				|

		52013PC0342

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse jaoks vajaliku statistika esitamise ja kvaliteedi kohta /* COM/2013/0342 final - 2013/0181 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Käesolev algatus sobib liidu majanduse
juhtimise parandamise poliitilisse konteksti. Koostöös ELi majanduskasvu ja
tööhõive strateegia, majandus- ja eelarvepoliitika tugevdatud kooskõlastamise
Euroopa poolaasta ning valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi
kõrvaldamist käsitleva stabiilsuse ja kasvu paktiga on vaja välja selgitada
makromajanduslikud tasakaalunihked ning neid ennetada ja korrigeerida.
Selleks on määruses (EL) nr 1176/2011
sätestatud üksikasjalikud eeskirjad euroalal ja ELis tekkiva või püsiva
makromajandusliku tasakaalustamatuse varajaseks avastamiseks, ennetamiseks ja
korrigeerimiseks (makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlus või MTM).
MTMi ja selle näitajate tulemustabeli jaoks on
vaja näitajate ja nende aluseks oleva statistilise teabe kvaliteedi tõhusat
järelevalvet.
8. novembril 2011 ja 13. novembril 2012 kokku
tulnud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu rõhutas, et õigeaegsed
kvaliteetsed andmed on MTMi tulemustabeli usaldusväärusse seisukohalt väga
olulised ja palus komisjonil (Eurostatil) võtta kõik vajalikud meetmed, et
tagada usaldusväärne statistika koostamise kord ning selle aluseks oleva
statistilise teabe pidev täiustamine.
Seepärast on MTMi jaoks vaja välja töötada
tõhus statistikajärelevalve süsteem, mille aluseks on Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus. Kõnealune määrus hõlmab andmete kvaliteedi kontrollimist,
andmete ja metaandmete koostamist ja edastamist, andmete teatamist/edastamist
erinevatele sidusrühmadele ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Määrusega antakse komisjonile (Eurostat) uued
ülesanded järgmistes põhiaspektides: MTMi jaoks oluliste andmete kvaliteedi
valideerimine vastavalt juba olemasolevatele või teatavates valdkondades veel
täpsustatavatele kvaliteedikriteeriumidele; liikmesriikide andmekogumise
allikate ja meetodite struktureerimine, kogumine ja analüüsimine;
parandusmeetmete tegevuskava väljatöötamine ja rakendamine. Tööd MTMi jaoks
oluliste andmetega on vaja toetada heade eeskirjadega andmete Internetis avaldamise
ja levitamise ning samuti statistika avalikustamise kohta.
Määruse eelnõu rakendamine eesmärgiga
kvaliteetset statistikat pakkuda eeldab tihedat koostööd liikmesriikide
statistikaasutustega nii tulemustabeli andmete kui ka nende aluseks oleva statistilise
teabe osas.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.        HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE TULEMUSED
Majandus- ja rahandusministrite nõukogu on
rõhutanud, et MTMi tulemustabeli jaoks on vaja kvaliteetset statistikat ning et
selleks on vaja välja töötada usaldusväärne kvaliteedijärelevalve kord.
Majanduspoliitika komitees on liikmesriikidega
peetud laiapõhjalist arutelu MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteedi ja
võrreldavuse küsimuses. Eelkõige tehti struktuurstatistikat käsitlevas
majanduspoliitika komitee 2012. aasta aruandes kindlaks teatavad probleemsed
valdkonnad.
Kontaktid on olemas ka teiste
peadirektoraatidega, eelkõige majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadiga.
Koostöös Euroopa Keskpanga ja teiste rahvusvaheliste
organisatsioonidega on võetud mitmeid meetmeid statistilise alusteabe
parandamiseks.
2.2.        MÕJU HINDAMINE
Käesoleva määruse edukas rakendamine eeldab
tihedat koostööd liikmesriikide statistikaametitega, et parandada MTMi jaoks
vajalike andmete kvaliteeti ja nende aluseks olevat statistilist teavet.
Täiendavat andmete kogumise mehhanismi ei ole ette nähtud.
Kui tõhusat ja õiguslikult siduvat
kvaliteedijärelevalve menetlust vastu ei võeta, ei ole võimalik tagada MTMi
jaoks vajalike andmete kvaliteeti ja võrreldavust komisjoni nõuete kohaselt.
See võib omakorda mõjutada MTMi süsteemi usaldusväärsust ja tõhusust.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad
makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse jaoks oluliste statistiliste
andmete esitamise kohta. Need eeskirjad käsitlevad makromajandusliku
tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli näitajate koostamist,
kvaliteedijärelevalvet ja avaldamist. Määruse peamine eesmärk on luua tõhus
kvaliteedijärelevalve kord, et tagada MTMi jaoks vajalike andmete kõrge
kvaliteet.
Euroopa statistika õiguslik alus on sätestatud
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Euroopa Parlament ja nõukogu
võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt vajaduse korral meetmeid
statistika koostamiseks selle kohta, kuidas Euroopa Liit oma tegevust ellu
viib. Nimetatud artiklis on esitatud nõuded Euroopa statistika kohta, mille
kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldusväärsuse,
objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsuse
nõuetele.
Ettepanek on kooskõlas nii subsidiaarsuse kui
ka proportsionaalsuse põhimõttega.
Subsidiaarsuse põhimõtte seisukohalt ei kuulu
ettepaneku eesmärgid Euroopa Liidu ainupädevusse, kuid samas ei suuda ka
liikmesriigid üksi neid küllaldaselt täita.
