2007. aasta kirjas Saksamaa Liitvabariigile ja Poola Vabariigile, et tal on taotluse kaalumiseks kogu vajalik teave.4.  Kõnealuse erimeetme eesmärk on käsitada piirisildade ehitus- ja hooldustöödeks tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning ühendusesiseselt omandatavate kaupade puhul kogu silda ja selle ehitamise korral ka silla ehitusplatsi ühe kõnealuse liikmesriigi territooriumil asuvana vastavalt nende liikmesriikide vahel sõlmitud kõnealuste piirisildade ehituse või hoolduse eest vastutuse jagamise lepingule.5.  Erimeetme puudumisel tuleks iga tarnitud kauba ja osutatud teenuse ning ühendusesiseselt omandatud kauba maksustamisel teha kindlaks, kas maksustamise koht on Saksamaa Liitvabariik või Poola Vabariik. Saksamaa territooriumil tehtud piirisillaga seotud töö suhtes tuleks kohaldada Saksamaal kehtivat käibemaksu, samal ajal kui Poola territooriumil tehtud töö suhtes tuleks kohaldada Poolas kehtivat käibemaksu.6.  Seega on erandi eesmärk hõlbustada kõnealuste sildade ehitus- ja hooldustööde maksustamist.7.  Erand ei avalda negatiivset mõju käibemaksust laekuvatele ühenduse omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Saksamaa Liitvabariigil ja Poola Vabariigil lubatakse kohaldada artiklites 2 ja 3 sätestatud tingimustel meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivist 2006/112/EÜ, seoses Odra jõe (sks Oder) ja Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisildade ehitusega ja edaspidise hooldusega ning kahe olemasoleva Odra jõe piirisilla ja üheksa olemasoleva Neisse jõe piirisilla hooldusega, mis kõik asuvad osaliselt Saksamaa Liitvabariigi ja osaliselt Poola Vabariigi territooriumil. Üksikasjalik teave kõnealuste sildade kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas.Artikkel 2Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5 käsitatakse piirisilla puhul, mille ehitamise ja hooldamise eest vastutab Saksamaa Liitvabariik ja piirisildade puhul, mille hooldamise eest vastutab Saksamaa Liitvabariik, kõnealuseid sildasid ja vajaduse korral ka silla ehitusplatsi, mis asub Poola territooriumil, sildade ehitus- ja hooldustöödeks tarnitud kaupade ja osutatud teenuste ning ühendusesiseselt omandatud kaupade maksustamisel Saksamaa territooriumi osana.Artikkel 3Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5 käsitatakse piirisilla puhul, mille ehitamise ja hooldamise eest vastutab Poola Vabariik ja piirisildade puhul, mille hooldamise eest vastutab Poola Vabariik, kõnealuseid sildasid ja vajaduse korral ka silla ehitusplatsi, mis asub Saksamaa territooriumil, sildade ehitus- ja hooldustöödeks tarnitud kaupade ja osutatavate teenuste ning ühendusesiseselt omandatud kaupade maksustamisel Poola territooriumi osana.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile ja Poola Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAArtiklis 1 osutatud sillad:1. Saksamaa Liitvabariik vastutab järgmise piirisilla ehituse eest:a) Odra jõe (sks Oder) piirisild Oderi-äärse Frankfurdi ja Kunowice vahel, mis asub 580,640 kilomeetri kaugusel jõelähtest.2. Poola Vabariik vastutab järgmise piirisilla ehituse eest:a) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Horka ja Węglinieci vahel, mis asub 130,470 km kaugusel jõelähtest.3. Saksamaa Liitvabariik vastutab järgmiste piirisildade hoolduse eest:a) Odra jõe (sks Oder) piirisild Neurüdnitzi ja Siekierki vahel, mis asub 653,903 km kaugusel jõelähtest;b) Odra jõe (sks Oder) piirisild Küstrin Kietzi ja Küstrin Kostrzyni vahel, mis asub 615, 102 km kaugusel jõelähtest;c) Odra jõe (sks Oder) piirisild Oderi-äärse Frankfurdi ja Kunowice vahel, mis asub 580,640 kilomeetri kaugusel jõelähtest;d) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Hagenwerderi ja Ręczyni vahel, mis asub 169,611 kilomeetri kaugusel jõelähtest;e) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Hirschfelde ja Trzciniec Zgorzelecki vahel, mis asub 186,281 kilomeetri kaugusel jõelähtest.4. Poola Vabariik vastutab järgmiste piirisildade korrashoiu eest:a) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Gubeni