				|

		52012PC0234

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kohandatakse Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente /* COM/2012/0234 final - 2012/0118 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Vastavalt personalieeskirjade XI lisa
artikli 4 lõikele 1 otsustatakse personalieeskirjade artikli 65 lõike
2 kohaseid töötasu vahepealseid kohandusi teha Eurostati edastatud teabe põhjal
juhul, kui elukallidus muutub juuni ja detsembri vahel oluliselt, ja võttes
asjakohaselt arvesse ostujõu muutumise prognoosi jooksval iga-aastasel
vaatlusperioodil.
Vajaduse korral saadetakse komisjoni ettepanek
nõukogule hiljemalt aprilli teises pooles.
·      Üldine taust
Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artikli 6
lõikele 1 otsustatakse teha vahekohandused kõikide kohtade puhul (sh Brüssel),
kui tundlikkuslävi saavutatakse või ületatakse Brüsselis. Kui Brüsseli
tundlikkusläve ei saavutata, otsustatakse vahekohandused teha üksnes nende
kohtade puhul, kus tundlikkuslävi on ületatud.
Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 7
on vahekohanduse suurus Brüsseli rahvusvaheline indeks, mida korrutatakse
vajaduse korral poolega prognoositavast erinäitaja väärtusest juhul, kui see on
negatiivne.
Erinäitajaga mõõdetakse liikmesriikide
keskvalitsustes töötavate riigiteenistujate tegeliku netotöötasu muutusi,
võtmata arvesse inflatsiooni. Eurostat on määranud selle näitaja kindlaks
personalieeskirjade XI lisa artikli 1 lõikes 4 nimetatud kaheksa liikmesriigi
esitatud andmete põhjal.
Brüsseli rahvusvahelise indeksiga mõõdetakse
elukalliduse muutumist Brüsselis Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate
jaoks. Eurostat on määranud selle indeksi kindlaks Belgia ametiasutuste
esitatud andmete põhjal.
Paranduskoefitsiendid on ostujõu pariteedi ja
personalieeskirjade artiklis 63 ettenähtud vastava vahetuskursi vaheline suhe,
mida juhul, kui kohanduseks vajalikku läve ei ole Brüsselis saavutatud,
korrutatakse kohanduse summaga.
Töötasude ostujõu pariteedid määravad kindlaks
töötasude ostujõu suhte võrdluslinna Brüsseli ja muude teenistuspaikade vahel.
Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide
statistikaasutustega.
Pensionide ostujõu pariteedid määravad kindlaks
pensionide ostujõu suhte võrdlusriigi Belgia ja muude elukohariikide vahel.
Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide
statistikaasutustega.
·      Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Käesolev ettepanek on esitatud lisaks ettepanekule,
mis esitatakse igal aastal töötasude ja pensionide kohandamiseks.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
·      Konsulteerimine huvitatud isikutega
Konsultatsioonimeetodid, peamised
sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
Vastavalt kehtivale korrale on ettepanekuga seoses
konsulteeritud personali esindajatega.
Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine
Ettepanekus on võetud arvesse konsultatsioonides
osalenud isikute arvamusi.
·      Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
·      Mõju hindamine
–
Ettepanek näeb ette töötasude ja pensionide
kohandamise vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
–
Kehtivate õigusaktidega ei nähta ette muid
võimalusi.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·      Kavandatud meetmete kokkuvõte
Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 4
on kavandatava meetme eesmärk kohandada töötasusid ja pensione nendes kohtades,
kus elukallidus on oluliselt muutunud.
Brüsselis on elukallidus mõõdetuna Brüsseli
rahvusvahelise indeksiga muutunud ajavahemikus eelmise aasta juunist
detsembrini 1,1 %.
Elukalliduse muutumist vaatlusperioodi jooksul
muudes kohtades kui Belgia ja Luksemburg mõõdetakse Eurostati arvutatud
kaudsete indeksite abil. Need indeksid saadakse, korrutades Brüsseli
rahvusvahelise indeksi ostujõupariteedi muutusega.