Liikmesriigid ei suuda vajalikul määral täita
esmatähtsaid kvaliteedinõudeid, kui puudub selge üleeuroopaline raamistik, s.o
Euroopa õigusaktid, millega määratakse kindlaks MTMi jaoks vajalike andmete
kvaliteedi ühine järelevalvekord.
Ettepaneku eesmärke on võimalik paremini
saavutada Euroopa Liidu tasandil Euroopa tasandi õigusakti alusel, sest üksnes
komisjon saab välja töötada MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteedi ühtse
järelevalvekorra ja kohaldada seda Euroopa Liidu tasandil. Teiselt poolt nõuab
kõnealuse korra edukas rakendamine tihedat koostööd liikmesriikide
statistikaasutustega, mis hõlmaks nii MTMi jaoks vajalikke andmeid kui ka nende
aluseks olevat statistilist teavet. Seepärast võib Euroopa Liit võtta meetmeid
kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele
piirdutakse käesolevas määruses vähimaga, mis on vajalik seatud eesmärgi
saavutamiseks, ega minda sellest kaugemale. Selles ei määrata iga liikmesriigi
jaoks kindlaks MTMi jaoks vajalike andmete kogumise korda ega dubleerita
olemasolevaid menetlusi. Selles kehtestatakse üksnes kvaliteedi
järelevalvesüsteem seoses tulemustabeli ja muude MTMi jaoks vajalike andmete
koostamise, edastamise ja avaldamisega.
Kavandatav õigusakt on Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus. Määrust eelistatakse sellepärast, et sellega kehtestatakse
ühesugused õigusnormid kogu Euroopa Liidus ning liikmesriikidel ei ole võimalik
kohaldada neid osaliselt või valikuliselt. Määrus on vahetult kohaldatav, mis
tähendab, et seda pole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Määruse
kasutamine on kooskõlas teiste alates 1997. aastast vastu võetud Euroopa
statistikaalaste õigusaktidega.
4.           MÕJU EELARVELE
Selleks et tagada MTMi jaoks vajalike andmete
ranged kvaliteedinõuded vastavalt komisjoni nõuetele, mis on esitatud teatises
KOM (2011) 211 (lõplik) „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise
väljatöötamine”, on vaja täiendavaid vahendeid. Et täita komisjoni (Eurostat)
nõutud ülesanded, on vaja on luua 21 uut ametikohta (12 ametikohta ja 9
koosseisuvälist töötajat).
Lisaks vajab komisjon liikmesriikide
ekspertide abi ja jagaks liikmesriikidega käesolevas ettepanekus nimetatud MTMi
lähetustega seotud kulusid. Kõnealune abi hõlmab ka riikide ekspertide
erialateadmisi ja kogemusi lähetustel teistesse liikmesriikidesse, mis tehakse
muu hulgas süsteemi täieliku läbipaistvuse eesmärgil. Praeguses etapis on raske
näidata, kuidas täpselt komisjoni kulusid rahastatakse ja hinnata nende täpset
suurust, eelkõige kuna sünergiat püütakse leida ka Eurostati lähetustega seotud
valdkondades.
5.           LISATEAVE
Kavandatav õigusakt ei käsitle Euroopa
Majanduspiirkonnaga seotud küsimust.
2013/0181 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
makromajandusliku tasakaalustamatuse
menetluse jaoks vajaliku statistika esitamise ja kvaliteedi kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. novembri 2011. aasta määruses (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta[1] on ette nähtud häiremehhanism
tasakaalustamatuse varajase tuvastamise ja jälgimise hõlbustamiseks. Selle
mehhanismi kohaselt peab komisjon igal aastal koostama häiremehhanismi aruande,
mis sisaldab kvalitatiivset majandus- ja finantsolukorra hinnangut ja milles
tehakse kindlaks liikmesriigid, kus komisjoni arvates võib esineda
tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks.
(2)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. novembri 2011. aasta määruses (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase
makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete
kohta[2]
on euroala liikmesriikide jaoks sätestatud finantssanktsioonide süsteem
ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse tõhusaks korrigeerimiseks.
(3)       Usaldusväärsed statistilised
andmed on makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve alus. Selleks et
kindlustada usaldusväärne ja sõltumatu statistika, peaksid liikmesriigid tagama
riiklike statistikaasutuste ametialase sõltumatuse kooskõlas Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika
kohta[3].
(4)       Häiremehhanismi aruanne, mis
põhineb tulemustabelil, mille teatavate näitajate väärtust on võrreldud nende
künnisväärtusega, on esmane analüüsivahend, mille abil komisjon teeb kindlaks
liikmesriigid, kelle puhul oleks arengute põhjal vaja põhjalikult analüüsida,
kas esineb tasakaalustamatust või on selle tekkimise oht. Häiremehhanismi aruanne
peaks sisaldama ka MTMi jaoks vajalikke andmeid. Täheldatud arengute põhjuseid
analüüsitakse aga üksikasjalikult järgnevates põhjalikes uuringutes, et määrata
kindlaks tasakaalustamatuse laad. Tulemustabelit ja künnisväärtusi ei
tõlgendada mehaaniliselt, vaid aluseks võetakse majanduslik analüüs. Põhjaliku
läbivaatamise käigus uurib komisjon paljusid majanduslikke muutujaid ja
lisateavet, võttes arvesse konkreetse riigi olukorda. Neil põhjustel ei ole
võimalik eelnevalt esitada ammendavat loetelu andmetest, mida võidakse kasutada
makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses, vaid need tuleks määratleda
osutades korrale, mis on sätestatud määruses (EL) nr 1176/2011
makromajandusliku tasakaalustamatuse tuvastamiseks, samuti ülemäärase
makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamiseks ja korrigeerimiseks liidus.
Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse rakendamisel peaksid komisjon ja
nõukogu eelistama statistikat, mille on koostanud ja komisjonile (Eurostat)
edastanud liikmesriigid. Muul viisil kogutud ja edastatud statistikat tuleks
kasutada vaid siis, kui liikmesriikide koostatud ja edastatud statistika ei
anna vajalikku teavet, võttes sealjuures nõuetekohaselt arvesse muul viisil
kogutud ja edastatud statistika kvaliteeti.
(5)       Tuleks luua usaldusväärne
kord makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse jaoks vajalike andmete
(edaspidi „MTMi jaoks vajalikud andmed”) koostamise, järelevalve ja avaldamise
jaoks ning samuti nende aluseks oleva statistilise teabe pidevaks täiustamiseks
kooskõlas komisjoni Euroopa statistika kvaliteedijuhtimise raamistikuga[4]. Komisjoni loodud
makromajandusliku statistika direktorite töörühm on asjakohane eksperdirühm
toetamaks komisjoni (Eurostat) MTMi jaoks vajalike andmete tõhusa
kvaliteedijärelevalve rakendamisel.
(6)       On väga oluline, et liidu
tegevuseks vajalik statistika toetuks usaldusväärsetele andmetele. MTMi jaoks
vajalike andmete koostamisel, mis on oluline sisend liidus esineva
makromajandusliku tasakaalustamatuse tuvastamiseks ning samuti ülemäärase
makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamiseks ja korrigeerimiseks, võivad
ebausaldusväärsed andmed liidu huvidele märkimisväärset mõju avaldada.
Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse läbiviimisel on MTMi jaoks
vajalike andmete koostamise, edastamise ja kvaliteedijärelevalve tõhusamaks
jõustamiseks vaja võtta lisameetmeid. Need meetmed peaksid suurendama
statistilise alusteabe usaldusväärsust ja parandama MTMi jaoks vajalike andmete
edastamist ja nende kvaliteedi järelevalvet. Selleks et vältida kas tahtlikku
või tõsisest hooletusest tingitud valeandmete esitamist MTMi jaoks vajalike
andmete puhul, tuleks kehtestada trahvid, mis aitavad tagada ka nõuetekohase
hoolsuse MTMi jaoks vajalike andmete koostamisel.
(7)       Selleks et täiendada
eeskirju, mis käsitlevad trahvide arvutamist statistika manipuleerimise
vältimiseks ning menetlusnorme, mille kohaselt komisjon sellist tegevust uurib,
peaks komisjonil olema õigus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
(edaspidi „alusleping”) artikliga 290 võtta vastu õigusakte trahvisumma
üksikasjalike kriteeriumide ja komisjoni teostatava uurimise kohta. On eriti
oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid
konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide
ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide
sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
(8)       Selleks et tagada
liikmesriikide esitatavate MTMi jaoks vajalike andmete ja nende aluseks oleva
statistilise teabe kvaliteet, on vaja komisjoni ja liikmesriikide
statistikaasutuste vahel luua tihe koostöö ja pidev dialoog.
(9)       Selleks et vähendada
aruandluskoormust, tagada sidusus, parandada statistikat ning tagada andmete
võrreldavus, tuleks seoses MTMI jaoks vajalike andmetega tagada tihe koostöö
Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vahel kooskõlas
määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 9.
(10)     Ühetaoliste tingimuste
tagamiseks käesoleva määruse rakendamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused,
mida teostatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[5].
(11)     Kuna käesoleva määruse
eesmärki, milleks on MTMi jaoks vajalike andmete esitamise ühtse usaldusväärse
menetluse kehtestamine ja nende andmete kvaliteedi järelevalve ning samuti
statistilise teabe pidev täiustamine, saab paremini saavutada ELi kui
liikmesriikide tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu
artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus
nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(12)     Eurostat kui liidu
statistikaasutus peaks täitma käesoleva määrusega komisjonile pandud
statistilisi kohustusi. Eurostat peaks neid ülesandeid täitma kooskõlas
määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud statistikapõhimõtetega ja vastavalt
komisjoni 17. septembri 2012. aasta otsusele 2012/504/EL Eurostati kohta[6],
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I
PEATÜKK
EESMÄRK
Artikkel 1
1.         Käesolevas määruses sätestatakse
eeskirjad selliste statistiliste andmete esitamise ja kvaliteedikontrolli
kohta, mis on kogutud ja edastatud liidus esineva makromajandusliku
tasakaalustamatuse tuvastamiseks ja samuti ülemäärase makromajandusliku
tasakaalustamatuse ennetamiseks ja korrigeerimiseks vastavalt määruse (EL) nr
1176/2011 artiklitele 3–11 (edaspidi „MTMi jaoks vajalikud andmed).