ja Gubini vahel, mis asub 13,375 kilomeetri kaugusel jõelähtest;b) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Gubeni ja Gubineki vahel, mis asub 17,625 kilomeetri kaugusel jõelähtest;c) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Forsti ja Tuplice vahel, mis asub 51,935 kilomeetri kaugusel jõelähtest;d) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Bad Muskau ja Łęknica vahel, mis asub 80,530 kilomeetri kaugusel jõelähtest;e) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Horka ja Weglinieci vahel, mis asub 130,470 kilomeetri kaugusel jõelähtest;f) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Görlitzi ja Zgorzeleci vahel, mis asub 153,885 kilomeetri kaugusel jõelähtest;g) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Krzewina Zgorzelecka ja Trzciniec Zgorzelecki vahel, mis asub 184,220 kilomeetri kaugusel jõelähtest;h) Neisse jõe (sks Lausitzer Neiße, pl Nysa Łużycka) piirisild Krzewina Zgorzelecka ja Trzciniec Zgorzelecki vahel, mis asub 184,780 kilomeetri kaugusel jõelähtest.[1] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2006/138/EÜ (ELT L 384, 29.12.2006, lk 92).[2] ELT C , , lk .


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0650

Ettepanek: nõukogu raamotsus millega muudetakse raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta {SEK(2007) 1424} {SEK(2007) 1425}  /* KOM/2007/0650 lõplik - CNS 2007/0236 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.11.2007KOM(2007) 650 lõplik2007/0236 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU RAAMOTSUSmillega muudetakse raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta(komisjoni esitatud) {SEK(2007) 1424}{SEK(2007) 1425}SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust110-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidTerrorism on üheks peamiseks ohuks demokraatiale, inimõiguste vabale kasutamisele ning majanduslikule ja sotsiaalsele arengule.Euroopa Liit on seadnud Euroopa Liidu lepingus eesmärgi tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Selle eesmärgi saavutamiseks terrorismivastase võitluse kontekstis on esmatähtis, et Euroopa Liidu liikmesriikides kehtiksid tõhusad kriminaalseadused. Samuti on äärmiselt oluline, et võetakse meetmeid rahvusvahelise koostöö edendamiseks vastavas valdkonnas.Tänapäeva info- ja sidetehnoloogial on terrorismiohu levitamisel tähtis roll. Eelkõige on just Internet odav, kiire, kergesti kättesaadav ja globaalse haardega. Kõiki neid eeliseid, mida hindavad Internetti oma igapäevaelus kasutavad seaduskuulekad kodanikud, kasutavad kahjuks ära ka terroristid. Nad kasutavad Internetti propaganda levitamiseks, mille eesmärk on mobilisatsioon ja värbamine, ning juhiste ja online-käsiraamatute levitamiseks, mis on mõeldud terroristide väljaõppeks ja rünnakute kavandamiseks. Mõlemad on suunatud nii terrorismi praegustele kui ka potentsiaalsetele toetajatele.Internet on seega radikaliseerumise ja värbamisprotsessi üks olulisemaid tegureid, samuti on Internet teabeallikas, kust saab teavet terroristide käsutuses olevate vahendite ja meetodite kohta, ning see toimib nn virtuaalse väljaõppelaagrina. Terrorismi propageerimine ja terroristide eriteadmiste levitamine Internetis täiendab ja edendab doktriini väljakujundamist ja väljaõpet ning aitab kaasa terroristlike aktivistide ja terrorismi toetajate tugevama ja laiema platvormi väljakujunemisele.Sellise kasvava ohu vältimiseks on vaja poliitiliselt kiiresti tegutseda. EL peab võitlema tänapäeva terrorismi ja selle uute avaldumisvormidega samasuguse otsusekindluse ja jõulisusega, mida on näidatud üles võitluses traditsioonilise terrorismiga. Käesoleva ettepanekuga ajakohastatakse raamotsust terrorismivastase võitluse kohta [EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3–7] ja viiakse see vastavusse Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsiooniga, kaasates terrorismi mõistesse avaliku üleskutse panna toime terroriakt, värbamise terroristlikel eesmärkidel ja väljaõppe terroristlikel eesmärkidel.Need