Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0125

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise kohta  /* KOM/2005/0125 lõplik - COD 2005/0028 */

		ETBrüssel 15.12.2005KOM(2005) 125 lõplik2005/0028 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSpiiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIMääruse eelnõu koostamise peamised eesmärgid on järgmised:– parandada piiritusjookide kohta kehtivate määruste kohaldatavust, loetavust ja selgust;– koostada kahe piiritusjooke käsitleva määruse alusel üks määrus;– kehtestada selge piiritusjookide poliitika, mille aluseks on kolm praegustele tootemääratlustele tuginevat tootekategooriat;– suurendada paindlikkust, andes lisade muutmise, milleks praegu kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasotsustusmenetlust, komisjoni ja piiritusjoogituru korralduskomitee pädevusse;– kohandada määrused uutele tehnilistele nõuetele;– kohandada määrusi WTO nõuetele, k.a TRIP-lepingud;– määrata kindlaks uute geograafiliste tähiste tunnustamise kriteeriumid.Määruse struktuurPiiritusjookide määrus koosneb neljast peatükist ja kolmest lisast:I peatükis „Piiritusjookide määratlemine“ sätestatakse piiritusjookide üldine määratlus ja liigitus.Kehtestatakse kolm piiritusjookide kategooriat:– kanged alkohoolsed joogid – piiritusjookide rühm, mis hõlmab ainult kõige puhtamaid tootevorme, mis ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi ja sisaldavad üksnes looduslikke lõhna- ja maitseaineid, nt rumm, viski, brändi;– erilised piiritusjoogid – piiritusjookide rühm, mis hõlmab hästi määratletud ja piiratud tootevorme, mis võivad sisaldada toidutoormest valmistatud etüülalkoholi ning looduslähedasi lõhna- ja maitseaineid, nt džinn, viin, liköör;– muud piiritusjoogid – vaba tooterühm, millesse kuuluvad tooted võivad sisaldada toidutoormest valmistatud etüülalkoholi, samuti lõhna- ja maitseaineid, magusaineid ning teisi aineid.II peatükis esitatakse piiritusjookide kirjeldamise, esitlemise ja märgistamisega seotud üksikasjad.Määrusega kehtestatakse ühtne süsteem, mis põhineb traditsioonidel ja kehtestatud tootekategooriatel. Selle eesmärgiks on tarbijale teabe edastamine toote laadi kohta, ühtlasi kohustab see tootjat esitama kogu vajaliku teabe, et vältida tarbija eksitamist.III peatükis sätestatakse eeskirjad geograafiliste tähiste kohta, mis põhinevad Euroopa Ühenduse rahvusvahelistel kohustustel.Määruse (EMÜ) nr 1576/89 II lisas loetletud geograafilised tähised võeti üle käesolevasse määrusesse, k.a praegu määruse (EMÜ) nr 1576/89 põhiosaga reguleeritud geograafilised tähised, nagu Grappa, Korn, Pacharan, Ouzo jmt. Kuid arvestades hiljutist Euroopa Kohtu pretsedendiõigust, näeb määrus ette, et tehnilised toimikud nende geograafiliste tähiste kohta avaldatakse seitsme aasta jooksul alates määruse jõustumisest.TRIP-lepingus sätestatud kriteeriumid kajastuvad uues määruses ja on aluseks uute geograafiliste tähiste lisamisel määruse III lisasse.III peatükis viidatakse ka III lisale, kus eraldi loetletakse tunnustatud geograafilised tähised.IV peatükk sisaldab üld-, ülemineku- ja lõppsätteid.I lisas määratletakse piiritusjookide valmistamisega seotud tehnilised mõisted.II lisas esitatakse piiritusjookide liigitus vastavalt määrusega kehtestatud kategooriatele. See sisaldab süstemaatilise ja täieliku tooteomaduste loetelu.III lisas loetletakse eespool nimetatud geograafilised tähised.Ettepanekul ei ole ühenduse eelarve jaoks rahalist tähendust.2005/0028 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSpiiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,võttes arvesse regioonide komitee arvamust,tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 1576/89, millega kehtestatakse piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad, [1] ja komisjoni 24. aprilli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1014/90, millega kehtestatakse piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üksikasjalikud rakenduseeskirjad, [2] on osutunud edukaks piiritusjookide sektori reguleerimisel. Hiljutisi kogemusi silmas pidades on siiski vaja täpsustada eeskirju, mida kohaldatakse teatavate piiritusjookide määratlemiseks, kirjeldamiseks, esitlemiseks ja kaitsmiseks. Seetõttu tuleks määrus (EMÜ) nr 1576/89 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.(2) Piiritusjookide sektor on oluline nii ühenduse tarbijatele kui ka tootjatele. Selle sektori suhtes kohaldatavad meetmed peaksid tagama tarbijate kõrgetasemelise kaitse, turu läbipaistvuse ja ausa konkurentsi ning vältima ebaausat tegevust. Võttes jätkuvalt arvesse piiritusjookide valmistamise traditsioone ning kasvavat nõudmist tarbijakaitse ja teabe järele, kaitsevad võetavad meetmed ühenduses toodetavate piiritusjookide head mainet nii ühenduses kui ka maailmaturul. Arvestada tuleks ka tehnoloogiliste uuendustega, kui sellised uuendused tagavad parema kvaliteedi.(3) Et läheneda veelgi süstemaatilisemalt piiritusjooke hõlmavatele õigusaktidele, tuleks sellised joogid liigitada kolme kategooriasse täpselt kindlaksmääratud tootmis- ja märgistamiskriteeriumide alusel.(4) Üldiselt peaksid käesolevas määruses sätestatud eeskirjad endiselt keskenduma piiritusjookide määratlustele. Määratlused peaksid järgima traditsioonilisi kvaliteedinõudeid, kuid neid tuleb uuendada, kui vajalikud määratlused puuduvad, on puudulikud või kui selliseid määratlusi saab seoses tehnoloogia arenguga täiustada.(5) Et täita tarbijate ootusi ja järgida traditsioone, peab piiritusjookide valmistamisel kasutatav etüülalkohol pärinema ainult toidutoormest. See tagab ühtlasi põhilistele põllumajandussaadustele turuväljundi.(6) Arvestades piiritusjookide sektori olulisust ja keerulisust, on asjakohane sätestada piiritusjookide kirjeldamiseks ja esitlemiseks ulatuslikumad erimeetmed võrreldes horisontaalsete eeskirjadega, mis kehtestati 20. märtsi 2000. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/13/EÜ toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. [3] Need erimeetmed peaksid aitama vältida sõna “piiritusjook” ja piiritusjookide nimetuste väärkasutamist toodete puhul, mis ei vasta asjaomastele määratlustele.(7) Piiritusjookide kõrge kvaliteedi ja mitmekesisuse hoidmiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta oma territooriumil vastu rangemad piiritusjookide tootmise, kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise eeskirjad kui käesolevas määruses sätestatud.(8) Tarbijate huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada kõigi ühenduses müüdavate piiritusjookide suhtes, olenemata sellest, kas need on toodetud ühenduses või kolmandates riikides. Selleks et eksportida kvaliteetseid piiritusjooke ning säilitada ja parandada ühenduse piiritusjookide mainet maailmaturul, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka ühenduses ekspordiks toodetavate jookide suhtes.(9) Nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiivi 88/388/EMÜ toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning nende tootmiseks vajalikke lähtematerjale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [4] kohaldatakse ka piiritusjookide suhtes. Käesolevas määruses on seega vaja sätestada ainult need eeskirjad, mis nimetatud direktiivis puuduvad.(10) Oluline on silmas pidada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (edaspidi “TRIP-leping”), eriti selle artikleid 22 ja 23, ning üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe sätteid, mis on nõukogu otsusega nr 94/800/EÜ [5] heaks kiidetud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu lahutamatu osa.(11) Võttes arvesse, et piiritusjookide suhtes ei kohaldata nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, [6] tuleb piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitse eeskirjad sätestada käesolevas määruses. Esitada tuleb geograafilised tähised, mis näitavad piiritusjoogi pärinemist mingi riigi territooriumilt või territooriumi teatud piirkonnast või paikkonnast, kui piiritusjoogi teatav omadus, maine või mõni muu tunnus on olulisel määral seostatav toote geograafilise päritoluga.(12) Määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. [7](13) Üleminek määruses (EMÜ) nr 1576/89 sätestatud eeskirjadelt käesoleva määruse sätetele võib põhjustada raskusi, mida käesolevas määruses ei käsitleta. Selleks tuleks ette näha, et komisjon võib vastu võtta vajalikud üleminekumeetmed. Komisjonil peaks olema ka õigus vajaduse korral lahendada piiritusjookide sektoris tekkivaid konkreetseid praktilisi probleeme,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKKPIIRITUSJOOKIDE MÄÄRATLEMINE JA LIIGITAMINEArtikkel 1Piiritusjookide määratlemineKäesoleva määruse kohaldamisel mõistetakse piiritusjoogina sellist alkoholi sisaldavat vedelikku,a) mis on ette nähtud inimtoiduks,b) millel on erilised organoleptilised omadused,c) mille minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu% ja maksimaalne alkoholisisaldus 80 mahu%,d) mis on valmistatud:i) kas otse:– looduslike kääritatud saaduste destilleerimise teel koos lõhna- ja maitseainetega või ilma ja/või– taimsete ainete leotamise teel ja/või– toidutoormest valmistatud etüülalkoholile ja/või toidutoormest valmistatud destillaadile ja/või käesoleva määrusega määratletud piiritusjookidele I lisa punktis 1 loetletud lõhna- ja maitseainete, suhkru või muude magusainete ja/või muude põllumajandustoodete lisamise teel,ii) või piiritusjoogi segamisel:– teiste piiritusjookidega ja/või– toidutoormest valmistatud etüülalkoholi või toidutoormest valmistatud destillaadiga,– alkohoolsete jookidega,– jookidega.Siiski ei peeta CN-koodide 2203, 2204, 2205, 2206 ja 2207 alla kuuluvaid jooke piiritusjookideks.Artikkel 2Etüülalkoholi päritoluPiiritusjookide ja nende komponentide valmistamiseks kasutatav etüülalkohol peab olema valmistatud ainult toidutoormest.Etüülalkohol, mida kasutatakse piiritusjookide valmistamisel vajalike värvainete, lõhna- ja maitseainete ning kõikide teiste lubatud lisandite lahjendamiseks või lahustamiseks, peab olema valmistatud toidutoormest.Kui käesoleva määruse II lisas loetletud eritoodete suhtes sätestatud piirangutest ei tulene teisiti, peab etüülalkohol olema valmistatud asutamislepingu I lisas loetletud toidutoormest.Artikkel 3Piiritusjookide kategooriadPiiritusjoogid liigitatakse järgmiselt:a) kanged alkohoolsed joogid – II lisa A kategooria all loetletud tooted;b) erilised piiritusjoogid – II lisa B kategooria all loetletud tooted;c) muud piiritusjoogid – II lisa C kategooria all loetletud tooted.Artikkel 4 Piiritusjookide kategooriaid käsitlevad üldised eeskirjad1. Ilma et see piiraks II lisa A kategooria all loetletud toodete suhtes kehtestatud erieeskirju, kanged alkohoolsed joogid:a) valmistatakse üksnes II lisas määratletud toorainete kääritamise ja destilleerimise teel;b) ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit või toidutoormest valmistatud destillaati;c) sisaldavad ainult looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi, nagu on määratletud direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c;d) magustatakse maitse ümardamiseks ainult vastavalt käesoleva määruse I lisas esitatud tehnilistele mõistetele ja nõuetele ning arvestades liikmesriikide õigusakte.2. Ilma et see piiraks kõigi II lisa B kategooria all loetletud toodete suhtes sätestatud erieeskirju, võivad erilised piiritusjoogid:a) olla valmistatud asutamislepingu I lisas loetletud mis tahes toidutoormest;b) sisaldada toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit või (toidutoormest valmistatud) destillaati;c) sisaldada looduslikke või loodusidentseid lõhna- ja maitseaineid ja valmistisi, nagu on määratletud direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii ning artikli 1 lõike 2 punktis c;d) olla magustatud nii, et nad vastaksid teatavatele tooteomadustele, ning vastavalt käesoleva määruse I lisas esitatud tehnilistele mõistetele ja nõuetele.3. Ilma et see piiraks