2.         Käesolevat määrust kohaldatakse
selliste MTMi jaoks oluliste andmete suhtes, mille on kogunud ja edastanud
liikmesriigid, olenemata sellest, kas nõukogu või Euroopa Komisjon leiab, et
tasakaalustamatus esineb või kas nõukogu on määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 7
kohaselt ülemäärase tasakaalustamatuse esinemise kindlaks teinud. Käesolevat
määrust kohaldatakse ka nende liikmesriikide suhtes, kelle puhul
makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlus on peatatud vastavalt määruse
XXXX artiklile XXXX (viide kahest määrusest koosnevale paketile , kui see on
vastu võetud)
II
PEATÜKK
ANDMETE
EDASTAMINE KOMISJONILE
Artikkel
2
1.         MTMi jaoks vajalikud andmed, mille
liikmesriigid edastavad, peavad hõlmama eelnevat aastat (n-1) ja sellele
eelnevat üheksat aastat (n-2 kuni n-10).
2.         MTMi jaoks vajalike andmete
edastamise tähtajad kehtestatakse asjaomastes põhiõigusaktides või teatab need
komisjon spetsiaalses kalendris, võttes arvesse Euroopa Liidu vajadusi.
3.         Komisjon teatab liikmesriikidele
igal aastal määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 3 kohase iga-aastase
häiremehhanismi ajakava aruande. Selle ajakava ning lõikes 2 osutatud
tähtaegade ja kalendri põhjal teeb komisjon otsuse kõige uuemate MTMi jaoks
vajalike andmete edastamise tähtaja suhtes ja teatab sellest liikmesriikidele.
III
PEATÜKK
KVALITEEDIARUANDED
Artikkel
3
1.         Artiklis 1 osutatud MTMi jaoks
vajalike andmete edastamisel saadavad liikmesriigid komisjonile (Eurostat)
kvaliteediaruande vormis teabe selle kohta, kuidas need andmed on arvutatud,
sealhulgas iga muutuse kasutatud allikates või meetodites.
2.         Edastatavate andmete suhtes
kehtivad määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 osutatud
kvaliteedikriteeriumid.
3.         Kvaliteediaruannete üksikasjad,
ülesehituse ja esitamise sageduse määrab komisjon kindlaks rakendusaktidega.
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
Artikkel
4
Kui on kahtlusi MTMi jaoks vajalike andmete
kogumise ja nende edastamise eeskirjade nõuetekohase rakendamise suhtes, nõuab
asjaomane liikmesriik komisjonilt (Eurostat) selgitust. Komisjon uurib küsimust
viivitamata ja edastab oma selgitused asjaomasele liikmesriigile, komisjoni
loodud makromajandusliku statistika asjaomasele eksperdirühmale, kõigile
teistele liikmesriikidele ja avalikkusele.
IV
PEATÜKK
KVALITEEDI
HINDAMINE
Artikkel
5
1.         Komisjon (Eurostat) hindab
korrapäraselt MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteeti. Hindamises keskendutakse
peamiselt artiklis 6 osutatud loeteludes kirjeldatud valdkondadele, kui see on
asjakohane, ning liikmesriikide kvaliteediaruannetele. Kvaliteedi hindamine
toimub kooskõlas määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud statistikapõhimõtetega.
Kvaliteedi hindamises võetakse vajaduse korral arvesse MTMi jaoks vajalike
andmete olemasoleva kvaliteediraamistiku kontekstis tehtud tööd ja saadud
tulemusi.
2.         Liikmesriigid esitavad komisjonile
(Eurostat) nii kiiresti kui võimalik statistilise teabe, mida on nõutud andmete
kvaliteedi hindamiseks, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 223/2009
statistilist konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid.
3.         Igal aastal hindab komisjon
(Eurostat) makromajandusliku statistika asjaomase eksperdirühma toetusel
liikmesriikide esitatud MTMi jaoks vajalikke andmeid.
4.         Kõnealune hindamine viiakse läbi
kooskõlas artikli 3 lõikes 2 osutatud kvaliteedikriteeriumidega. Hindamises
võetakse arvesse eelkõige järgmisi elemente:
a)         MTMi jaoks vajalikud andmed,
mille on edastanud liikmesriigid;
b)         kvaliteediaruanded ja artiklis
6 osutatud loetelud;
c)         liikmesriikidesse tehtud
lähetuste ja nendega peetud arutelude põhjal koostatud aruanded MTMi jaoks
vajalike andmete kohta.
V
PEATÜKK
MTMi
JAOKS VAJALIKE ANDMETE KOGUMISEKS KASUTATUD ALLIKATE JA MEETODITE LOETELU
Artikkel
6
1.         Liikmesriigid edastavad komisjonile
(Eurostat) täieliku ja ajakohastatud kirjelduse allikatest ja meetoditest
(edaspidi „loetelu”), mida kasutati MTMi jaoks vajalike andmete kogumiseks.
2.         Liikmesriigid koostavad loetelud ja
saadavad need komisjonile (Eurostat) hiljemalt [kuupäev][[üheksa kuud
pärast käesoleva määruse vastuvõtmist – täpse kuupäeva lisab Euroopa Liidu
Väljaannete Talitus pärast avaldamist]. Komisjon võtab vastu rakendusaktid
kõnealuste loetelude ülesehituse ja üksikasjade kindlaksmääramiseks nende
ajakohastamise eesmärgil [kuupäev] [kuue kuu jooksul pärast käesoleva
määruse vastuvõtmist – täpse kuupäeva lisab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus
pärast avaldamist]. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
3.         Liikmesriigid teevad oma loetelud
üldsusele kättesaadavaks.
VI
PEATÜKK
KONTROLLKÄIGUD
LIIKMESRIIKIDESSE
Artikkel
7
1.         Kui komisjon (Eurostat) avastab
eelkõige artiklis 5 osutatud kvaliteedijärelevalve osas probleemi, võib ta
otsustada teha kontrollkäigu asjaomasesse liikmesriiki.