õigusrikkumised on vaja kaasata ka raamotsusesse terrorismivastase võitluse kohta, peamised põhjused selleks on:- sellega kaasnevad Euroopa Liidu integreerituma institutsionaalse raamistiku eelised (eelkõige: puudub pikaldane allakirjutamis- ja ratifitseerimismenetlus nagu Euroopa Nõukogu konventsioonide puhul, kohaldatakse nõuetekohaseid järelemeetmeid, Euroopa Kohtu poolne ühtne tõlgendamine);- raamotsusega sätestatakse õiguslik erikord, eelkõige kriminaalkaristuste liigi ja astme ning kohtualluvust käsitlevate kohustuslike eeskirjade osas, mida saab kohaldada ka uute otsusesse kaasatud õigusrikkumiste suhtes;- raamotsus on ELi terrorismivastase poliitika peamise vahendeid: nimetatud spetsiaalsete ettevalmistavate aktide selgesõnaline kaasamine käivitab seega Euroopa Liidu koostöömehhanismid seoses raamotsusega.Mõju hindamises on täiendavalt täpsustatud lisaväärtus, mis tuleneb rikkumiste (avalik üleskutse panna toime terroriakt, värbamine terroristlikel eesmärkidel ja väljaõppe terroristlikel eesmärkidel) kaasamisest ELis kasutatavasse terrorismi mõistesse .Raamotsust terrorismivastase võitluse kohta kohaldatakse ka käitumise suhtes, mis aitab kaasa terroriaktidele kolmandates riikides. See kajastab komisjoni võetud kohustust tõkestada terrorismi nii ülemaailmsel kui ka Euroopa Liidu tasandil. Käesolevas ettepanekus järgitakse sama lähenemist ja rõhutatakse rahvusvahelise koostöö tähtsust olemasolevate organisatsioonide ja koostöömehhanismide raamistikus.Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on rajatud inimõiguste ja põhivabaduste tunnustamise ning inimväärikuse tagamise ja nende õiguste kaitse põhimõttele, mis kehtib nii üksikisikute kui ka asutuste suhtes.120-  Üldine taustEuroopa LiitRaamotsuses terrorismivastase võitluse kohta nähakse ette, et liikmesriigid ühtlustavad terroriakti mõistet, ning tagatakse, et sellised õigusrikkumised toime pannud või nende eest vastutavatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele nähakse ette karistused ja sanktsioonid, mis vastavad selliste õigusrikkumiste raskusele. Raamotsuses määratakse kindlaks juhtumid, kus liikmesriigid on kohustatud kohaldama jurisdiktsiooni terroriaktide suhtes, nii et neid saaks tõhusalt uurida, samuti hõlmab see terroriaktide ohvrite haavatavuse tõttu nende kaitsmise ja abistamise konkreetseid meetmeid.Komisjoni esimeses hindamisaruandes terrorismivastase võitluse raamotsuse rakendamise kohta [KOM(2004)409 (lõplik), 8.6.2004 ja komisjoni talituste töödokument SEK(2004) 688, 8.6.2004] võeti kokku raamotsuse rakendamine riiklikul tasandil. Käesoleva ettepanekuga samaaegselt vastu võetud teises komisjoni hindamisaruandes ajakohastatakse hinnangut eelmises aruandes hinnatud liikmesriikide kohta ning antakse täielik ja esmane hinnang rakendamisele liikmesriikides, keda hinnatakse esimest korda. Mõlemad aruanded kajastavad ühtlustamise taset, mis on Euroopa Liidus saavutatud pärast terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse vastuvõtmist, neis sätestatakse kasulikud tõlgendusjuhised ning antakse ülevaade terrorismivastastest õigusaktidest liikmesriikides.Euroopa Ülemkogu rõhutab Haagi programmile toetudes, et terrorismi tõhus ennetamine ja sellega põhiõigusi täielikult järgides tõhusalt võitlemine nõuab, et liikmesriigid ei keskenduks ainult enda julgeoleku säilitamisele, vaid keskenduksid ka liidu kui terviku julgeoleku säilitamisele.EL nõuab radikaliseerumise ja värbamise ELi strateegia ja tegevuskava alusel, mis võeti vastu detsembris 2005 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil, et võetaks meetmed, et võidelda Interneti kasutamisega terroristlikel eesmärkidel. Samuti rõhutab EL, et liikmesriikide tegevusega peavad kaasnema meetmed ELi tasandil.15. ja 16. juuni 2006. aasta järeldustes palub Euroopa Ülemkogu otseselt nõukogul ja komisjonil töötada välja meetmed, et vältida Interneti väärkasutamist terrorismi eesmärkidel, järgides samal ajal põhiõigusi ja põhimõtteid.Rahvusvahelised standardidEuroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsioonis (Varssavi, 16. mai 2005) nõutakse konventsiooniga ühinenud riikidelt, et need muudaksid karistatavaks avaliku üleskutse panna toime terroriakt, värbamise terroristlikel eesmärkidel ja väljaõppe terroristlikel eesmärkidel.Lisaks sellele on eriti olulised ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon nr 1624 (14. september 2005) ja ÜRO ülemaailmne terrorismivastane strateegia (8. september 2006). Samuti tuleks arvestada G8 tippkohtumise (Peterburi, Venemaa Föderatsioon, 16. juuli 2006) ja OSCE ministrite nõukogu otsusega nr 7/06 „Võitlus Interneti kasutamise vastu terroristlikel eesmärkidel” (5. detsember 2006).130-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidTerrorismivastase võitluse raamprogrammi artiklis 4 on sätestatud, et liikmesriigid peavad muutma karistatavaks terroriaktile üleskutsumise, terroriaktile kaasaaitamise või sellele kihutamise. Sama õigusakti artiklis 2 nõutakse, et liikmesriigid võtaksid kriminaalvastutusele terrorirühmituste juhid ja terrorirühmituste tegevuses osalejad. Need sätted ei hõlma siiski selgesõnaliselt terroristliku propaganda ja terroristide eriteadmiste levitamist Internetis.Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsiooni artiklites 5–7 nõutakse konventsiooniga ühinenud riikidelt, et need muudaksid karistatavaks avaliku üleskutse panna toime terroriakt, värbamise terroristlikel eesmärkidel ja väljaõppe terroristlikel eesmärkidel, kui see on toime pandud ebaseaduslikult ja tahtlikult (artiklid 5–7). Artiklis 9 nõutakse konventsiooniga ühinenud riikidelt artiklites 5–7 osutatud õigusrikkumistega seonduvate õigusrikkumiste sätestamist.140-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on kooskõlas radikaliseerumist ja värbamist käsitleva ELi strateegia ja tegevuskavaga, see ajakohastab ja täiendab ELi terrorismivastast õigusraamistikku ning on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga [EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1].Terrorismivastased meetmed peavad käima käsikäes inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmisega. Käesolevas ettepanekus käsitletakse teemasid, mis jäävad vabaduste, nagu sõna-, ühinemis- ja usuvabaduse, seadusliku kasutamise ja kriminaalse tegevuse piirimaile. Seepärast peeti ettepaneku väljatöötamisel hoolikalt silmas inimõigusi ja põhivabadusi. Uue õigusrikkumisega seoses, milleks on avalik üleskutse terroriakti sooritamiseks, on sõnavabadusele kehtestatud piirangud, mis on kooskõlas inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 10.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine-  Konsulteerimine huvitatud isikutega211Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKomisjon andis 2006. aastal välja kolm erinevat küsimustikku: 26. juunil 2006 küsimustiku liikmesriikidele, 20. novembril 2006 küsimustiku meediale, asjaomasele majandusharule ja kodanikuühiskonnale, inimõigustega tegelevatele riiklikele, Euroopa ja rahvusvahelistele VVOdele, advokatuuride ja juristide ühendustele, kirjastajate, ringhäälinguorganisatsioonide ja ajakirjanike ühendustele, Interneti-teenuste osutajatele, telekommunikatsiooniettevõtetele ning teistele asjaomastele majandusharudele ning 11. detsembril 2006 küsimustiku Europolile, Euroopa politseikolledžile ja Eurojustile. Lisaks peeti kõnelusi ja kohtumisi Euroopa meedia ja Interneti-teenuste osutajate esindajatega. 20. märtsil 2007 korraldati liikmesriikide, Euroopa Politseiameti, Eurojusti ja Euroopa politseikolledži (Cepol) osalusel konverents, kus tutvustati küsitluste tulemusi ning arutati võimalikke lahendusi võitluses Interneti kasutamise vastu terroristlikel eesmärkidel.212Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineVastused kolmele küsimustikule on võetud kokku käesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamise I, II ja III lisas.20. märtsil 2007 peetud konverents kinnitas, et terrorismivastase võitluse raamotsuse muutmist toetatakse piisavalt, et kaasata sellesse uued õigusrikkumised, milleks on avalik üleskutse terroriakti sooritamiseks