Elukalliduse olulise muutuse korral kohaldatav
tundlikkuslävi on 12-kuulise ajavahemiku puhul 7 % (kuuekuulise
ajavahemiku puhul 3,5 %).
Töötasu suhtes kohaldatav kaudne indeks ületas
Eestis tundlikkusläve (4,1 %). Pensionide suhtes kohaldatav kaudne indeks ei
ole üheski riigis tundlikkusläveni jõudnud.
Vahekohanduse suurus on Brüsseli rahvusvaheline
indeks, mida korrutatakse vajaduse korral poolega prognoositavast erinäitaja
väärtusest juhul, kui see on negatiivne.
Prognoositav eriindeks on -1,6 % ning seega
on vahepealse kohanduse suurus 0,3 %.
Paranduskoefitsiendid on asjakohase ostujõu
pariteedi ja vastava vahetuskursi vaheline suhe, mida juhul, kui kohanduseks
vajalikku tundlikkusläve ei ole Brüsselis saavutatud, korrutatakse vahepealse
kohanduse summaga.
Uusi paranduskoefitsiente kohaldatakse alates 1.
jaanuarist. Nende riikide või kohtade puhul, mille kaudne indeks on üle 6,3 %,
on kehtivuse algus siiski 16. november. Nende riikide või kohtade puhul, mille
kaudne indeks on üle 12,6 %, kohaldatakse paranduskoefitsiente alates 1.
novembrist.
Tallinna suhtes kohaldatav paranduskoefitsient,
mis arvutati detsembriks 2011 (teenistujate ostujõu pariteedi alusel detsembris
2012), on 77,6. Arvestades vahepealse kohanduse suurust on seetõttu alates 1.
jaanuarist 2011 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu suhtes
kohaldatav paranduskoefitsient Eestis 77,8. Pensionide ja ülekannete suhtes
kohaldatavaid paranduskoefitsiente ei muudeta.
·      Õiguslik alus
Personalieeskirjad ja eelkõige nende XI lisa.
·      Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel:
–
personalieeskirjade XI lisaga nähakse ette
nõukogu määrus.
–
finantskoormus tuleneb otseselt töötasude ja
pensionide kohandamismeetodi rakendamisest, mis on ette nähtud
personalieeskirjadega.
·      Vahendi valik
Kavandatav vahend: määrus.
Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmistel
põhjustel:
–
personalieeskirjade XI lisaga nähakse ette
nõukogu määrus.
4.           MÕJU EELARVELE
Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate
töötasu ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide kohandamise
mõju halduskuludele on kirjeldatud üksikasjalikult ettepanekule lisatavas
finantsselgituses.
Kuigi vahepealse kohanduse puhul võetakse arvesse
ELi teenistujate elukalliduse suurenemist Eestis, on tulemuseks kulude
vähenemine. See tuleneb sellest, et nõukogu ei ole võtnud vastu komisjoni 2011.
aasta detsembris esitatud ettepanekut iga-aastase kohandamise kohta[1]. 2011. aasta kohandus oleks
alandanud Eesti paranduskoefitsienti 785-lt 75,4-le. Kuna iga-aastast kohandust
vastu ei võetud, kohaldatakse ka edaspidi paranduskoefitsienti 78,5. Eurostati
arvutatud uus vahepealne kohandus viitab sellele, et elukallidus Eestis on
tõusnud 75,4-lt 77,8-le. Kuna uus vahepealse kohanduse väärtus on madalam kui
praegu kohaldatav väärtus, vähenevad vahepealse kohanduse tulemusel kulud.