II lisas C kategooria all nimetatud toodete suhtes kehtestatud erieeskirju, võivad muud piiritusjoogid:a) olla valmistatud asutamislepingu I lisas nimetatud mis tahes toidutoormest ja/või inimtoiduks ettenähtud toiduainest;b) sisaldada toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit või toidutoormest valmistatud destillaati;c) sisaldada direktiivis 88/388/EMÜ nimetatud lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi;d) olla magustatud nii, et nad vastavad teatavatele tooteomadustele, ning vastavalt käesoleva määruse I lisas esitatud tehnilistele mõistetele ja nõuetele.Artikkel 5Liikmesriikide õigusaktidLiikmesriigid võivad oma territooriumil kehtestada piiritusjookide tootmiseks, kirjeldamiseks, esitlemiseks ja märgistamiseks rangemad eeskirjad kui II lisas sätestatud, kui need on kooskõlas ühenduse õigusega.II PEATÜKKPIIRITUSJOOKIDE KIRJELDAMINE, ESITLEMINE JA MÄRGISTAMINEArtikkel 6MüüginimetusVastavalt direktiivi 2000/13/EÜ artiklile 5 kohaldatakse nimetuse suhtes, mille all piiritusjooki müüakse (müüginimetus), käesoleva peatüki sätteid.Artikkel 7Müüginimetust käsitlevad erieeskirjad1. Piiritusjoogid, mis vastavad II lisas nimetatud A ja B kategooria toodete spetsifikaatidele, kannavad nimetatud lisas nendele toodetele antud müüginimetust.2. Piiritusjoogid, mis vastavad II lisas nimetatud C kategooria toodete spetsifikaatidele, kannavad müüginimetust „piiritusjook“. Seda müüginimetust ei tohi täiendada ega muuta.3. Kui piiritusjook vastab rohkem kui ühe piiritusjoogi eriliigi määratlusele, võib seda müüa ühe või mitme nimetuse all, mis on loetletud nende piiritusjookide eriliikide puhul II lisas.4. Ilma et see piiraks lõike 8 kohaldamist, ei tohi lõigetes 1 ja 2 osutatud nimetusi kasutada mis tahes muu II lisas nimetamata piiritusjoogi kirjeldamiseks või esitlemiseks.5. Müüginimetusi võib täiendada või asendada III lisas loetletud geograafilise tähisega ning vastavalt III peatükile, tingimusel, et see ei eksita tarbijat.6. Alkohoolsete vedelike kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel ei tohi koos käesolevas määruses nimetatud mis tahes müüginimetuse ja/või geograafilise tähisega kasutada täiendavaid sõnu või väljendeid, näiteks samasugune, liik, stiil, valmistatud, maitse või muu samalaadne täiend.7. Piiritusjoogi müüginimetust ei tohi asendada kaubamärgiga, margitoote nimega või väljamõeldud nimega.8. II lisas osutatud nimetusi võib lisada koostisosade loetellu, kui neid kasutatakse vastavalt direktiivi 2000/13/EÜ rakendamiseks vastu võetud riiklikele meetmetele.Artikkel 8Müüginimetuste ja geograafiliste tähiste kasutamist käsitlevad erieeskirjad1. Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ kohaldamist, on keelatud II lisa A ja B kategooriasse kuuluvaid nimetusi või III lisas loetletud geograafilisi tähiseid kasutada liitnimetuses või vihjata neile toiduainete esitlemisel, kui asjaomase toote alkohol ei ole eranditult pärit märgitud piiritusjoogist.2. Erandina lõikest 1 ei mõjuta käesoleva määruse sätted nimetuste amer ja bitter võimalikku kasutust toodete puhul, mida käesolev määrus ei hõlma.3. Erandina lõikest 1 ja võttes arvesse traditsioonilisi tootmismeetodeid, võib II lisa punkti 31 alapunktis d loetletud liitnimetusi kasutada ühenduses toodetud likööride esitlemisel vastavalt nimetatud alapunktis sätestatud tingimustele.Artikkel 9Segude kirjeldamine, esitlemine ja märgistamine1. Etiketil peab olema silmapaistvas kohas selgelt ja nähtavalt müüginimetus „piiritusjook“, kui II lisa A kategoorias nimetatud piiritusjook on segatud:a) ühe või mitme piiritusjoogiga ja/võib) ühe või mitme toidutoormest valmistatud destillaadiga ja/võic) toidutoormest valmistatud etüülalkoholiga.Seda müüginimetust ei tohi täiendada ega muuta.2. Lõiget 1 ei kohaldata kõnealuses lõikes nimetatud segude kirjeldamise, esitlemise või märgistamise suhtes, kui need segud vastavad ühele II lisa A või B kategoorias esitatud määratlusele.3. Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ kohaldamist, võib lõikes 1 kirjeldatud segamise teel saadud toodete kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel kasutada ühte käesoleva määruse II lisa A ja B kategoorias loetletud nimetust, kui see nimetus ei sisaldu müüginimetuses, vaid on märgitud segu koostisosade loeteluga samal väljal ning selle ees on nimetus “segatud piiritusjook”.Nimetus “segatud piiritusjook” peab olema kirjutatud samas kirjatüübis ja sama värvi tähtedega kui müüginimetus. Tähesuurus võib olla kuni pool müüginimetuses kasutatavast tähesuurusest.4. Lõikes 1 nimetatud segude märgistamisel ja esitlemisel väljendatakse iga alkoholikoostisosa osakaalu mahuprotsentides koguseliselt kahanevas järjekorras. Iga alkoholikoostisosa osakaal on nimetatud koostisosa puhta alkoholi mahuprotsent segu puhta alkoholi kogusisaldusest mahuprotsentides.Artikkel 10Erisätted piiritusjookide kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise kohta1. Kui piiritusjoogi kirjeldusel, esitlusel või märgistusel viidatakse toidutoormest valmistatud etüülalkoholi toorainele, tuleb nimetada kõik tootmisprotsessis kasutatud toidutoormest valmistatud alkoholi liigid koguseliselt kahanevas järjekorras.2. Piiritusjoogi kirjeldusele, esitlusele või märgistusele võib lisada sõna “segu” ainult siis, kui toode on läbinud vastava töötluse.3. Kui piiritusjoogi kirjelduses, esitluses või märgistuses on laagerdusaeg täpsustatud või soovitatud, viitab see kõige lühema laagerdusajaga alkohoolsele komponendile, tingimusel et nimetatud toode on laagerdunud maksuhalduri järelevalve või samasuguseid tagatisi võimaldava järelevalve all.Artikkel 11Pliid sisaldavate kapslite ja fooliumi keelaminePiiritusjooke ei tohi hoida ega turustada mahutites, mille sulgurid on kaetud pliid sisaldavate kapslite või fooliumiga.Artikkel 12Piiritusjookide kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel kasutatav keel1. Käesoleva määrusega ettenähtud andmed esitatakse ühenduse ühes või mitmes ametlikus keeles, nii et need oleksid lõpptarbijale hõlpsasti mõistetavad, kui tarbijaid ei teavitata muul viisil.2. Etiketil ei tõlgita II lisas kursiivkirjas esitatud termineid ja III lisas toodud geograafilisi tähiseid.3. Kolmandatest riikidest pärinevate toodete puhul on lubatud kasutada selle kolmanda riigi ametlikku keelt, kus nimetatud toode on valmistatud, tingimusel et käesoleva määrusega ettenähtud andmed esitatakse ka ühes ühenduse ametlikest keeltest, nii et need andmed oleksid lõpptarbijale hõlpsasti mõistetavad.4. Välja arvatud juhul, kui vastavalt artiklile 14 on vastu võetud erand, ja piiramata lõike 2 kohaldamist, võib ühendusest pärinevate ja ekspordiks mõeldud toodete puhul käesoleva määrusega ettenähtud andmeid korrata ka keeles, mis ei ole ühenduse ametlik keel.III PEATÜKKGEOGRAAFILISED TÄHISEDArtikkel 13Geograafilised tähised1. Geograafiline tähis tähendab käesolevas määruses tähist, mis näitab piiritusjoogi pärinemist mingi riigi territooriumilt või territooriumi teatud piirkonnast või paikkonnast, kui piiritusjoogi teatav omadus, maine või mõni muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav kauba geograafilise päritoluga.2. Geograafilised tähised on loetletud III lisas.3. Üldnimetuseks muutunud nimetusi ei või III lisas registreerida.III lisas nimetatud geograafilised tähised ei või muutuda üldnimetusteks.Üldnimetuseks muutunud nimetus tähendab piiritusjoogi nimetust, mis on muutunud tooteliigi üldiseks nimetuseks, kuigi see on seotud koha või piirkonnaga, kus kõnealust toodet algselt valmistati.Artikkel 14Geograafiliste tähiste kaitse1. Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, kaitstakse III lisas nimetatud geograafilisi tähiseid:a) nende otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest registreerimisega hõlmamata toodete puhul, kui need on võrreldavad selle geograafilise tähise all registreeritud tootega või kui sellise kasutusega kaasneb registreeritud geograafilise tähise maine ärakasutamine;b) väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui toote tegelik päritolu on näidatud või kui tõlkes on kasutatud geograafilist tähist või sellele on lisatud väljend “samasugune”, “liik”, “stiil”, “valmistatud”, “maitse” või muu samalaadne väljend;c) muude toote päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevate valede või eksitavate märgete eest toote kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel, mis võivad anda selle päritolust vale ettekujutuse;d) muu tegevuse eest, mis võib üldsust eksitada seoses toote tegeliku päritoluga.2. Toote kaubamärki, mis sisaldab piiritusjooki identifitseerivat geograafilist tähist, ei registreerita või see tühistatakse, kui selle kasutamine tingib mõne lõikes 1 osutatud olukordadest.3. Kui kaubamärgi registreerimise taotlus on esitatud või kaubamärk on registreeritud heauskselt või kui õigus kaubamärgile on omandatud heauskse kasutamise kaudu enne 1. jaanuari 1996 või enne geograafilise tähise kaitsmist päritolumaal, ei piira käesolev määrus kaubamärgi registreerimiskõlblikkust või registreerimise kehtivust või kasutamise õigust põhjusel, et see kaubamärk on kas identne või samalaadne geograafilise tähisega, mida kaitstakse vastavalt käesolevale määrusele.Käesoleva lõike kohaldamine ei piira geograafilise tähise omaniku õigust seda kasutada ausa tööstus- ja kaubandustava kohaselt kooskõlas nõukogu direktiivi 89/104/EMÜ artikli 6 lõike 1 punktiga b [8] ja nõukogu määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 12 punktiga b [9].Artikkel 15Geograafiliste tähiste registreerimine1. Taotlus geograafilise tähise lisamiseks III lisasse esitatakse komisjonile ühenduse ühes ametlikus keeles või lisatakse taotlusele tõlge ühenduse ühte ametlikku keelde. Taotlusega peab olema kaasas kõnesoleva piiritusjoogi spetsifikaate sisaldav tehniline toimik. Tehniline toimik avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias.Kui käesolevas määruses sätestatud tingimused ei ole täidetud, võib iga õigustatud huvi tundev füüsiline või juriidiline isik kolme kuu jooksul pärast tehnilise toimiku avaldamist protestida geograafilise tähise III lisasse lisamise. Protest peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.2. Lõikes 1 nimetatud tehniline toimik peab sisaldama vähemalt järgmist:a) piiritusjoogi nimetus, sealhulgas geograafiline tähis;b) piiritusjoogi kirjeldus, sealhulgas toote või toiduaine peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja/või organoleptilised omadused;c) asjaomase geograafilise piirkonna määratlus;d) piiritusjoogi valmistusmeetodi ja vajaduse korral autentsete ja muutumatute kohalike meetodite kirjeldus;e) üksikasjad, mis näitavad seost geograafilise piirkonna või geograafilise päritoluga;f) ühenduse ja/või siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuded;g) taotleja nimi ja kontaktaadress.3. Otsus geograafilise tähise III lisasse lisamise kohta võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud menetlusele, võttes arvesse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatud proteste.4. Käesoleva määruse nõuetele vastava homonüümse geograafilise tähise registreerimisel arvestatakse selle kohalikku ja tavapärast kasutust ning tegelikku segiajamisohtu, eelkõige:– ei registreerita homonüümset nimetust, mis võib tekitada üldsuses eksliku arvamuse, et tooted on pärit muult territooriumilt, isegi kui nimetus vastab sõna-sõnalt kõnealuste põllumajandustoodete või toiduainete tegelikule päritoluterritooriumile, -piirkonnale või -kohale;– registreeritud homonüümset geograafilist tähist lubatakse kasutada ainult tingimusel, et tegelikkuses suudetakse tagada hiljem registreeritud homonüümi ja registris juba esineva nimetuse eristamine, võttes arvesse vajadust kohelda asjaomaseid tootjaid võrdselt ning mitte eksitada tarbijaid.5. Asjaomase geograafilise tähise registreerimisega seotud vaidlused esitatakse ametlikult komisjonile. Vaidlused lahendatakse käesoleva peatüki sätete ja traditsiooniliste õiguste alusel vastavalt artikli 19 lõikes 2 viidatud protseduurile.Artikkel 16Määrusega (EÜ) nr 1576/89 kaitstud geograafilised tähisedKõigi käesoleva määruse jõustumise ajal määruse (EÜ) nr 1576/89 kohaselt kaitstud geograafiliste tähiste kohta tuleb esitada komisjonile tehniline toimik hiljemalt seitse aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.Pärast kontrollimist komisjonis avaldatakse tehniline toimik Euroopa Liidu Teataja C seerias.Geograafiline tähis kaotab kaitse, kui seitsme aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ei ole selle kohta avaldatud tehnilist toimikut.IV PEATÜKKÜLD-, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTEDArtikkel 17Piiritusjookide kontrollimine ja kaitsmine1. Piiritusjookide kontrollimise eest vastutavad liikmesriigid. Nad võtavad käesoleva määruse sätete järgimiseks vajalikud meetmed ja määravad ühe või mitu ametiasutust, kes tagavad nende sätete järgimise ja III lisas olevate geograafiliste tähiste kaitse.2. Liikmesriigid ja komisjon edastavad üksteisele käesoleva määruse rakendamiseks vajaliku teabe.Artikkel 18Piiritusjookide eksportÜhendusest eksporditavad piiritusjoogid peavad vastama käesoleva määruse sätetele, välja arvatud juhul, kui nõuetekohaselt põhjendatud taotluste põhjal on kehtestatud erandid vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud menetlusele.Artikkel 19Komitee1. Komisjoni abistab piiritusjoogituru korralduskomitee (edaspidi “komitee”).2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud ajavahemikuks kehtestatakse üks kuu.