ning värbamine terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, kaasa arvatud juhul, kui õigusrikkumised sooritatakse Interneti teel, kuivõrd nende tegude kriminaliseerimine ei lähe kaugemale Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsioonis saavutatud tasakaalust.Käesolev ettepanek kujutab endast tasakaalustatud lähenemist, milles on võetud arvesse kolme küsimustiku vastused ja konsultatsioonide käigus avaldatud vaated ning mis põhineb lisatud mõju analüüsil. Ettepanek hõlmab Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsioonis kehtestatud õigusrikkumistega paralleelseid rikkumisi. Sel viisil nähakse ette piisavad õiguslikud meetmed, et tõkestada avalikke üleskutseid terroriakti sooritamiseks, värbamist terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpet terroristlikel eesmärkidel, kaasa arvatud juhul, kui õigusrikkumised sooritatakse Interneti teel. Ettepanek on täielikult kooskõlas inimõigustega ega muuda elektroonilise kaubanduse direktiivis kehtestatud teenuste osutajate vastutussüsteemi.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine229Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.230-  Mõju hindamine1. Poliitika muutmata jätmine (Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsiooni olemasolu tõttu on see võimalus praeguse olukorra säilitamisena vaieldav).2. Keelata Interneti-teenuste osutajatel võimaldada juurdepääsu materjalidele, mille eesmärk on kutsuda avalikult üles terroriakti sooritamisele, värvata terroristlikel eesmärkidel ja anda väljaõpet terroristlikel eesmärkidel.3. Tõhustada õiguskaitseasutuste suutlikkust ja oskusi, et võidelda Interneti kasutamise vastu terroristlikel eesmärkidel (komisjoni rahastatava sobiva koolituse, ekspertide toetamise ja tõhusate seadmete abil).4. Soovitada liikmesriikidel tungivalt kirjutada alla ja/või ratifitseerida Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsioon (poliitilise avalduse kaudu).5. Korrigeerida terrorismivastase võitluse raamotsust, et kehtestada Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsioonis kehtestatud õigusrikkumistega paralleelsed rikkumised ning muuta karistatavaks avalik üleskutse panna toime terroriakte ning värbamine terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, kaasa arvatud Interneti teel.Olles hoolikalt uurinud iga võimaluse mõju julgeolekule, majandusele ja inimõigustele ning kaalunud nende eeliseid ja puudusi leiti, et viienda ja kolmanda võimaluse kombinatsioon on kõige tulemuslikum poliitika võitluses Interneti kasutamisega terroristlikel eesmärkidel, austades samal ajal täielikult inimõigusi.231Komisjon viis läbi tööprogrammis ettenähtud mõju hindamise, mille aruanne on kättesaadav veebilehel www.europa.eu.int.3. Ettepaneku õiguslik külg305-  Kavandatud meetmete kokkuvõteNõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse kavandatava muutmise eesmärk on ühtlustada riiklikke sätteid, mis käsitlevad avalikku üleskutset panna toime terroriakt ning värbamist terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpet terroristlikel eesmärkidel, nii et need tegevused oleksid karistatavad kogu ELis, kaasa arvatud juhul, kui need on sooritatud Internetis, ning tagada, et sellise tegevuse suhtes kehtiksid ka olemasolevad sätted, mis käsitlevad karistusi, juriidiliste isikute vastutust ning terroriaktide suhtes kohaldatavat jurisdiktsiooni ja süüdistuste esitamist.310-  Õiguslik alusEuroopa Liidu lepingu artikkel 29, artikli 31 lõike 1 punkt e ja artikli 34 lõike 2 punkt b.320-  Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ELi tegevuse suhtes. .Liikmesriigid ei saa küllaldaselt saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel.Tänapäeval on terrorism ülemaailmne. Propaganda levitamine Internetis mobilisatsiooni ja värbamise eesmärgil ning juhiste ja online-käsiraamatute levitamine väljaõppe või rünnakute kavandamise eesmärgil on loomult rahvusvaheline ja piiriülene. Oht on rahvusvaheline ja seda peavad olema ka vähemalt osa lahendusest.ELi terrorismi kui küberkuritegevuse vastase poliitika