2.         Kontrollkäigu eemärk on uurida
süvitsi asjaomaste MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteeti. Kontrollkäikudel
keskendutakse metoodilistele küsimustele, loeteludes kirjeldatud allikatele ja
meetoditele, andmetele ja statistilistele tugiprotsessidele, et hinnata nende
vastavust asjaomastele arvepidamis- ja statistikaalastele eeskirjadele.
3.         Komisjon teatab nõukogu otsusega
74/122/EMÜ[7]
loodud majanduspoliitika komiteele kontrollkäikude tulemustest ja esitab ka asjaomase
liikmesriigi tehtud märkused nende tulemuste kohta. Pärast seda, kui aruanded
on koos asjaomaste liikmesriikide märkustega majanduspoliitika komiteele
edastatud, tehakse need aruanded avalikuks, ilma et see piiraks statistilist
konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid määruses (EÜ) nr 223/2009.
4.         Komisjoni (Eurostat) taotlusel
pakuvad liikmesriigid ekspertide abi komisjoni makromajandusliku
tasakaalustamatuse menetlusega seotud statistikaalastes küsimustes, sealhulgas
kontrollkäigu ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks. Kõnealused eksperdid
esitavad sõltumatu eksperdiarvamuse. Ekspertide nimekiri koostatakse (kuupäev
täpsustamisel) MTMi jaoks vajalike andmete eest vastutavate liikmesriikide
ametiasutuste ettepaneku põhjal.
5.         Komisjon (Eurostat) kehtestab
ekspertide valimise eeskirjad ja menetluse, pidades silmas ekspertide
asjakohast jaotust ja rotatsiooni liikmesriikide vahel, nende töökorra ja
rahalised üksikasjad. Komisjon (Eurostat) jagab koos liikmesriikidega kõiki
kulusid, mis liikmesriikidel nende riiklike ekspertide abiga seoses on
tekkinud.
6.         Komisjon (Eurostat) tagab, et
kõnealustel kontrollkäikudel osalevad ametnikud ja eksperdid täidavad kõiki
tehnilise asjatundlikkuse, professionaalse sõltumatuse ja konfidentsiaalsusega
seotud nõudeid.
VII
PEATÜKK
ANDMETE
ESITAMINE KOMISJONI (EUROSTAT) POOLT
Artikkel
8
1.         Komisjon (Eurostat) esitab
makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses kasutatavad MTMi jaoks
vajalikud andmed pressiteadete kujul ja /või muude asjakohaste kanalite kaudu.
2.         Komisjon (Eurostat) ei viivita MTMi
jaoks vajalike andmete esitamisega nende liikmesriikide puhul, kes ei ole veel
oma andmeid esitanud.
3.         Komisjon (Eurostat) võib esitada
reservatsiooni liikmesriigi MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteedi suhtes. Kui
komisjon (Eurostat) kavatseb esitada ja avaldada reservatsiooni, edastab ta
selle hiljemalt kolm tööpäeva enne kavandatavat avaldamiskuupäeva asjaomasele
liikmesriigile ning majanduspoliitika komitee esimehele. Kui küsimus
lahendatakse pärast andmete ja reservatsiooni avaldamist, avaldatakse kohe
teade reservatsiooni tagasivõtmise kohta.
4.         Komisjon (Eurostat) võib muuta
liikmesriikide edastatud andmeid ning esitada muudetud andmed koos muudatuste
põhjendustega, kui on tõendeid, et liikmesriikide edastatud andmed ei ole
vastavuses artikli 3 lõike 2 nõuetega. Hiljemalt kolm tööpäeva enne
kavandatavat avaldamiskuupäeva edastab komisjon (Eurostat) asjaomasele
liikmesriigile ning majanduspoliitika komitee esimehele muudetud andmed koos
põhjendustega.
VIII
PEATÜKK
KARISTUSED
STATISTIKA MANIPULEERIMISE KORRAL
Artikkel
9
1.         Nõukogu võib komisjoni ettepanekul
trahvida liikmesriiki, kes kas tahtlikult või tõsise hooletuse tõttu on
esitanud ebaõigeid MTMi jaoks vajalikke andmeid.
2.         Lõikes 1 osutatud trahv on tõhus,
hoiatav ja proportsionaalne võrreldes ebaõige teabe esitamise laadi,
raskusastme ja kestusega. Trahvisumma ei ületa 0,05 % asjaomase
liikmesriigi SKPst.
3.         Komisjon võib teha kõiki
uurimistoiminguid, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud ebaõige teabe esitamise
fakti tuvastamiseks. Komisjon võib teha otsuse algatada uurimine, kui tal on
tõsiseid viiteid ebaõige teabe esitamise kohta. Väidetavate ebaõige teabe
esitamise juhtude uurimisel võtab komisjon arvesse asjaomase liikmesriigi
esitatud märkusi. Oma ülesannete täitmiseks võib komisjon nõuda liikmesriigilt
teabe esitamist, viia läbi kohapealseid kontrollkäike ja kontrollida MTMi jaoks
vajalike andmete aluseks olevat statistilist teavet ja seotud dokumente. Kui
asjaomase liikmesriigi seadustes nõutakse enne kohapealse kontrollimise
toimumist kohtu luba, esitab komisjon selleks vajalikud taotlused.