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 20Lisade muutmineLisasid muudetakse artikli 19 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 21Üksikasjalikud rakenduseeskirjadKäesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 19 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 22Üleminekumeetmed ja muud erimeetmedArtikli 19 lõikes 2 osutatud korra kohaselt võetakse vajaduse korral vastu meetmed, et:a) hõlbustada üleminekut määruses (EMÜ) nr 1576/89 sätestatud eeskirjadelt käesolevas määruses kehtestatud eeskirjadele;b) lahendada konkreetseid praktilisi küsimusi, näiteks tehes tootmispaiga etiketile märkimise teatavatel juhtudel kohustuslikuks, et vältida tarbijate eksitamist ning säilitada ja arendada piiritusjookide analüüsi standardmeetodeid;c) teha nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel erandeid käesoleva määruse teatavatest sätetest.Artikkel 23Kehtetuks tunnistamineKäesolevaga tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 1576/89 kehtetuks.Artikkel 24JõustumineKäesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Seda kohaldatakseKäesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaI LISATEHNILISED MÕISTED JA NÕUDEDKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1) Magustamine:piiritusjookide valmistamisel ühe või mitme järgmise saaduse kasutamine:a) poolvalge suhkur, valge suhkur, rafineeritud valge suhkur, dekstroos, fruktoos, glükoossiirup, vedel suhkur, vedel invertsuhkur, invertsuhkrusiirup, nagu on määratletud nõukogu direktiivis 2001/111/EÜ [10];b) rektifitseeritud kontsentreeritud viinamarjavirre, kontsentreeritud viinamarjavirre, värske viinamarjavirre;c) kõrvetatud suhkur, mis on saadud ainult sahharoosi termilisel töötlemisel ilma aluste, mineraalhapete või muude keemiliste lisanditeta;d) mesi, nagu on määratletud nõukogu direktiivis 2001/110/EÜ [11];e) jaanileivapuusiirup;f) teised süsivesikuid sisaldavaid looduslikud ained, millel on samalaadne toime kui eespool nimetatud saadustel;g) magusained, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 94/35/EÜ [12].2) Kokkusegamine:uue joogi saamiseks kahe või mitme erineva joogi ühendamine või joogi ühendamine ühe või mitme toidutoormest valmistatud destillaadi või toidutoormest valmistatud etüülalkoholiga.3) Toidutoormest valmistatud etüülalkohol:toidutoormest valmistatud etüülalkoholil on järgmised omadused:a) organoleptilised omadused: peale toorainest tuleneva maitse muud maitset ei esine;b) minimaalne alkoholisisaldus 96,0 mahu%;c) maksimaalne jääkainete sisaldus:i) üldine happesus väljendatuna äädikhappe grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 1,5;ii) estrite sisaldus väljendatuna etüülatsetaadi grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 1,3;iii) aldehüüdide sisaldus väljendatuna etüülatsetaadi grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 0,5;iv) kõrgemate alkoholide sisaldus väljendatuna isobutüülalkoholi grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 0,5;v) metanoolisisaldus grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 50;vi) kuivekstrakti sisaldus grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 1,5;vii) lenduvate lämmastikaluste sisaldus väljendatuna lämmastiku grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 0,1;viii) furfuroolisisaldus: allpool avastamisläve.4) Vee lisamine:Pii:ritusjookide valmistamisel on lubatud lisada vett, mis on võimaluse korral destilleeritud või demineraliseeritud, tingimusel et vee kvaliteet on kooskõlas nõukogu direktiivide 80/777/EMÜ [13] ja 80/778/EMÜ [14] rakendamiseks vastuvõetud siseriiklike õigusaktidega ning et lisatud vesi ei muuda toote laadi.Vesi võib olla destilleeritud, demineraliseeritud, permuteeritud või pehmendatud.5) Segamine:kahe või enama sama liiki piiritusjoogi ühendamine, kui nende koostises on ainult vähese tähtsusega erinevused, mis tulenevad ühest või mitmest järgmisest tegurist:a) nende valmistusmeetodid;b) kasutatud destillaatorid;c) laagerdusaeg;d) tootmise geograafiline piirkond.Sel viisil saadud piiritusjook kuulub segamiseks võetud piiritusjookidega samasse liiki.6) Laagerdamine:teatud reaktsioonide loomuliku toimumise võimaldamine vastavates mahutites, mille tulemusena kõnealune piiritusjook omandab varem puudunud organoleptilised omadused.7) Maitsestamine:piiritusjookide valmistamisel direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud ühe või mitme lõhna- ja maitseaine kasutamine.8) Värvimine:piiritusjookide valmistamisel ühe või mitme Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 94/36/EÜ [15] määratletud värvilisandi kasutamine.9) (Toidutoormest valmistatud) destillaat:alkoholi sisaldav vedelik, mis on saadud asutamislepingu I lisas nimetatud põllumajandustoodete destilleerimisel pärast alkoholkäärimist, kuid millel puuduvad etüülalkoholi või piiritusjoogi omadused, säilinud on aga valmistamisel kasutatud tooraine lõhn ja maitse.Kasutatud toorainele viitamisel peab destillaat olema saadud ainult nimetatud toorainest.10) Alkoholisisaldus mahuprotsentides:lahuses sisalduva puhta alkoholi mahu ja kogu lahuse mahu suhe temperatuuril 20 °C.11) Lenduvate ainete sisaldus:piiritusjoogis sisalduvate etüül- ja metüülalkoholist erinevate lenduvate ainete kogus, mis on saadud ainult destilleerimise tulemusena, kas kasutatud tooraine ühekordsel või korduval destilleerimisel.12) Tootmispaik:paik või piirkond, kus toimub valmistoote tootmisprotsessi see etapp, mille käigus piiritusjook saab talle iseloomulikud tunnused ja olulised määravad omadused;13) Kirjeldus:nimetused, mida kasutatakse märgistuses, veini transpordi saatedokumentides, äridokumentides, eelkõige kaubaarvetes ja veokirjades, ning reklaamis.14) Märgistamine:kõik kirjeldused ja muud märkused, sümbolid, illustratsioonid või kaubamärgid, mis eristavad kõnealust jooki teistest ning mis on ühel ja samal mahutil, sealhulgas sulguril või mahutile kinnitatud ripatsitel ja pudelikaelasiltidel.15) Esitlemine:nimetused, mida kasutatakse mahutitel, sealhulgas sulguril, etiketil ja pakendil, samuti reklaamides ja müügikampaaniates.16) Pakend:kaitsev ümbris, näiteks paber, iga tüüpi õlgvutlarid, pappkarbid ja kastid, mida kasutatakse ühe või mitme mahuti transportimisel.II LISAPIIRITUSJOOKIDE LIIGIDA kategooria: kanged alkohoolsed joogid1. Rumma) Rumm on:1) piiritusjook alkoholisisaldusega alla 96 mahu%, mis on saadud ainult alkoholkäärimisel ja destilleerimisel kas roosuhkru või suhkruroomahla enda töötlemisel tekkivast melassist või siirupist, kusjuures nimetatud destillaadil on märgatavad rummile iseloomulikud organoleptilised omadused, või2) suhkruroomahla alkoholkäärimisel ja destilleerimisel saadud piiritus, millel on rummile iseloomulik aroom ja milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 225 grammi.b) Rummi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Rumm ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Rummi valmistamisel võib kasutada ainult looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi, nagu on määratletud direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c.e) III lisa punktis 1 nimetatud geograafilisele tähisele võib lisada märke traditionnel, kui rumm on valmistatud alla 80mahuprotsendilisest destillaadist, mis on saadud ainult tootmispaigast pärinevast toormaterjalist pärast selle alkoholkäärimist. Joogi lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta peab olema vähemalt 225 grammi ja jook ei tohi olla magustatud või maitsestatud. Sõna traditionnel kasutamine ei takista kasutamast väljendeid "toodetud suhkrust" või "toidutoormest", mida võib lisada nimetusele rumm.See säte ei mõjuta mingil juhul sõna traditionnel kasutamist käesoleva määrusega hõlmamata toodete puhul vastavalt nende enda erikriteeriumidele.2. Whisky või Whiskeya) Whisky või whiskey on piiritusjook,1) mis on saadud linnastatud teraviljast valmistatud meski destilleerimisel koos teiste teraviljade tervete teradega või ilma,2) mida on suhkrustatud selles sisalduva linnasediastaasi abil koos teiste looduslike ensüümidega või ilma,3) mida on pärmi abil kääritatud,4) mida on destilleeritud või korduvalt destilleeritud alkoholisisalduseni kuni 94,8 mahu% ja mille destillaadil on kasutatud toorainest tulenev lõhn ja maitse,5) mis on laagerdunud kuni 700liitristes puuvaatides vähemalt kolm aastat.Destillaat, millele võib lisada ainult vett ja karamelli, säilitab punktides 1 kuni 5 nimetatud tootmisprotsessis saadud värvi, lõhna ja maitse.b) Whisky või whiskey minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahu%.c) Whisky või whiskey ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Whisky või whiskey ei tohi olla magustatud või maitsestatud ega sisaldada lisandeid peale karamellvärvi.3. Teraviljapiiritusa) Teraviljapiiritus on piiritusjook, mis on saadud kääritatud teraviljameski destilleerimisel ja millel on kasutatud toorainest tulenevad organoleptilised omadused.b) Teraviljapiirituse minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahu%.c) Teraviljapiiritus ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Teraviljapiirituse valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.e) Nimetusega “teraviljabrändi” tähistatud piiritusjook peab olema saadud kääritatud teraviljameski destilleerimise teel, selle alkoholisisaldus peab olema alla 95 mahu% ja kasutatud toorainest tulenevad organoleptilised omadused peavad olema säilinud.4. Veinipiiritusa) Veinipiiritus on piiritusjook,1) mis on saadud ainult veini või destilleerimise jaoks kangemaks tehtud veini destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahu%, või veinidestillaadi korduval destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahu%;2) milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta peab olema vähemalt 125 grammi;3) mille metüülalkoholi maksimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 200 grammi.b) Veinipiirituse minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Veinipiiritus ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Veinipiirituse valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.5. Brandy ehk Weinbranda) Brandy ehk Weinbrand on piiritusjook,1) mis on saadud veinipiiritusest või kuni 94,8 mahu% alkoholi sisaldava veinidestillaadiga segatud veinipiiritusest, tingimusel et nimetatud destillaadi sisaldus ei ületa 50% valmistoote mahust;2) mis on vähemalt üks aasta laagerdunud tammepuust mahutites või vähemalt kuus kuud alla 1000liitristes tammepuuvaatides;3) milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 125 grammi ning mis on saadud ainult kasutatud tooraine destilleerimisel või korduval destilleerimisel;4) mille metüülalkoholi maksimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 200 grammi.b) Brandy ehk Weinbrand´i minimaalne alkoholisisaldus on 36 mahu%.c) Brandy ehk Weinbrand ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Brandy ehk Weinbrand´i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.6. Viinamarjade pressimisjääkidest saadud viina) Viinamarjade pressimisjääkidest saadud viin on piiritusjook, mis vastab järgmistele tingimustele:1) see on saadud viinamarjade pressimisjääkide kääritamisel ja otsesel veeaurudestilleerimisel või destilleerimisel pärast vee lisamist;2) pressimisjääkidele võib lisada järelejäänud pära, mille kogus ei tohi ületada 25 kg 100 kg pressimisjääkide kohta;3) pärast saadud alkoholi kogus on alla 35% valmistoote alkoholikogusest;4) destilleerimine toimub viinamarjade pressimisjääkide pealt alla 86 mahuprotsendilise alkoholisisalduse juures;5) korduv destilleerimine on lubatud sama alkoholisisalduse juures;6) lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 140 grammi ning metüülalkoholi maksimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1000 grammi.b) Viinamarjade pressimisjääkidest saadud viina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Viinamarjade pressimisjääkidest saadud viin ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Viinamarjade pressimisjääkidest saadud viina valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.7. Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud viina) Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud viin on piiritusjook, mis vastab järgmistele tingimustele:1) see on saadud üksnes puuviljade (välja arvatud viinamarjad) pressimisjääkide kääritamisel ja destilleerimisel alla 86mahuprotsendilise alkoholisisalduse juures;2) lenduvate ainete minimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 200 grammi;3) metüülalkoholi maksimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1 500 grammi;4) vesiniktsüaniidhappe maksimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 10 grammi luuviljade pressimisjääkidest valmistatud viina puhul;5) korduv destilleerimine on lubatud sama alkoholisisalduse juures.b) Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud viina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud viin ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud viina valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.e) Müüginimetus koosneb puuvilja nimest, millele järgneb “pressimisjääkidest valmistatud viin”. Kui kasutatakse erinevate puuviljade pressimisjääke, on müüginimetus “puuviljade pressimisjääkidest valmistatud viin”.8. Rosinaviin ehk rosina-brandya) Rosinaviin ehk rosina-brandy on piiritusjook, mis on saadud kuivatatud viinamarjasortide ’Corinth Black’ või ’Malaga muscat’ ekstrakti alkoholkäärimissaaduse destilleerimisel ja mille alkoholisisaldus on alla 94,5 mahu%, kusjuures nimetatud destillaadil on säilinud kasutatud tooraine lõhn ja maitse.b) Rosinaviina ehk rosina-brandy minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Rosinaviin ehk rosina-brandy ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Rosinaviina ehk rosina-brandy valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.9. Puuviljaviina) Puuviljaviin on piiritusjook,1) mis on valmistatud ainult rohke viljalihaga, luuseemnetega või ilma luuseemneteta puuviljade või nendest saadud virde kääritamisel ja destilleerimisel,2) mille alkoholisisaldus on alla 86 mahu% ja destillaadil on säilinud destilleeritavatele puuviljadele omane lõhn ja maitse,3) milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 200 grammi,4) mille vesiniktsüaniidhappe sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta ei ületa 10 grammi luuviljadest saadavate piirituste puhul.b) Puuviljaviina metüülalkoholi maksimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1000 grammi.Metüülalkoholi maksimaalne sisaldus on siiski:i) 1200 grammi ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta, kui see on saadud järgmistest puuviljadest:– ploom (Prunus domestica L.),– mirabell-ploom (Prunus domestica L. var syriaca),– must ploom (Prunus domestica L.),– aedõun (Malus domestica Borkh.),– pirn (Pyrus communis L.), välja arvatud ’Williamsi’ sordi pirnid (Pyrus communis Williams),– vaarikad (Rubus idaeus L.),– kitsemurakad (Rubus fruticosus L.),ii) 1350 grammi ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta, kui see on saadud järgmistest puuviljadest:– ’Williamsi’ sordi pirnid (Pyrus communis Williams),– punased sõstrad ja mustad sõstrad (Ribes species),– toompihlakad (Sorbus aucuparia),– musta leedri viljad (Sambucus nigra).c) Puuviljaviina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.d) Puuviljaviin ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.e) Puuviljaviina valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.f) Puuviljaviina müüginimetus on “viin”, mis asub puuvilja nimetuse järel, näiteks: kirsiviin ehk kirsch, ploomiviin ehk slivovits, mirabelli-, virsiku-, õuna-, pirni-, aprikoosi-, viigimarja-, tsitrus- või viinamarjaviin või muud puuviljaviinad. Neid võib koos puuvilja nimetusega tähistada ka nimetusega wasser.Puuvilja nimetus võib müüginimetusena asendada sõna “viin”, millele eelneb puuvilja nimetus, üksnes järgmiste puuviljade puhul:– mirabell-ploom (Prunus domestica L. var syriaca),– ploom (Prunus domestica L.),– must ploom (Prunus domestica L.),– maasikapuu vili (Arbutus unedo L.),– õunasort ’Golden Delicious’.g) Nime Williams võib kasutada ainult pirnisordist ’Williams’ valmistatud pirniviina puhul.h) Kui kahte või enamat eri liiki puuvilja on koos destilleeritud, nimetatakse saadud toodet “puuviljaviinaks”. Seda nimetust võib täiendada kõikide puuviljade nimedega koguseliselt kahanevas järjekorras.10. Õunaviin, õuna-brandy või pirniviina) Õunaviin, õuna-brandy või pirniviin on piiritusjoogid,1) mis on valmistatud õuna- või pirnisiidri destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahu% ja destillaadil on säilinud destilleeritavatele puuviljadele omane lõhn ja maitse,2) milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 200 grammi,3) mille metüülalkoholi maksimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1000 grammi.b) Õunaviina, õuna-brandy või pirniviina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Õunaviin, õuna-brandy või pirniviin ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Õunaviina, õuna-brandy või pirniviina valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.11. Hefebranda) Hefebrand on piiritusjook, mis on valmistatud veini käärimissettest või kääritatud puuviljast.b) Hefebrandi minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahu%.c) Hefebrand ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Hefebrandi valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.e) Nimetusele Hefebrand võib lisada kasutatud tooraine nimetuse.12. Bierbrand ehk eau de vie de bièrea) Bierbrand ehk eau de vie de bière on piiritusjook, mis on saadud ainult alla 86mahuprotsendilise alkoholisisaldusega värske õlle otsedestilleerimisel, nii et destillaadil on õllest tulenevad organoleptilised omadused.b) Bierbrand’i ehk eau de vie de bière’i minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahu%.c) Bierbrand ehk eau de vie de bière ei sisalda toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisandit.d) Bierbrand’i ehk eau de vie de bière’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.B kategooria: erilised piiritusjoogid13. Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud viin (nimetusele eelneb puuvilja nimetus)a) Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud viin (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) on piiritusjook,1) mis on valmistatud leotamise teel, kus 20 liitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta võetakse vähemalt 100 kilogrammi osaliselt kääritatud või kääritamata puuvilju või marju, nagu vaarikaid, murakaid, mustikaid vms, ja leotatakse toidutoormest valmistatud etüülalkoholis, piirituses või destillaadis, millele järgneb destilleerimine;2) hõlmab piiritusjooke, mis on valmistatud järgmistest puuviljadest:– kitsemurakas (Rubus fruticosus L.),– maasikas (Fragaria L.),– mustikas (Vaccinium myrtillus L.),– vaarikas (Rubus idaeus L.),– punane sõstar (Ribes vulgare Lam.),– laukapuu vili (Prunus domestica L.),– harilik pihlakas (Prunus domestica L.),– toompihlakas (Prunus domestica L.),– karoliina iileks (Ilex cassine L.),– vahtralehine pihlakas (Sorbus turminalis L.),– musta leedri vili (Sambucus nigra).– koer-kibuvits (Rosa canina L.),– must sõstar (Ribes nigrum L.).– banaan (Musa paradisiaca),– kannatuslille vili (Passiflora edulis),– magusa mombipuu vili (Spondias dulcis),– kollase mombipuu vili (Spondias mombin).b) Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud viina (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud viinade (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) maitsestamisel võib neid lisaks kasutatud puuvilja maitsele täiendada ka teiste lõhna- ja maitseainete ja/või valmististega. Leotamise ja destilleerimise teel saadud viinade (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi. Sellest hoolimata peavad joogile iseloomulik maitse ja selle värvus tulenema ainult kasutatud puuviljast.d) Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud viinade (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) märgistamisel ja esitlemisel peab sõnastus “valmistatud leotamise ja destilleerimise teel” olema pakendile (kas pudelile või ümbrispaberile) märgitud samasuguste, sama suurte ja sama värvi tähtedega kui sõna “viin” (ja sellele eelnevad puuvilja nimetust tähistavad sõnad) ning olema sellega ühel joonel, ja pudelitel peab see olema eesmisel etiketil.14. Geist (koos puuvilja nimetusega)a) Geist (koos puuvilja nimetusega) on piiritusjook, mis on valmistatud kääritamata marjade, nagu vaarikad, murakad, mustikad vms, leotamisel toidutoormest valmistatud etüülalkoholis, millele järgneb destilleerimine.b) Geisti (koos puuvilja nimetusega) minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Geistide (koos puuvilja nimetusega) maitsestamisel võib neid lisaks kasutatud puuvilja maitsele täiendada ka teiste lõhna- ja maitseainete ja/või valmistitega. Geisti (koos puuvilja nimetusega) valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi. Sellest hoolimata peavad joogile iseloomulik maitse ja selle värvus tulenema ainult kasutatud puuviljast.15. Puuviljadest valmistatud piiritusjoogida) Puuviljadest valmistatud piiritusjoogid on piiritusjoogid, mis on saadud puuviljade leotamisel toidutoormest valmistatud etüülalkoholis ja/või toidutoormest valmistatud destillaadis ja/või piirituses vahekorras 5 kg puuvilja 20 liitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta.b) Puuviljadest valmistatud piiritusjookide minimaalne alkoholisisaldus on 25 mahu%.c) Nimetatud piiritusjookide maitsestamisel võib neid lisaks kasutatud puuvilja maitsele täiendada ka teiste lõhna- ja maitseainete ja/või valmistitega. Puuviljadest valmistatud piiritusjookide valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi. Sellest hoolimata peavad joogile iseloomulik maitse ja selle värvus tulenema ainult kasutatud puuviljast.d) Puuviljadest valmistatud piiritusjooke tähistatakse nimetusega “piiritusjook” puuvilja nimetuse järel.16. Emajuureviina) Emajuureviin on piiritusjook, mis on valmistatud emajuure destillaadist, mis omakorda on saadud emajuure juurte kääritamisel toidutoormest valmistatud piirituse lisamisega või ilma selleta.b) Emajuureviina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Emajuureviina valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.17. Kadakamarjamaitselised piiritusjoogida) Kadakamarjamaitselised piiritusjoogid on saadud toidutoormest valmistatud etüülalkoholi ja/või teraviljapiirituse ja/või teravilja destillaadi maitsestamisel kadakamarjadega (Juniperus communis).b) Kadakamarjamaitseliste piiritusjookide minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu%.c) Lisaks sellele võib kasutada ka teisi direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseaineid ja/või nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud valmistisi ja/või aromaatseid taimi või nende osi, kusjuures kadaka organoleptilised omadused peavad olema tuntavad, isegi kui need on mõnikord nõrgenenud.d) Kadakamarjamaitselisi piiritusjooke lubatakse müüa nimetuste all Wacholder, ginebra või genebra.18. Gina) Gin on kadakamarjamaitseline piiritusjook, mis on saadud organoleptiliselt sobivast ja kindlaksmääratud kvaliteediga toidutoormest valmistatud etüülalkoholist.b) Gin´i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Kasutada tohib ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud loodusidentseid lõhna- ja maitseaineid ja/või nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud valmistisi, kadakamaitse peab seejuures aga olema ülekaalus.19. Destilleeritud gina) Destilleeritud gin on1) kadakamarjamaitseline piiritusjook, mis on saadud organoleptiliselt sobivast ja kindlaksmääratud kvaliteediga toidutoormest valmistatud etüülalkoholist, mille esialgne alkoholisisaldus on vähemalt 96 mahu%, destilleerides seda ümber traditsiooniliselt ainult džinni tarbeks kasutatavas destillaatoris kadaka- ja muude taimede marjade pealt, tingimusel et kadakamarja maitse oleks ülekaalus, või2) saadud nimetatud destilleerimissaaduse ja samasuguse koostise, puhtuse ja alkoholisisaldusega, toidutoormest valmistatud etüülalkoholi segamisel; destilleeritud gin´i maitsestamiseks võib samuti kasutada punkti 18 alapunktis c nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseaineid ja/või valmistisi.b) Destilleeritud gin´i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Gin, mida saadakse lihtsalt essentside või lõhna- ja maitseainete lisamisega toidutoormest valmistatud etüülalkoholile, ei ole destilleeritud gin.20. London gina) London gin on destilleeritud gin´i mark,1) mis on saadud ainult toidutoormest valmistatud etüülalkoholist ja mille maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri puhta alkoholi kohta on kuni 5 grammi;2) mille maitse saadakse etüülalkoholi korduval destilleerimisel traditsioonilistes destillaatorites ainult looduslike taimematerjalide pealt;3) mille destillaadi alkoholisisaldus on 70 mahu%;4) millele edaspidi lisatav etüülalkohol peab olema saadud ainult samast toorainest;5) mis ei sisalda magus- ega värvaineid.6) mis peale vee ei sisalda muid lisaaineid.b) London gin´i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Nimetusele London gin võib lisada sõna “dry”.21. Köömnemaitselised piiritusjoogida) Köömnemaitselised piiritusjoogid saadakse toidutoormest valmistatud etüülalkoholi maitsestamisel köömnetega (Carum carvi L.).b) Köömnemaitseliste piiritusjookide minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahu%.c) Joogile võib lisada ka teisi direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid maitseühendeid ja/või selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- ja maitseaineid, kuid köömnemaitse peab seejuures olema ülekaalus.22. Akvavit või aquavita) Akvavit või aquavit on köömnemaitseline piiritusjook, mida on maitsestatud taime- või vürtsidestillaadiga.b) Akvavit´i või aquavit´i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Lisaks sellele võib kasutada ka teisi maitseaineid, kuid valdavalt peab nende jookide maitse tulenema köömnete ja/või tilliseemnete (Anethum graveolens L.) destillaadist, kusjuures keelatud on eeterlike õlide kasutamine.d) Mõruained ei tohi maitses selgelt tuntavad olla; kuivekstrakti sisaldus 100 milliliitri kohta ei tohi olla rohkem kui 1,5 grammi.23. Aniisimaitselised piiritusjoogida) Aniisimaitselisi piiritusjooke saadakse toidutoormest valmistatud etüülalkoholi maitsestamisel tähtaniisi (Illicium verum), aniisi (Pimpinella anisum), apteegitilli (Foeniculum vulgare) või mõne teise sama põhilist aromaatset koostisosa sisaldava taime ekstraktiga, kusjuures kasutatakse ühte järgmistest töötlusviisidest:1) leotamine ja/või destilleerimine,2) alkoholi korduv destilleerimine eelnimetatud taimede seemnete või muude taimeosade pealt,3) aniisimaitseliste taimede destilleeritud looduslike ekstraktide lisamine.b) Aniisimaitseliste piiritusjookide minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu%.c) Aniisimaitseliste piiritusjookide valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.d) Kasutada võib ka teisi looduslikke taimeekstrakte või aromaatsete taimede seemneid, kuid aniisimaitse peab olema ülekaalus.24. Pastisa) Pastis on aniisimaitseline piiritusjook, mis sisaldab ka lagritsajuure (Glycyrrhiza glabra) looduslikke ekstrakte, samuti nii “halkoonide” nime all tuntud värvaineid kui ka glütsürritsiinhapet, mille minimaalne ja maksimaalne sisaldus ühe liitri kohta peab olema vastavalt 0,05 ja 0,5 grammi.b) Pastis´i minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahu%.c) Pastis´i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.d) Pastis`i suhkrusisaldus ühe liitri kohta on alla 100 grammi ning anetooli minimaalne ja maksimaalne sisaldus vastavalt 1,5 ja 2 grammi.25. Pastis de Marseillea) Pastis de Marseille on pastis, mille anetoolisisaldus ühe liitri kohta on 2 grammi.b) Pastis de Marseille minimaalne alkoholisisaldus on 45 mahu%.c) Pastis de Marseille valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.26. Anisa) Anis on aniisimaitseline piiritusjook, mille iseloomulik maitse tuleneb ainult aniisist (Pimpinella anisum) ja/või tähtaniisist (Illicium verum) ja/või apteegitillist (Foeniculum vulgare).b) Anis´i minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahu%.c) Anis´i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.27. Destilleeritud anisa) Nimetust “destilleeritud anis” võib kasutada siis, kui jook sisaldab nimetatud seemnete pealt destilleeritud alkoholi, tingimusel et selline alkohol moodustab joogi alkoholisisaldusest vähemalt 20 mahu%.b) Destilleeritud anis´i minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahu%.c) Destilleeritud anis´i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.28. Mõrumaitseline piiritusjook ehk bittera) Mõrumaitselisi piiritusjooke ehk bitter’it saadakse toidutoormest valmistatud etüülalkoholi maitsestamisel direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslike ja/või loodusidentsete lõhna- ja maitseainetega ja/või selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud valmististega.b) Mõrumaitseliste piiritusjookide ehk bitter’i minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu%.c) Mõrumaitselisi piiritusjooke ehk bitter’it võib samuti müüa nimetuse “amer” või “bitter” all kas koos mõne täiendiga või ilma.29. Viina) Viin on piiritusjook, mida saadakse toidutoormest valmistatud etüülalkoholist,1) mis on saadud toidutoorainet pärmi abil kääritades,2) mis destilleeritakse ja/või rektifitseeritakse, et valikuliselt vähendada kasutatud toorainete ja käärimisel moodustunud kõrvalsaaduste organoleptilisi omadusi.Eriliste organoleptiliste omaduste andmiseks võib järgneda korduv destilleerimine ja/või töötlemine asjakohaste abiainetega, muu hulgas filtreerimine läbi aktiivsöe.Maksimaalne jääkide hulk peab vastama etüülalkoholi suhtes I lisas sätestatule, kuid lõppsaadus ei tohi sisaldada üle 10 grammi metanoolijääke ühe hektoliitri puhta alkoholi kohta.b) Viina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Ainsate lõhna- ja maitseainetena on lubatud lisada kääritatud toorainest saadud destillaadis sisalduvaid looduslikke lõhna- ja maitseaineid. Lisaks võib tootele anda erilisi organoleptilisi omadusi, mis erinevad domineerivast maitsest.d) Piiramata direktiivi 2000/13/EÜ kohaldamist, märgitakse viina kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel müüginimetusega samale vaateväljale etüülalkoholi valmistamiseks kasutatud toidutoorme nimetus. Tähesuurus on kuni pool, kuid vähemalt üks kolmandik müüginimetuses kasutatavast tähesuurusest.30. Maitsestatud viina) Maitsestatud viin on viin, millele on antud tooraine maitsest erinev maitse.b) Maitsestatud viina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahu%.c) Maitsestatud viina võib magustada, segada, maitsestada, laagerdada või värvida.d) Maitsestatud viina võib turustada nimetuse all, mis sisaldab mis tahes ülekaalus oleva maitse nimetust koos sõnaga “viin”.31. Likööra) Liköör on piiritusjook,1) mille minimaalne suhkrusisaldus invertsuhkrus väljendatuna on:i) 80 grammi liitri kohta emajuurelikööride puhul, mille valmistamisel on lõhnaainena kasutatud üksnes emajuurt;ii) 70 grammi liitri kohta kirsilikööride puhul, mis sisaldavad ainult kirssidest saadud etüülalkoholi;iii) 100 grammi liitri kohta kõigil teistel juhtudel;2) mis on saadud toidutoormest valmistatud etüülalkoholi või selle destillaadi või ühe või mitme piiritusjoogi või nende segu maitsestamisel, mida magustatakse ja millele võimaluse korral lisatakse põllumajandussaadusi nagu rõõska koort, piima või teisi piimasaadusi, puuvilju, naturaalset või aromatiseeritud veini.b) Likööri minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu%.c) Likööri valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi.Siiski ei tohi kasutada direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis ii nimetatud loodusidentseid lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi liköörides,1) mis on valmistatud järgmistest puuviljadest:– must sõstar,– kirss,– vaarikas,– mooruspuu,– mustikas,– tsitrusviljad,– rabamurakas,– mesimurakas,– jõhvikas,– pohl,– astelpaju;2) mis on valmistatud järgmistest taimedest:– piparmünt,– emajuur,– aniis,– puju,– harilik koldrohi.d) Ühenduses toodetud likööride esitlemisel tuleb kasutada järgmisi liitnimetusi juhul, kui vastavalt traditsioonilistele tootmismeetoditele kasutatakse toidutoormest valmistatud etüülalkoholi:– ploomi-brandy,– apelsini-brandy,– aprikoosi-brandy,– kirsi-brandy,– solbaerrom ehk mustasõstrarumm.Nende likööride märgistamise ja esitlemise puhul tuleb liitnimetus kirjutada etiketil ühele reale, samas kirjatüübis ja sama värvi tähtedega ning sõna “liköör” tuleb kirjutada nimetuse vahetusse lähedusse vähemalt sama suurte tähtedega. Kui alkohol ei ole saadud märgitud piiritusjoogist, tuleb selle päritolu märkida etiketile liitnimetuse ja sõnaga “liköör” samale nägemisväljale kas nimetades toidutoormest valmistatud alkoholi liigi või sõnadega “toodetud toidutoormest valmistatud alkoholist” või “tootmisel on kasutatud toidutoormest valmistatud alkoholi”.32. Crème de (koos kasutatava puuvilja või tooraine nimetusega)a) Nimetust “crème de” võib kasutada kasutatud puuvilja või tooraine, välja arvatud piimasaaduste nimetuse ees likööride puhul, mille minimaalne suhkrusisaldus invertsuhkrus väljendatuna on 250 grammi liitri kohta.b) Crème de (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu%.c) Toote suhtes kohaldatakse punktis 31 sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseainete ning valmististe kohta.33. Crème de cassisa) Crème de cassis on mustasõstraliköör, mille suhkrusisaldus invertsuhkrus väljendatuna on vähemalt 400 grammi liitri kohta.b) Crème de cassis minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu%.c) Crème de cassis suhtes kohaldatakse punktis 31 sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseainete ning valmististe kohta.34. Guignoleta) Guignolet on liköör, mis on saadud kirsside leotamisel toidutoormest valmistatud etüülalkoholis.b) Guignolet minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu%.c) Guignolet suhtes kohaldatakse punktis 31 sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseainete ning valmististe kohta.35. Punch au rhuma) Punch au rhum on liköör, mille alkoholisisaldus on pärit ainult rummist.b) Punch au rhum´i minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu%.c) Punch au rhum’i suhtes kohaldatakse punktis 31 sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseainete ning valmististe kohta.36. Sloe gina) Sloe gin on liköör, mille valmistamiseks on laukaploome leotatud džinnis ja millele võib olla lisatud laukaploomi mahla.b) Sloe gin´i minimaalne alkoholisisaldus on 25 mahu%.c) Sloe gin´i valmistamisel võib kasutada ainult looduslikke lõhna-ja maitseaineid ning valmistisi, mis on nimetatud direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c.37. Sambucaa) Sambuca on värvitu aniisimaitseline liköör,1) mis sisaldab aniisi (Pimpinella anisum L.), tähtaniisi (Illicium verum L.) või muude maitsetaimede destillaate;2) mille minimaalne suhkrusisaldus invertsuhkrus väljendatuna on 350 grammi liitri kohta;3) mille loodusliku anetooli sisaldus on 1–2 grammi liitri kohta.b) Sambuca minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahu%.c) Sambuca suhtes kohaldatakse punktis 31 sätestatud eeskirju lõhna- ja maitseainete ning valmististe kohta.38. Mistràa) Mistrà on aniisimaitseline või loodusliku anetooli maitseline värvitu liköör,1) mille anetooli sisaldus on vahemikus 1–2 grammi liitri kohta,2) mis võib sisaldada ka maitsetaimede destillaati,3) mis ei sisalda suhkrulisandit.b) Mistrà alkoholisisaldus on 40–47 mahu%.c) Mistrà suhtes kohaldatakse punktis 31 sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseainete ning valmististe kohta.39. Maraschino või Marrasquinoa) Maraschino või Marrasquino on värvitu liköör, mille maitse ja lõhn saadakse marasca kirsside destillaadi või kirsside või nende osade alkoholis leotamisel saadud destillaadi abil ning mille minimaalne suhkrusisaldus invertsuhkrus väljendatuna on 250 grammi liitri kohta.b) Maraschino või Marrasquino minimaalne alkoholisisaldus on 24 mahu%.c) Maraschino või Marrasquino suhtes kohaldatakse punktis 31 sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseainete ning valmististe kohta.40. Nocinoa) Nocino on liköör, mille maitse ja lõhn saadakse peamiselt tervete roheliste kreeka pähklite tuumade (Jugians regia L.) leotamise ja/või destilleerimise teel ning mille minimaalne suhkrusisaldus invertsuhkrus väljendatuna on 100 grammi liitri kohta.b) Nocino minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahu%.c) Nocino suhtes kohaldatakse punktis 31 sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseainete ning valmististe kohta.41. Munaliköör ehk advocaat või avocat või Advokata) Munaliköör ehk advocaat või avocat või Advokat on maitsestatud või maitsestamata piiritusjook, mis on saadud toidutoormest valmistatud etüülalkoholist ja mille koostisse kuulub kvaliteetne munakollane, munavalge ja suhkur või mesi. Minimaalne suhkru- või meesisaldus on 150 grammi liitri kohta. Munakollase minimaalne sisaldus peab olema 140 grammi lõppsaaduse ühe liitri kohta.b) Erandina artikli 1 punktist c on munalikööri minimaalne alkoholisisaldus 14 mahu%.c) Munalikööri ehk advocaat’i või avocat’i või Advokat’i valmistamisel võib kasutada ainult looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi, mis on loetletud direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c.42. Munasisaldusega likööra) Munasisaldusega liköör on maitsestatud või maitsestamata piiritusjook, mis on saadud toidutoormest valmistatud etüülalkoholist, destillaadist ja/või piiritusest ning mille koostisse kuulub kvaliteetne munakollane, munavalge ja suhkur või mesi. Minimaalne suhkru- või meesisaldus on 150 grammi liitri kohta. Munakollase minimaalne sisaldus peab olema 70 grammi lõppsaaduse ühe liitri kohta.b) Munasisaldusega likööri minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu%.c) Munasisaldusega likööri valmistamisel võib kasutada ainult looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi, mis on loetleud direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c.43. Vaekevae gloegi ehk Spritgloegga) Vaekevae gloegi hk Spritgloegg on piiritusjook, mis on saadud toidutoormest valmistatud etüülalkoholi maitsestamisel looduslike või loodusidentsete nelgi ja/või kaneeli lõhnaainetega, kusjuures on kasutatud ühte järgmistest meetoditest: matseratsioon ja/või destilleerimine, alkoholi korduv destilleerimine koos eespool nimetatud taimedega, looduslike või loodusidentsete nelgi või kaneeli lõhnaainete lisamine või need meetodid kombineeritult.b) Vaekevae gloegi ehk Spritgloegg minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahu%.c) Samuti võidakse kasutada muid looduslikke või loodusidentseid aromaatseid taimeekstrakte kooskõlas direktiiviga 88/388/EMÜ, kuid eespool osutatud vürtside maitse peab olema valitsev.d) Toode ei tohi sisaldada rohkem kui 50% veini või veinitooteid44. Berenburg või Beerenburga) Berenburg või Beerenburg on piiritusjook,1) mis on saadud toidutoormest valmistatud etüülalkoholist;2) mida on leotatud puuviljade või taimedega või nende osadega;3) mis sisaldavad erilist emajuure (Gentiana lutea L.), kadakamarjade (Juniperus communis L.) ja loorberilehtede (Laurus nobilis L.) lõhna- ja maitseaine destillaati;4) mille värvus on helepruunist tumepruunini;5) mis võib olla magustatud kuni 20 g invertsuhkruga võrdse kogusega ühe liitri kohta.b) Berenburg’i või Beerenburg´i minimaalne alkoholisisaldus on 30%.c) Berenburg’i või Beerenburg´i valmistamisel võib kasutada ainult looduslikke maitseühendeid ja valmistisi, mis on nimetatud direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c.45. Topinambura) Topinambur on piiritusjook, mis on valmistatud maapirni mugulate (Helianthus tuberosus L.) kääritamise teel.b) minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahu%.c) valmistamisel võib kasutada ainult looduslikke lõhna- ja maitseaineid ning valmistisi, mis on loetletud direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c.C kategooria: muud piiritusjoogid1. Kõiki piiritusjooke, mis vastavad artiklis 1 esitatud määratlusele, kuid mida ei saa liigitada A või B kategooria alla, kirjeldatakse, esitletakse ja märgistatakse müüginimetusega „piiritusjook“.2. Rum-Verschnitt’i valmistatakse Saksamaal ning see on saadud rummi segamisel alkoholiga, kusjuures vähemalt 5% lõppsaaduse alkoholisisaldusest peab tulenema rummist. Rum-Verschnitt’i nimetusega toote märgistamisel ja esitlemisel peab sõna Verschnitt olema pakendile (kas pudelile või ümbrispaberile) märgitud samasuguste, sama suurte ja sama värvi tähtedega kui sõna Rum ning olema sellega ühel joonel, ja pudelitel peab see olema eesmisel etiketil. Kui seda toodet müüakse väljaspool Saksamaad, peab etiketile olema märgitud selle alkoholikoostis.3. Slivovice´i valmistatakse Tšehhi Vabariigis ja see on saadud toidutoormest valmistatud etüülalkoholi lisamisel ploomidestillaadile enne viimast destilleerimist, kusjuures alkoholi lisatakse maksimaalselt 30 mahu%. Toote kirjeldamisel tuleb kasutada sõna “piiritusjook”, samuti võib eesmise etiketi samal nägemisväljal kasutada nimetust Slivovice. Kui Tšehhi Slivovice´i müüakse ühenduses, peab etiketil olema märgitud alkoholikoostis. Käesolev säte ei piira nimetuse Slivovice kasutamist puuviljaviinade puhul vastavalt A kategooria punktile 9.III LISAGEOGRAAFILISED TÄHISEDTootekategooria [16] | Geograafiline tähis | Geograafiline päritolu |A. Kanged alkohoolsed joogid |1. Rumm | | || Rhum de la Martinique / Rhum de la Martinique traditionnel | Martinique || Rhum de la Guadeloupe / Rhum de la Guadeloupe traditionnel | Guadeloupe || Rhum de la Réunion / Rhum de la Réunion traditionnel | Réunion || Rhum de la Guyane / Rhum de la Guyane traditionnel | Guyane || Ron de Málaga | … || Ron de Granada | … || Rum da Madeira | … |2. Whisky / whiskey | | || Scotch Whisky / Scotch | Šotimaa || Irish Whisky | Iirimaa || Whisky español | Hispaania || (Nendele nimetustele võib lisada sõnad "malt" või "grain") | || Irish Whisky | Iirimaa || Uisce Beatha Eireannach / Irish Whiskey | Iirimaa || (Nendele nimetustele võib lisada sõnad "Pot Still" või “malt” või “grain”) | |3. Teraviljapiiritus | | || Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg || Korn / Kornbrand | Austria, Saksamaa |4. Veinipiiritus | | || Eau-de-vie de Cognac | … || Eau-de-vie de Cognac | … || Cognac | … || (Nimetusele “Cognac” võib lisada järgmisi sõnu: | || – Fine | … || – Grande Fine Champagne | … || – Grande Champagne | … || – Grande Fine Champagne | … || – Fine Champagne | … || – Borderies | … || – Fins Bois | … || – Bons Bois) | … || Fine Bordeaux | … || Armagnac | … || Bas-Armagnac | … || Haut-Armagnac | … || Ténarèse / Armagnac-Ténarèze | … || Eau-de-vie de vin de la Marne | … || Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine | … || Eau-de-vie de vin de Bourgogne | … || Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est | … || Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté | … || Eau-de-vie de vin originaire du Bugey | … || Eau-de-vie de vin de Savoie | … || Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire | … || Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône | … || Eau-de-vie de vin originaire de Provence | … || Eau-de-vie de Faugères / Faugères | … || Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc | … || Aguardente do Minho | … || Aguardente do Douro | … || Aguardente da Beira Interior | … || Aguardente da Bairrada | … || Aguardente do Oeste | … || Aguardente do Ribatejo | … || Aguardente do Alentejo | … || Aguardente do Algarve | … |5. Brandy | | || Brandy de Jerez | … || Brandy del Penedés | … || Brandy italiano | Itaalia || Brandy Αττικης / Brandy of Attica | … || Brandy Πελλοπονησου / Brandy of the Peloponnese | … || Brandy Κεντρικης Ελλαδας / Brandy of Central Greece | … || Deutscher Weinbrand | Saksamaa || Wachauer Weinbrand | … || Weinbrand Dürnstein | … || Karpatské brandy špeciál | … |6. Viinamarjade pressimisjääkidest saadud viin | | || Eau-de-vie de marc de Champagne | … || Marc de Champagne | … || Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine | … || Eau-de-vie de marc de Bourgogne | … || Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est | … || Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté | … || Eau-de-vie de marc originaire de Bugey | … || Eau-de-vie de marc originaire de Savoie | … || Marc de Bourgogne | … || Marc de Savoie | … || Marc d'Auvergne | … || Eau-de-vie de marc originaire des coteaux de la Loire | … || Eau-de-vie de marc des cōtes du Rhōne | … || Eau-de-vie de marc originaire de Provence | … || Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc | … || Marc d'Alsace Gewürztraminer | … || Marc de Lorraine | … || Bagaceira do Minho | … || Bagaceira do Douro | … || Aguardente da Beira Interior | … || Bagaceira da Bairrada | … || Bagaceira do Oeste | … || Bagaceira do Ribatejo | … || Bagaceiro do Alentejo | … || Bagaceira do Algarve | … || Orujo gallego | … || Grappa | Itaalia || Grappa di Barolo | … || Grappa piemontese / Grappa del Piemonte | … || Grappa lombarda / Grappa di Lombardia | … || Grappa trentina / Grappa del Trentino | … || Grappa friulana / Grappa del Friuli | … || Grappa veneta / Grappa del Veneto | … || Südtiroler Grappa / Grappa dell'Alto Adige | … || Τσικουδια Κρητης / Tsikoudia of Crete | … || Τσιπουρο Μακεδονιας / Tsipouro of Macedonia | … || Τσιπουρο Θεσσαλιας / Tsipouro of Thessaly | … || Τσιπουρο Τυρναβου / Tsipouro of Tyrnavos | … || Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg || Zivania | Küpros || Pálinka | Ungari |9. Puuviljaviin | | || Schwarzwälder Kirschwasser | … || Schwarzwälder Himbeergeist | … || Schwarzwälder Mirabellenwasser | … || Schwarzwälder Williamsbirne | … || Schwarzwälder Zwetschgenwasser | … || Fränkisches Zwetschgenwasser | … || Fränkisches Kirschwasser | … || Fränkischer Obstler | … || Mirabelle de Lorraine | … || Kirsch d'Alsace | … || Kirsch d'Alsace | … || Framboise d'Alsace | … || Mirabelle d'Alsace | … || Kirsch de Fougerolles | … || Südtiroler Williams / Williams dell'Alto Adige | … || Südtiroler Aprikot / Aprikot dell'Alto Adige | … || Südtiroler Marille / Marille dell'Alto Adige | … || Südtiroler Kirsch / Kirsch dell'Alto Adige | … || Südtiroler Zwetschgeler / Zwetschgeler dell'Alto Adige | … || Südtiroler Obstler / Obstler dell'Alto Adige | … || Südtiroler Gravensteiner / Gravensteiner dell'Alto Adige | … || Südtiroler Golden Delicious / Golden Delicious dell'Alto Adige | … || Williams friulano / Williams del Friuli | … || Sliwovitz del Veneto | … || Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia | … || Sliwovitz del Trentino-Alto Adige | … || Distillato di mele trentino / Distillato di mele del Trentino | … || Williams trentino / Williams del Trentino | … || Sliwovitz trentino / Sliwovitz del Trentino | … || Aprikot trentino / Aprikot del Trentino | … || Medronheira do Algarve | … || Medronheira do Buçaco | … || Kirsch Friulano / Kirschwasser Friulano | … || Kirsch Trentino / Kirschwasser Trentino | … || Kirsch Veneto / Kirschwasser Veneto | … || Aguardente de pèra da Lousa | … || Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg || Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg || Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg || Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg || Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg || Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg || Wachauer Marillenbrand | … || Szatmári Szilvapálinka | … || Kecskeméti Barackpálinka | … || Békési Szilvapálinka | … || Szabolcsi Almapálinka | … || Bošácka Slivovica | … || Pálinka | Austria (ainult järgmistest liidumaadest: Niederösterreich, Burgenland, Steiermark, Viin), Ungari |10. Õunaviin ja pirniviin | | || Calvados | … || Calvados Pays d'Auge | … || Eau-de-vie de cidre de Bretagne | … || Eau-de-vie de poiré de Bretagne | … || Eau-de-vie de cidre de Normandie | … || Eau-de-vie de poiré de Normandie | … || Eau-de-vie de cidre du Maine | … || Aguardiente de sidra de Asturias | … || Eau-de-vie de poiré du Maine | … |B. Erilised piiritusjoogid |15. Puuviljadest valmistatud piiritusjoogid | | || Pacharán navarro | … || Pacharán | Hispaania |16. Emajuureviin | | || Bayerischer Gebirgsenzian | … || Südtiroler Enzian / Genzians dell'Alto Adige | … || Genziana trentina / Genziana del Trentino | … |17. Kadakamarjamaitselised piiritusjoogid | | || Genièvre / Jenever / Genever [17] | Belgia, Madalmaad ja Prantsusmaa departemangud Nord (59) ja Pas-de-Calais (62) || Jonge jenever, jonge genever | Belgia, Madalmaad ja Prantsusmaa departemangud Nord (59) ja Pas-de-Calais (62) || Oude jenever, oude genever | Belgia, Madalmaad ja Prantsusmaa departemangud Nord (59) ja Pas-de-Calais (62) || Graanjenever, graangenever, genièvre de grains | Belgia, Madalmaad ja Prantsusmaa departemangud Nord (59) ja Pas-de-Calais (62) || Ostfriesischer Korngenever | … || Geničvre Flandres Artois | … || Hasseltse jenever | … || Balegemse jenever | … || O´ de Flander-Oost-Vlaamse Graanjenever | … || Peket-Pékêt / Peket-Pékêt de Wallonie | … || Steinhäger | … || Plymouth Gin | … || Gin de Mahón | … || Vilniaus Džinas | … || Spišská Borovička | … || Slovenská Borovička Juniperus | … || Slovenská Borovička | … || Inoveckį Borovička | … || Liptovská Borovička | … |21. Köömnemaitselised piiritusjoogid | | || Dansk Akvavit / Dansk Aquavit | Taani || Svensk Aquavit / Svensk Akvavit / Swedish Aquavit | Rootsi |23. Aniisimaitselised piiritusjoogid | | || Anis español | Hispaania || Évoca anisada | … || Cazalla | … || Chinchón | … || Ojén | … || Rute | … || Ouzo / Oύςο | Küpros, Kreeka |28. Mõrumaitselised piiritusjoogud | | || Demänovka bylinná horká | … |29. Viin | | || Svensk Vodka / Swedish Vodka | Rootsi || Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland | Soome || Polska Wódka / Polish vodka | Poola || Laugarício Vodka | … || Originali Lietuviška degtiné | Leedu || Herbal vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison grass / Wódka ziolowa z Niziny Pólnocnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej | … || Latvijas Dzidrais | Läti || Rīgas Degvīns | … |31. Liköör | | … || Berliner Kümmel | … || Hamburger Kümmel | … || Münchener Kümmel | … || Chiemseer Klosterlikör | … || Bayerischer Kräuterlikör | … || Cassis de Dijon | … || Cassis de Beaufort | … || Irish Cream | Iirimaa || Palo de Mallorca | … || Ginjinha portuguesa | Portugal || Licor de Singeverga | … || Mirto di Sardegna | … || Benediktbeurer Klosterlikör | … || Ettaler Klosterlikör | … || Ratafia de Champagne | … || Ratafia catalana | … || Anis português | Portugal || Finnish berry / Finnish fruit liqueur | Soome || Grossglockner Alpenbitter | … || Mariazeller Magenlikör | … || Mariazeller Jagasaftl | … || Puchheimer Bitter | … || Puchheimer Schlossgeist | … || Steinfelder Magenbitter | … || Wachauer Marillenbrand | … || Jägertee / Jagertee / Jagatee | Austria || Allažu Kimelis | … || Čepkeliu | … || Demänovka Bylinný Likér | … || Polish Cherry / Wisniowka | Poola || Karlovarskį Hoųkį | … |Muud piiritusjoogid || Pommeau de Bretagne | … || Pommeau du Maine | … || Pommeau de Normandie | … || Svensk Punsch / Swedish Punch | Rootsi |[1] EÜT L 160, 12.6.1989, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.[2] EÜT L 105, 25.4.1990, lk 9. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2140/1998 (EÜT L 270, 7.10.1998, lk 9).[3] EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.[4] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[5] EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1.[6] EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1215/2004 (ELT L 232, 1.7.2004, lk 21).[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[8] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1.[9] EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1.[10] EÜT L 10, 12.1.2002, lk 53.[11] EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47.[12] EÜT L 237, 10.9.1994, lk 3.[13] EÜT L 229, 30.8.1980, lk 1.[14] EÜT L 229, 30.8.1980, lk 11.[15] EÜT L 237, 10.9.1994, lk 13.[16] Tootekategooriate numeratsioon järgib II lisa numeratsiooni.[17] Alla 37,5% alkoholisisaldusega Hispaanias turustatavate «genièvre», «jenever», «genever» ning Prantsusmaal ja Madalmaades turustatavate «ginebra», «genebra» märgistusel, esitlusel ja reklaamil peab müüginimetuse (kui sellele on viidatud) läheduses olema märgitud nähtavalt, loetavalt ja kustumatult, vähemalt 3 mm tähtedega: – Hispaanias turustatavate «genièvre», «jenever», «genever» puhul sõnad «espirituoso al enebro», – Belgias turustatavate «ginebra», «genebra» puhul sõnad «spiritueux au genièvre»/»met jeneverbessen gearomatiseerde gedistilleerde drank», Madalmaades sõnad «met jeneverbessen gearomatiseerde gedistilleerde drank » ja Prantsusmaal sõnad «spiritueux au genièvre».--------------------------------------------------


				|

		52013PC0189

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelises kehtivas kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel /* COM/2013/0189 final - 2013/0101 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt nõukogu
antud volitustele[1]
alustas Euroopa Komisjon Côte d'Ivoire'i Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa
Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu
protokolli uuendamise üle. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad
9. jaanuaril 2013 uue protokolli. Uus protokoll hõlmab viieaastast ajavahemikku
alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on artikli 13
kohaselt 1. juuli 2013.
Lepingu
protokolli peamine eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade
kalapüügivõimalused Côte d'Ivoire'i Vabariigi vetes kalavarude kasutamata
ülejäägi piires. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide
poolt koostatud järelhindamise tulemused.
Partnerluslepingu
üldine eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi
vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva
kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Côte
d'Ivoire'i kalapüügipiirkonnas.
Eelkõige on protokolliga on ette nähtud
kalapüügivõimalused järgmiste kategooriate puhul:
–
28 tuunikülmutusseinerit,
–
10 pinnaõngejadalaeva.
Oleks vaja määrata kindlaks
kalapüügivõimaluste jaotamispõhimõtted liikmesriikide vahel.
Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule
ettepaneku kõnealune määrus vastu võtta.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku
2007–2013 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti
ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Côte d'Ivoire'i
Vabariigi kalandusprotokolli jätkumise vastu.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesolevat
menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust protokolli
ajutise kohaldamise kohta ning nõukogu otsust protokolli enda sõlmimise kohta.
2013/0101 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa
Liidu ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse
kindlaks lepinguosaliste vahelises kehtivas kalandusalases partnerluslepingus
sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu võttis 12. veebruaril
2008 vastu otsuse (EÜ) nr 151/2008 kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimiseks, et
kohaldada ajutiselt protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja
Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus
sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus kalapüügiks Côte d’Ivoire’i
kalastusvööndites ajavahemikul 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2013[2].
(2)       Euroopa Ühendus ja Côte
d’Ivoire’i Vabariigi valitsus teatasid teineteisele 18. aprillil 2008 Euroopa
Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu
jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest[3].
(3)       Partnerluslepingu uus
protokoll (edaspidi „uus protokoll”) parafeeriti 9. jaanuaril 2013. Uue
protokolliga nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Côte d’Ivoire’i
Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.
(4)       Nõukogu võttis [kuupäev]
vastu otsuse …/2013/EL[4]
uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.
(5)       Tuleks kindlaks määrata
meetod kalapüügivõimaluste jaotamiseks liikmesriikide vahel uue protokolli
kohaldamisajaks.
(6)       Nõukogu 29. septembri 2008.
aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa
andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide
laevade juurdepääsu ühenduse vetele)[5]
artikli 10 lõikega 1 on ette nähtud, et juhul kui selgub, et liidule uue
protokolli kohaselt jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud,
teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui vastust ei esitata
nõukogu kehtestatud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase
liikmesriigi laevad ei kasuta antud perioodil oma kalapüügivõimalusi
täielikult. Nõukogu peaks kõnealuse tähtaja kindlaks määrama.
(7)       Selleks et liidu laevad
saaksid kalapüügitegevust jätkata, on uue protokolli artikliga 13 nähtud ette,
et kumbki lepinguosaline võib lepingut ajutiselt kohaldada alates 1. juulist
2013.
(8)       Seetõttu tuleks hakata käesolevat
määrust kohaldama alates uue protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1.           Euroopa Liidu ja Côte
d’Ivoire’i Vabariigi vahelise protokolliga, millega määratakse kindlaks
lepinguosaliste vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud
kalapüügivõimalused, (edaspidi „protokoll”) kindlaks määratud
kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:
–
28 tuunikülmutusseinerit:
–
Prantsusmaa: 12 laeva
–
Hispaania: 16 laeva
–
10 pinnaõngejadalaeva:
–
Hispaania: 7 laeva
–
Portugal: 3 laeva
2.           Määruse (EÜ) nr 1006/2008
kohaldamine ei piira Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelist
kalandusalast partnerluslepingut.
3.           Kui kooskõlas määruse (EÜ) nr
1006/2008 artikliga 10 liikmesriikide esitatud püügiloataotlused, millele on
osutatud lõikes 1, ei ammenda täielikult protokolliga kehtestatud
kalapüügivõimalusi, võib komisjon võtta arvesse mis tahes teise liikmesriigi
püügiloataotlusi.
4.           Ajavahemikuks, mille jooksul
liikmesriigid peavad määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 1 kohaselt
kinnitama, et nad ei kasuta lepingu raames eraldatud kalapüügivõimalusi
täielikult ära, on kehtestatud kümme tööpäeva arvestatuna kuupäevast, mil
komisjon teatab neile, et kalapüügivõimalused ei ole täielikult ära kasutatud.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Vastu võetud 24. septembril 2012 põllumajandus- ja
kalandusnõukogu poolt.
[2]               ELT L 48, 22.2.2008.
[3]               ELT L 118, 6.5.2008.
[4]               ELT C…*
[5]               ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0764

Ettepanek Nõukogu määrus üldiste tariifsete soodustuste ajutise peatamise kohta Valgevene Vabariigi suhtes  /* KOM/2006/0764 lõplik - ACC 2006/0255 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 30.11.2006KOM(2006) 764 lõplik2006/0255 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSüldiste tariifsete soodustuste ajutise peatamise kohta Valgevene Vabariigi suhtes(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Ühenduse üldises soodustuste süsteemis (GSP) sätestatakse soodustatud riigist pärinevate toodete suhtes kehtiva sooduskorra osaline või täielik tühistamine teatavatel tingimustel, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamistes inim- ja töötajate õiguste konventsioonides sätestatud põhimõtete tõsise ja süstemaatilise rikkumise korral.2. Valgevene Vabariik on kantud üldise soodustuste süsteemi soodustatud riikide nimekirja.3. 2003. aasta lõpus avalikustas komisjon rahvusvaheliste ametiühingute algatusel otsuse algatada uurimine seoses ühinemisvabaduse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse väidetava rikkumisega Valgevenes.4. Komisjon uuris institutsioonilist raamistikku, peamisi institutsioone, sotsiaalpartnerluse struktuuri ja asjakohaseid Valgevene õigusakte, võrdles neid rahvusvaheliste standarditega, kasutas ILO ühinemisvabaduse komitee ja selle ekspertide komitee järeldusi ning soovitusi ja ÜRO aruandeid. Kõnealuse kahe ILO komitee soovitused on peamiseks aluseks rahvusvahelise tööõiguse ning riiklike ja rahvusvaheliste standardite vastavuse eeskirjade tõlgendamisel. Riigi põhiliste sidusrühmade ja nende rahvusvaheliste partnerorganisatsioonide ütlusi täiendati valitsuse ja tööandjate organisatsioonide esindajate ning asjakohaste rahvusvaheliste asutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja Euroopa Komisjoni töötajate küsitlemisega.5. Uurimisel leiti, et Valgevenes piiratakse ametiühinguorganisatsioonide asutamisvabadust, õigust organiseeruda ja ametiühinguorganisatsioonide vahel valida ning selliste organisatsioonide õigust õiguslikule tunnustamisele ning välisfinantseerimisele. Valgevene toetab ametiühingute diskrimineerimist ning ametiühingute tegevuse lõpetamist või peatamist.6. Paralleelselt komisjoni uurimisega moodustas ILO uurimiskomisjoni, kes oma 2004. aasta juulikuu aruandes avaldas kaksteist soovitust, mis Valgevene valitsusel oli vaja täita enne 2005. aasta juunikuud, et parandada ILO konventsioonide nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ja nr 98 (organiseerumisõiguse ning kollektiivse läbirääkimise õiguse põhimõtete kohaldamise kohta) ebarahuldavat kohaldamist.7. Vastavalt üldise soodustuste süsteemi määruses sätestatud menetlusele otsustas komisjon kuue kuu jooksul jälgida ja hinnata olukorda Valgevenes ja andis sellega Valgevenele rohkem aega oma kohustuse täitmiseks, et võtta vajalikke meetmeid tööga seotud põhimõtete ja õiguste järgimiseks vastavalt ILO uurimiskomisjoni 2004. aasta juulikuu aruande kaheteistkümnele soovitusele.8. Kõnealuse kuuekuulise järelevalve- ja hindamisperioodi jooksul (kuni märtsini 2006) ei ole Valgevene nõutud kohustust täitnud. Sellest hoolimata jätkas komisjon olukorra läbivaatamist Valgevenes, ent nagu on selgitatud määruse eelnõu põhjendustes, ei olnud Valgevene ka oktoobriks 2006 asunud oma kohustusi rahuldavalt täitma. Valgevenest pärit toodete suhtes kehtiva sooduskorra ajutise peatamise põhjusi ei ole seega kõrvaldatud ja seoses eespool nimetatud õiguste jätkuva rikkumisega muutuvad need iga päevaga järjest jätkuvalt üha tungivamaks.9. Vastavalt määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 20 lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetlusele peaks nõukogu tegema komisjoni ettepaneku kohta otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega ühe kuu jooksul. Kui nõukogu otsustab ajutise peatamise kasuks, peaks määrus jõustuma kuus kuud pärast otsuse tegemist, välja arvatud juhul, kui olukord enne seda muutub.10. Olukorda tuleks pidevalt jälgida, et võimaldada taastada sooduskord Valgevenest pärit toodete suhtes, kui Valgevenes ei esine enam ühinemisvabaduse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse rikkumist.2006/0255 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSüldiste tariifsete soodustuste ajutise peatamise kohta Valgevene Vabariigi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta[1], eriti selle artikli 20 lõiget 4,ning arvestades järgmist:(1) Vastavalt määrusele (EÜ) nr 980/2005 on Valgevene Vabariik (edaspidi „Valgevene“) komisjoni üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt soodustatud riik.(2) 29. jaanuaril 2003. aastal esitasid Rahvusvaheline Vabade Ametiühingute Konföderatsioon (ICFTU), Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC) ja Ülemaailmne Töökonföderatsioon (WCL) määruse (EÜ) nr 2501/2001 artikli 27 alusel komisjonile ühise taotluse ühinemisvabaduse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse väidetava rikkumise uurimise alustamiseks Valgevenes.(3) Komisjon vaatas taotluse läbi, konsulteerides tariifsete soodustuste komiteega, ja otsustas 29. detsembri 2003. aasta otsusega[2] algatada uurimise. Avaldati teade, milles paluti huvitatud isikutelt teavet[3].(4) Valgevene ametiasutustele teatati ametlikult uurimise algatamisest. Asutused eitasid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ja nr 98 (organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse põhimõtete kohaldamise kohta) mis tahes rikkumist.(5) Teave, mida komisjon kogus uurimise käigus, konsulteerides tariifsete soodustuste komiteega, kinnitas siiski ILO konventsioonide nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta) ja nr 98 (organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse kaitse kohta) tõsist ja süstemaatilist rikkumist. Muu hulgas on komisjon saanud teada, et Rahvusvaheline Tööorganisatsioon kontrollis olukorda Valgevenes seoses nimetatud konventsioonidega ja algatas selles suhtes uurimise novembris 2003. ILO uurimiskomisjoni 2004. aasta juulikuu aruanne sisaldas 12 soovitust, mille alusel teha konkreetseid samme olukorra parandamiseks Valgevenes. Valgevenel soovitati tungivalt rakendada nimetatud soovitused 1. juuniks 2005, kuid seda ei juhtunud. Nimetatud teabe ja oma läbivaatamise põhjal otsustas komisjon, et sooduskorra ajutine peatamine on põhjendatud.(6) 17. augustil 2005. aastal otsustas komisjon jälgida ja hinnata töötajate õiguste olukorda Valgevenes[4]. Sellise kuuekuulise jälgimise ja hindamise alustamise teadaandes[5] teatas komisjon ühtlasi kavatsusest esitada nõukogule ettepanek tariifsete soodustuste ajutise peatamise kohta, välja arvatud juhul, kui Valgevene on enne nimetatud perioodi lõppu täitnud oma kohustuse võtta meetmeid tööga seotud põhimõtteid ja õigusi käsitlevas 1998. aasta ILO deklaratsioonis viidatud põhimõtete järgimiseks vastavalt ILO uurimiskomisjoni 2004. aasta juulikuu aruande kaheteistkümnele soovitusele. Valgevene ametiasutustele teatati ametlikult otsusest ja teadaandest.(7) Valgevene ei ole nõutud kohustust täitnud ei kuuekuulise jälgimis- ja hindamisperioodi jooksul ega järgnevate kuude jooksul, nagu on allpool kirjeldatud. 30. märtsil 2006. aastal esitasid Valgevene ametiasutused selle asemel teatise ühinemisvabaduse õiguste olukorra kohta Valgevenes. Komisjon analüüsis nimetatud ettepanekut, kuid tegi järelduse, et see ei andnud piisavaid tõendeid kohustuse täitmise kohta.(8) Vahepeal võttis Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni haldusnõukogu märtsis 2006 vastu ühinemisvabaduse komitee järelmeetmete aruande, milles ta märkis ära ametiühingute õiguste tegeliku olukorra halvenemise Valgevenes ja nõudis tungivalt, et Valgevene ametiasutused võtaksid otsekohe konkreetseid meetmeid.(9) Lisaks sai komisjon 16. mai 2006. aasta kuupäevaga teatise Valgevene ametiasutustelt ühinemisvabaduse õiguste olukorra kohta Valgevenes. Nagu ka 30. märtsi 2006. aasta teatise puhul, tuli komisjon pärast hoolikat analüüsi järeldusele, et teatisest ei ilmnenud Valgevene soovi asuda oma kohustusi täitma ega veenvat kinnitust, et olukord on paranenud. Nimetatud hinnangut olukorrale Valgevenes jagati ka rahvusvahelise töökonverentsi standardite rakendamise komitee 2006. aasta juunikuu aruandes, milles laideti Valgevene valitsuse jätkuvat suutmatust täita soovitusi ja rõhutati vajadust kiirete meetmete järele, nii et võiks näha tegelikke ja käegakatsutavaid edusamme. Juunis 2006 käsitles ILO egiidi all organiseeritud rahvusvaheline töökonverents nende 12 soovituse (mida Valgevene jätkuvalt ignoreeris alates juulist 2004) mitterakendamist, kui jätkuvat kohustustest kõrvalehoidmist. Sellist erandlikku käsitlust kasutatakse ainult ratifitseeritud konventsiooni väga tõsise ja süstemaatilise mittetäitmise korral.(10) Komisjon on väga hoolikalt analüüsinud viimase aja arengut Valgevenes, sealhulgas 14. oktoobri 2006. aasta kirja Valgevenelt, mille komisjon sai 17. oktoobril 2006. aastal. Selle asemel, et et näidata tõhusat kohustuste täitmist või anda selgeid tõendeid paranenud olukorra kohta, esitatakse nimetatud kirjas jälle võimalikud kavatsused, kuid ei kinnitata ILO konventsioonide nr 87 ja 98 põhimõtete tõhusat täitmist. ILO konventsioonides nr 87 ja 98 sätestatud põhimõtete rikkumine jätkub.(11) Eespool esitatut arvestades tuleks sooduskord Valgevenest pärit toodete suhtes ajutiselt peatada, kuni otsustatakse, et ajutine peatamine ei ole enam põhjendatud.(12) Käesolev määrus peaks jõustuma kuus kuud pärast selle vastuvõtmist, välja arvatud juhul, kui enne jõustumist otsustatakse, et see ei ole enam põhjendatud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruses (EÜ) nr 980/2005 sätestatud sooduskord Valgevenest pärit toodete suhtes peatatakse ajutiselt.Artikkel 2Komisjoni ettepanekul otsustab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega taastada sooduskord Valgevenest pärit toodete suhtes, kui ühinemisvabaduse ja kollektiivse läbirääkimise õiguse rikkumist Valgevenes enam ei esine.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kuus kuud pärast selle vastuvõtmist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA[pic][1] ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.[2] ELT L 5, 9.1.2004, lk 90.[3] ELT C 40, 14.2.2004, lk 4.[4] ELT L 213, 18.8.2005, lk 16.[5] ELT C 240, 30.9.2005, lk 41.