2012/0118 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kohandatakse Euroopa Liidu ametnike
ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid
paranduskoefitsiente
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja
immuniteetide protokolli, eriti selle artiklit 12,
võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike
personalieeskirju ja liidu muude teenistujate teenistustingimusi, mis on
sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68,[2] eriti personalieeskirjade
artiklit 64 ja artikli 65 lõiget 2 ning VII, XI ja XIII lisa, samuti
teenistustingimuste artikli 20 esimest lõiku, artiklit 64 ja artiklit 92,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Eestis suurenes ajavahemikul
juunist detsembrini 2011 elukallidus olulisel määral ning seepärast tuleks
kohandada Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes
kohaldatavaid paranduskoefitsiente,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Alates 1. jaanuarist 2012 kohaldatakse
vastavalt personalieeskirjade artiklile 64 ametnike ja muude teenistujate
töötasude suhtes allpool nimetatud riigis või kohas järgmist
paranduskoefitsienti:
–
Eesti 77,8.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus
on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
Lisa:
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus

Ettepanek:
nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu ametnike ja muude
teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile[3]
Potentsiaalselt
on asjaomased kõik valdkonnad ja tegevusalad.
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
ý Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
(perioodilist, millega kohandatakse kehtivat määrust)
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Euroopa
Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu suhtes Eestis kohaldatava
paranduskoefitsiendi kohandamise tulemus pärast elukalliduse olulist muutumist
on personalieeskirjades sätestatud ostujõu suhte säilimine eri töökohariikides.

1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Tagada
Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu ja pensionide suhtes
kohaldatavate paranduskoefitsientide kohandamine elukalliduse olulise muutuse
korral ning kohanduse kohaldamine vajaduse korral tagasiulatuvalt. Tagada ELi
ametnike töötasude ja pensionide areng paralleelselt muutustega liikmesriikide
keskvalitsuste teenistuses olevate riigiametnike ostujõus, nagu sellele on
viidatud personalieeskirjade XI lisas Tagada, et eri teenistuskohtades
töötavate teenistujate ostujõud muutuks võrdsel määral.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju

ý Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood algab 1. jaanuaril
2012,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[4]
ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
komisjoni poolt: PMO (üksikisikute rahaliste õiguste haldus- ja maksetelitus)
2.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
2.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus…...….] || Liigendatud/liigendamata[5]) || EFTA[6] riigid || Kandidaatriigid[7] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || XX.01.01.01 || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
2.2.        Hinnanguline mõju kuludele

2.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || XX.01.01.01 ja peatükk 11, peatükk 42 – Parlamendiliikmete assistentide kulud
 Personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat ||   ||   || Aasta N[8] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[9] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi <….> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 <…….> peadirektoraat ||
  Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || ei ole saadaval
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || ei ole saadaval
 Maksed || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || ei ole saadaval
2.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
2.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
2.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N[10] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[11] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
2.2.3.2.
2.2.3.3.  Hinnanguline personalivajadus

–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
2.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
ý  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
2.2.5.     Kolmandate isikute rahaline osalus

–
ý Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
2.3.        Hinnanguline mõju tuludele

–
ý  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
[1]               KOM (2011) 820.
[2]               EÜT L 56, 4.3.1968,
lk 1.
[3]               ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[4]               Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[5]               Liigendatud assigneeringud / liigendamata
assigneeringud.
[6]               EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[7]               Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[8]               Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[9]               Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[10]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[11]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.