Pärast uurimise lõpetamist ja enne nõukogule
ettepaneku esitamist annab komisjon asjaomasele liikmesriigile võimaluse saada
uurimisaluses küsimuses ära kuulatud. Komisjon võtab nõukogule esitatava
ettepaneku aluseks üksnes asjaolud, mille kohta asjaomasel liikmesriigil on
olnud võimalus selgitusi jagada.
Komisjon austab uurimise käigus täiel määral
asjaomase liikmesriigi kaitseõigust.
4.         Komisjonile antakse õigus vastu
võtta delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 12, et sätestada järgmist:
a)         lõikes 1 osutatud trahvisumma
kehtestamise üksikasjalikud kriteeriumid;
b)         lõikes 3 osutatud uurimise
üksikasjalikud menetlusnormid, kaasnevad meetmed ja uurimisest aruandmine;
c)         üksikasjalikud menetlusnormid,
mille eesmärk on tagada kaitseõigus, toimikuga tutvumise õigus, õigus
esindajale ja konfidentsiaalsus ning tähtaegadega seotud sätted ja lõikes 1
osutatud trahvisummade kogumine.
5.         Euroopa Liidu Kohtul on täielik
pädevus vaadata läbi otsused, millega nõukogu on määranud trahve vastavalt
lõikele 1. Kohus võib määratud trahvi tühistada, trahvisummat vähendada või
suurendada.
IX
PEATÜKK
KARISTUSTE
LAAD JA NENDE EELARVELINE JAOTUS
Artikkel
10
Artikli 11 alusel määratud karistused on haldusõiguslikud.
Artikkel
11
Artikli 9 alusel kogutud trahvid kujutavad
endast muud tulu, nagu on osutatud aluslepingu artiklis 311, ja kantakse liidu
eelarvesse.
X
PEATÜKK
DELEGEERITUD
VOLITUSTE RAKENDAMINE
Artikkel
12
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artikli 9 lõikes 4 osutatud õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks pärast
ühe kuu möödumist käesoleva määruse vastuvõtmisest. Komisjon esitab
delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kõnealuse
kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse
automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament
või nõukogu esitab pikendamise suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm
kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 9 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba
jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
5.         Artikli 9 lõike 4 alusel
vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle kohta
vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist
teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Euroopa
Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
XI
PEATÜKK
HÄÄLETAMINE
KARISTUSTE ÜLE
Artikkel
13
Artiklis 9 osutatud meetmete üle otsustamisel
ei võta nõukogu arvesse asjaomast liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält.
XII
PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel
14
1.         Komisjoni abistab Euroopa
statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.         Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel
15
Vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklile 5
tagavad liikmesriikide statistikaasutused MTMi jaoks vajalike andmete
nõuetekohase koordineerimise riigi tasandil. Kõik muud riigisisesed asutused
annavad sellega seoses liikmesriigi statistikaametile aru. Liikmesriigid
võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesoleva sätte kohaldamine.
Artikkel
16
1.         Liikmesriigid tagavad, et
komisjonile (Eurostat) edastatavad MTMi jaoks vajalikud andmed koostatakse
kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklis 2 kehtestatud
põhimõtetega.
2.         Liikmesriigid võtavad asjakohased
meetmed selle tagamiseks, et institutsioonid ja ametnikud, kes vastutavad
komisjonile (Eurostat) MTMi jaoks vajalike andmete esitamise eest, on
vastutussuutlikud ja tegutsevad kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009
artiklis 2 kehtestatud põhimõtetega.
Artikkel
17
Komisjon (Eurostat) annab Euroopa Parlamendile
ja nõukogule regulaarselt aru komisjoni (Eurostati) tegevuse kohta käesoleva
määruse rakendamiseks.
Artikkel
18
1.         14. detsembriks 2014. ja seejärel
iga viie aasta järel vaatab komisjon läbi käesoleva määruse kohaldamise ning
teavitab selle tulemustest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
2.         Läbivaatamise käigus hinnatakse muu
hulgas järgmisi aspekte:
a)         edusammud MTMi jaoks vajalike
andmete kvaliteedi tagamisel;
b)         määruse ja kohaldatava
järelevalvekorra tulemuslikkus,
Vajaduse korral lisatakse läbivaatamisele
käesoleva määruse muutmise ettepanek.
Artikkel
19
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajandusliku tasakaalustamatuse
menetluse jaoks vajaliku statistika esitamise ja kvaliteedi kohta
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile[8]
Statistika
(3403 — Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 —
Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine)
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
þ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Tugevdatud
ja integreeritud majandusjuhtimine ELis 2011. aasta kuuikpaketi põhjal
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Erieesmärk nr 1: Esitada statistilist teavet,
et toetada liidu poliitiliste strateegiate väljatöötamist, jälgimist ja
hindamist, pöörates eritähelepanu majandusliku tasakaalustamatuse menetlusele
ja selle näitajate tulemustabelile, võttes aluseks määruse (EL) nr 1176/2011,
milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad euroalal ja ELis tekkiva või
püsiva makromajandusliku tasakaalustamatuse varajaseks avastamiseks,
ennetamiseks ja korrigeerimiseks.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
3403 – Statistilise teabe tootmine
1.4.3  Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmadele
Makromajandusliku
tasakaalustamatuse menetlus (MTM) ja selle tulemustabel põhinevad määrusel (EL)
nr 1176/2011, milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad euroalal ja ELis
tekkiva või püsiva makromajandusliku tasakaalustamatuse varajaseks
avastamiseks, ennetamiseks ja korrigeerimiseks.
