title: Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1346/2000 A ja C lisades Prantsusmaaga seotud loetelusid:

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0038

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 06.02.2006KOM(2006) 38 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1346/2000 A ja C lisades Prantsusmaaga seotud loetelusid:(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust-  Ettepaneku põhjendused ja eesmärgidMuudatuste tegemise vajadus nõukogu maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse (EÜ) nr 1346/2000 lisades.-  Üldine taustNõukogu määruse (EÜ) nr 1346/2000 A lisa sisaldab määruse artikli 2 punktis a osutatud maksejõuetusmenetluste loetelu. C lisa sisaldab artikli 2 punktis b osutatud likvideerijate loetelu.Nõukogu 8. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 lisasid on muudetud nõukogu 12. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 603/2005.Prantsusmaa teatas 29. novembril 2005 komisjonile täiendavatest muudatustest A ja C lisades esitatud loeteludes.-  Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormidMäärust (EÜ) nr 1346/2000 tuleks seepärast vastavalt käesolevale ettepanekule muuta.-  Kooskõla muude poliitikavaldkondadegaKäesolev määrus on kooskõlas ühenduse muude poliitikavaldkondadega.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaVäliskonsultatsioon ei olnud asjakohane.-  Eksperthinnangute kogumine ja kasutamineVälisekspertiisi korraldamine ei olnud vajalik.-  Mõju hindamineMääruse muutmisel võib olla positiivne mõju äriühingute ümberkorraldamisele.Mõju tööhõivele on tõenäoliselt pigem positiivne või neutraalne.Mõju keskkonnale on tõenäoliselt pigem positiivne või neutraalne.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetme kokkuvõteMääruse (EÜ) nr 1346/2000 lisade muutmine selleks, et võtta arvesse liikmesriikide maksejõuetusõiguses tehtud muudatusi.-  Õiguslik alusEttepanek põhineb määruse (EÜ) nr 1346/2000 artiklil 45.-  LähimuspõhimõteEttepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Lähimuspõhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:Komisjoni ettepaneku kohaselt asendatakse määruse (EÜ) nr 1346/2000 A ja C lisades Prantsusmaaga seotud loetelud uute loeteludega, võttes arvesse Prantsusmaa esitatud teavet.Määrus on vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides ega nõua mingeid rakendusmeetmeid. Määrus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja on seega kättesaadav kõikidele huvitatud isikutele.-  Õigusakti valikDokument on kavandatud määrusena.Muud õigusaktid ei ole kohaldatavad järgmistel põhjustel:Nõukogu määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 45 kohaselt saab määruse lisasid muuta vaid nõukogu kas liikmesriikide algatusel või komisjoni ettepanekul. Liikmesriigid ja komisjon jagasid algatusõigust viieaastase perioodi vältel pärast Amsterdami lepingu jõustumist (EÜ asutamislepingu artikli 67 lõige 1), kuid pärast Nice’i lepingu jõustumist (EÜ asutamislepingu artikli 67 lõige 2) on algatusõigus ainult komisjonil. Seepärast peab määruse artikli 45 kohaselt selle määruse lisade muutmise ettepaneku nõukogule esitama komisjon.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. LIHTSUSTAMINEEttepaneku rakendamine lihtsustab (ELi ja riiklike) asutuste ning eraõiguslike isikute jaoks haldusmenetluse korda.Liikmesriikide kohtuid teavitatakse aegsasti tunnustatavatest maksejõuetusmenetlustest.Võlausaldajaid, võlgnikke ja maksejõuetusmenetluse läbiviijaid teavitatakse määrusega reguleeritavatest maksejõuetusmenetlustest.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1346/2000 A ja C lisades Prantsusmaaga seotud loetelusid:EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 29. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta,[1] eriti selle artiklit 45,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Määruses (EÜ) nr 1346/2000 on loetletud liikmesriikide õiguse kohased maksejõuetusmenetlused ja likvideerijad.(2) Määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 45 kohaselt teatas Prantsusmaa 29. novembril 2005 komisjonile muudatustest kõnealuse määruse A ja C lisades esitatud loeteludes.(3) Määrust (EÜ) nr 1346/2000 tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1346/2000 muudetakse järgmiselt:1) A lisas asendatakse Prantsusmaa õiguse kohaste menetluste loetelu järgmise loeteluga:„PRANTSUSMAA- Sauvegarde- Redressement judiciaire- Liquidation judiciaire” ;2) C lisas asendatakse Prantsusmaa õiguse kohaste likvideerijate loetelu järgmise loeteluga:„PRANTSUSMAA- Mandataire judiciaire- Liquidateur- Administrateur judiciaire- Commissaire à l’exécution du plan”.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 160, 30.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 603/2005 (ELT L 148, 20.4.2005, lk 1-8).[2] ELT C , , lk .


title: Proposal for a Council (EC, EURATOM) Regulation adjusting with effect from 1 July 2005 the remuneration and pensions of officials and other servants of the European Communities and the correction coefficients applied thereto {SEC(2005) 1417}

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0552

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.11.2005KOM(2005) 552 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM),millega kohandatakse alates 1. juulist 2005 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente {SEC(2005) 1417}(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Nagu igal aastal ning kooskõlas personalieeskirjade XI lisa artikliga 3, peab nõukogu enne aasta lõppu Eurostati aruande põhjal tehtud komisjoni ettepaneku alusel otsustama töötasude ja pensionide kohandamise, mis jõustub 1. juulist. |Üldine taust Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 3 toimub töötasude ja pensionide kohandamine otseselt lähtudes muutustest liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõus (erinäitaja), elukalliduse arengust Brüsselis (rahvusvaheline indeks) ning Eurostati määratud ostujõu pariteetidest. Erinäitaja arvestab liikmesriikide keskvalitsuste teenistuses olevate riigiametnike netotöötasude arengut väljaspool inflatsiooni. Eurostat määras selle näitaja kindlaks XI lisa artiklis 1.4 nimetatud 8 liikmesriigi esitatud andmete põhjal. Brüsseli rahvusvaheline indeks arvestab Euroopa Ühenduste ametnike elukalliduse arengut Brüsselis. Eurostat määras selle näitaja kindlaks Belgia ametivõimude esitatud andmete põhjal. Töötasude ostujõu pariteedid näitavad töötasude ostujõu suhet Brüsseli ja teiste teenistuskohtade vahel. Eurostat arvutas need pariteedid koos riiklike statistikaasutustega. Pensionide ostujõupariteedid näitavad pensionide ostujõu suhet Belgia ja teiste elukohamaade vahel. Eurostat arvutas need pariteedid koos riiklike statistikaasutustega. |Ettepankus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Töötasude ja pensionide kohandamiseks esitatakse ettepanek igal aastal. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Ettepaneku elemendid kooskõlastati töötajaskonna esindajatega vastavalt kehtivale menetluskorrale. |Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettepanekus arvestatakse konsulteeritud isikute arvamustega. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine - Ettepanek näeb ette töötasude ja pensionide kohandamise vastavalt kehtivatele õigusaktidele. - Kehtivate õigusaktide kohaselt ei ole teist alternatiivi. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 1 koostas Eurostat aruande, milles käsitletakse elukalliduse arengut Brüsselis, muudatusi liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõus ning ostujõupariteete, millel põhinevad paranduskoefitsiendid. 3.1. TÖÖTASUDE JA PENSIONIDE KOHANDAMINE BELGIAS JA LUKSEMBURGIS Erinäitajaga väljendatav liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõu keskmine muutus oli vaadetaval perioodil 0,0%. Brüsseli rahvusvahelise indeksiga arvestatav Eurostati arvutatud Brüsseli elukalliduse muutus võrdus vaatlusalusel perioodil 2,2%-ga. Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artikli 3 lõikele 2, on kohanduse suuruseks Eurostati määratud erinäitaja ja Brüsseli rahvusvahelise indeksi korrutis. Ettepaneku kohaselt on töötasude ja pensionide kohandus Belgias ja Luksemburgis 2,2%. XI lisa paragrahv 3 lõike 5 kohaselt ei kohaldata Belgias ega Luksemburgis paranduskoefitsiente. 3.2. TÖÖTASUDE JA PENSIONIDE KOHANDAMINE VÄLJASPOOL BELGIAT JA LUKSEMBURGI Töötasude ja pensionide kohandamine väljaspool Belgiat ja Luksemburgi tuleneb Belgia ja Luksemburgi kohanduse ja paranduskoefitsientide ning vahetuskursi muutuse korrutisest. Määruses sätestatud töötasudele, pensionidele ja töötasude osalisele ülekandmisele kohaldatavad paranduskoefitsiendid arvestati alljärgnevalt: - Paranduskoefitsiendid väljaspool Belgiat ja Luksemburgi asuvate AMETNIKE jaoks: Eurostat on kooskõlas siseriiklike statistikaasutustega arvutanud välja ostujõu pariteedid, mille alusel määratakse alates 1. juulist töötasude ostujõudude vastavus Brüsseli ja muudes teenistuspaikade vahel . Muudes liikmesriikides kui Belgias ja Luksemburgis teenivate Euroopa Ühenduste ametnike ja teistele teenistujate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid määratletakse nende ostujõupariteetide ja 1. juulil kehtivate vahetuskursside suhte põhjal. - PENSIONIDE paranduskoefitsiendid väljaspool Belgiat ja Luksemburgi ning ÜLEKANNETE paranduskoefitsiendid Eurostat on kooskõlas siseriiklike statistikaasutustega arvutanud välja ostujõu pariteedid, mille alusel määratakse alates 1. juulist pensionide ostujõudude vastavus Belgia ja teistes elukohamaade vahel . Muudes riikides kui Belgia ja Luksemburg elavate isikute pensionide paranduskoefitsiendid arvutatakse nende ostujõupariteetide ja 1. juulil kehtivate vahetuskursside põhjal. Vastavalt personalieeskirjade VII lisa artiklile 17 on need koefitsiendid otseselt kohaldatavad ametnike ja muude teenistujate ülekannetele. Vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 sätetele kohaldatakse neid paranduskoefitsiente ainult sellele osale pensionidest, mis vastab enne 1. maid 2004 omandatud pensioniõigustele. Vastavalt kõnealuse artikli lõike 2 sätetele on penisonidele kohaldatavad paranduskoefitsiendid ametnikele kohaldatavate koefitsientide ja pensionidele arvutatud koefitsientide kaalutud keskmise tulemus. - Paranduskoefitsientide jõustumise kuupäev: Kõnealused paranduskoefitsiendid jõustuvad 1. juulil igal pool, välja arvatud märgatava elukalliduse tõusuga kohtades. Kui elukalliduse tõus on üle 6,3%, jõustuvad paranduskoefitsiendid 16. mail, üle 12,6% elukalliduse tõusu puhul aga 1. mail. Elukalliduse arengut väljaspool Belgiat ja Luksemburgi mõõdetakse implitsiitsete indeksite abil. Need indeksid saadakse korrutades Brüsseli rahvusvahelise indeksi ostujõupariteedi muutusega. Määruses nimetatud kohtades jõustub kohandamine varem. |Õiguslik alus Õiguslikuks aluseks on personalieeskirjad ja eriti nende XI lisa. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |- Personalieeskirjade XI lisas on ette nähtud nõukogu määrus. |- Finantskoormus tuleneb otseselt personalieeskirjades ette nähtud kohandamismeetodi kasutamisest. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. - Personalieeskirjade XI lisas on ette nähtud nõukogu määrus. |MÕJU EELARVELE |Mõju halduskuludele ning töötasude ja pensionide kohandamise tuludele täpsustatakse lisatud finantsselgituses. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM),millega kohandatakse alates 1. juulist 2005 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsienteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, eriti selle artiklit 13,võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68,[1] eriti selle artikleid 63, 64, 65, 82 ning VII, XI ja XIII lisa, samuti artikli 20 esimest lõiku, artiklit 64 ja artiklit 92 muude teenistujate teenistustingimuste kohta,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:(1) Selleks, et tagada Euroopa Ühenduste ametnike ostuvõime kasv paralleelselt siseriiklike riigiteenistujate omaga liikmesriikides, tuleks Euroopa Ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ning pensione kohandada vastavalt 2005. aasta aruandele.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Alates 1. juulist 2005 asendatakse personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus kuupäev “1. juuli 2004” kuupäevaga “1. juuli 2005”.Artikkel 2Alates 1. juulist 2005 personalieeskirjade artiklis 66 sätestatud igakuiste põhipalkade tabel, mille alusel arvestatakse töötasusid ja pensione, asendatakse alljärgneva tabeliga:[pic]Artikkel 3Alates 16. maist 2005 kohaldatakse allpool loetletud riikides ja kohtades töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes järgmisi paranduskoefitsiente:- PuudubAlates 16. maist 2005 kohaldatakse allpool loetletud riikides töötavate ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes järgmisi paranduskoefitsiente:- PuudubArtikkel 4Alates 1. juulist 2005, määratakse ametnike ja muude teenistujate töötasude paranduskoefitsendid vastavalt personalieeskirjade artiklile 64 nagu märgitud alljärgneva tabeli 2. veerus:Alates 1. jaanuarist 2006, määratakse ametnike ja muude teenistujate ülekannete paranduskoefitsendid vastavalt personalieeskirjade artikli 17 lõikele 3, nagu märgitud alljärgneva tabeli 3. veerus:Alates 1. juulist 2005, määratakse pensionide paranduskoefitsendid vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikele 2, nagu märgitud alljärgneva tabeli 4. veerus:Alates 1. maist 2006, määratakse pensionide paranduskoefitsendid vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikele 2, nagu märgitud alljärgneva tabeli 5. veerus:[pic]Artikkel 5Alates 1. juulist 2005 on personalieeskirjade artiklis 42a osutatud lapsehoolduspuhkuse toetussumma 822,06 eurot ning üksikvanemale 1096,07 eurot.Artikkel 6Alates 1. juulist 2005 on personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud majapidamistoetuse põhisumma 153,75 eurot.Alates 1. juulist 2005 on personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikes 1 osutatud ülalpeetava lapse toetussumma 335,96 eurot.Alates 1. juulist 2005 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 1 osutatud õppetoetuse summa 227,96 eurot.Alates 1. juulist 2005 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 2 osutatud õppetoetuse summa 82,07 eurot.Alates 1. juulist 2005 on personalieeskirjade artiklis 69 ja selle VII lisa artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud kodumaalt lahkumise toetuse summa 455,69 eurot.Artikkel 7Alates 1. jaanuarist 2006 kohaldatakse personalieeskirjade VII lisa artiklis 8 osutatud kilomeetrite eest makstavat toetust alljärgnevalt:0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 0 kuni 200 km0,3417 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 201 kuni 1,000 km0,5695 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 1,001 kuni 2,000 km0,3417 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 2,001 kuni 3,000 km0,1139 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 3,001 kuni 4,000 km0,0548 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 4,001 kuni 10,000 km0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 10,000 km.Eespool nimetatud kilomeetrite eest makstavale toetusele lisandub kindlasummaline kompensatsioon:- 170,84 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda 725 km kuni 1450 km,- 341,66 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda üle 1450 km-i.Artikkel 8Alates 1. juulist 2005 on personalieeskirjade VII lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud päevaraha määratud alljärgnevalt:35,31 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele,28,47 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele,Artikkel 9Alates 1. juulist 2005 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 24 lõikes 3 osutatud sisseseadmistoetuse alampiir:1005,33 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele,597,77 