Avis juridique important

|

52004PC0389

Ettepanek nõukogu määrus millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr. 1601/1999, millega kehtestati lõplik tasandustollimaks Indias vähem kui 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi impordile  /* KOM/2004/0389 lõplik */

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr. 1601/1999, millega kehtestati lõplik tasandustollimaks Indias vähem kui 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi impordile(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI10. juulil 2003 käivitas Euroopa Komisjon kiirendatud kontrollmenetluse seoses Indias vähem kui 1 mm läbimõõduga terastraadi impordile kehtestatud tasandustollimaksuga.Uurimine näitas, et ülalnimetatud kiirendatud kontrollmenetluse taotleja poolt toodetava ja eksporditava kõnesoleva toote impordile tuleks kehtestada lõplik tasandustollimaks.Seetõttu tehakse nõukogule ettepanek juurdelisatud määruse projekt vastu võtta ja avaldada see Euroopa Liidu Teatajas.Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr. 1601/1999, millega kehtestati lõplik tasandustollimaks Indias vähem kui 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi impordileEUROOPA LIIDU MINISTRITE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta  määrust (EÜ) nr. 2026/97 kaitsemeetmetest subsideeritud impordi vastu riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] (edaspidi "algmäärus") ja eriti selle artiklit 20,[1]  ELT L 288, 21.10.1997, lk. 1, määruse viimane muudatus tehti määrusega (EÜ) nr. 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk. 12).võttes arvesse ettepanekut, mille Komisjon esitas pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,ning arvestades järgmist:A. SENISED PROTSEDUURID(1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr. 1601/1999 [2] lõpliku tasandustollimaksu Indias vähem kui 1 mm läbimõõduga, CN koodi ex 7223 00 19 alla kuuluva terastraadi (edaspidi "kõnesolev toode") impordile. Need meetmed kehtestati ad valorem maksuna individuaalsete maksumääradega vahemikus 0% kuni 42,9%, koostööd mitte tegevatele eksportööridele on maksumäär 44,4%.[2]  ELT L 189, 22.7.1999, lk. 26.B. PRAEGUSED PROTSEDUURID1. Kontrollmenetluse taotlus(2) Pärast lõplike meetmete kehtestamist sai Komisjon ühelt India tootjalt, firmalt VSL Wires Limited (edaspidi "taotleja") palve määruse (EÜ) nr. 1601/1999 kiirendatud kontrollmenetluseks vastavalt algmääruse artiklile 20. Taotleja väitis, et ta ei ole seotud ühegi teise kõnesoleva toote Indiast eksportijaga. Lisaks väitis ta, et ei eksportinud kõnesolevat toodet esialgse uurimisperioodi jooksul (s.t. ajavahemikus 1. aprillist 1997 kuni 31. märtsini 1998), kuid eksportis kõnesolevat toodet Ühenduse liikmesmaadesse pärast selle perioodi lõppu. Ülalmainitu põhjal taotles ta endale individuaalse tollimaksumäära kehtestamist.2. Kiirendatud kontrollmenetluse algatamine(3) Komisjon uuris taotleja esitatud tõendusmaterjale ja leidis need olevat piisavad selleks, et algatada määruse kontrollmenetlus vastavalt algmääruse artikli 20 sätetele. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja seejärel, kui asjaga seotud Ühenduse töösturitele oli antud võimalus küsimust kommenteerida, algatas Komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega [3] asjaosalise firma suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr. 1601/1999 kiirendatud kontrollmenetluse ja käivitas vastava uuringu.