Selleks et MTM oleks tõhus, on vaja tagada MTMi jaoks
vajalike andmete tõhus kvaliteedikontroll. Nõukogu on rõhutanud, et õigeaegsed
kvaliteetsed andmed on MTMi tulemustabeli usaldusväärusse seisukohalt väga
olulised ja palus komisjonil (Eurostatil) võtta kõik vajalikud meetmed, et
tagada usaldusväärne statistika koostamise kord ning selle aluseks oleva
statistilise teabe pidev täiustamine.
Seepärast
töötab Eurostat määruse alusel MTMi jaoks välja tõhusa statistikajärelevalve
süsteemi. Tulemused peaksid andma usaldusväärse statistilise aluse MTMiga
seotud otsuste tegemiseks komisjoni kehtestatud kvaliteedinõuetele vastavate
kvaliteetsete näitajate vormis.
1.4.4  Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Eurostat
hindab liikmesriikide andmeid koostöös makromajandusliku statistika
kõrgetasemeliste riiklike ekspertidega, et tagada liikmesriikide puhul
kindlakstehtud probleemide nõuetekohane lahendamine ja kindlaksmääratud
parandusmeetmete rakendamine. Igal aastal arutatakse tehtud töö tulemusi
majanduspoliitika komitees ja need esitatakse komisjoni häiremehhanismi aruandes
Euroopa poolaasta raames. Lisaks sellele antakse korrapäraselt aru Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Nõukogu
on rõhutanud, et MTMi tulemustabeli jaoks on vaja kvaliteetset statistikat ning
et selleks on vaja välja töötada usaldusväärne kvaliteedijärelevalve kord.
Majanduspoliitika
komitees on liikmesriikidega peetud laiapõhjalist arutelu MTMi jaoks vajalike
andmete kvaliteedi ja võrreldavuse küsimuses. Eelkõige tehti
struktuurstatistikat käsitlevas majanduspoliitika komitee 2012. aasta aruandes
kindlaks teatavad probleemsed valdkonnad. Selleks et tagada kõnealuste andmete
kvaliteet, on vaja kehtestada tõhus kvaliteedijärelevalve kord
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
ELi
osalus on vajalik, et Euroopa tasandil välja töötada ja ellu rakendada MTMi
jaoks vajalike andmete ühtne kvaliteedijärelevalve kord. Siinkohal kasutatakse
ära kõikide liikmesriikide kogemusi ja parimaid tavasid ning lihtsustatakse selliste
kogemuste ja tavade jagamist.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Käesolevas
ettepanekus kavandatud kvaliteedijärelevalve korra aluseks on suures ulatuses
samalaadsed menetlused, mille Eurostat on ELi omavahendite statistika ja ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse jaoks välja töötanud ja aastaid rakendanud. Tänu
sellele on nimetatud kahes valdkonnas tehtud märkimisväärseid edusamme.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Käesolevas
ettepanekus kavandatud spetsiaalne kvaliteedijärelevalve kord viiakse sisse
asjaomastes valdkondades, kus sellist korda varem ei olnud. Sellise täiustatud
kvaliteedijärelevalvesüsteemi rakendamise ja töös hoidmise jaoks on vaja
lisaressursse. Ilma lisaressurssideta ei ole võimalik saavutada nõuetekohast
kvaliteeti. Loomulikult on kõnealuste lisaressursside hindamisel pööratud suurt
tähelepanu sellele, et vältida töö dubleerimist, ja samuti kontrollitakse
süsteemselt, kas on võimalik ära kasutada sünergiaid teiste samasuguste olemasolevate
kvaliteediraamistikega, nt rahvamajanduse kogutulu ja ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse statistika valdkonnas.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
þ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[9]
þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage teostamise
tingimused ja sagedus.
Igal
aastal arutatakse tehtud töö tulemusi majanduspoliitika komitees ja need
esitatakse komisjoni häiremehhanismi aruandes Euroopa poolaasta raames.
Hiljemalt 14. detsembriks 2014 ja seejärel iga viie aasta järel avaldab
komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule suunatud aruande käesoleva määruse
kohaldamise kohta.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Tuvastatud ohud
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)

2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase finantsraamistiku
rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub
-     Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus
 Nr [Nimetus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([10]) || EFTA riigid[11] || Kandidaatriigid[12] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || 29.010405 (Liidu statistikaprogramm 2008 – 2012 — Halduskorralduskulud) || Liigendatud || JAH || EI || EI || JAH/EI
 1 || 29.010401 (Liidu statistikaprogrammi toetuskulud) || Liigendatud || JAH || EI || EI || JAH/EI
-     Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide
kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus
 Nr [Nimetus…..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   || Liigendatud || JAH || EI || EI || JAH/EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || 2013 (k.a): Rubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel alates 2014. aastast: Rubriik 1 - Arukas ja kaasav majanduskasv (muud...)