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.Artikkel 10Alates 1. juulist 2005 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse alammäär 1205,67 eurot, ülemmäär 2411,35 eurot ja standardmäär 1096,07 eurot.Artikkel 11Alates 1. juulist 2005 asendatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 63 sätestatud igakuiste põhipalkade tabel alljärgneva tabeliga:[pic]Artikkel 12Alates 1. juulist 2005 asendatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 93 sätestatud igakuiste põhipalkade tabel alljärgneva tabeliga:[pic]Artikkel 13Alates 1. juulist 2005 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 94 osutatud sisseseadmistoetuse alampiir:756,18 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele,448,32 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.Artikkel 14Alates 1. juulist 2005 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 96 lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse alammäär 904,26 eurot, ülemmäär 1808,51 eurot ja standardmäär 822,06 eurot.Artikkel 15Alates 1. juulist 2005 määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76[2] artikliga 1 ettenähtud hüvitised vahetustega töö eest 344,58; 520,10; 568,66 ja 775,27 eurot.Artikkel 16Alates 1. juulist 2005 kohaldatakse määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68[3] artiklis 4 osutatud summade suhtes paranduskoefitsenti 4,974173.Artikkel 17Alates 1. juulist 2005 asendatakse personalieeskirjade XIII lisa artiklis 8 sätestatud kohaldatavad summad alljärgnevaga:[pic]Artikkel 18Alates 1. juulist 2005 on personalieeskirjade XIII lisa artiklis 14 osutatud toetussummad ülalpeetava lapse kohta määratud alljärgnevalt:[pic]Artikkel 19Alates 1. juulist 2005 on personalieeskirjade XIII lisa artiklis 15 osutatud koolitoetussummad määratud alljärgnevalt:[pic]Artikkel 20Alates 1. juulist 2005 on personalieeskirjade XIII lisa artikli 18 kohaldamise eesmärgil enne 1. maid 2004 jõus olnud personalieeskirjade VII lisa artiklis 4a mainitud kindlasummaline toetus määratud alljärgnevalt:- 118,88 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C4 või C5,- 182,26 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C1, C2 või C3.Artikkel 21Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUSKäesolev dokument on mõeldud seletuskirja juurde lisamiseks ja selle täiendamiseks. Seetõttu tuleks käesolevat finantsselgitust täites püüda vältida seletuskirjas esitatud teabe kordamist, ilma et see piiraks finantsselgituse loetavust. Enne käesoleva ankeedi täitmist lugege palun läbi spetsiaalsed juhised, mis on koostatud allpool esitatud punktide kohta juhtnööride ja selgituste andmiseks.1. ETTEPANEKU NIMETUS:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM), millega kohandatakse alates 1. juulist 2005 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja seonduvad meetmed:Potentsiaalselt on asjaomased kõik valdkonnad ja meetmed.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised BA read), sh järgmised rubriigid:Kulud: XX.01.01.01 Komisjon ja 11. peatükk Muud institutsioonidTulud: 400 – Laekumised ametnike, muude teenistujate ja pensioni saavate isikute palkade, töötasu ja toetuste maksustamisest, 404 – Laekumised institutsioonide liikmete, ametnike ja muude alaliselt töötavate teenistujate palkadelt makstavast erimaksust, 410 - Töötajate sissemaksed pensioniskeemi.3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Määratlemata3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarve-rida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Kandidaat-riikide osamaksed | finants-perspektiivi rubriik |XX.01.01.01 ja 11. peatükk | Mitte-kohustus-lik | Liigendamata[4] | EI | EI | EI | Nr [5] |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | n aasta | n +1 | n +2 | n +3 | n +4 | n+5 või hilisem | Kokku |Tegevuskulud[5] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a |Maksete assigneeringud | b |Võrdlussummasse jäävad halduskulud[6] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c |Maksete assigneeringud | b+c |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[7] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 43,9 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | n.d. |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 43,9 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | n.d. |MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 43,9 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | n.d. |Kaasfinantseerimise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustage, milliste) poolset kaasfinantseerimist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasfinantseerimise hinnanguline tase (kui kaasfinantseerimist on planeeritud saada erinevatest asutustest, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasfinantseeriv asutus | n aasta | n +1 | n +2 | n +3 | n +4 | n+5 või hilisem | Kokku |…………………… | f |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD sh kaasfinantseerimine KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[8] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludeleX Ettepanekul on finantsmõju on; mõju tuludele on järgnev:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meedet [n aasta] | Olukord pärast tegevust |Personali arv kokku |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleb esitada järgmine konkreetne lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusPersonalieeskirjadest tulenev kohustus5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeEi kohaldata5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames.Ei kohaldata5.4. Rakendusmeetodid (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[10]( Haldamine tsentraliseeritultX otse, haldajaks on komisjon: PMO-  ( kaudselt, delegeerides haldamise:-  ( täitevasutustele,-  ( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185,-  ( siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele/ avalikke teenuseid osutavatele asutustele.( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös-  ( liikmesriikidega-  ( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JÄRELEVALVESÜSTEEMEi kohaldata6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEi kohaldata6.2.2. Vahepealse või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata6.2.3. Tulevaste hindamiste tingimused ja sagedusHindamine neljanda aasta lõpus 2004. aasta juulist arvates7. PETTUSEVASTASED MEETMEDEi kohaldata8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgimiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |Ametnikud või ajutised töötajad[12] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Art. XX 01 02 kohaselt rahastatud personal[13] |Art. XX 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal[14] |KOKKU |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga allika puhul)-  ( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud-  ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud-  ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus-  ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)-  ( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta | KOKKU |1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |Täitevasutused[15] |Muu tehniline ja haldusabi |- sisene |- väline |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Personali liik | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5või hilisem aasta |Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustage eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajadViidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatavArvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalViidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[16] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viide eelarvereale) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud [1] EÜT L 56, 4.3.68, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr....[2] Nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused (EÜT L 38, 13.2.76, lk 1). Määrust on täiendatud määrusega (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 1307/87 (EÜT L 124, 13.5.87, lk 6) ning määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr … (ELT nr …, 1.1.2004, lk 1).[3] Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56 4.3.68, lk 8). Määrust on viimati muudetud määrusega (Euratom, ESTÜ, EÜ)) nr …, (EÜT nr …. lk 1).[4] Liigendamata assigneeringud[5] Kulud, mis ei kuulu asjaomase xx jaotise xx 01 peatüki alla.[6] Kulud, mis kuuluvad xx jaotise xx 01 04 artikli alla.[7] Kulud, mis kuuluvad xx 01 peatüki alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[8] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.[9] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[10] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesoleva punkti osas „Asjakohased märkused“[11] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[12] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[13] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[14] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[15] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[16] Täpsustage komitee liik ja grupp, millesse see kuulub


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0640

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa  /* KOM/2005/0640 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 9.12.2005KOM(2005) 640 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva, nõukogu määrust käsitleva ettepaneku eesmärk on peatada ühepoolselt ühtse tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate gruppi 27 kuuluvate kaupade (naftaõlide jäätmed) suhtes ja seetõttu muuta ka nõukogu määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta. |Üldine taust Kombineeritud nomenklatuuri gruppi 27 kuulub muuhulgas teatav hulk mineraalkütuseid ja mineraalõlisid. Rubriik 2710 hõlmab konkreetsemalt naftaõlisid (kergõlid, muud õlid kui kergõlid ja õlijäätmed). Kui naftaõlid ja muud gruppi 27 kuuluvad tooted on ette nähtud töötluseks nimetatud grupi lisamärkustes määratletud viisil, on nad tollimaksust ühepoolselt vabastatud, tingimusel et selline töötlemine on toimunud. Kontrollimaks, kas nimetatud tingimus on täidetud, kohaldatakse meetmeid, mis on ette nähtud ühenduse tolliseadustiku ja selle rakendussätetega (komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artiklid 291–300 ja nende muudatused). Praegu selline tollimaksuvabastus õlijäätmete (kood 2710 99 00) puhul siiski ei kehti, isegi kui nad on ette nähtud spetsiifiliseks töötluseks. Ühenduse huvides tuleks õlijäätmete ja õlide suhtes kohaldada sama tariifset kohtlemist. Seepärast tehakse ettepanek peatada ühepoolselt tollimaksude kohaldamine õlijäätmete suhtes, mis on ette nähtud lisamärkuses 4 määratletud töötluseks, tingimusel et kohaldatakse tolliseadustiku ja selle rakendussätetega ettenähtud kontrollimeetmeid. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Kooskõlas kaubandust, keskkonnaküsimusi, energeetikat ja välissuhteid käsitlevate põhimõtetega. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsulteeriti tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmaga, mis esindab kõigi liikmesriikide tootmisharusid; tolliseadustiku komitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakonnaga (KN sektor), tolliseadustiku komitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakonnaga (keemiasektor). |Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Peatamised vastavad töörühmades arutelude käigus saavutatud kokkulepetele. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Tariifiküsimuste eksperdid, kes esindavad liikmesriike tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmas. Tollieksperdid, kes esindavad liikmesriike tolliseadustiku komitees. Keemiaeksperdid, kes esindavad liikmesriike tolliseadustiku komitees. |Kasutatud meetodid Koosolekud. |Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Iga liikmesriigi määratud eksperdid. |Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole nimetatud. |Eelnimetatud komiteede kokkulepe. |Ekspertarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Ettepaneku avaldamine. |Mõju hindamine Talitustevahelised konsultatsioonid. Keskkonnatulu. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa. |Õiguslik alus Artikkel 26. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Ei kohaldata. |Kavandatud meetmed on kooskõlas põhimõtetega, mille eesmärk on lihtsustada menetlusi väliskaubandusega tegelevate ettevõtjate jaoks. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 26 kiidab nõukogu ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamise peatamise ja tariifikvoodid heaks nõukogu ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega. |MÕJU EELARVELE |Saamata jäävad tollimaksud. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87[1] I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuriga peatatakse ühepoolselt ja määramata ajaks tollimaksude sissenõudmine teatavate gruppi 27 kuuluvate kaupade puhul, kui need on ette nähtud spetsiifiliseks töötluseks ja kui täidetud on teatavad tingimused, mis on sätestatud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik[2].(2) Teatavate, KN-koodi 2710 99 00 alla kuuluvate ja ringlussevõtuks ettenähtud õlijäätmete puhul see maksuvabastus praegu ei kehti.(3) Kasutatud õlide ümbertöötamisega seotud keskkonnakaitselistel põhjustel peaks õlijäätmete ja sama grupi õlide puhul kehtima sama tariifne kohtlemine, eeldusel et täidetud on kõik tehnilised ja õiguslikud tingimused. Seega on ühenduse huvides laiendada ühepoolselt ja kindlaksmääramata ajaks kõnealuste toodete suhtes kohaldatavate tollimaksude peatamist.(4) Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta.(5) Kuna käesoleva määrusega ette nähtud muudatust tuleks rakendada samast kuupäevast kui 2006. aasta koondnomenklatuuri, mis kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1719/2005, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata ja seda tuleks kohaldada 1. jaanuarist 2006,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teise osa (Tollimaksude loend) V jaotise grupis 27 kolmandas kolonnis muudetakse tekst järgmiselt:„3,5*_____________________* Nende tollimaksude sissenõudmine peatatakse spetsiifiliseks töötluseks ettenähtud toodete puhul (TARIC-kood 2710 99 00 10) ühepoolselt ja kindlaksmääramata ajaks. Kõnealune peatamine eeldab, et täidetud on asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud tingimused [vt määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artiklid 291–300 ja nende muudatused].”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGAETTEPANEKU NIMETUSEttepanek, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisaEELARVEREADPeatükk ja artikkel: peatüki 12, artikkel 120FINANTSMÕJU( Ettepanekul puudub finantsmõjuX Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on järgmine mõju tuludele:Asjaomaste omatulude vähenemist on väga raske hinnata. Sellise võimaliku täpse otstarbega toodete puhul puudub täpne impordistatistika. 2004. aasta impordi alusel vähenevad tulud kuni 744 000 eurot (enne 25% mahaarvamist), sest nii suur oleks olnud vähenemine 2004. aastal kui kogu rubriik olnuks maksuvaba.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Eelarverida | Tulud[3] | alates | [Aasta n] |Artikkel 120 | Mõju omavahenditele | 01/01/2006 | - 0,5 |PETTUSEVASTASED MEETMEDLõppkasutuse kontrollimine (tolliseadustiku rakendussätete artiklid 291 ja 300) ning ühenduse tolliseadustiku puhul tavapärased meetmed.MUUD MÄRKUSEDAutomaatne eritöödeldavate õlijäätmete tollimaksudest vabastamine (KN-kood ex 2710 99 00)[1] ELT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1719/2005 (ELT L 286, 28.10. 2005, lk 1).[2] ELT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6. 2005, lk 5).[3] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab olema märgitud netosumma, st brutosumma pärast 25% sissenõudmiskulude mahaarvamist.