[3]  ELT C 161, 10.7.2003, lk. 3.3. Kõnesolev toode(4) Kõnesolev kontrollmenetluse alla käiv toode on samane tootega, mida käsitles nõukogu määrus (EÜ) nr. 1601/1999, nimelt vähem kui 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraat, mis sisaldab kaaluliselt vähemalt 2,5% niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kaaluliselt 28...31% niklit ja 20...22% kroomi.4. Uurimise läbiviimise aeg(5) Subsideerimise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003 (edaspidi "kontrollmenetluse uurimisperiood").5. Asjaomased osapooled(6) Komisjon andis taotlejale ja India valitsusele ametliku soovituse vastava protseduuri algatamiseks. Lisaks andis ta muudele küsimusega vahetult seotud pooltele võimaluse oma seisukohti kirjalikult esitada ja küsimuse arutamist taotleda. Komisjonile ei saabunud aga selliseid seisukohti ega küsimuse arutamise taotlusi.(7) Komisjon saatis taotlejale küsimustiku ja sai nõutud tähtajaks täieliku vastuse. Komisjon lasi endale esitada ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta uurimise seisukohalt vajalikuks pidas ja teostas kontrollkäigu taotleja asukohta.C. KONTROLLMENETLUSE ULATUS(8) Et taotleja ei taotlenud kahjude osas saadud tulemuste kontrollmenetlust, piirdus kontrollmenetlus subsideerimise küsimustega.(9) Komisjon uuris samu subsideerimisskeeme, mida oli analüüsitud esialgse uurimise käigus. Lisaks uuris ta, kas taotleja oli kasutanud mingeid subsideerimisskeeme, mis olevat talle esialgse kaebuse väidete kohaselt kasu toonud, kuid mille tegelikku kasutamist esialgne uuring ei registreerinud.Lõpuks uuriti ka seda, kas taotleja on kasutanud mingeid subsideerimisskeeme, mis rakendusid pärast esialgse uurimisperioodi lõppu, või kas ta on pärast seda tähtaega mingeid ad hoc subsiidiume saanud.D. UURIMISTULEMUSED1. Uue eksportija kvalifitseerimine(10) Taotleja suutis rahuldavalt näidata, et ta ei ole seoses kõnesoleva tootega ei otseselt ega kaudselt seotud ühegi India eksportiva tootjaga, kelle suhtes on praegu kehtivaid tasakaalustusmeetmeid rakendatud.(11) Uurimisel selgitati välja, et taotleja ei olnud esialgse uurimisperioodi jooksul, s.t. 1. aprillist 1997 kuni 31. märtsini 1998 kõnesolevat toodet eksportinud.(12) Tehti kindlaks, et taotleja oli teostanud Ühenduse piires ainult ühe müügioperatsiooni, mis leidis aset 2001. aasta augustis, s.t. pärast esialgse uurimisperioodi lõppu, kuid tükk aega enne kontrollmenetluse uurimisperioodi algust.(13) Küsimustikule vastates märkis taotleja ära ainult ühe kontrollmenetluse uurimisperioodi ajal alla kirjutatud lepingu, kuid kinnitas hiljem andmete kontrollimisel, et antud müügioperatsiooni tegelikult ei toimunud. Järelikult ei olnud taotleja võtnud endale tagasivõetamatut kohustust ekspordi teostamiseks Ühenduse liikmesmaadesse.(14) Samas märgitakse, et firma teostas kontrollmenetluse uurimisperioodi ajal märkimisväärsetes kogustes müüki teistesse riikidesse, mis võimaldas välja arvutada, kui suurt kasu subsideerimine talle eksportmüügil andis, kuna niisuguse kasu tekkimine ei olene müügi sihtmaast.Sellega seoses otsustas Komisjon kontrollida kõiki andmeid, mida ta kiirendatud kontrollmenetluse käigus teostatava uurimise jaoks vajalikuks pidas. Kõigi tasakaalustatavate subsiidiumisummade leidmisel suurendati nende summade võrra käivet, mis normaaltingimustel oleks taotlejal uurimisperioodi jooksul tekkinud.2. Subsideerimine(15) Informatsiooni põhjal, mis sisaldus taotleja vastustes Komisjoni küsimustikule, uuriti järgmisi subsideerimisskeeme:- impordimaksudest vabastamise skeem- tulumaksuvabastuse skeem,- eksporti edendavate tootmisvahendite