eesmärkide saavutamiseks peavad liikmesriikide jõupingutused olema kooskõlastatud ning koostöö peab toimuma rahvusvahelisel tasandil. Liikmesriikide vahelised erinevused õigusliku käsitlemise valdkonnas pidurdavad vajalikke kooskõlastatud jõupingutusi ELi tasandil ja muudavad keeruliseks koostöö rahvusvahelisel tasandil.Euroopa Liidu meetmed aitavad eesmärke paremini saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el.Võitluses terrorismiga on ilmnenud selge vajadus laiendada nii riiklikul kui ELi tasandil tehtavaid täiendavaid jõupingutusi terroriaktide uutele toimepanemise viisidele. Terrorismi ühtse mõiste laiendamine ei lase terroristidel ära kasutada seaduselünki ja kõrvalekaldeid riiklikes õigusaktides. Piiriülese kuritegevuse vastane operatiivne õiguskaitsetöö muutub märkimisväärselt lihtsamaks. Liikmesriikide ühised seisukohad lihtsustavad koostööd rahvusvahelisel tasandil, tugevdades ELi positsiooni rahvusvahelistel foorumitel.Paranenud õiguskaitse alane koostöö ELi tasandil toob kaasa tõhusama uurimise ja süüdistuste esitamise, mis omakorda suurendab julgeolekut.Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Käesolev ettepanek kehtib üksnes selles ulatuses, mis on vajalik ja annab lisandväärtust ELi tasandil. Raamotsus on liikmesriikidele saavutatava eesmärgi suhtes siduv, kuid jätavad riigi ametiasutustele rakendamise vormi ja meetodi valikul vabad käed.Elektroonilist kaubandust ja andmete säilitamist käsitlevate direktiivide sätteid ei muudeta, nii et uued kohustused pannakse telekommunikatsiooni teenuste osutajatele ja operaatoritele. Ettepanekuga ei kohustata majandusharu looma uusi koostöömehhanisme. Seda lihtsalt suunatakse rohkem kasutama olemasolevaid mehhanisme elektroonilist kaubandust ja andmete säilitamist käsitlevate direktiivide alusel. Käesolevast ettepanekust tulenevad kaudsed kulud piirduvad lisa töökoormusega, mis kaasneb uute õigusrikkumistega seotud uurimisega. Arvestades ELis terroristidele aastas esitatavate süüdistuste arvu, on ilmne, et need kulud ei ole märkimisväärsed.-  Õigusakti valik341Kavandatud õigusakt(id): raamotsus, mis põhineb Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punktil b. Kuna eesmärk on liikmesriikide õigusaktide ühtlustamine, ei ole teised vahendid asjakohased.4. Mõju eelarvele409Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2007/0236 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU RAAMOTSUSmillega muudetakse raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29, artikli 31 lõike 1 punkti e ja artikli 34 lõike 2 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]ning arvestades järgmist:(1) Terrorism kujutab endast üldiste väärtuste, nagu inimväärikus, vabadus, võrdsus ja solidaarsus ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine, millel põhineb Euroopa Liit, üht kõige tõsisemat rikkumist. See on ka kõige tõsisemaks ohuks demokraatia ja õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele ja millel põhineb Euroopa Liit.(2) Nõukogu raamotsus 2002/745/JSK terrorismivastase võitluse kohta on Euroopa Liidu terrorismivastase poliitika aluseks. Kõikidele liikmesriikidele ühise õigusraamistiku loomine ja eelkõige terroriakti mõiste ühtlustamine on võimaldanud terrorismivastasel poliitikal areneda ja laieneda, austades põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtteid.(3) Viimastel aastatel on terrorismioht kiiresti kasvanud ja arenenud koos terroristide ja nende toetajate töömeetodite muutumisega, mis hõlmab ka struktureeritud ja hierarhiliste grupeeringute asendumist pooliseseisvate, omavahel vähe seotud üksustega. Sellised üksused ühendavad rahvusvahelisi võrgustikke ja sõltuvad üha enam uutest tehnoloogiatest, eelkõige Internetist.(4) Internetti kasutatakse kohalike terrorismivõrgustike ja üksikisikute innustamiseks ja mobiliseerimiseks Euroopas ning see on allikas, kust saab informatsiooni terroristide vahendite ja meetodite kohta, toimides nn virtuaalse väljaõppelaagrina. Tegevused, mis on seotud üleskutsetega panna toime terroriakte, värbamisega terroristlikel eesmärkidel ja väljaõppega terroristlikel eesmärkidel, on mitmekordistunud väga väikeste kulude ja väikese riskiga.