|

52011PC0193

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse kindlaks põllumajandusturgude ühise korraldusega seotud teatavate toetuste ja hindade kehtestamise meetmed  /* KOM/2011/0193 lõplik - NLE 2011/0075 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 11.4.2011KOM(2011) 193 lõplik2011/0075 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega määratakse kindlaks põllumajandusturgude ühise korraldusega seotud teatavate toetuste ja hindade kehtestamise meetmed  SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST21. detsembril 2010 võttis komisjon vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus),[1] mille eesmärk on viia nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007[2] (ühise turukorralduse kohta) vastavusse komisjoni delegeeritud volituste ja rakendamisvolituste vahelise eristusega, mis võeti kasutusele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.Eespool nimetatud ettepanekus pani komisjon ette, et nõukogu peaks kindlaks määrama teatavate toetuste ja hindade kehtestamise meetmed Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt.Lissaboni lepingu jõustumisest alates on seadusandlik tavamenetlus nüüd ELi õigusaktide vastuvõtmise tavamenetlus. Eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt on nõutud seadusandliku tavamenetluse kasutamist, et kehtestada põllumajandusturgude ühine korraldus ja muud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted.Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 on sätestatud et „nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamise (…) kohta”. Erandina tavamenetlusest tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõiget 3 tõlgendada kitsendavalt, et seadusandja saaks rakendada oma seadusandlikke volitusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt. Seega reguleerib seadusandja ühise põllumajanduspoliitika põhielemente ning teeb poliitilisi otsuseid, mis kujundavad selle struktuuri, vahendeid ja mõju. Seepärast tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 sätestatud erimenetlust kohaldada üksnes juhul, kui kõnealuses sättes osutatud asjaolu ei kuulu seadusandjale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt jäetud poliitiliste põhiotsuste hulka. Kui selline asjaolu on lahutamatult seotud seadusandja poolt tehtava otsuse poliitilise sisuga, siis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõiget 3 ei kohaldata.Sellest tulenevalt on komisjon oma ettepanekus uue ÜTK määruse kohta pannud ette, et nõukogu võtab artikli 43 lõikes 3 osutatud toetuste ja hindade kehtestamise meetmed, mis ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 reguleerimisalasse. Ühist turukorraldust käsitleva ettepaneku asjaomased artiklid on järgmised:i) artiklid 20 ja 21 või kohustusliku eraladustusabi kohta;ii) artikkel 99 suhkrusektori tootmistoetuse kohta ;iii) artikkel 101 toetuse kohta lõssi ja lõssipulbri kasutamiseks loomasöödana;iv) artikkel 102 kaseiiniks või kaseinaatideks töödeldud lõssipulbri toetuse kohta;v) artikkel 108 toetuse kohta õpilaste varustamiseks piimatoodetega;vi) artikkel 155 siidiussikasvatajate toetuse kohta;vii) artikkel 273 eksporditoetuse kindlaksmääramise kohta ningviii) artikkel 281 elustaimede ekspordi miinimumhindade kohta.Eespool nimetatud sätete puhul on ettepanekuga ette nähtud, et meetmed toetussummade, eksporditoetuste ja ekspordi miinimumhindade kehtestamiseks määrab kindlaks nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt ning selliste toetuste summad, toetused ja hinnad peaks kindlaks määrama komisjon rakendusaktidega.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDHuvitatud isikutega ei olnud vaja konsulteerida ning mõju hindamine ei olnud vajalik, kuna ettepanekuga ei tehta olulisi muudatusi olemasolevas olukorras. Pigem on käesoleva ettepaneku eesmärk üksnes kohandada ühist turukorraldust Lissaboni lepinguga kehtestatud uute nõuetega, mis on institutsioonidevaheline küsimus.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Ettepaneku kokkuvõteKehtestada ühise turukorraldusega seotud ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 reguleerimisalasse mittekuuluvate õigusaktide vastuvõtmiseks vajalik menetlus.-  Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.-  Subsidiaarsuse põhimõtePõllumajanduspoliitika kuulub ELi ja liikmesriikide jagatud pädevusse. See tähendab, et seni kuni EL ei ole ühes valdkonnas õigusakte kehtestanud säilitavad liikmesriigid oma pädevuse. Nii käesoleva ettepaneku kui ka komisjoni paralleelse ettepaneku (KOM(2010) 799 (lõplik)) eesmärk on üksnes kohandada ühist turukorraldust Lissaboni lepinguga. Praeguse ühise turukorralduse ülesanne on määratluse kohaselt reguleerida põllumajandustoodete turge ning määratleda kõnealuste toodete ühiseeskirjad. Kehtivate turumehhanismide eesmärk on välistada liidu piires igasugune tootjate või tarbijate diskrimineerimine (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 40 lõige 2). Käesolev ettepanek ei mõjuta kõnealust lähenemisviisi, olles kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega seoses liikmesriikide pädevusega põllumajandussektoris.-  Proportsionaalsuse põhimõteKäesolev ettepanek ei muuda kehtivat olukorda finantsmõju ja -kohustuste osas.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: nõukogu määrus4. MÕJU EELARVELEKäesoleva meetmega ei kaasne täiendavaid liidu kulusid.5. TÄIENDAV TEAVEKäesolev ettepanek on otseselt seotud ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus).2011/0075 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…,[kuupäev],millega määratakse kindlaks põllumajandusturgude ühise korraldusega seotud teatavate toetuste ja hindade kehtestamise meetmedEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr [xxxx/yyyy], millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus),[3] osutatakse nõukogu poolt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikega 3 vastuvõetavatele meetmetele.2.  Selleks et tagada või eraladustusabi andmise korra nõuetekohane toimimine, tuleks kindlaks määrata asjakohased tingimused abisummade kehtestamiseks ja abikava kohandamiseks juhul, kui turutingimustes toimuvad ebasoodsad muutused, mida või ladustamise ajal ei olnud võimalik ette näha.3.  Selleks et tagada suhkrusektori teatavatele toodetele tootmistoetuse andmise tõhus kord, tuleks sätestada asjakohased tingimused tootmistoetuse suuruse kehtestamiseks.4.  Loomasöödaks kasutatava lõssi ja lõssipulbri puhul antava toetuse eesmärgi saavutamiseks tuleks sätestada asjakohased tingimused toetuse suuruse kehtestamiseks.5.  Kaseiiniks või kaseinaatideks töödeldud lõssi puhul antava toetuse eesmärgi saavutamiseks tuleks sätestada asjakohased tingimused toetuse suuruse kehtestamiseks ning toetuse kohandamiseks vastavalt sellele, mis liiki tooteks lõss töödeldakse, ning vastavalt kõnealuste toodete kvaliteedile.6.  Selleks et toetuskava haridusasutuste õpilaste varustamiseks teatavate töödeldud piimatoodetega toimiks nõuetekohaselt ja sujuvalt ning toetuskava hallataks paindlikult, tuleks sätestada asjakohased tingimused piima ja muude abikõlblike piimatoodete puhul antava toetuse suuruse kehtestamiseks.7.  Siidiussikasvatajate toetuskava tõhusa toimimise ja pandliku haldamise tagamiseks tuleks sätestada asjakohased tingimused toetuse suuruse kehtestamiseks.8.  Eksporditoetuste süsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleks sätestada asjakohased meetmed toetuste suuruse kehtestamiseks. Lisaks tuleks teravilja- ja riisisektoris sätestada asjakohased meetmed korrigeerivate summade kehtestamiseks ning näha ette toetussumma kohandamine vastavalt muutustele sekkumishinna tasemes.9.  Teatavate elustaimede ekspordisüsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks ning eelkõige turuarengute arvesse võtmiseks tuleks sätestada asjakohased meetmed ekspordi miinimumhindade kehtestamiseks.10.  Ühise põllumajanduspoliitika tõhusa igapäevase juhtimise tagamiseks peaksid käesolevas määruses sätestatud toetuste ja hindade kehtestamise meetmed piirduma üldiste tingimustega, mis võimaldavad kehtestada konkreetsed summad lähtuvalt iga juhtumi konkreetsetest asjaoludest. Käesoleva määruse rakendamiseks ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused kõnealuste summade kehtestamiseks. Neid volitusi tuleks teostada määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] artikli 323 lõike 1 alusel loodud komitee abiga ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[4]. Selleks et tagada komisjoni kiire reageerimine kiiresti muutuvale turuolukorrale, tuleks komisjonile anda lisaks volitused kehtestada uued toetuste tasemed ning kohandada korrigeerivaid summasid teravilja- ja riisisektoris ilma määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 ReguleerimisalaKäesolevas määruses sätestatakse määrusega (EL) nr [xxxx/yyyy ] („ÜTK määrus”) kehtestatud põllumajandusturgude ühise korraldusega seotud teatavate toetuste ja hindade kehtestamise meetmed.Artikkel 2 Komisjoni volitusedKui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, võtab komisjon talle antud volituste korral rakendusaktid vastu ÜTK määruse artikli 323 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 3 Või eraladustusabiKomisjon kehtestab ÜTK määruse artiklis 20 osutatud või eraladustusabi summa, võttes arvesse ladustamiskulusid ning värske või ja varudest pärineva või eeldatavaid hindu.Komisjon võib abisummat suurendada, kui laost väljaviimise ajaks on lattu paigutamise ajaga võrreldes turul toimunud etteaimamatu muutus halvenemise suunas.Artikkel 4 Suhkrusektori tootmistoetusKomisjon kehtestab ÜTK määruse artiklis 99 osutatud suhkrusektori toodete tootmistoetuse, võttes arvesse eelkõige järgmist:a) imporditud suhkru kasutamisest tingitud kulusid, mis sektoril tuleks kanda maailmaturult tarnimise korral ningb) liidu turul olemasoleva suhkru ülejäägi hinda või suhkru ülejäägi puudumisel ÜTK määruse artikli 8 lõike 1 punktis c kehtestatud võrdlushinda.Artikkel 5 Toetus lõssi ja lõssipulbri kasutamiseks loomasöödanaKomisjon kehtestab ÜTK määruse artiklis 101 osutatud loomasöödaks kasutatava lõssi ja lõssipulbri puhul antava toetuse summa, võttes arvesse ÜTK määruse artikli 8 lõike 1 punkti e alapunktis ii kehtestatud lõssipulbri võrdlushinda ning lõssi ja lõssipulbri turuolukorra muutumist.Artikkel 6 Kaseiiniks või kaseinaatideks töödeldud lõssi toetusKomisjon kehtestab ÜTK määruse artiklis 102 osutatud kaseiiniks või kaseinaatideks töödeldud lõssi puhul antava toetuse summa, võttes arvesse ÜTK määruse artikli 8 lõike 1 punkti e alapunktis ii kehtestatud lõssipulbri võrdlushinda ning lõssi ja lõssipulbri turuolukorra muutumist.Komisjon võib esimeses lõigus osutatud toetuse suurust kohandada vastavalt sellele, kas lõss on töödeldud kaseiiniks või kaseinaatideks, ning vastavalt kõnealuste toodete kvaliteedile.Artikkel 7 Toetus õpilaste varustamiseks piimatoodetegaKomisjon kehtestab ÜTK määruse artiklis 108 osutatud õpilaste piimatoodetega varustamise toetuse summa, võttes arvesse vajadust edendada küllaldasel määral haridusasutuste varustamist piimatoodetega.Komisjon kehtestab abikõlblike piimatoodete (v.a piima) toetussumma, võttes arvesse asjaomaste toodete piimasisaldust.Artikkel 8 Siidiussikasvatajate toetusKomisjon kehtestab ÜTK määruse artiklis 155 osutatud siidiussikasvatajatele antava toetuse summa, võttes arvesse siidiussikasvatussektori korraldust liidu teatavates piirkondades ning vajadust hõlbustada pakkumise kohandamist turuolukorraga.Artikkel 9 Eksporditoetuse kindlaksmääramine1. Komisjon kehtestab ÜTK määruse artiklis 273 osutatud eksporditoetused.2. Komisjon võib toetused kehtestada:a) korrapäraste ajavahemike järel;b) teravilja, riisi, suhkru, piima ja piimatoodete puhul hankemenetluste teel.Nende toodete loetelu, mille puhul antakse eksporditoetust, ning toetuse suuruse kehtestab komisjon vähemalt kord kolme kuu jooksul, kui seda ei kehtestata hankemenetluse teel. Toetuse suurus võib jääda muutumatuks rohkem kui kolmeks kuuks ja vajaduse korral võib komisjon seda liikmesriigi taotlusel või omal algatusel ilma ÜTK määruse artikli 323 lõikes 1 nimetatud komitee abita vahepeal muuta.3. Teatava toote puhul antava toetuse kehtestamisel võetakse arvesse üht või mitut järgmist asjaolu:a) senist olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas:i) kõnealuse toote hindu ja kättesaadavust liidu turul;ii) kõnealuse toote hindu maailmaturul;b) turu ühise korralduse eesmärke, s.o tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamist turul;c) vajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel liidu turul;d) kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti;e) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid;f) vajadust tasakaalustada liidu põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine;g) kõige soodsamaid turustuskulusid ning transpordikulusid liidu turgudelt liidu sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid;h) nõudlust liidu turul;i) sealiha-, muna- ja linnulihasektori puhul nende sektorite toodete liidus tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse liidu hindade ja maailmaturu hindade erinevust.Artikkel 10 Teravilja ja riisi eksporditoetuste erimeetmed1. Komisjon võib kehtestada teravilja- ja riisisektori puhul kehtestatud eksporditoetuste suhtes kohaldatava korrigeeriva summa. Vajaduse korral võib komisjon korrigeerivaid summasid muuta ilma ÜTK määruse artikli 323 lõikes 1 osutatud komitee abita.Komisjon võib esimest lõiku kohaldada teravilja- ja riisisektori toodete suhtes, mida eksporditakse ÜTK määruse XVII lisas loetletud kaupade kujul.2. Turustusaasta esimese kolme kuu jooksul kohaldatakse kas eelneva turustusaasta lõpus ladustatud linnaste või sel ajal ladustatud odrast valmistatud linnaste ekspordi suhtes toetust, mida oleks kõnealuse ekspordilitsentsi suhtes kohaldatud eksportimisele eelneva turustusaasta viimasel kuul.3. Komisjon võib ÜTK määruse I lisa I osa punktides a ja b loetletud toodete suhtes vastavalt ÜTK määruse artikli 274 lõikele 2 kehtestatud toetust kohandada vastavalt muutustele sekkumishinna tasemes.Esimest lõiku võib täielikult või osaliselt kohaldada ÜTK määruse I lisa I osa punktides c ja d loetletud toodete ning ka ÜTK määruse XVII lisa I osas osutatud kauba kujul eksporditavate kõnealuse I lisa I osas loetletud toodete suhtes. Sel juhul korrigeerib komisjon esimeses lõigus nimetatud kohandust, rakendades koefitsienti, mis väljendab suhet põhitoote koguse ning eksporditavas töödeldud tootes sisalduva või eksporditavas kaubas kasutatud põhitoote koguse vahel.Artikkel 11 Elustaimede ekspordi miinimumhinnadKomisjon võib kehtestada ühe või mitu miinimumhinda elustaimesektori toodete ekspordiks kolmandatesse riikidesse, millele on osutatud ÜTK määruse artiklis 281, võttes eelkõige arvesse hindu rahvusvahelistel turgudel.Artikkel 12 JõustumineKäesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] KOM(2010) 799 (lõplik).[2] ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.[3] ELT […], […], lk […].[4] ELT L 55, 28.2.2011.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0121

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta  /* KOM/2009/0121 lõplik - COD 2009/0042 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 10.3.2009KOM(2009) 121 lõplik2009/0042 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohtaSELETUSKIRISissejuhatus1. Märkimisväärselt tõsiseks ja laiaulatuslikuks osutunud ülemaailmne majandus- ja finantskriis on hakanud lennuettevõtjate tegevusele tõsist mõju avaldama. Kriis on toonud kaasa lennuliikluse märgatava vähenemise talvisel lennuhooajal 2008/2009. Ka suvine lennuhooaeg 2009 ei jää kriisist puutumata.Pärast kuueaastast keskmiselt 3 %list tõusu prognoosis Eurocontrol detsembris 2008 pärast tõusu seiskumist 2008. aastal Euroopas 2009. aastaks lendude arvu vähenemist 3 % võrra. 25. veebruaril 2009 vaatas Eurocontrol oma hinnangu üle, prognoosides uueks vähenemisvahemikuks 8,1–1,4 %, tõenäolise vähenemisega 4,9 %. Eurocontrol märgib, et 2008. aasta lõpus toimus lennuliikluses järsk langus, ainuüksi detsembris oli langus 7 %. Eurocontroli andmetel on see odavlennuettevõtjate jaoks 15. aasta jooksul esimene langus – novembris 2008 toimus 4 600 lendu, mis on 6,1 % vähem kui novembris 2007. Võrreldes detsembriga 2007 täheldati detsembris 2008 ärilises lennutegevuses 16 % suurust langust.Üle 80 % Euroopa lennujaamadest märkisid lennuliikluse vähenemist (jaanuaris 2009 vähenes reisijatevedu 8–10 % ja kaubavedu 25–30 %), mis osutab majanduskriisi mõjule Euroopa lennutranspordis tervikuna.2. Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA) esitatud suured arvud näitavad selgesti olukorra tõsidust. Detsembris 2008 vähenes kaubavedu 21,4 %. Reisijatevedu väheneb 2009. aastal hinnanguliselt 4 %. Ettevõtjad rõhutavad, et viimase 25 aasta jooksul on samalaadset liiklusvoogude vähenemist esinenud vaid kolmel korral: 1986. aastal Tšernobõli sündmuste ja Liibüa sõja tõttu; 1991. aastal esimese Lahesõja ajal ja aastatel 2001/2002 Ameerika Ühendriikides toimunud terroriaktide tõttu. Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus näeb 2009. aasta suveks ette lennuvõimekuse vähenemist 6–8 % lendude arvu ja 6–12 % istekohtade arvu ( available seat kms ) puhul.3. Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon IATA prognoosib detsembriks kaubaveomahu vähenemist 22,6 % rahvusvahelisel ja üle 21 % Euroopa ettevõtjate tasandil. Võrreldes jaanuariga 2008 on 26. veebruaril 2009 avaldatud andmete kohaselt jaanuaris 2009 vähenenud reisijatevedu 5,6 % ja kaubavedu 23,2 %. IATA märgib, et Euroopa lennuettevõtjad on 5,7 % suurust langust osaliselt kompenseerinud, vähendades oma lennuvõimekust 3,6 %.4. Komisjon leiab, et praegune majanduskriis ning teenuste pakkumise hilisem kohandamine (lendude katkestamine, sageduste vähendamine) on erakorralised tingimused, mis avaldavad lennuettevõtjatele negatiivset mõju. Seetõttu peaksid koordinaatorid tõlgendama teenindusaegade jaotamist käsitleva määruse (EÜ) nr 95/93 sätteid nii, et lennuettevõtjatel ei oleks ohtu kaotada oma teenindusaegu, mida nad majanduskriisi tagajärgede tõttu ei ole ära kasutanud (eeskiri „kasuta või kaota”).5. Kuna praegu ei ole tehtud otsust kõnealustele teenindusaegadele varem omandatud õiguse säilitamise kohta, on lennuettevõtjatel oht säilitada olemasolev maht isegi juhul, kui nõudmine märkimisväärselt väheneb, ning see suurendaks olemasolevaid majandusraskusi veelgi.Teenindusaegade määruse sätted6. Määruse lähtepunkt on artikli 10 lõikes 2 osutatu kohaselt teenindusaegade jaotamine ja kasutamine (põhimõte „kasuta või kaota”) ja eelkõige olukord hooaja lõpus pärast teenindusaegade tegelikku kasutamist. Kõnealuses artiklis on sätestatud, et üksnes lennuettevõtja, kes suudab koordinaatorile rahuldaval viisil näidata, et ta on koordinaatori nõusolekul kasutanud kõnealuseid teenindusaegu vähemalt 80 % sellest sõiduplaani perioodist, mis ajaks sari oli antud, omab õigust samale teenindusaegade sarjale järgmisel vastaval hooajal.7. Peale selle on määruse artikli 8 lõikega 2 ja artikli 10 lõikega 2 nähtud ette kasutamismäära väljaarvutamine hooaja lõpus, kui teenindusajad on ära kasutatud, eesmärgiga omandada uued õigused järgmiseks vastavaks hooajaks.8. Artikli 10 lõikes 4 on esitatud põhjuste loetelu, millega lennuettevõtja saab põhjendada talle eraldatud teenindusaegade kasutamata jätmist ühe hooaja sõiduplaani perioodil. Punktis a on esitatud mittetäielik loetelu väljaspool lennuettevõtja kontrolli olevatest ettenägematutest ja vältimatutest asjaoludest.9. Määruse aluseks on põhimõte, et teenindusaegade jaotamise ja nende kasutamise järelevalve eest vastutab koordinaator (artikli 4 lõiked 5 ja 6). Koordinaator täidab oma ülesandeid mitte üksnes täiesti sõltumatult, vaid ka erapooletult, mittediskrimineerivalt ja arusaadavalt (artikli 4 lõiked 2 ja 3). Seepärast ei saa ei komisjon ega ükski liikmesriik anda koordinaatorile ülesandeid, mis võiksid tema sõltumatuse kahtluse alla seada.Seega võib järeldada, et kohaldades artikli 10 lõikeid 2 ja 4 peab koordinaator tegutsema kooskõlas eespool osutatud artikli 4 põhimõtetega.10. Sellise olukorra puhul on oht, et liikmesriigid tõlgendavad määrust erinevalt ning see viiks kooskõla puudumiseni määruse artikli 10 lõike 4 kohaldamisel ühenduses. Selline olukord on juba korra esinenud, nimelt lennundussektori kriisi ajal pärast terrorirünnakuid Ameerika Ühendriikidele. Seetõttu on vaja, et ühendus sekkuks – nii nagu ta toimis juba aastatel 2002 ja 2003, lisades artiklid 10a ja 10b – selleks, et tagada selgelt ja üheselt õiguskindlus eeskirja „kasuta või kaota” kohaldamise puhul kriisist hõlmatud lennuhooaegadel.11. Seetõttu tehakse ettepanek lisada määrusesse uus artikkel 10c, milles sätestatakse, et majanduskriisi tingimustes nõustuvad koordinaatorid, et lennuettevõtjatel on suvisel lennuhooajal 2010 õigus samadele lennuteenindusaegadele, mis olid neile eraldatud suvisel lennuhooajal 2009 (29. märts–24. oktoober 2009).12. Et vältida lennuteenindusaegade mahu raiskamist kriisist haaratud lennuhooajal, võivad koordinaatorid suvisel lennuhooajal 2009 kasutamata lennuteenindusaegu eraldada ülejäänud lennuhooajaks uuesti näiteks ajutiste lennuteenindusaegadena ning need võib anda teiste lennundusettevõtjate kasutusse ilma kindlakskujunenud teenindusaegade õigust järgimata.13. Komisjon jätkab majanduskriisi mõju analüüsi lennundussektorile. Kui talvisel lennuhooajal 2009–2010 (25. oktoober 2009–27. märts 2010) peaks olukord veelgi halvenema, teeb komisjon otsuse kõnealuse korra uuendamise kohta talvisel lennuhooajal 2010–2011.Ajakava14. Käesoleva ettepaneku oluline aspekt on ajakava. Lennuteenindusaegade esialgne jaotamine toimub IATA sõiduplaanikonverentsil: novembris järgmiseks suvehooajaks ja juunis järgmiseks talvehooajaks. Seetõttu eraldatakse suvehooaja 2010 lennuteenindusajad sõiduplaanikonverentsil novembris 2009 ning talvehooaja 2010/2011 lennuteenindusajad juunis 2010.Määruse artikli 10 lõikega 3 on ette nähtud, et lennuettevõtjad võivad reserveerida teenindusaegade ühisvarus endale lennuteenindusaegu enne 31. jaanuari järgmiseks suvehooajaks või enne 31. augustit järgmiseks talvehooajaks, ilma et see mõjutaks neile jäävate lennuteenindusaegade kasutusmäära arvutamist.IATA sõiduplaanikonverentsi ülemaailmsete suunistega on ette nähtud, et kui lennuteenindusaegade omandamise õigus on kord kindlaks määratud, peavad koordinaatorid määrama igale lennuettevõtjale omandatud õiguse üksikasjad lennuteenindusaegade puhul, niipea kui need on koordinaatori poolt kindlaks määratud ja hiljemalt:-  aprilli kolmandal esmaspäeval varem omandatud lennuteenindusaegade puhul vastavalt eelmisel talvehooajal toimunud tegelikule teenindamisele;-  septembri kolmandal esmaspäeval varem omandatud lennuteenindusaegade puhul, vastavalt eelmisel suvehooajal toimunud tegelikule teenindamisele.15. Olgugi et suviste lennuhooaja 2009 teenindusaegade jaotamine lõppes 31. jaanuaril 2009, võimaldaks määruse muutmine lennuettevõtjatel oma tegevust veel kohandada ja vähendada olemasolevaid mahte eeskirja „kasuta või kaota” arvessevõtmiseks. Võttes arvesse, et suvine lennuhooaeg 2009 algab 29. märtsil, peaks pakutud kord jõustuma seega võimalikult kiiresti.16. Vastupidisel juhul esineb suur oht kohtumenetluse alustamiseks lennuettevõtjate poolt, kellele on eraldatud lennuteenindusajad lennujaamades, kus koordinaatorid ei nõustu majanduskriisist tuleneva erakorralise olukorra põhjendusega suvisel lennuhooajal 2009.2009/0042 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3],toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[4]ning arvestades järgmist:(1) Ülemaailmne majandus- ja finantskriis on hakanud tõsiselt mõjutama lennuettevõtjate tegevust. Kriis on toonud kaasa lennuliikluse märgatava vähenemise talvisel lennuhooajal 2008/2009. Ka suvine lennuhooaeg 2009 ei jää kriisist puutumata.(2) Tagamaks, et suviseks lennuhooajaks 2009 jaotatud teenindusaegade kasutamata jätmise tagajärjel ei kaotaks lennuettevõtjad oma õigust nendele teenindusaegadele, on vaja selgelt ja ühemõtteliselt sätestada, et kõnealust lennuhooaega mõjutab majanduskriis. Komisjon jätkab majanduskriisi mõju analüüsi lennundussektorile. Kui talvisel lennuhooajal 2009–2010 peaks olukord veelgi halvenema, teeb komisjon otsuse kõnealuse korra uuendamise kohta talvisel lennuhooajal 2010–2011.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta[5]. Kõnealune muudatus ei mõjuta ühelgi juhul Euroopa Komisjoni volitusi EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrusele (EMÜ) nr 95/93 lisatakse järgmine artikkel 10c:„Artikkel 10cArtikli 10 lõike 4 kohaldamisel nõustuvad koordinaatorid, et lennuettevõtjatel on suvisel lennuhooajal 2010 õigus samasugusele teenindusaegade sarjale, mis neile oli määruse kohaselt eraldatud suviseks lennuhooajaks 2009. Komisjon jätkab majanduskriisi mõju analüüsi lennundussektorile. Kui talvisel lennuhooajal 2009–2010 peaks olukord veelgi halvenema, teeb komisjon vastavalt artiklis 13 osutatud korrale otsuse kõnealuse korra uuendamise kohta talvisel lennuhooajal 2010–2011.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C, […], lk […].[2] ELT C, […], lk […].[3] ELT C, […], lk […].[4] ELT C, […], lk […].[5] EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 894/2002 (EÜT L 142, 31.5.2002, lk 3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1554/2003 (ELT L 221, 4.9.2003, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50).