skeem,- eksporttoodangu töötlemise tsoonide/ekspordile orienteeritud üksuste skeem.3. Impordimaksudest vabastamise skeem (Duty Entitlement Passbook Scheme  -DEPB)Üldandmed(16) Tehti kindlaks, et taotleja sai kontrollmenetluse uurimisperioodil selle skeemi põhjal toetusi. Ta kasutas DEPB skeemi ekspordijärgselt. Skeemi üksikasjalik kirjeldus on ära toodud Ekspordi- ja impordipoliitika paragrahvis 4.3 (India Tööstus- ja Kaubandusministeeriumi 31. märtsi 2002 teatis nr. 1/2002-07).Skeemi kohaselt võivad kõik selleks õigustatud eksportijad taotleda soodustusi, mis arvutatakse protsendina eksporditud lõpptoodangu väärtusest. Sellised DEPB määrad on India valitsus standardsete tootmissisendite ja väljundite normide (Standard Input/Output Norms - SION) põhjal kehtestanud enamikule toodetele, kõnesolev toode kaasa arvatud. Toetussummade suurust näitavad tõendid väljastatakse automaatselt.Ekspordijärgne DEPB võimaldab niisuguseid soodustusi kasutada mistahes hilisema impordi juures (näiteks toormaterjali või tootmisvahendite import), välja arvatud kaubad, mille sissevedu on keelatud või toimub piirangutega. Selliselt imporditud kaupu võib kas siseturul müüa (tasudes selle pealt müügimaksu) või muul viisil kasutada.DEPB soodustused on vabalt edasiantavad. DEPB tõend kehtib 12 kuud alates tõendi väljastamise päevast.(17) DEPB tingimused ei ole pärast esialgset uuringut muutunud. Seaduse kohaselt on siin tegu ekspordinäitajatest sõltuva subsideerimisskeemiga, mistõttu esialgsel uurimisel leiti, et see tuleb algmääruse artikli 3(4)(a) kohaselt lugeda spetsiifiliseks ja tasakaalustatavaks subsiidiumiks.Toetuse suuruse arvutamine(18) Nagu on välja selgitatud, kandis taotleja kõik DEPB soodustused üle oma sidusettevõttele Viraj Alloys Ltd. Sama tegid ka taotleja kolm ülejäänud sidusettevõtet - Viraj Forgings Ltd., Viraj Impoexpo Ltd. ja Viraj Profiles Ltd. Nagu uurimise käigus selgus, varustab Viraj Alloys Ltd. kõiki eespool nimetatud firmasid toorainega ja kasutas talle üle kantud DEPB soodustusi kaupade maksuvabaks importimiseks.Lisaks selgus, et kõnesoleva toote eksport toimus mitme sidusettevõtte kaudu. Arvestades, et taotleja omanikud kontrollivad laialdase aktsiaomandi kaudu kõiki neid sidusettevõtteid ja et need sidusettevõtted on kõnesoleva toote tootmise ja müügi teatud aspektidega seotud, peeti õigeks vaadelda kõiki neid firmasid üheskoos kui ühtainsat soodustuse saajat.Seega tulenes DEPB skeemi alusel saadud toetuste suurus nende soodustuste kogusummast, mis on märgitud nii taotlejale kui ka tema sidusettevõtetele väljastatud tõenditele. Kuna toetus ei sõltunud eksporditud kogustest, jagati toetussumma vastavalt algmääruse artikli 7(2) sätetele ära taotleja ja tema sidusettevõtete summaarse ekspordikäibe peale.Kokkuvõttes sai firma VSL Wires Limited kontrollmenetluse uurimisperioodil sellest skeemist kasu ja sai 12,7% suurust toetust.4. Tulumaksuvabastuse skeem (Income Tax Exemption Scheme - ITES)Üldandmed(19) Tehti kindlaks, et taotleja sai selle skeemi alusel toetusi ja seda eeskätt India tulumaksuseaduse paragrahvi 80HHC põhjal.India 1961. aasta tulumaksuseaduses näidatakse ära, mille põhjal firmad saavad maksu tasumisel soodustusi taotleda. Taotletavaid soodustusi hõlmavad näiteks seaduse paragrahv 10A (kehtib vabakaubandustsoonides asuvate firmade puhul), 10B (kehtib firmadele, mida loetakse ekspordile orienteeritud üksusteks) ja 80HHC (kehtib kaupu eksportivatele firmadele). ITES-i põhjal soodustuste saamiseks tuleb firmal maksudeklaratsiooni maksuametile esitamisel koostada vastav taotlus. Maksuaasta kestab 1. aprillist kuni 31. märtsini ja maksudeklaratsioon tuleb esitada järgmise aasta 30. novembriks. Antud juhul langes kontrollmenetluse uurimisperiood maksu- ja rahandusaastaga kokku (1. aprill 2002 kuni 31. märts 2003).