(5) Haagi programmis rõhutatakse, et terrorismi tõhus ennetamine ja sellega põhiõigusi täielikult järgides tõhusalt võitlemine nõuab, et liikmesriigid ei piirduks vaid enda julgeolekut säilitavate tegevustega, vaid keskenduksid samuti liidu kui terviku julgeoleku säilitamisele.(6) Haagi programmi rakendamist käsitlevas tegevuskavas meenutatakse, et terrorismiohuga peab tegelema kogu maailm ning et liit ei saa ignoreerida kodanike ootusi ega jätta neile reageerimata. Lisaks sellele sedastatakse tegevuskavas, et tähelepanu tuleb suunata vältimise, valmisoleku ja reageerimise eri tahkudele, et tugevdada ning vajaduse korral vastastikku täiendada liikmesriikide valmisolekut terrorismi vastu võitlemisel, keskendudes eriti värbamisele, rahastamisele, riskianalüüsile, elutähtsate infrastruktuuride kaitsele ja tagajärgede likvideerimisele.(7) Käesoleva ettepanekuga nähakse ette terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumiste kriminaliseerimine, et aidata kaasa üldpoliitilise eesmärgi saavutamisele, milleks on terrorismi ennetamine, vähendades selliste materjalide levitamist, mis võiksid õhutada inimesi sooritama terroriakte.(8) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1624 (2005) kutsutakse riike võtma vajalikke ja asjakohaseid meetmeid kooskõlas rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega, et keelata seadusega ära terroriaktile või –aktidele õhutamine ja vältida sellist tegevust. ÜRO peasekretäri 27. aprilli 2006. aasta raportis „Ühinenud terrorismi vastu: soovitused ülemaailmseks terrorismivastaseks võitluseks” leitakse, et eespool nimetatud resolutsioon annab aluse terroriaktidele õhutamise ja värbamise, kaasa arvatud Interneti teel, kriminaliseerimiseks. ÜRO ülemaailmses terrorismivastases strateegias (8. september 2006) on öeldud, et ÜRO liikmesriigid otsivad viise ja võimalusi jõupingutuste kooskõlastamiseks rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil võitluses terrorismiga kõigis selle vormides ja ilmingutes Internetis.(9) Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsioonis sätestatakse konventsiooniga ühinenud riikide kohustus kriminaliseerida avalik üleskutse panna toime terroriakt, värbamine terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, kui see on toime pandud ebaseaduslikult ja tahtlikult.(10) Liikmesriikidel tuleks vastastikku ühtlustada terroriaktide, sealhulgas terroriaktidega seotud tegevuste mõiste, nii et see hõlmaks avalikku üleskutset panna toime terroriakte, värbamist terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpet terroristlikel eesmärkidel, kui see on toime pandud tahtlikult.(11) Õigusrikkumisi, nagu avalik üleskutse panna toime terroriakte, värbamine terroristlikel eesmärkide ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, tahtlikult toime pannud või nende eest vastutavatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele tuleks ette näha karistused ja sanktsioonid. Need tegevused peaksid olema kõikides liikmesriikides võrdselt karistatavad, sõltumata sellest, kas need pandi toime Internetis või mitte.(12) Tuleks kehtestada täiendavad kohtualluvust käsitlevad eeskirjad, et tagada liikmesriigi kohtualluvusse kuuluvate õigusrikkumiste, nagu avalik üleskutse panna toime terroriakte, värbamine terroristlikel eesmärkide ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, tõhus uurimine, kui neid kasutatakse terroriakti toimepanemiseks või kui nende tulemusena pandi toime terroriakt.(13) Kui liikmesriigid ei suuda kavandatud meetme eesmärke ühepoolselt edukalt saavutada ja kui neid eesmärke saab üle-Euroopaliste ühtlustatud eeskirjade vajaduse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit meetmed vastu võtta subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(14) Liit järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja kajastatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle II ja IV peatükis. Käesolevat raamotsust ei või mingil juhul tõlgendada nii, nagu püütaks sellega vähendada või piirata selliseid põhiõigusi ja –vabadusi, nagu sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadus, õigus era- ja perekonnaelu ning kirjavahetuse konfidentsiaalsuse kaitsele.(15) Avalik üleskutse panna toime terroriakt, värbamine terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel on tahtlikud kuriteod. Käesolevat raamotsust ei või mingil juhul tõlgendada nii, nagu püütaks sellega vähendada või piirata informatsiooni levitamist teaduslikel, akadeemilistel ja aruandluse eesmärkidel. Radikaalsete, poleemiliste ja vaidlust tekitavate vaadete väljendamine avalikel aruteludel tundlikes poliitilistes küsimustes, kaasa arvatud terrorism, jääb käesoleva määruse reguleerimisalast välja ning ei kuulu ka mõiste alla avaliku üleskutse kohta panna toime terroriakt,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:Artikkel 113. juuni 2002. aasta raamotsust terrorismivastase võitluse kohta muudetakse järgmiselt:1. Artikkel 3 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 3 – Terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumised1.  Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:2.  avalik üleskutse panna toime terroriakt – avalikkusele suunatud sõnumi levitamine või muul viisil kättesaadavaks tegemine kavatsusega õhutada artikli 1 lõike 1 punktides a–h loetletud tegude toimepanemisele, kui selline terroriakte otseselt või kaudselt toetav teguviis tekitab ohu, et võidakse toime panna üks või mitu sellist õigusrikkumist;3.  värbamine terroristlikel eesmärkidel – teise isiku agiteerimine artikli 1 lõikes 1 või artikli 2 lõikes 2 loetletud tegude toimepanemisele;4.  väljaõpe terroristlikel eesmärkidel – lõhkeainete, tulirelvade või teiste relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või kasutamise õpetamine või muude erimeetodite või tehnikate õpetamine, et panna toime ühte artikli 1 lõikes 1 loetletud tegudest, teades, et neid oskusi kavatsetakse kasutada nimetatud eesmärgil.5.  Kõik liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada järgmiste tahtlike tegude käsitamine terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumistena:6.  avalik üleskutse panna toime terroriakt;7.  värbamine terroristlikel eesmärkidel;8.  väljaõpe terroristlikel eesmärkidel;9.  röövimine artikli 1 lõikes 1 loetletud teo toimepanemiseks;10.  väljapressimine artikli 1 lõikes 1 loetletud teo toimepanemiseks;11.  valede haldusdokumentide koostamine artikli 1 lõike 1 punktides a-h ja artikli 2 lõike 2 punktis b loetletud teo toimepanemiseks.12.  Lõikes 2 sätestatud karistatava teo puhul ei ole oluline, kas terroriakt ka tegelikult toime pandi.2. Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:„Kõik liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 1 lõikes 1 ja artiklis 3 nimetatud õigusrikkumise katse, välja arvatud artikli 1 lõike 1 punktis f nimetatud valduses hoidmine ning artikli 1 lõike 1 punktis i ja artikli 3 lõike 2 punktides a–c nimetatud õigusrikkumised muudetakse karistatavaks.”3. Artiklile 9 lisatakse järgmine lõige 1a:„1a. Liikmesriigid määravad kindlaks jurisdiktsiooni artikli 3 lõike 2 punktides a–c osutatud õigusrikkumiste puhul, kui õigusrikkumine oli suunatud või viis artiklis 1 osutatud teo sooritamiseni ja see õigusrikkumine kuulub liikmesriigi jurisdiktsiooni alla käesoleva artikli lõike 1 punktides a–e sätestatud mis tahes kriteeriumi alusel.“Artikkel 21 Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikud meetmed [31. detsembriks 2002].2 Liikmesriigid edastavad [31. detsembriks 2008] nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile sätete teksti, millega võetakse riiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused. Selle teabe põhjal koostatud aruande ja komisjoni aruande alusel hindab nõukogu [31. detsembriks 2009], kas liikmesriigid on võtnud käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikud meetmed.Artikkel 3Käesolev raamotsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] [...][2] [...]