 DG: Statistika peadirektoraat (ESTAT) ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 ja järgmised aastad || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[13] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || 29.010405   || (3) || 0,210 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,840
 29.010401 ||   || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||
 Statistika peadirektoraadi (ESTAT) assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,210 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 ||   ||   ||   || 0,840
 Maksed || =2+2a +3 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 ||   ||   ||   || 0, 840
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   || 0
 Maksed || (5) || 0 || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   || 0
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,210 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 ||   ||   ||   || 0, 840
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1A JA 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,210 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 ||   ||   ||   || 0, 840
 Maksed || =5+ 6 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 ||   ||   ||   || 0, 840
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut
rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1−4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 või hilisem || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 DG: Statistika peadirektoraat (ESTAT) ||
  Personalikulud || 2,016 || 2,016 || 2,016 || 2,016 ||   ||   ||   || 8,064
  Muud halduskulud || 0,221 || 0,221 || 0,221 || 0,221 ||   ||   ||   || 0,884
 Statistika peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 ||   ||   ||   || 8,948
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 ||   ||   ||   || 8,948
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 ja järgmised aastad || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1−5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 ||   ||   ||   || 9,788
 Maksed || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 ||   ||   ||   || 9,788
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
·      þ  Ettepanek/algatus
ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
·      ¨  Ettepanek/algatus
hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[14] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[15] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Toodang ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Toodang ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Toodang ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Toodang ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
·      ¨  Ettepanek/algatus
ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
·      þ  Ettepanek/algatus
hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 või hilisem || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 2,016 || 2,016 || 2,016 || 2,016 ||   ||   ||   || 8,064
 Muud halduskulud – lähetused (29 01 02 11 01) ||   0,081 ||   0,081 ||   0,081 ||   0,081 ||   ||   ||   ||   0,324
 Muud halduskulud – koosolekud ja konverentsid (29 01 02 11 02) || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 ||   ||   ||   || 0,560
 Muud halduskulud - kokku || 0,221 || 0,221 || 0,221 || 0,221 ||   ||   ||   || 0,884
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 ||   ||   ||   || 8,948
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[16] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||   || 0,840
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||   || 0,840
 KOKKU || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 ||   ||   ||   || 9,788
3.2.3.2.   Hinnanguline
personalivajadus
·      ¨  Ettepanek/algatus
ei hõlma personali kasutamist
·      þ  Ettepanek/algatus
hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnangud väljendada täisaja ekvivalentides
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 või hilisem
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 29 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 12 || 12 || 12 || 12
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||
  Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud töötajad)[17]
 29 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || 6 || 6 || 6 || 6
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||
 29 01 04 05 [18] || - peakorteris[19] || 3 ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||
 29 01 04 01 [20] || - peakorteris[21] ||   || 3 || 3 || 3
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 21 || 21 || 21 || 21
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse (MTM) ja selle näitajate tulemustabel põhinevad määrusel (EL) nr 1176/2011, milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad euroalal ja ELis tekkiva või püsiva makromajandusliku tasakaalustamatuse varajaseks avastamiseks, ennetamiseks ja korrigeerimiseks. Selleks et MTM oleks tõhus on vaja tagada MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteedi tõhus järelevalve. 8. novembril 2011 ja 13. novembril 2012 kokku tulnud nõukogus rõhutati, et ajakohased kvaliteetsed andmed on MTMi tulemustabeli usaldusväärsuse seisukohalt väga olulised ja palus komisjonil (Eurostatil) võtta kõik vajalikud meetmed tagamaks usaldusväärne statistika koostamise kord ning selle aluseks oleva statistilise teabe pidev täiustamine. Seepärast töötab Eurostat määruse alusel MTMi jaoks välja tõhusa statistikajärelevalve süsteemi. See hõlmab peamiselt liikmesriikide edastatavate andmete ja metaandmete koostamist ja edastamist; andmekvaliteedi kontrollimist Eurostati poolt; andmete teatamist/edastamist erinevatele sidusrühmadele ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Määrusega antakse komisjonile uued ülesanded järgmistes põhivaldkondades: MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteedi valideerimine vastavalt juba olemasolevatele või teatavates valdkondades veel täpsustatavatele kvaliteedikriteeriumidele (nt maksebilansi statistika ja rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon, tööjõu nominaalne ühikukulu, korrigeeritud eluasemehinnad, erasektori krediidivoog, erasektori võlg, töötuse määr, finantssektori kogukohustised), sealhulgas korrapärased ja põhjalikud kontrollkäigud liikmesriikidesse; liikmesriikide andmekogumise allikate ja meetodite struktureerimine, kogumine ja analüüsimine; parandusmeetmete tegevuskava väljatöötamine ja rakendamine; korrapärased aruanded majanduspoliitika komiteele tulemuste kohta.
 Koosseisuvälised töötajad || Toetada ametnikke ja ajutisi töötajaid eespool nimetatud ülesannete täitmisel.
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
·      þ  Ettepanek/algatus
on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
·      ¨  Ettepanekuga/algatusega
kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele..
·      ¨  ettepanekuga/algatusega
seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase
finantsraamistiku läbivaatamine[22].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
·      þ Ettepanek/algatus
ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.
·      Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta
pärast koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
·      þ  Ettepanekul/algatusel
puudub finantsmõju tuludele.
·      ¨  Ettepanekul/algatusel
on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[23]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
[1]               ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.
[2]               ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.
[3]               ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
[4]               KOM(2005) 217 (lõplik) ja KOM(2011)
211 (lõplik).
[5]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[6]               ELT L 251, 18.9.2012, lk 49-52.
[7]               EÜT L 63, 5.3.1974, lk 21.
[8]               ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[9]               Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[10]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[11]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[12]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[13]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[14]             Väljundid on tarnitavad tooted ja teenused (nt rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jne).
[15]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk
(eesmärgid)….“
[16]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[17]             lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides; kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.
[18]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[19]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF).
[20]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[21]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF).
[22]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24.
[23]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.