(20) ITES-i tingimused ei ole pärast esialgset uurimist muutunud. Esialgse uurimise käigus leiti, et ITES on tasakaalustatav subsiidium, kuna India valitsus loovutab siin firmale teatud rahasumma sellega, et loobub riigituludest ekspordikasumilt võetavate otseste maksude näol, mis firmal tuleks tasuda, kui ta ei oleks tulumaksusoodustusi taotlenud. Samas selgitati välja, et paragrahvi 80HHC põhjal toimiv ITES kaotatakse järkjärgult rahandusaastate 2000-2001 kuni 2004-2005 vahelisel ajavahemikul, millisel viimasel rahandusaastal ekspordikasumeid enam tulumaksust ei vabastata. Kontrollmenetluse uurimisperioodil kuulus tulumaksuvabastuse alla ainult 50% ekspordist saadavast kasumist.(21) Seaduse kohaselt sõltub toetuse suurus ekspordi tulemustest algmääruse artikli 3(4)(a) mõttes, kuna maksuvabastuse alla kuuluvad ainult eksportmüügi kasumid, ja seetõttu loetakse seda spetsiifiliseks toetuseks.Toetuse suuruse arvutamine(22) Taotlejale osaks saanud soodustuse suurus arvutati tema poolt kontrollmenetluse uurimisperioodil tasumisele kuulunud maksusummade erinevusena soodustuse rakendamise ja selle mitterakendamise korral. Ettevõtte tulumaksust ja täiendavast maksust koosneva tulumaksu määr oli antud ajavahemikul 36,75%. Selleks, et kogu taotlejale osaks saanud soodustust välja arvutada ja arvestades, et kolm taotleja sidusettevõtet kontrollmenetluse uurimisperioodil samuti kõnesolevat toodet eksportisid (vt. eespool punkt (18)), on toetuse suuruse arvutamisel võetud arvesse taotleja enda ning firmade Viraj Forgings Ltd., Viraj Impoexpo Ltd. ja Viraj Profiles Ltd. tulumaksusoodustused. Kuna toetus ei sõltunud eksporditud kogustest, jagati toetussumma vastavalt algmääruse artikli 7(2) sätetele ära taotleja ja tema sidusettevõtete summaarse ekspordikäibe peale. Nõnda arvutati välja, et firma VSL Wires Ltd. sai selle skeemi kohaselt 1,4% suurust toetust.5. Eksporti edendavate tootmisvahendite skeem (Export Promotion capital Goods Scheme - EPCGS)(23) Tehti kindlaks, et taotleja EPCGS-i ei kasutanud.6. Eksporttoodangu töötlemise tsoonide (EPZ)/ekspordile orienteeritud üksuste (EOU) skeem(24) Tehti kindlaks, et taotleja ei paiknenud EPZ-s ega olnud EOU ning seetõttu seda skeemi ei kasutanud.7. Muud skeemid(25) Tehti kindlaks, et taotleja ei olnud kasutanud uusi, pärast esialgse uurimisperioodi lõppu juurutatud subsideerimisskeeme ega olnud pärast seda tähtaega saanud ka mingeid ad hoc toetusi.8. Tasakaalustatavate toetuste suurus(26) Mitmesuguste ülalkirjeldatud skeemide uurimise lõpptulemuste põhjal sai taotleja tasakaalustatavaid toetusi alljärgnevas ulatuses:>TABELPOSITION>E. KONTROLLMENETLUSELE ALLUTATUD MEETMETES TEHTAVAD MUUDATUSED(27) Uurimise käigus tehtud järelduste põhjal leitakse, et firma VSL Wires Limited poolt toodetava ja eksporditava vähem kui 1 mm või läbimõõduga roostevaba terastraadi import Ühenduse liikmesmaadesse tuleb maksustada tasandustollimaksuga vastavalt sellele firmale kontrollmenetluse uurimisperioodil tehtud individuaalsete soodustuste suurusele.(28) Seetõttu tuleb määrust (EÜ) nr. 1601/1999 vastavalt muuta.F. MEETMETEST TEAVITAMINE JA NENDE KEHTIVUSAEG(29) Komisjon teavitas taotlejat ja India valitsust olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek nõukogu määruse (EÜ) nr. 1601/1999 muutmiseks. Neile anti ka piisavalt aega oma arvamuse avaldamiseks.(30) Teavitamise peale saadetud vastuses väitis taotleja, et ekspordijärgne DEPB on asendav maksude alandamise/maksutagastuse skeem, mida Komisjon subsideerimise ulatuse ja tasakaalustatava soodustuse osas valesti hindas. Ta väitis, et Komisjoni hinnang selle skeemi kohaselt antud soodustustele oli ekslik, kuna subsiidiumiks saab lugeda üksnes õigustamatult suurt maksutagastust ja et Komisjon ei uurinud süsteemi praktilist toimimist.Komisjon on korduvalt leidnud (vt. näiteks nõukogu määrus (EÜ) nr. 1338/2002 [4] ja eriti selle punktid (14) kuni (20)), et ekspordijärgne DEPB ei ole maksutagastuse ega asendava maksutagastuse skeem, kuna see ei ole algmääruse artikliga 2(1)(ii) seotud määruse lisade I kuni III ühegi sättega kooskõlas. Selles skeemis ei sisaldu kohustust importida ainult eksporttoodangu tootmiseks kasutatavaid kaupu (algmääruse lisa II), mis tagaks lisa I(i) nõuete täitmise. Pealegi ei ole loodud kontrollisüsteemi selle jälgimiseks, kas imporditavad kaubad tõepoolest tootmisprotsessis ära tarvitatakse. See ei ole ka asendava maksutagastuse skeem, kuna imporditavate kaupade kogused ja omadused võivad erineda eksporttoodangu tootmiseks kasutatavate kodumaiste sisendite vastavatest näitajatest (algmääruse lisa III). Ning lõpuks on eksportivatel tootjatel DEPB soodustustele õigus sõltumata sellest, kas nad mingeid tootmissisendeid impordivad või mitte.[4]  ELT L 196, 25.7.2002, lk. 1Taotleja puhul selgus uurimise käigus, et toorainet importis tollivabalt üks tema sidusettevõtetest, kasutades selleks kõigilt sidusettevõtetelt üle kantud DEPB soodustusi, mida nood olid mitmesuguste toodete eksportimisel saanud. Samas pole võimalik välja selgitada seoseid iga vaadeldava firma soodustuste ja imporditud kaupade vahel, mis on saadud sellelt ainsalt tooraine impordiga tegelevalt sidusettevõttelt. Lisaks ei olnud India valitsus loonud kontrollisüsteemi selle jälgimiseks, milline firma millist importtoodangut millise toote valmistamisel kasutas. Et ülalnimetatud erand toetuse määratluses seetõttu siin ei kehti, on tasakaalustatavaks soodustuseks kõigi skeemi kohaselt saadud toetuste kogusumma. Neil põhjustel ei saa esitatud väitega nõustuda.Veel väitis taotleja, et "Komisjoni teenistused ei vähendanud impordimaksu soodustusi kantud kulude võrra, mistõttu toetuse suuruse arvutused olid ebaõiged ja liialdatud". Sellega seoses tuleb märkida, et taotlejal paluti varakult ja eespool punktis (18) esitatud olukorra kirjelduse põhjal esitada ekspordijärgsete DEPB soodustuste loend kõigi kontrollmenetluse uurimisperioodi jooksul toimunud eksporditehingute osas. Taotlejal paluti esitada samasugused andmed ka sama ajavahemiku jooksul kõigi oma sidusettevõtete poolt teostatud eksporditehingute osas koos andmetega kõigi taotlemistasude või muude soodustuste saamiseks kantud kulude kohta. Taotleja ei ole aga selliseid andmeid esitanud ja ei suutnud ka kohapeal toimunud kontrollimise käigus vastavat informatsiooni esitada. Seetõttu ei saadud vastavate andmete puudumise tõttu eespool punktis (18) toodud toetuse suurust selliste kulude võrra vähendada.(31) Käesolev ülevaade ei mõjuta algmääruse artiklis 18(1) nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr. 1601/1999 kehtivuse lõppemise kuupäeva,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr. 1601/1999 artiklis 1(2) olevale tabelile lisatakse järgmine rida:>TABELPOSITION>Artikkel 2Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja