				|

		52012PC0118

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS laevade ringlussevõtu kohta /* COM/2012/0118 final - 2012/0055 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1.        Ettepaneku
üldine taust ja põhjused
Keskkonnakahjulikud ja ohtlikud laevade
lammutamise tavad tekitavad endiselt suurt muret. Enamik suurtest
merekaubalaevadest lammutatakse pärast nende tööea lõppu lammutuskohtades, kus
kasutatakse olulise keskkonna- ja tervisemõjuga meetodeid. Nende
negatiivsete asjaolude tõttu ei saa laevade ringlussevõtt muutuda
nõuetekohaselt jätkusuutlikuks tegevusalaks.
Olukord tõenäoliselt halveneb, kuna maailma
laevastiku liigse võimsuse tõttu võidakse lähiaastatel saata paljud laevad
lammutamisele ning hinnanguliselt jääb olukord samaks vähemalt 5 kuni 10
aastaks. Lisaks on oodata, et ühekordse põhja ja parrastega tankerite
ringlussevõtu nõudlusest, mis saavutab peagi haripunkti seoses selliste
tankerite kasutuselt kõrvaldamise tähtajaga (2015), lõikavad olulist kasu
lammutuskohad, mis nõudeid kõige vähem täidavad.
Jäätmesaadetiste määrusega[1] rakendatakse Euroopa Liidus
ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli
konventsiooni nõudeid. Samuti rakendatakse sellega konventsiooni muudatust (nn
„ekspordi keelustamist käsitlev muudatus”), millega keelatakse ohtlike jäätmete
eksport OECD välistesse riikidesse. Muudatus ei ole rahvusvahelisel tasandil
veel jõustunud, kuna seda ei ole ratifitseerinud piisav arv riike.
Jäätmesaadetiste määruse kohaselt
klassifitseeritakse lammutamisele saadetavad ELi lipu all sõitvad laevad
ohtlike jäätmetena, kuna nad sisaldavad ohtlikke aineid. Sellistena võib neid
lammutada üksnes OECD riikides. Siiski hoiduvad ELi lipu all sõitvad laevad
nende õigusaktide täitmisest peaaegu süstemaatiliselt kõrvale[2] ning seetõttu ei ole
rahvusvahelised eeskirjad ega ka liidu õigusaktid tõhusad.
Selline ulatuslik nõuetele mittevastavus on
esiteks seotud sellega, et OECD riikides puudub vajalik ringlussevõtu võimsus,
eriti kõige suuremate laevade lammutamiseks. Euroopa olemasolevat võimsust
kasutatakse väikelaevade ja riigile kuuluvate laevade lammutamiseks ning mitte
suurte merekaubalaevade lammutamiseks. Sarnaselt laevaehitusega on laevade
lammutamine kandunud viimastel aastakümnetel majanduslikel põhjustel Euroopa
riikidest OECD-välistesse riikidesse (terase nõudlus, madalad tööjõukulud,
keskkonnakulusid ei võeta arvesse). Selle tulemusena ei ole täiendava
lammutamisvõimsuse väljaarendamine Euroopas olnud majanduslikult teostatav.
Märkimisväärne ringlussevõtu võimsus on
väljaspool OECD riike: Hiinas, Indias, Pakistanis ja Bangladeshis. On oodata,
et OECD riikides ja Hiinas ning mõned Indias asuvad lammutustehased suudavad
Hongkongi konventsiooni nõudeid täita 2015. aastaks.
Praegu Hiinas kasutada olevast võimsusest
(2,83 miljonit tühimassi tonni[3]
aastal 2009) piisab tegelikult juba täielikult kõikidele ELi lipu all
sõitvatele lammutamist vajavatele laevadele 2030. aastani (aastatel 2012–2030
on maksimaalne maht aastas 1,88 tühimassi tonni) ning peagi alustab tegevust
uus lammutuskoht, mille võimsus on 1 miljon tühimassi tonni. Selle aluseks on
riigiasutuste võetud meetmed, millega soovitakse edendada laevade
keskkonnahoidliku ringlussevõtu turgu ja sulgeda nõuetele mittevastavad
lammutuskohad, ning Euroopa vastutustundlike laevaomanike tehtud investeeringud
ohututesse ja keskkonnahoidlikesse lammutustehastesse.
Teiseks soosib praegune olukord laevade ringlussevõtu
turul Bangladeshi, India ja vähemal määral Pakistani lammutuskohtasid ning
konkureerivad lammutuskohad ELis, Türgis ja Hiinas, mis vastavad kõrgematele
tehnilistele standarditele, suudavad hõivata üksnes nišiturud, kus tegeletakse
väikelaevade, riigile kuuluvate laevade (sh sõjalaevad) või vastutustundlike
laevaomanike laevade lammutamisega.
Lisaks ei ole praegu kehtivad õigusaktid
kohandatud laevade eripäraga. Seda, millal laev muutub jäätmeteks, on keeruline
kindlaks määrata. Otsuse saata laev ringlussevõttu teeb laevaomanik laeva
käigushoidmise ja selle lammutamisega kaasnevate kulude ja tulude majandusliku
võrdluse põhjal.
Kui selline otsus tehakse siis, kui laev on
rahvusvahelistes vetes või ringlussevõturiigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates
vetes, on väga keeruline või võimatu kohaldada jäätmesaadetiste määruse
menetlusi. Lisaks teevad Euroopa sadamatest lahkuvad kaubalaevad tavaliselt oma
viimase reisi nii kasulikuks kui võimalik ning veavad enne lammutamisele
minekut kaubad Aasiasse. Kui laevaomanik ei teata enne ELi sadamast lahkumist
oma kavatsusest laev lammutada, ei saa asjaomased asutused tavaliselt sekkuda.
Jäätmesaadetiste määrusega on kehtestatud eksportiva riigi, importiva riigi ja
vajaduse korral transiitriikide õigused ja kohustused. Kuid sadamariigid ei
pruugi tingimata olla teadlikud laevaomaniku kavatsusest laev ringlusse võtta.
Samuti on üsna tavaline, et laev müüakse teisele käitajale laeva jätkuva
kasutamise ettekäändel, kuid tegelikult jätkatakse selle kasutamist üksnes laeva
üleandmiseni laevalammutuskohale.
Selleks et kohaldada praegu kehtivaid
õigusakte, eelkõige kasutuselt kõrvaldatud laevade ekspordikeeldu väljapoole
OECD riike, peaksid liikmesriigid tegema jõustamiseks liiga suuri jõupingutusi,
kuna ringlussevõtu võimsus OECD riikides ei ole piisav ning igal laeval on
seaduse järgi võimalus registreerimise riiki („lipuriik”) muuta.
Olukorra
parandamiseks kutsusid Baseli konventsiooni osalised 2004. aastal
Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni (IMO) üles välja töötama kohustuslikud
laevade ringlussevõtu nõuded[4].2006.
aastal väljendasid Baseli konventsiooni osalised heameelt IMO tehtud töö üle
laevade ringlussevõtu konventsiooni eelnõu väljatöötamisel ning nõustusid, et
sama eesmärgiga vahendite dubleerimist tuleks vältida. Osalisi kutsuti üles
hindama Baseli konventsiooniga tervikuna kehtestatud kontrolli ja jõustamise
taset ning laevade ringlussevõtu konventsiooni eelnõuga tervikuna kehtestatavat
kontrolli ja jõustamise taset ning seejärel neid kahte konventsiooni võrdlema[5].
Rahvusvaheline Mereorganisatsioon võttis 2009.
aasta mais vastu Hongkongi konventsiooni laevade ohutu ja keskkonnahoidliku
ringlussevõtu kohta (edaspidi „Hongkongi konventsioon”). Kui konventsioon
jõustub, peavad selle osalised (sh ELi liikmesriigid) hakkama suuri kaubalaevu
lammutama üksnes riikides, kes on konventsiooni osalised. See võib hõlmata
Aasia riike, kelle laevalammutuskohad peavad hakkama vastama rahvusvaheliselt
heakskiidetud standarditele, mis on rangemad kui praegused standardid. Kõnealused
lammutuskohad peavad hakkama muudest kui osalisriikidest saabuvaid laevu
käsitlema samal viisil nagu konventsiooni osaliste lipu all sõitvaid laevu (nn
sooduskohtlemist keelav klausel).
Hongkongi
konventsioon võeti vastu 2009. aastal, kuid selleks, et see jõustuks ja selle
mõju hakkaks avalduma, peab selle ratifitseerima piisav arv suuri lipu- ja
ringlussevõturiike. Arvatavasti ei juhtu see enne 2020. aastat. Kõnealune
konventsioon jõustub 24 kuud pärast seda, kui on täidetud järgmised tingimused:
–
vähemalt 15 riiki on sellele ratifitseerimis- või
heakskiitmisreservatsioonita alla kirjutanud või andnud ratifitseerimis-,
heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule;
–
nende riikide kaubalaevastik kokku moodustab
vähemalt 40 % maailma kaubalaevastiku kogumahutavusest; ning
–
maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht
kokku eelneva 10 aasta jooksul moodustab vähemalt 3 % samade riikide
kokkuliidetud kaubalaevastike kogumahutavusest.
Baseli
konventsiooni osalised väljendasid heameelt Hongkongi konventsiooni vastuvõtmise
üle 2010. aastal[6]
ning hakkasid läbi viima esialgset hindamist selle kohta, kas selle
konventsiooniga kehtestatav kontrolli ja jõustamise tase on samaväärne Baseli
konventsiooniga kehtestatud tasemega[7].

Euroopa Liit ja
selle liikmesriigid viisid hindamise lõpule 2010. aasta aprillis ning selles
jõuti järeldusele, et Hongkongi konventsiooniga kehtestatav kontrolli ja
jõustamise tase näib olevat vähemalt samaväärne Baseli konventsiooniga
kehtestatud tasemega selliste laevade puhul, mis on viimati nimetatud
konventsiooni kohaselt klassifitseeritud jäätmetena[8].
Baseli konventsiooni osalised kutsusid 2011.
aasta oktoobris üles ratifitseerima Hongkongi konventsiooni, et see saaks
jõustuda[9].
Komisjon võttis 2007.
aastal vastu rohelise raamatu laevade parema lammutamise kohta ning 2008.
aastal teatise, millega tehakse ettepanek laevade lammutamist käsitleva ELi
strateegia[10] vastuvõtmiseks. Kõnealuses strateegias keskendutakse meetmetele
laevade lammutamistingimuste võimalikult kiireks parandamiseks, sealhulgas üleminekuperioodil
enne Hongkongi konventsiooni jõustumist. Need meetmed puudutavad konventsiooni
põhielemente, tööstusharu vabatahtliku tegevuse innustamist, tehnilist abi ja
toetust arenguriikidele ning praeguste õigusaktide paremat jõustamist. Strateegiaga
on saavutatud järgmist:
–
on võetud vastu konventsioon, millega tõhustatakse
laevade ringlussevõttu laevade eripäradega kohandatud menetluste ning
üksikasjalike nõuete kaudu, mida täiustatud lammutuskohad peavad järgima;
–
on toetatud valdkonna ettevõtjate poolt enne
konventsiooni jõustumist vabatahtlikult võetud meetmeid:
·
konventsiooni nõuete ja suuniste vabatahtlik
kohaldamine (nt ohtlike materjalide loendi väljatöötamine),
·
keskkonnahoidlike müügilepingute kehtestamine;
·
investeeringud ohututesse ja keskkonnahoidlikesse
lammutuskohtadesse;
–
on läbi viidud uuringuid, teadus- ja katseprojekte,
et hinnata arengusuundi ja parandada Hongkongi konventsiooni reguleerimisalasse
kuuluvate laevade ja muude laevade ringlussevõtu meetodeid;
–
komisjoni on võtnud meetmeid jäätmesaadetiste
määruse paremaks rakendamiseks pärast hoiatuse saamist selle kohta, et teatavad
laevad võidakse saata lammutamisele;
–
laevade ringlussevõturiikidele on antud keskkonna
ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitleva
teemaprogrammi (ENRTP) raames toetust, et viia ellu laevade säästva
ringlussevõtu üleilmset programmi, mida juhivad ühiselt Baseli konventsiooni,
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ja Rahvusvahelise tööorganisatsiooni
sekretariaat.
1.2.        Ettepaneku eesmärk
Laevade ringlussevõtu määruse eesmärk on
vähendada oluliselt ELi lipu all sõitvate laevade ringlussevõtuga eelkõige
Lõuna-Aasias põhjustatavat negatiivset mõju, tekitamata tarbetut majanduslikku
koormust. Kavandatava määrusega nähakse ette Hongkongi konventsiooni nõuete
varajane rakendamine, kiirendades sellega konventsiooni jõustumist kogu
maailmas.
1.3.        Ettepaneku valdkonnas
kehtivad õigusnormid
Ettepanek käsitleb laevade ringlussevõtu määruse
vastuvõtmist. Uue määrusega on kavas asendada praegu kehtiv määrus (EÜ) nr
1013/2006[11]
laevade suhtes, mis on hõlmatud Hongkongi konventsiooniga.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.        Huvitatud isikutega
konsulteerimine
Käesolevat õigusakti ettepanekut toetava
mõjuhindamise kavandamisel konsulteeris komisjon sidusrühmade ja
välisekspertidega 2009. aasta aprillist juunini toimunud avaliku
konsultatsiooni ja nelja ekspertide seminari kaudu.
Enamik sidusrühmi olid seisukohal, et ELi
liikmesriigid peaksid Hongkongi konventsiooni viivitamata ratifitseerima, et
kiirendada selle jõustumist ning julgustada ka teisi riike konventsiooni
ratifitseerima. Paljud sidusrühmad on selle poolt, et EL rakendaks
konventsiooni varakult, kuna nende arvates on lubamatu oodata konventsiooni jõustumist,
kui laevade lammutamisega tegelevad töötajad saavad tööl jätkuvalt surma või
vigastada ning keskkonnale tekitatakse märkimisväärset kahju. Mõned on
seisukohal, et EL ei tohiks kehtestada täiendavaid nõudeid, mis on
konventsiooni nõuetest rangemad. Arvamusavalduste, avaliku konsultatsiooni
käigus saadud vastuste kokkuvõtte ja sidusrühmade seminari aruannetega saab
tutvuda internetis[12].
Euroopa Parlament, Euroopa majandus- ja
sotsiaalkomitee ja nõukogu arutasid komisjoni teatist ning võtsid 26. märtsil
2009 vastu resolutsiooni,[13]
13. mail 2009 arvamuse[14]
ja 21. oktoobril 2010 järeldused[15]
laevade lammutamistavade parandamist käsitleva ELi strateegia kohta.
2.2.        Mõju hindamine
Komisjon
viis läbi mõju hindamise, et kaaluda sellise laevade ringlussevõtu korra
kehtestamise võimalusi, mida saaks jõustada tõhusalt. Analüüsiti eri võimaluste
majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju.
Mõju hindamise komitee soovitusi võeti
arvesse. Peamisi muudatusi tehti selleks, et probleem täpsemalt määratleda,
esitada laeva ringlussevõturiikides juba võetud meetmed alusstsenaariumis
selgemalt, parandada sekkumisloogikat ning siduda omavahel paremini
erieesmärgid ja tegevuseesmärgid ning probleemid ja mõjurid ning hinnata
põhjalikumalt poliitikavõimalusi, milles käsitletakse eelkõige jõustamise ja
nõuetele vastavusega seotud võimalikke tulevasi raskusi.
Mõjuhinnangu kohaselt on kindlaksmääratud
eesmärgid võimalik täielikult saavutada üksnes poliitikapaketiga D.
Selle poliitikavõimalusega nähakse ette
Hongkongi konventsiooniga reguleeritavaid laevu (suured merekaubalaevad)
hõlmava erimääruse vastuvõtmine. Määrus hõlmaks ELi lipu all sõitvate laevade
kogu olelusringi, sellega rakendataks varakult Hongkongi konventsiooni ning,
nagu konventsiooniga on lubatud, sisaldaks see laevalammutuskohtade rangemaid
keskkonnanõudeid. ELi liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu lubataks ringlusse
võtta üksnes nõuetele vastavates lammutuskohtades.
Laevaomaniku kavatsusest saata laev
ringlussevõttu hakatakse ELi liikmesriikidele teatama kirjalikult ja
õigeaegselt. See nõue ning praegu kehtivate õigusaktide alusel kohaldatavate
karistustega võrreldes vähemalt sama karmid sanktsioonid tagavad nõuetele
vastavuse. Kui praegu on palju loota, et nn randumismeetodit kasutavad
lammutuskohad suudaksid nõudeid täita, siis nende ajakohastamisel võivad nad
tulevikus nendele kriteeriumidele vastata. Segaduse, kattuvuse ja
halduskoormuse vältimiseks jäetakse uue õigusaktiga hõlmatavad laevad
jäätmesaadetiste määruse reguleerimisalast välja.
Kõnealune poliitikapakett on käesoleva
ettepaneku aluseks.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Ettepaneku kokkuvõte
Uue erimääruse vormis õigusakti ettepanekus
käsitletakse Hongkongi konventsiooni reguleerimisalasse kuuluvaid laevu (suured
merekaubalaevad). Sellega hõlmatakse ELi lipu all sõitvate laevade kogu
olelusring, rakendatakse mõned Hongkongi konventsiooni sätted (ohtlike
materjalide loendi kehtestamine, kohustus võtta laevad ringlusse ohututes ja
keskkonnahoidlikes lammutuskohtades, laevadele ringlussevõtu eel kohaldatavad
üldnõuded) ning, nagu konventsiooniga on lubatud, sisaldab see rangemaid
keskkonnaalaseid sätteid, mis on vajalikud enne konventsiooni jõustumist
(laevalammutuskohtadele esitatavad nõuded, laevalammutuskohtade Euroopa loetelu
kehtestamine, laevaomaniku ja laevalammutuskoha vahelise lepingu sõlmimise
nõue).
Pardal olevate ohtlike materjalide loendi
koostamise ja hoidmise kohustus
ELi liikmesriigi lipu all sõitev laev peab
koostama pardal olevate ohtlike materjalide loendi ja hoidma seda laeva pardal
kogu laeva tööea jooksul. Kui liikmesriigi lipu all sõitvad uued laevad peavad
loendi koostama kohe, siis olemasolevatele laevadele antakse selleks aega viis
aastat, välja arvatud juhul, kui nad saadetakse lammutamisele varem.
Loendit peab enne laeva ringlussevõttu
saatmist ajakohastama ja täiendama, et oleks kindel, et väljavalitud
laevalammutuskoht on võimeline kõiki pardal olevaid ohtlike materjale ja
jäätmeid käitlema ning et tal on selleks luba.
Liikmesriigi lipu all sõitvad laevad tuleb
lammutada ohututes ja keskkonnahoidlikes laevalammutuskohtades.
Hongkongi konventsiooni tehniliste nõuete
alusel on välja töötatud loetelu nõuetest, millele laevalammutuskoht peab
vastama. Lisatud on täiendavad nõuded, et kaitsta paremini inimeste tervist ja
keskkonda ning eelkõige tagada, et kõiki ohtlikke jäätmeid käideldakse
keskkonnahoidlikul viisil nii laevalammutuskohas kui ka nende üleandmisel
jäätmekäitluskohtadele.
Nõuetele vastavad laevalammutuskohad taotlevad
enda kandmist laevalammutuskohtade Euroopa loetellu. ELi liikmesriigi lipu all
sõitvaid laevu lubatakse ringlusse võtta üksnes nõuetele vastavates
lammutuskohtades.
Kui Hongkongi konventsioon jõustub, peavad
selle osalised koostama ja esitama selliste laevalammutuskohtade loetelu,
millele nad on andnud vastavalt konventsioonile loa. Need loetelud edastatakse
Rahvusvahelisele Mereorganisatsioonile, kes saadab need vajaduse korral edasi.
Kui loetelud saavad rahvusvaheliselt kättesaadavaks, tuleb laevade
ringlussevõtu määrus läbi vaadata, et vältida halduskoormust ja
laevalammutuskohtade Euroopa loeteluga seoses tehtud töö dubleerimist. Näiteks
võiks luua vastastikuse tunnustamise mehhanismi.
Enne ringlussevõttu kohaldatavad erinõuded
Liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel tuleb
enne nende laevalammutuskohale üleandmist vähendada nii palju kui võimalik
pardal olevate ohtlike materjalide kogust (neid võib leiduda ka lastijääkides,
kütteõlis, jne).
Tankerite puhul peab laevaomanik tagama, et
laeva seisund lammutuskohta saabumisel on selline, mis võimaldab selle
sertifitseerida kui sisenemiseks ohutu ja tuletöödeks ohutu, et vältida
lammutuskohas plahvatusi ja (surmaga lõppevaid) tööõnnetusi.
Liidu õigusaktide parem järgimine
Vastupidiselt kehtivatele õigusaktidele
põhineb kavandatav määrus Hongkongi konventsiooni kontrolli- ja
jõustamissüsteemil, mis on välja töötatud spetsiaalselt laevade ja
rahvusvahelise laevanduse jaoks (sertifikaadid, ülevaatused, lipuriigi
erikohustused jne).
Käesoleva määrusega lubatakse laevu ringlusse
võtta väljaspool OECD riike asuvates lammutuskohtades, mis vastavad nõuetele
ning mis on kantud Euroopa loetellu. Seega püütakse määrusega lahendada ka
probleeme seoses laevaomanikele seaduslikult kättesaadava ringlussevõtuvõimsuse
puudumisega.
Lisaks nõutakse ELi liikmesriikide teavitamist
kirjalikult ja õigeaegselt laevaomaniku kavatsusest saata laev ringlussevõttu
ning sellega kõrvaldatakse raskused seoses selle kindlaks määramisega, millal
laevast saavad jäätmed. Liikmesriikidele teatatakse ringlussevõtu kavandatud
algusest ja laeva ringlussevõtmisest. Kui liikmesriik võrdleb loetelu
sellistest laevadest, millele nad on välja andnud ohtlike materjalide
sertifikaadi, loeteluga nendest laevadest, mis on ringlusse võetud loaga
lammutuskohtades, on neil ebaseaduslikku ringlussevõttu lihtsam avastada.
Lisaks kehtestatakse sanktsioonid, mis on võrreldes kehtivates õigusaktides
sätestatuga konkreetsemad ja täpsemad. Nimetatud nõuded, seaduslikul teel
piisaval määral kättesaadav ohutu ja keskkonnahoidlik ringlussevõtt ning laeva
eripäradega hästi kohandatud kontrollisüsteem tagavad õigusaktide parema
järgimise.
Segaduse, kattuvuse ja halduskoormuse
vältimiseks jäetakse uue õigusaktiga hõlmatavad laevad jäätmesaadetiste määruse
reguleerimisalast välja.
3.2.        Õiguslik alus
Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu
artikli 192 lõikel 1.
3.3.        Subsidiaarsuse põhimõte
Subsidiaarsuse
põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ELi ainupädevusse.
Laevade
ringlussevõtt on juba reguleeritud ELi õigusaktidega (jäätmesaadetiste määrus).

Euroopa Liit ei saa
Hongkongi konventsiooni osaliseks saada, kuna selline võimalus on üksnes
riikidel, kes on Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni liikmed. Seepärast on ELi
liikmesriikidel lipuriikidena väga suur tähtsus konventsiooni ratifitseerimisel
ja selle sätete jõustamisel.
Liikmesriikide üksinda tegutsemisest ei piisa,
kuna kõigi liikmesriikide jaoks ei ole Hongkongi konventsiooni ratifitseerimine
prioriteet. On olemas selge oht, et sõltuvalt asjaomasest liikmesriigist
kohaldataks ELi lipu all sõitvate suurte kaubalaevade suhtes erinevaid
õigusnõudeid. Selle tulemusena võidakse vahetada lipuriiki ning see tekitaks
lipuriikidena tegutsevate liikmesriikide vahel kõlvatut konkurentsi.
Nõuetele vastavate laevalammutuskohtade
Euroopa loetelu koostamisega välditakse ELi liikmesriikide töö dubleerimist
ning lihtsustatakse nende kui lipuriikide kontrollimenetlusi.
Hongkongi konventsiooni sidumine ELi
õigusaktidega edendaks otsuste ühtlustatud vastuvõtmist ja kiirendaks
ratifitseerimisprotsessi liikmesriikides. Lisaks mõjutaks varakult võetud ELi
meetmed kolmandaid riike palju rohkem kui üksikute liikmesriikide meetmed, ning
seega on tõenäolisem, et Hongkongi konventsioon jõustub kiiremini. Seepärast
esitatakse koos käesoleva määruse ettepanekuga ettepanek võtta vastu nõukogu otsus,
millega volitatakse liikmesriike Euroopa Liidu huvides ratifitseerima 2009.
aasta Hongkongi konventsiooni laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu
kohta või sellega ühinema.
3.4.        Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek vastab proportsionaalsuse
põhimõttele. Ettevõtjate ja riigiasutuste halduskoormus suureneb niivõrd.
kuivõrd see on vajalik laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu
tagamiseks. Kuigi ettepanek toob laevaomanike jaoks kaasa täiendavad kulud
(ohtlike materjalide loendi koostamine ja ülevaatused), korvab need
eeldatavasti saadav oluline sotsiaalne ja keskkonnakasu.
3.5.        Õigusakti valik
Kavandatav õigusakt on määrus.
Määrus on sobiv õigusakt, kuna sellega
kehtestatakse laevaomanikele ja liikmesriikidele vahetult ja lühikese aja
jooksul täpsed nõuded, mida tuleb rakendada samaaegselt ja samamoodi kogu
liidus. Laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu nõuete väljatöötamine
ja laevalammutuskohtade Euroopa loetelu koostamine tagaks eelkõige Hongkongi
konventsiooni ühtlustatud rakendamise.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
2012/0055 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
laevade ringlussevõtu kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa majandus- ja
sotsiaalkomitee arvamust,
tegutsedes seadusandliku tavamenetluse
kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Laevu, mida käsitletakse
jäätmetena ning mille ringlussevõtu korral toimub nende riikidevaheline vedu,
reguleeritakse ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise
kontrolli Baseli konventsiooniga („Baseli konventsioon”) ning Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1013/2006
jäätmesaadetiste kohta[16].
Määrusega (EÜ) nr 1013/2006 rakendatakse Baseli konventsiooni ning selle 1995.
aastal vastuvõetud muudatust,[17]
mis ei ole rahvusvahelisel tasandil veel jõustunud ning millega keelatakse
ohtlike jäätmete eksport riikidesse, kes ei ole Majanduskoostöö ja Arengu
Organisatsiooni (OECD) liikmed. Kuna laevad sisaldavad ohtlikke materjale,
klassifitseeritakse nad tavaliselt ohtlike jäätmetena ning seetõttu on keelatud
nende eksportimine OECD välistesse riikidesse ringlussevõtuks sealsetes
lammutuskohtades.
(2)       Mehhanismid kehtivate
õigusaktide kontrollimiseks ja jõustamiseks rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil
ei ole kohandatud laevade ja rahvusvahelise laevanduse eripäraga ning nendega
ei ole suudetud tagada laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu.
(3)       Praegu liikmesriigi lipu all
sõitvatele laevadele seaduslikult kättesaadav laevade ringlussevõtu võimsus
OECD riikides on ebapiisav. OECD välistes riikides juba olemasolev võimsus
laevade ohutuks ja keskkonnahoidlikuks ringlussevõtuks on piisav kõigi ELi lipu
all sõitvate laevade lammutamiseks ning on oodata, et ringlussevõturiikides
Hongkongi konventsiooni nõuete täitmiseks võetud meetmete tulemusena suureneb
võimsus 2015. aastaks veelgi.
(4)       Hongkongi konventsioon
laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu kohta („Hongkongi
konventsioon”) võeti Baseli konventsiooni osaliste taotlusel Rahvusvahelise
Mereorganisatsiooni egiidi all vastu 15. mail 2009. Hongkongi konventsioon
jõustub 24 kuud pärast seda, kui selle on ratifitseerinud vähemalt 15 riiki,
kelle kaubalaevastik kokku moodustab vähemalt 40 % maailma kaubalaevastiku
kogumahutavusest ning kelle maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht
kokku eelneva 10 aasta jooksul moodustab vähemalt 3 % samade riikide
kokkuliidetud kaubalaevastike kogumahutavusest. Liikmesriigid peaksid
konventsiooni esimesel võimalusel ratifitseerima, et kiirendada selle
jõustumist. Konventsioonis käsitletakse laevade projekteerimist, ehitamist,
käitamist ja ringlussevõtuks ettevalmistamist viisil, mis lihtsustaks nende
ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu, kuid ei vähendaks laevade ohutust
ja käitamise tõhusust; samuti hõlmab see laevalammutuskohtade ohutut ja
keskkonnahoidlikku käitamist ning nõuetekohase mehhanismi kehtestamist laevade
ringlussevõttu käsitlevate sätete jõustamiseks.
(5)       Hongkongi konventsiooniga
nähakse selgelt ette, et osalised võtavad laevade ohutu ja keskkonnahoidliku
ringlussevõtu edendamiseks rangemaid meetmeid, mis on kooskõlas rahvusvahelise
õigusega, et vältida ja vähendada negatiivset mõju inimeste tervisele ja
keskkonnale või viia see miinimumini. Seda eesmärki aitab saavutada ka Euroopa
loetelu koostamine käesoleva määruse nõuetele vastavatest
laevalammutuskohtadest ning parem jõustamine tänu sellele, et lipuriikidel on
ringlussevõttu saadetavaid laevu lihtsam kontrollida. Laevalammutuskohtadele
esitatavad nõuded peaksid põhinema Hongkongi konventsiooni nõuetel.
(6)       Lipuriigid, kes saadavad oma
laevad ajakohastatud laevalammutuskohtadesse, mis vastavad Hongkongi
konventsiooni nõuetele, on majanduslikult huvitatud selle konventsiooni
võimalikult kiirest jõustumisest, et tagada võrdsed võimalused kogu maailmas.
(7)       Hongkongi konventsiooni ja
käesoleva määruse reguleerimisalast välja jäävate laevade ringlussevõttu
jätkatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 ning Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid
ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid)[18] sätetega.
(8)       Käesoleva määruse, määruse
(EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2008/98/EÜ vastavat reguleerimisala on vaja
täpsustada, et vältida sama eesmärgiga reguleeriva õigusakti dubleerimist.
(9)       Käesoleva määruse nõuete
tõlgendamisel tuleks võtta arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni poolt
Hongkongi konventsiooni toetamiseks välja töötatud suuniseid.
(10)     Liikmesriigid peaksid võtma
meetmeid, et vältida laevade ringlussevõtu eeskirjadest kõrvalehoidmist ning
suurendada laevade ringlussevõtu läbipaistvust. Hongkongi konventsiooniga on
ette nähtud, et liikmesriigid peaksid teatama laevadest, millele on välja antud
ohtlike materjalide sertifikaat ja mille kohta on saadud ringlussevõtutõend
ning ebaseaduslikust ringlussevõtust ja sellega seoses võetud järelmeetmetest.
(11)     Liikmesriigid peaksid
sätestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste
kohta ning tagama nende karistuste kohaldamise, et vältida laevade
ringlussevõtu eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmist. Need karistused, mis
võivad olla kas tsiviil- või halduskaristused, peaksid olema tõhusad,
proportsionaalsed ja hoiatavad.
(12)     Selleks et võtta arvesse
asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonidega seotud arengusuundi, tuleks komisjonile
anda volitused võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud
korras vastu õigusakte seoses käesoleva määruse lisades tehtavate muudatustega.
On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi vajalikud
konsultatsioonid, sealhulgas ekspertidega. Delegeeritud õigusaktide
ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide
sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
(13)     Selleks et tagada ühetaolised
tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda
rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes[19].
(14)     Kuna eesmärki vältida või
vähendada liikmesriigi lipu all sõitvate laevade ringlussevõtu, käitamise ja
hooldusega seotud negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see
mõju kõrvaldada, ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada laevanduse
ja laevade ringlussevõtu rahvusvahelise olemuse tõttu ning seda on seetõttu
parem saavutada liidu tasandil, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi
toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud
artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev
määrus kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I Jaotis – Reguleerimisala ja mõisted
Artikkel 1
Eesmärk
Käesoleva määruse eesmärk on vältida või
vähendada liikmesriigi lipu all sõitvate laevade ringlussevõtu, käitamise ja
hooldusega seotud negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see
mõju kõrvaldada.
Artikkel 2
Mõisted
1.           Käesoleva määruse
kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:
(1)
„laev” – mis tahes liiki laev, mida kasutatakse või
on kasutatud merekeskkonnas, sealhulgas allveelaevad, hõljukid, ujuvplatvormid,
tõstukplatvormid, ujuvlaod (FSU), nafta puurimise, hoidmise ja väljalaadimise
ujuvsüsteemid (FPSO) ning samuti laevad, millelt on seadmed eemaldatud või mida
pukseeritakse;
(2)
„uus laev” – üks järgmistest laevadest:
(a)
laev, mille ehitusleping sõlmitakse käesoleva
määruse jõustumise kuupäeval või selle järel;
(b)
ehituslepingu puudumisel laev, millele pannakse
kiil või mis on samasuguses ehitusjärgus käesoleva määruse jõustumise kuupäeval
või kuus kuud pärast seda;
(c)
laev, mille üleandmine toimub käesoleva määruse
jõustumise kuupäeval või 30 kuu jooksul pärast seda;
(3)
„tanker” – laevadelt pärit merereostuse vältimist
käsitleva konventsiooni (MARPOL) I lisas määratletud naftatanker või selle
konventsiooni II lisas määratletud NLS-tanker;
(4)
„ohtlik materjal” – mis tahes materjal või aine,
mis võib olla ohtlik inimeste tervisele või keskkonnale, sealhulgas kõik
nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ[20]
ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 1272/2008[21] kohaselt ohtlikeks peetavad
ained;
(5)
„laeva ringlussevõtt” – laeva täielik või osaline
lammutamine laevalammutuskohas selliste laeva osade ja materjalide
taaskasutamiseks, mis sobivad ümbertöötlemiseks ja korduskasutuseks, kusjuures
tagatakse ohtlike ja muude materjalide nõuetekohane käitlemine, ning see hõlmab
osade ja materjalide kohapealset ladustamist ja töötlemist, kuid ei hõlma nende
edasist töötlemist või kõrvaldamist mujal.
(6)
„laevalammutuskoht” – liikmesriigis või kolmandas
riigis kindlaksmääratud ala, mis on koht, tehas või ehitis ning mida
kasutatakse laevade lammutamiseks;
(7)
„ringlussevõtuettevõtja” – laevalammutuskoha omanik
või muu organisatsioon või isik, kes on laevalammutuskoha omanikult võtnud
vastutuse laevade ringlussevõtu koha käitamise eest;
(8)
„haldusasutus” – riigi määratud riigiasutus, kes
vastutab kindlaksmääratud geograafilise ala või pädevusvaldkonna piires
selliste laevadega seotud tööülesannete täitmise eest, kellel on õigus sõita
kõnealuse riigi lipu all või kes tegutsevad tema haldusalas;
(9)
„pädev asutus” – riigi määratud riigiasutus, kes
vastutab teatava geograafilise ala või pädevusvaldkonna piires kõnealuse riigi
jurisdiktsiooni all tegutsevate laevalammutuskohtadega seotud tööülesannete
täitmise eest;
(10)
„kogumahutavus” – rahvusvahelise laevade mõõtmise
konventsiooni I lisas või sellele järgnevates konventsioonides sätestatud
tonnaaži mõõtmise eeskirjade kohaselt arvutatud kogumahutavus;
(11)
„pädev isik” – isik, kellel on sobiv
kvalifikatsioon, väljaõpe ja piisavad teadmised, oskused ja kogemus teatava töö
tegemiseks;
(12)
„tööandja” – füüsiline või juriidiline isik, kes
annab tööd ühele või mitmele laevade ringlussevõtu valdkonnas tegutsevale
töötajale;
(13)
„laevaomanik” – laeva omanikuna registreeritud
füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas need füüsilised või juriidilised
isikud, kelle omanduses on laev piiratud aja jooksul kuni selle müümiseni või
üleandmiseni laevalammutuskohale, või registreerimise puudumisel see füüsiline
või juriidiline isik, kes laeva omab, või muu organisatsioon või isik, kes on
laevaomanikult üle võtnud vastutuse laeva käitamise eest, samuti juriidiline
isik, kes käitab riigi omanduses olevat laeva;
(14)
„uus paigaldus” – süsteemide, seadmete,
isolatsiooni või muu materjali paigaldamine laevale pärast käesoleva määruse
jõustumise kuupäeva;
(15)
„sisenemiseks ohutu ruum” – ruum laeval, mis vastab
järgmistele kriteeriumidele:
(a)
õhu hapnikusisaldus ja tuleohtlike aurude
kontsentratsioon on ohututes piirides;
(b)
kõigi võimalike mürgiste materjalide
kontsentratsioon õhus on lubatud piirides;
(c)
pädev isik on andnud loa teha tööd, millega seotud
jäägid või materjalid ei põhjusta mürgiste materjalide kontrollimatut
väljapääsemist ega tuleohtlike aurude ohtlikku kontsentratsiooni valitsevates
õhutingimustes, mida säilitatakse vastavalt juhistele;
(16)
„tuletöödeks ohutu ruum” – ruum laeval, mis vastab
järgmistele kriteeriumidele:
(a)
ruum on ohutu, see ei ole plahvatusohtlik ja on
gaasidest vaba ning seal võib kasutada elektrikaar- või gaaskeevitusseadmeid,
lõike- või põletusseadmeid või muus vormis lahtist tuld ning viia läbi
kuumutus- ja lihvimistöid või sädemeid tekitavaid toiminguid;
(b)
punktis 15 sätestatud sisenemiseks ohutu ruumi kriteeriumid
on täidetud;
(c)
valitsevad õhutingimused ei muutu tuletööde
tulemusel;
(d)
kõik kõrvalasuvad ruumid on puhastatud või
piisavalt töödeldud, et vältida tulekahju teket või levikut;
(17)
„lammutuskoha kontroll” – laevalammutuskoha
kontroll, millega kinnitatakse vastavust kontrollitud dokumentides kirjeldatud
tingimusele;
(18)
„ringlussevõtutõend” – laevalammutuskoha välja
antud kinnitus laeva ringlussevõtmise täideviimise kohta kooskõlas käesoleva
määrusega;
(19)
„töötaja” – isik, kes teeb töösuhte alusel
regulaarselt või ajutiselt tööd, sealhulgas alltöövõtjate heaks töötav
personal;
(20)
„tunnustatud organisatsioon” – vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 391/2009[22] tunnustatud organisatsioon;
2.           Lõike 1 punkti 11
kohaldamisel võib pädev isik olla koolitatud töötaja või juhtivtöötaja, kes on
võimeline ära tundma ja hindama tööga seotud ohte, riske ning töötaja
kokkupuudet võimalike ohtlike materjalidega või ohtlike tingimustega laevalammutuskohas
ning kes on võimeline määrama kindlaks vajalikud kaitse- ja ettevaatusabinõud,
mis tuleb kasutusele võtta sellise ohu, riski või kokkupuute kõrvaldamiseks või
vähendamiseks.
Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivi 2005/36/EÜ[23]
kohaldamist, võib pädev asutus määrata kindlaks asjakohased kriteeriumid
selliste isikute nimetamiseks ning neile antavad ülesanded.
Artikkel 3
Reguleerimisala
1.           Käesolevat määrust
kohaldatakse laevadele, kellel on õigus sõita liikmesriigi lipu all või kes
tegutsevad liikmesriigi haldusalas.
2.           Käesolevat määrust ei
kohaldata järgmiste laevade suhtes:
(a)
kõik sõjalaevad, mereväe abilaevad või muud riigile
kuuluvad või riigi käitatavad laevad, mida praegu kasutatakse ainult riiklikel
mitteärilistel eesmärkidel;
(b)
laevad, mille kogumahutavus on alla 500;
(c)
laevad, kes tegutsevad kogu nende tööea jooksul
üksnes selle riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates
vetes, kelle lipu all neil on õigus sõita.
II jaotis – Laevad
Artikkel 4
Ohtlike materjalide kontroll
1.           Kõigil laevadel keelatakse
vastavalt nõukogu direktiivile 96/59/EÜ[24]
asbesti või polüklooritud bifenüüle sisaldavate materjalide uus paigaldus.
2.           Kõigil laevadel keelatakse
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1005/2009[25] määratletud kontrollitavaid
aineid sisaldavate materjalide uus paigaldus.
3.           Perfluoroktaansulfoonhapet ja
selle derivaate (PFOS) sisaldavate materjalide uus paigaldus keelatakse
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 757/2010[26].
4.           Liikmesriik võtab kõik
järgmised meetmed:
(a)
keelab lõigetes 1–3 osutatud ohtlike materjalide
paigalduse või kasutamise laevadel, kellel on õigus sõita tema lipu all või kes
tegutsevad tema haldusalas, või piirab seda;
(b)
keelab selliste materjalide paigalduse või
kasutamise laevadel sel ajal, kui need viibivad kõnealuse liikmesriigi
sadamates, laevatehastes, laevaremonditehastes või avamereterminalides, või
piirab seda;
(c)
tagab tõhusalt, et laevad vastavad punktides a ja b
sätestatud nõuetele.
Artikkel 5
Ohtlike materjalide loend
1.           Iga uue laeva pardal hoitakse
ohtlike materjalide loendit.
2.           Ohtlike materjalide loend
koostatakse enne laeva ringlussevõttu saatmist ning seda hoitakse pardal.
3.           Kolmanda riigi lipu all
registreeritud olemasolevad laevad, kes taotlevad registreerimist liikmesriigi
lipu alla, tagavad ohtlike materjalide loendi hoidmise pardal.
4.           Ohtlike materjalide loend
vastab järgmistele nõuetele:
(a)
see on igale laevale eriomane;
(b)
selles on esitatud tõendid selle kohta, et laev
täidab artikli 4 nõudeid ohtlike materjalide paigaldamise või kasutamise
keelustamise või piiramise kohta;
(c)
selles on kindlaks määratud vähemalt I lisas
osutatud ohtlikud materjalid, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad,
ning nende asukoht ja ligikaudne kogus.
5.           Lisaks lõikele 4 koostatakse
olemasolevate laevade jaoks kava, milles kirjeldatakse visuaalset või
proovivõtul põhinevat kontrolli, mille põhjal ohtlike materjalide loend
koostati.
6.           Ohtlike materjalide loend
koosneb kolmest osast:
(a)
loetelu I lisas osutatud ohtlikest materjalidest,
mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja
ligikaudne kogus (I osa);
(b)
loetelu jäätmetest laeva pardal, sealhulgas laeva
käitamise ajal tekkinud jäätmed (II osa);
(c)
loetelu laevavarudest laeva pardal sel ajal, kui
tehti otsus laeva ringlussevõttu saatmise kohta (III osa).
7.           Ohtlike materjalide loendi I
osa hoitakse ja ajakohastatakse nõuetekohaselt kogu laeva tööea jooksul ning
selles kajastatakse iga uut paigaldust, mis hõlmab I lisas osutatud ohtlikke
materjale ning asjaomaseid muudatusi laeva konstruktsioonis ja seadmetes.
8.           Lisaks nõuetekohaselt hoitud
ja ajakohastatud I osale lisatakse enne ringlussevõttu loendile laeva käitamise
ajal tekkinud jäätmeid käsitlev II osa ning laevavarusid käsitlev III osa ning
laeva lipuliikmesriik kontrollib loendit.
9.           Komisjonile antakse volitused
võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte seoses I lisas toodud
ohtlike materjalide loendisse kuuluvate materjalide nimekirja ajakohastamisega.
Artikkel 6
Ringlussevõtu ettevalmistamine: üldnõuded
1.           Laevaomanik tagab, et:
(a)
enne Euroopa loetelu avaldamist võetakse laev
ringlusse üksnes sellises laevalammutuskohas, mis asub liidus või OECD riigis ;
(b)
pärast Euroopa loetelu avaldamist võetakse laev
ringlusse üksnes sellises laevalammutuskohas, mis on kantud Euroopa loetellu;
(c)
enne laeva jõudmist laevalammutuskohta viiakse läbi
toimingud selleks, et vähendada võimalikult palju lastijääkide, järelejäänud
kütteõli ja pardale jäänud laevajäätmete kogust;
(d)
laeva ohtlike materjalide loendit ajakohastatakse
ja täiendatakse vastavalt artiklile 5;
(e)
laeval on selle liikmesriigi välja antud
ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat, kelle lipu all laev enne ringlussevõtu
toimingute alustamist sõitis.
2.           Samuti tagab laevaomanik, et
laevalammutuskohta saabuvate tankerite lasti- ja pumbaruumid on sellises
olukorras, et neid võib sertifitseerida kui sisenemiseks ohutu ja tuletöödeks
ohutu.
Artikkel 7
Laeva ringlussevõtu kava
1.           Enne laeva ringlussevõttu
koostatakse konkreetse laeva ringlussevõtu kava.
2.           Laeva ringlussevõtu kava:
(a)
töötab välja laevalammutuskoht, kes võtab arvesse
laevaomaniku poolt vastavalt artikli 9 lõike 3 punktile b esitatud teavet;
(b)
koostatakse selle riigi ametlikus keeles, kelle
haldusalasse laevalammutuskoht kuulub, ning juhul, kui see keel on muu kui
inglise, prantsuse või hispaania keel, tõlgitakse kava ühte nimetatud keelde;
(c)
sisaldab teavet sisenemiseks ohutu ruumi ja
tuletöödeks ohutu ruumi kriteeriumide kehtestamise, täitmise ja seire kohta
ning muud vajalikku teavet;
(d)
sisaldab teavet konkreetse laeva ringlussevõtuga
seoses tekkivate ohtlike materjalide ja jäätmete liigi ja koguse kohta,
sealhulgas ohtlike materjalide kontrolli käigus tuvastatud materjalid, ning
selle kohta, kuidas kõnealuseid ohtlikke materjale ja jäätmeid käideldakse
lammutuskohas ning seejärel järgmises jäätmekäitluskohas;
(e)
sisaldab teavet selle kohta, milliseid
lammutuskohti on kavas kasutada (kui kasutatakse mitut laevalammutuskohta) ning
selles määratakse kindlaks igas loa saanud laevalammutuskohas läbiviidavad
ringlussevõtu toimingud ning nende teostamise järjekord.
Artikkel 8
Ülevaatus
1.           Ülevaatust teostavad
haldusasutuse või haldusasutuse nimel tegutseva tunnustatud organisatsiooni
ametnikud.
2.           Laeval tehakse järgmised
ülevaatused:
(a)
esmane ülevaatus;
(b)
korraline ülevaatus;
(c)
täiendav ülevaatus;
(d)
lõplik ülevaatus.
3.           Esmane ülevaatus tehakse enne
laeva kasutuselevõttu või enne ohtlike materjalide sertifikaadi väljaandmist.
Esmast ülevaatust teostavad ametnikud kontrollivad, kas ohtlike materjalide loendi
I osa vastab käesoleva määruse nõuetele.
4.           Korralist ülevaatust
teostatakse haldusasutuse määratud ajavahemike järel, mis ei ületa viit aastat.
Korralist ülevaatust teostavad ametnikud kontrollivad, kas ohtlike materjalide
loendi I osa vastab käesoleva määruse nõuetele.
5.           Täiendava üldise või osalise
ülevaatuse võib teha laevaomaniku taotlusel pärast laeva konstruktsiooni,
varustuse, süsteemide, paigaldiste, seadmete ja materjali muutmist, asendamist
või põhjalikku parandamist. Täiendavat ülevaatust teostavad ametnikud tagavad,
et iga selline muudatus, asendus või põhjalik parandustöö on tehtud nii, et
laev vastaks käesoleva määruse nõuetele, ning kontrollivad, kas ohtlike
materjalide loendi I osa on vastavalt muudetud.
6.           Lõplik ülevaatus tehakse enne
laeva kasutuselt kõrvaldamist ning enne selle ringlussevõtu alustamist.
            Lõplikku ülevaatust teostavad
ametnikud kontrollivad, kas:
(a)
ohtlike materjalide loend vastab käesoleva määruse
nõuetele;
(b)
laeva ringlussevõtu kavas on ohtlike materjalide
loendis sisalduv teave nõuetekohaselt kajastatud;
(c)
laeva ringlussevõtu kava sisaldab järgmist teavet:
(1)
sisenemiseks ohutu ruumi ja tuletöödeks ohutu ruumi
kriteeriumide kehtestamine, täitmine ja seire;
(2)
konkreetse laeva ringlussevõtul tekkinud ohtlike
materjalide ja jäätmete käitlemine laevalammutuskohas ning mis tahes muus loaga
jäätmekäitluskohas;
(d)
laevaomaniku ja laevalammutuskoha vahel on sõlmitud
artiklile 9 vastav leping;
(e)
laevalammutuskoht, kus laev on kavas ringlusse
võtta, on kantud Euroopa loetellu.
7.           Olemasolevatel laevadel, mida
on kavas lammutada, tehakse esmane ja lõplik ülevaatus samal ajal.
Artikkel 9
Laevaomaniku ja laevalammutuskoha vaheline
leping
1.           Laevaomanik ja artiklis 12
sätestatud nõuetele vastav laevalammutuskoht sõlmivad iga ringlussevõetava
laeva kohta lepingu.
2.           Leping on jõus hiljemalt
alates artikli 8 lõike 1 punktis d osutatud lõpliku ülevaatuse taotluse
esitamisest ning kuni laev on ringlusse võetud.
3.           Laevaomaniku jaoks sisaldab
leping vähemalt järgmisi kohustusi:
(a)
kohaldada artiklis 6 osutatud üldnõudeid
ringlussevõtu ettevalmistamisel;
(b)
esitada laevalammutuskohale laeva kohta kogu teave,
mis on vajalik artikliga 7 ette nähtud laeva ringlussevõtu kava
väljatöötamiseks;
(c)
kui see on tehniliselt teostatav, võtta laev enne
või pärast ringlussevõtu alustamist tagasi, kui ohtlike materjalide sisaldus
pardal erineb oluliselt ohtlike materjalide loendist ning ei võimalda laeva
nõuetekohaselt ringlusse võtta.
4.           Laevalammutuskoha jaoks
sisaldab leping vähemalt järgmisi kohustusi:
(a)
töötada koostöös laevaomanikuga välja konkreetse
laeva ringlussevõtu kava vastavalt artiklile 7;
(b)
teatada laevaomanikule laeva ringlussevõtu
kavandatud algusest vastavalt II lisas sätestatud vormile;
(c)
keelata laeva ringlussevõtu alustamine enne punktis
b osutatud teate edastamist;
(d)
kui valmistutakse laeva lammutuskohas vastu võtma,
tuleb vähemalt 14 päeva enne ringlussevõtu kavandatud algust kirjalikult
asjakohastele pädevatele asutustele teatada kavatsusest asjaomane laev
ringlusse võtta ja esitada järgmised andmed:
i) selle riigi nimi, kelle lipu all on laeval
õigus sõita;
ii) kuupäev, millal laev kõnealuses riigis
registreeriti;
iii) laeva tunnusnumber (IMO number);
iv) kere number, kui uus laev üle anti;
v) laeva nimi ja liik;
vi) laeva registreerimise sadam;
vii) laevaomaniku nimi ja aadress ning IMOs
registreeritud omaniku tunnusnumber;
ix) ühingu nimi ja aadress ning IMO tunnusnumber;
x) kõigi klassifikatsiooniühingute nimed, kes on
laeva klassifitseerinud;
xi) laeva põhiandmed (kogupikkus, teoreetiline
laius, teoreetiline pardakõrgus, tühja laeva kaal, kogumahutavus ja
puhasmahutavus ning mootori liik ja nimivõimsus);
xii) ohtlike materjalide loend; ning
xiii) esialgne laeva ringlussevõtu kava;
(e)
anda kõik laevalammutuskohas tekkinud jäätmed üle
üksnes sellistele jäätmekäitluskohtadele, kellel on pädeva asutuse luba
selliste jäätmete ohutuks ja keskkonnahoidlikuks käitlemiseks ja
kõrvaldamiseks;
(f)
kui laev on vastavalt käesolevale määrusele
osaliselt või täielikult ringlusse võetud, teatada laevaomanikule laeva ringlussevõtmisest
III lisas sätestatud vormi alusel.
5.           Komisjonile antakse volitused
võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte II lisas sätestatud laeva
ringlussevõtu kavandatud algusest teatamise vormi ajakohastamise kohta.
6.           Komisjonile antakse volitused
võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte III lisas sätestatud laeva
ringlussevõtutõendi vormi ajakohastamise kohta.
Artikkel 10
Sertifikaatide väljaandmine ja kinnitamine
1.           Kui esmane või korraline
ülevaatus või laevaomaniku taotlusel tehtud täiendav ülevaatus on tehtud, annab
liikmesriik IV lisas sätestatud vormi alusel välja ohtlike materjalide
sertifikaadi. Sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loendi I osa.
Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt
artiklile 26 vastu delegeeritud akte IV lisas sätestatud ohtlike materjalide
sertifikaadi vormi ajakohastamise kohta.
2.           Kui artikli 8 lõikes 6
osutatud lõppülevaatus on edukalt tehtud, annab haldusasutus V lisas sätestatud
vormi alusel välja ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi. Sertifikaadile
lisatakse ohtlike materjalide loend ja laeva ringlussevõtu kava.
3.           Komisjonile antakse volitused
võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte V lisas sätestatud
ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi vormi ajakohastamise kohta. Teised
liikmeriigid aktsepteerivad lõike 2 kohaselt pärast ülevaatust välja antud
ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaati ning peavad seda käesoleva määruse
kohaldamisel võrdselt kehtivaks nende endi välja antud sertifikaadiga.
4.           Ringlussevõtuks valmisoleku
sertifikaadi annab välja või kinnitab haldusasutus või haldusasutuse nimel
tegutsev tunnustatud organisatsioon.
Artikkel 11
Sertifikaatide kasutus- ja kehtivusaeg
1.           Ohtlike materjalide
sertifikaat antakse välja haldusasutuse määratud ajavahemikuks, mis ei ületa
viit aastat.
2.           Käesoleva määruse artikli 10
kohaselt välja antud ohtlike materjalide sertifikaat kaotab kehtivuse juhul,
(a)
kui laeva seisukord erineb oluliselt sertifikaadil
esitatud andmetest, st laeva konstruktsiooni ja seadmeid on muudetud,
sealhulgas juhul, kui ohtlike materjalide loendi I osa ei ole nõuetekohaselt
hoitud ja ajakohastatud;
(b)
kui korralist ülevaatust ei teostata haldusasutuse
määratud ajavahemike tagant, mis ei ületa viit aastat;
(c)
kui sertifikaati ei ole välja antud ega kinnitatud
vastavalt käesoleva määruse artiklile 10.
3.           Käesoleva määruse artikli 10
kohaselt välja antud ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat kaotab kehtivuse,
kui laeva seisukord erineb oluliselt sertifikaadil esitatud andmetest.
4.           Haldusasutus annab
ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi välja kuni kolmeks kuuks. Haldusasutus
või tema nimel tegutsev tunnustatud organisatsioon võib ringlussevõtu
sertifikaadi kehtivust pikendada üheks punktist punkti reisiks
laevalammutuskohta.
III Jaotis – laevalammutuskoht
Artikkel 12
Laevalammutuskohale esitatavad nõuded
Laevad võetakse ringlusse üksnes Euroopa
loetellu kantud laevalammutuskohtades.
Selleks et laevalammutuskoht kantaks Euroopa
loetellu, peab see vastama järgmistele nõuetele:
(a)
see on projekteeritud ja ehitatud ning seda
käitatakse ohutul ja keskkonnahoidlikul viisil;
(b)
selles on kehtestatud juhtimis- ja seiresüsteemid,
menetlused ja meetodid, millega ei seata ohtu asjaomaste töötajate ega
laevalammutuskoha ümbruskonna elanike tervist ning millega välditakse,
vähendatakse, minimeeritakse ja nii palju kui võimalik kõrvaldatakse laevade
ringlussevõtust põhjustatud negatiivset mõju keskkonnale;
(c)
välditakse negatiivset mõju inimeste tervisele ja
keskkonnale;
(d)
on välja töötatud ja kinnitatud laevalammutuskoha
plaan;
(e)
on koostatud hädaolukorras valmisoleku ja
reageerimise kava ning seda täidetakse;
(f)
on tagatud tööohutus ja töötajate koolitamine,
sealhulgas isikukaitsevahendite kasutamine seda nõudvate toimingute puhul;
(g)
kogutakse andmeid vahejuhtumite, õnnetuste,
kutsehaiguste ja kroonilise mõju kohta ning pädeva asutuse taotlusel teatatakse
igast vahejuhtumist, õnnetusest, kutsehaigusest või kroonilisest mõjust, mis
ohustab või võib ohustada töötajate tööohutust, inimeste tervist ja keskkonda;
(h)
tagatakse ohtlikke materjalide ohutu ja
keskkonnahoidlik käitlemine;
(i)
sellel on pädeva asutuse luba toimingute
läbiviimiseks;
(j)
hädaolukorras vajaliku varustuse, nagu
tuletõrjeseadmed ja –autod, kiirabiautod ja kraanad, juurdepääs on tagatud kogu
laevalammutuskoha territooriumil;
(k)
tagatakse kõigi laeva pardal leiduvate ohtlike
materjalide kokkukogumine laeva ringlussevõtu protsessi käigus, et vältida
nende sattumist keskkonda, eelkõige loodetevööndis;
(l)
on tõendatud, et suudetakse ohjata mis tahes leket,
eelkõige loodetevööndis;
(m)
ohtlike materjale ja jäätmeid käideldakse üksnes
vettpidaval pinnal, kus on olemas tõhus kuivendussüsteem;
(n)
tagatakse, et kõik ringlussevõtu käigus tekkivad
jäätmed antakse üle üksnes sellistele jäätmekäitluskohtadele, kellel on luba
nende töötlemiseks ja kõrvaldamiseks viisil, mis ei ohusta inimeste tervist
ning keskkonda.
Punkti n kohaldamisel võib eeldada, et asjaomane
jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise toiming on keskkonnahoidlik, kui
laevalammutuskoht suudab tõendada, et jäätmekäitluskohta, kus jäätmed vastu
võetakse, käitatakse kooskõlas inimeste tervise ja keskkonnakaitse
standarditega, mis on samaväärsed ELi õigusaktides sätestatuga.
Artikkel 13
Laevalammutuskoha esitatavad tõendid
Laevalammutuskoht esitab tõendid artiklis 12
sätestatud nõuete täitmise kohta, mis on vajalik laevade ringlussevõtuks ja
lammutuskoha Euroopa loetellu kandmiseks.
Eelkõige teeb laevalammutuskoht järgmist:
(1)
täpsustab, millise loa või litsentsi on pädev
asutus talle laevade ringlussevõtuks andnud ja märgib, kui suuri (maksimaalne
pikkus, laius ja kaal) laevu tal on lubatud ringlusse võtta ning muud
kohaldatavad piirangud;
(2)
tõendab, et ta võtab käesoleva määruse sätete
kohaselt ringlussevõtuks vastu üksnes Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all
sõitvaid laevu;
(3)
esitab tõendid selle kohta, et ta on suuteline
kehtestama ja täitma sisenemiseks ohutu ruumi ja tuletöödeks ohutu ruumi
kriteeriume ning teostama nende täitmise üle seiret kogu ringlussevõtu
protsessi jooksul;
(4)
esitab kaardi, millele on märgitud
laevalammutuskoha piirid ja laeva ringlussevõtu toimingute tegemise asukoht
lammutuskohas;
(5)
täpsustab iga I lisas osutatud materjali ja muude
ohtlike materjalide puhul, mis võivad olla osa laeva konstruktsioonist,
järgmist:
(a)
kas tal on lubatud eemaldada ohtlikke materjale.
Kui jah, siis määratakse kindlaks vastutavad töötajad, kellel on lubatud
ohtlikke materjale eemaldada ning esitatakse tõendid nende pädevuse kohta;
(b)
millist jäätmekäitlusprotsessi hakatakse
lammutuskohas kohaldama: põletamine, prügilasse ladestamine või muu jäätmekäitlusmeetod,
ning esitatakse tõendid selle kohta, et kohaldatava protsessiga tagatakse
jäätmete käitlemine viisil, mis ei sea ohtu inimese tervist ega kahjusta
keskkonda ning mis eelkõige:
i)           ei ohustata vett, õhku, pinnast,
taimi või loomi;
ii)          ei põhjustata müra- ega
lõhnahäiringuid;
iii)         ei kahjustata paikkonda ega erihuvi
pakkuvaid paiku;
(c)
millist jäätmekäitlusprotsessi kohaldatakse, kui
ohtlikud materjalid on kavas saata järgmisesse jäätmekäitluskohta, mis asub
väljaspool laevalammutuskohta. Iga järgmise jäätmekäitluskoha kohta esitatakse
järgmine teave:
i)           jäätmekäitluskoha nimi ja aadress;
ii)          tõendid selle kohta, et
jäätmekäitluskohal on luba käidelda ohtlike materjale;
iii)         jäätmekäitlusprotsessi kirjeldus;
iv)         tõendid selle kohta, et jäätmekäitlusprotsessiga
tagatakse jäätmete käitlemine viisil, mis ei sea ohtu inimeste tervist ega
kahjusta keskkonda ning mis eelkõige:
–
ei ohusta vett, õhu, pinnast, taimi või loomi;
–
ei põhjusta müra- ega lõhnahäiringuid;
–
ei kahjusta paikkonda ega erihuvi pakkuvaid paiku.
Artikkel 14
Loa andmine liikmesriigis asuvale
laevalammutuskohale
1.           Pädev asutus annab loa
asjaomase liikmesriigi territooriumil asuvale laevalammutuskohale, mis vastab
artiklis 12 sätestatud nõuetele laeva ringlussevõtu teostamiseks. Luba antakse
asjaomasele laevalammutuskohale kuni viieks aastaks.
2.           Liikmesriik koostab loetelu
laevalammutuskohtadest, millele ta on andnud lõike 1 kohaselt loa, ning
ajakohastab seda loetelu.
3.           Lõikes 2 osutatud loetelu
esitatakse komisjonile viivitamata ning mitte hiljem kui üks aasta pärast
käesoleva määruse jõustumist.
4.           Kui laevalammutuskoht ei
täida enam artiklis 12 sätestatud nõudeid, tühistab liikmesriik asjaomasele
laevalammutuskohale antud loa ning teatab sellest viivitamata komisjonile.
5.           Kui lõike 1 kohaselt antakse
luba uuele laevalammutuskohale, teatab liikmesriik sellest viivitamata
komisjonile.
Artikkel 15
Väljaspool liitu asuvad laevalammutuskohad
6.           Väljaspool liitu asuv
ringlussevõtuettevõtja, kes soovib võtta ringlusse liikmesriigi lipu all
sõitvat laeva, esitab komisjonile taotluse oma lammutuskoha lisamiseks Euroopa
loetellu.
7.           Taotlusele lisatakse
artikliga 13 ja VI lisas nõutud teave ja toetav tõendusmaterjal selle kohta, et
laevalammutuskoht vastab artiklis 12 sätestatud nõuetele.
Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt
artiklile 26 vastu delegeeritud akte VI lisas sätestatud laevalammutuskoha
identifitseerimise vormi ajakohastamise kohta.
8.           Kui laevalammutuskoht taotleb
Euroopa loetellu kandmist, nõustub ta sellega, et komisjon või tema nimel
tegutsevad esindajad võivad enne või pärast laevalammutuskoha kandmist
kõnealusesse loetellu teostada lammutuskoha kontrolli, et kontrollida selle
vastavust artiklis 12 sätestatud nõuetele.
9.           Lõike 2 kohaselt esitatud
teabe ja toetava tõendusmaterjali hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon
rakendusaktiga vastu otsuse väljaspool liitu asuva laevalammutuskoha kandmise
kohta Euroopa loetellu. Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 27 osutatud
menetluse kohaselt.
Artikkel 16
Euroopa loetelu kehtestamine ja
ajakohastamine
1.           Komisjon kehtestab
rakendusaktiga artiklis 27 osutatud menetluse kohaselt Euroopa loetelu
laevalammutuskohtadest, mis:
(a)
asuvad liidus ja millest liikmesriigid on teatanud
vastavalt artikli 14 lõikele 3;
(b)
asuvad väljaspool liitu ning mille loetellu
kandmise kohta on tehtud otsus vastavalt artikli 15 lõikele 4.
2.           Euroopa loetelu avaldatakse Euroopa
Liidu Teatajas ja komisjoni veebisaidil hiljemalt 36 kuud pärast käesoleva
määruse jõustumist.
3.           Komisjon ajakohastab Euroopa
loetelu pärast selle vastuvõtmist rakendusaktidega vastavalt artiklis 27
osutatud menetlusele, et:
(a)
kanda laevalammutuskoht Euroopa loetellu järgmistel
juhtudel:
i) kui sellele on antud luba vastavalt artiklile
13;
ii) kui selle kandmise kohta Euroopa loetellu on
tehtud otsus vastavalt artikli 15 lõikele 4;
(b)
kustutada laevalammutuskoht Euroopa loetelust
järgmistel juhtudel:
(1)
kui laevalammutuskoht ei vasta enam artiklis 12
sätestatud nõuetele;
(2)
kui laevalammutuskoht on olnud loetelus rohkem kui
viis aastat ning ta ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et ta vastab endiselt
artiklis 12 sätestatud nõuetele.
4.           Liikmesriik edastab
komisjonile kogu teabe, mis võib olla asjakohane Euroopa loetelu
ajakohastamiseks. Komisjon edastab kogu asjaomase teabe teistele
liikmesriikidele.
IV Jaotis – Üldised haldussätted
Artikkel 17
Keel
Ohtlike materjalide sertifikaat ja
ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat koostatakse seda välja andva
liikmesriigi ametlikus keeles ning juhul, kui see keel ei ole inglise,
prantsuse või hispaania keel, tõlgitakse need ühte nimetatud keelde.
Artikkel 18
Pädeva
asutuse määramine
Liikmesriik määrab pädevad asutused, kes
vastutavad käesoleva määruse rakendamise eest ning teatab neist komisjonile.
Artikkel 19
Kontaktisikute määramine
1.           Iga liikmesriik ja komisjon
määrab ühe või mitu kontaktisikut, kelle ülesanne on teavitada ja nõustada
päringuid esitavaid füüsilisi või juriidilisi isikuid. Komisjoni kontaktisik
edastab liikmesriikide kontaktisikutele kõik neid puudutavad küsimused, ja vastupidi.
2.           Liikmesriik teavitab
komisjoni kontaktisikute määramisest.
Artikkel 20
Kontaktisikute koosolek
Komisjon korraldab liikmesriigi taotlusel või
juhul, kui ta peab seda vajalikuks, korrapäraselt kontaktisikute koosolekuid,
et arutada käesoleva määruse rakendamisega seoses tekkinud küsimusi. Kui kõik
liikmesriigid ja komisjon peavad seda vajalikuks, kutsutakse sellisele
koosolekule või selle osale asjaomased sidusrühmad.
V Jaotis – Aruandlus ja jõustamine
Artikkel 21
Laevaomanikele esitatavad teatamise ja
aruandluse nõuded
Laevaomanik:
(a)
teatab haldusasutusele kirjalikult vähemalt 14
päeva enne ringlussevõtu kavandatud algust kavatsusest laev ringlusse võtta, et
haldusasutus saaks teha ettevalmistusi käesoleva määrusega nõutud ülevaatuseks
ja sertifikaatide väljaandmiseks;
(b)
edastab haldusasutusele artikli 9 lõike 4 punkti b
kohaselt laevalammutuskoha esitatud teate ringlussevõtu kavandatud alguse
kohta;
(c)
edastab haldusasutusele artikli 9 lõike 4 punkti f
kohaselt laevalammutuskoha poolt esitatud teate laeva ringlussevõtmise kohta.
Artikkel 22
Liikmesriigi aruanne
1.           Iga liikmesriik saadab
komisjonile aruande, mis sisaldab järgmist teavet:
(a)
loetelu tema lipu all sõitvatest laevadest, kellele
on antud ohtlike materjalide sertifikaat, ning ringlussevõtuettevõtja nimi ja
laevalammutuskoha asukoht, mis on märgitud ringlussevõtuks valmisoleku
sertifikaadile;
(b)
loetelu tema lipu all sõitvatest laevadest, mille
kohta on saadud ringlussevõtutõend;
(c)
teave ebaseadusliku ringlussevõtu ja liikmesriigi
võetud järelmeetmete kohta.
2.           Iga liikmesriik edastab
aruande 31. detsembriks 2015 ja seejärel iga kahe aasta tagant.
3.           Aruanded esitatakse
komisjonile elektrooniliselt.
Artikkel 23
Jõustamine liikmesriikides
1.           Liikmesriik tagab tõhusate,
proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kohaldamise järgmistele laevadele:
(a)
mille pardal ei ole artiklitega 5 ja 28 nõutud
ohtlike materjalide loendit;
(b)
mis saadeti ringlussevõttu artiklis 6 sätestatud
ringlussevõtuks ettevalmistamise üldnõudeid täitmata;
(c)
mis saadeti ringlussevõttu ilma artiklis 6 nõutud
ohtlike materjalide sertifikaadita;
(d)
mis saadeti ringlussevõttu ilma artiklis 6 nõutud
ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadita;
(e)
mis saadeti ringlussevõttu haldusasutusele artiklis
21 nõutud kirjalikku teadet saatmata;
(f)
mis võeti ringlusse viisil, mis ei vasta artikliga
7 nõutud laeva ringlussevõtu kavale.
2.           Karistused on tõhusad,
proportsionaalsed ja hoiatavad. Kui laev saadetakse ringlussevõtuks
laevalammutuskohta, mis ei ole kantud Euroopa loetellu, vastavad kohaldatavad
karistused vähemalt hinnale, mis laevaomanikule tema laeva eest maksti.
3.           Liikmesriigid teevad kahe-
või mitmepoolset koostööd, et aidata vältida ja tuvastada käesoleva määruse
täitmisest kõrvalehoidmist ja selle rikkumist.
4.           Liikmesriigid määravad oma
alaliste töötajate hulgast lõikes 3 osutatud koostöö eest vastutavad isikud.
See teave saadetakse komisjonile, kes edastab koondnimekirja kõnealustele
isikutele.
5.           Kui laev müüakse ära ja
saadetakse seejärel vähem kui kuue kuu jooksul lammutuskohta, mis ei ole kantud
Euroopa loetellu, kohaldatakse karistusi:
(a)
nii viimase kui ka eelviimase laevaomaniku suhtes,
kui laev sõitis endiselt Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all;
(b)
üksnes eelviimase laevaomaniku suhtes, kui laev ei
sõitnud enam Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all.
6.           Liikmesriik võib teha erandi
lõikes 5 nimetatud karistustest, kui laevaomanik ei ole müünud oma laeva
kavatusega see ringlusse võtta. Sellisel juhul palub liikmesriik esitada
laevaomaniku väidet toetavat tõendusmaterjali, sealhulgas müügilepingu koopia.
7.           Liikmesriik teavitab
korrapäraselt komisjoni käesoleva määruse jõustamiseks vastuvõetud
siseriiklikest õigusaktidest ning kohaldatavatest karistustest.
Artikkel 24
Meetmetaotlus
1.           Füüsilisel või juriidilisel
isikul, keda mõjutab või võib mõjutada käesoleva määruse rikkumine või kellel
on põhjendatud huvi käesoleva määruse rikkumisega seotud keskkonnaalaste
otsuste vastuvõtmise vastu või kes väidavad, et nende õigusi rikutakse, kui
liikmesriigi haldusmenetluse seadus nõuab seda eeltingimusena, on õigus esitada
liikmesriigi kontaktisikutele kõik tähelepanekud, mis on seotud talle
teadaolevate käesoleva määruse rikkumisjuhtumitega või rikkumise otsese ohuga
ning tal on õigus taotleda pädevalt asutuselt käesoleva määruse kohaste
meetmete võtmist.
Iga siseriikliku õiguse nõuetele vastava
keskkonnakaitsega tegeleva vabaühenduse huvi edendada keskkonnakaitset loetakse
piisavaks, et omada põhjendatud huvi käesoleva määruse rikkumisega seotud
keskkonnaalaste otsuse vastuvõtmise vastu. Samuti eeldatakse, et sellistel
organisatsioonidel on õigusi, mida saab kahjustada selleks, et väita, et nende
õigusi rikutakse, kui liikmesriigi haldusmenetluse seadus nõuab seda
eeltingimusena.
2.           Meetmetaotlusele lisatakse
asjaomane teave ja andmed, mis toetavad käesoleva määruse rikkumisega seoses
esitatud tähelepanekuid.
3.           Kui meetmetaotlus ja sellele
lisatud tähelepanekud tõendavad usutavalt käesoleva määruse rikkumist, käsitleb
pädev asutus kõiki esitatud tähelepanekuid ja meetmetaotlusi. Sellisel juhul
annab pädev asutus ringlussevõtuettevõtjale võimaluse avaldada oma seisukohad
meetmetaotluse ja sellele lisatud tähelepanekute kohta.
4.           Pädev asutus teavitab
viivitamata ja siseriiklike sätete kohaselt lõikes 1 osutatud isikutele, kes
esitasid pädevale asutusele tähelepanekud, oma otsusest võtta taotlusele
vastavaid meetmeid või sellest keelduda ning esitab põhjendused.
5.           Liikmesriik võib otsustada
mitte kohaldada lõikeid 1 ja 4 käesoleva määruse otsese rikkumise juhtumite
suhtes.
Artikkel 25
Õiguskaitse
kättesaadavus
1.           Liikmesriik tagab, et artikli
24 lõikes 1 osutatud isikutel on juurdepääs kohtule või muule sõltumatule ja
erapooletule riigiasutusele, kes on pädev läbi vaatama käesoleva määruse
kohaste pädeva asutuse otsuste, tegevuse või tegevusetuse sisulist õiguspärasust.
2.           Käesolev määrus ei piira
ühegi siseriikliku sätte kohaldamist, millega reguleeritakse õiguskaitse
kättesaadavust ning millega nõutakse enne õiguslike meetmete rakendamist kõigi
halduslike läbivaatusmenetluste ärakasutamist.
VI Jaotis - Lõppsätted
Artikkel 26
Delegeeritud volituste rakendamine
1.           Komisjonile antakse õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimuste
kohaselt.
2.           Õigus võtta vastu artiklites
5, 9, 10 ja 15 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata
ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
3.           Euroopa Parlament ja nõukogu
võivad lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Tagasivõtmise
otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba
jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.           Kohe pärast delegeeritud
õigusakti vastuvõtmist teatab komisjon sellest samal ajal Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
5.           Lõike 2 kohaselt vastuvõetud
delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
ei ole esitanud selle suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast nende
teavitamist asjaomasest õigusaktist või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on
enne selle ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei kavatse
vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda
ajavahemikku kahe kuu võrra pikendada.
Artikkel 27
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab komitee.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EÜ) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Kui viidatakse käesolevale
lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 28
Üleminekusätted

1.           Ohtlike materjalide loend
koostatakse kõigi laevade puhul hiljemalt viie aasta jooksul pärast käesoleva
määruse jõustumist.
2.           Liikmesriik võib enne Euroopa
loetelu avaldamist lubada laevu ringlusse võtta väljaspool liitu asuvates
lammutuskohtades tingimusel, et laevaomanikult, laevalammutuskohalt või muul
viisil saadud teabe põhjal kontrollitakse, kas kõnealune laevalammutuskoht
vastab artikli 12 nõuetele
Artikkel 29
Määruse (EÜ) nr 1013/2006 muutmine
Määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 1 lõikesse 3
lisatakse järgmine punkt:
„i) määruse (EL) nr
XX [lisada käesoleva määruse täielik pealkiri] (*) reguleerimisalasse
kuuluvad laevad.
________________
(*) ELT L […],
[…], lk [..]”
Artikkel 30
Läbivaatamine
Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi
hiljemalt kaks aastat pärast Hongkongi konventsiooni jõustumise kuupäeva.
Läbivaatamisel käsitletakse Hongkongi konventsiooni osaliste poolt lubatud
lammutuskohtade kandmist laevalammutuskohtade Euroopa loetellu, et vältida töö
ja halduskoormuse dubleerimist.
Artikkel 31
Käesolev määrus jõustub 365. päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Brüsselis,Euroopa Parlamendi nimel            Nõukogu
nimel
The President                                                 The
President
I LISA
OHTLIKE MATERJALIDE LOENDISSE KUULUVAD MATERJALID
1.           Asbesti sisaldavad materjalid
2.           Osoonikihti kahandavad ained,
mis on määratletud osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli artikli
1 lõikes 4 ning loetletud kõnealuse protokolli lisas A, B, C või E, mis on jõus
käesoleva lisa kohaldamise või tõlgendamise ajal. Järgmised osoonikihti
kahandavad ained, mida võib leiduda laeva pardal (loetelu ei ole ammendav):
·
haloon-1211
·
bromoklorodifluorometaan, haloon 1301
bromotrifluorometaan, haloon 2402 1,2-dibromo-1,1,2,2-tetrafluoroetaan (tuntud
ka kui haloon-114B2)
·
CFC-11 triklorofluorometaan, CFC-12
diklorodifluorometaan, CFC-113 1,1,2-trikloro-1,2,2-trifluoroetaan,
·
CFC-114 1,2-dikloro-1,1,2,2-tetrafluoroetaan,
CFC-115 kloropentafluoroetaan.
3.           Polüklooritud bifenüüle
(PCBd) sisaldavad materjalid
4.           Veeorganismide tõrje ühendid
ja süsteemid, mis on reguleeritud vastavalt laevade kahjulike veeorganismide
tõrje süsteemide järelevalvet käsitleva rahvusvahelise konventsiooni I lisale
5.           Perfluorooktaansulfoonhapet
ja selle derivaate (PFOS) sisaldavad materjalid
6.           Kaadmium ja kaadmiumühendid
7.           Kuuevalentne kroom ja
kuuevalentse kroomi ühendid
8.           Plii ja pliiühendid
9.           Elavhõbe ja elavhõbedaühendid
10.         Polübroomitud bifenüülid
(PBBd)
11.         Polübroomitud difenüüleetrid
(PBDEd)
12.         Polüklooritud naftaleenid
(sisaldavad rohkem kui kolme kloori aatomit)
13.         Radioaktiivsed ained
14.         Teatavad lühiahelalised
klooritud parafiinid (alkaanid, C10–C13, klooritud)
15.         Broomitud leegiaeglustid
(HBCDD)
II LISA
LAEVA RINGLUSSEVÕTU KAVANDATUD ALGUSEST TEATAMISE VORM
……………………………….
(laevalammutuskoha nimi)
asukohaga………………………….
(laevalammutuskoha täielik aadress)
mis on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XXXX
(laevade ringlussevõtu kohta) kehtestatud Euroopa loetellu ning millele on
andnud loa laevade ringlussevõtuks
…………………………..
(loa andmise koht) valitsuse nimel
………………………………
(pädeva asutuse täielik nimi)
………………………………………………            (loa
väljaandmise kuupäev, pp/kk/aaaa)
teatab käesolevaga, et laevalammutuskoht on valmis alustama
laeva............................................................... (IMO
number) lammutamist.
Vormile on lisatud ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat, mille on
laevade ringlussevõttu käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr
XXXX kohaselt
…………………………..
(riigi täielik nimi) valitsuse nimel välja andnud
……………………………… (määruse (EL) nr XXXX alusel
volitatud isiku või organisatsiooni täielik nimi)
………………………………………………            (väljaandmise
kuupäev) on lisatud.
Alla
kirjutanud……………
III LISA
LAEVA RINGLUSSEVÕTUTÕENDI VORM
Käesolev
dokument on tõend ……………………………… (laeva nimi ringlussevõtuks
vastuvõtmisel/registrist kustustamisel) ringlussevõtu kohta
Laeva andmed ringlusevõtuks vastuvõtmisel
 Eraldusnumbrid või -tähed ||
 Registreerimissadam ||
 Kogumahutavus ||
 IMO number ||
 Laevaomaniku nimi ja aadress ||
 Registreeritud omaniku IMO tunnusnumber ||
 Ühingu IMO tunnusnumber ||
 Ehitamise kuupäev ||
KÄESOLEVA
DOKUMENDIGA KINNITATAKSE, ET:
Laev on ringlusse
võetud kooskõlas laeva ringlussevõtu kava ja laevade ringlussevõttu käsitleva
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XXXX:
…………………………..
(loaga laevalammutuskoha nimi ja asukoht)
ning
laeva ringlussevõtt lõpetati: (pp/kk/aaaa)…………………………… (ringlussevõtu
kuupäev)
Välja
antud ………………………….(ringlussevõtutõendi väljaandmise koht)
.............................................(väljaandmise kuupäev,
pp/kk/aaaa)
(Laevalammutuskoha omaniku või tema
esindaja allkiri)
IV LISA
OHTLIKE MATERJALIDE SERTIFIKAADI VORM
(Ametlik pitser) (Riik)
Välja andnud laevade ringlussevõttu käsitleva Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EL) nr XXXX (edaspidi „määrus”) sätete kohaselt
under the authority of
the Government of
……………………………………………………………(riigi täielik nimi)
valitsuse nimel
by
………………………………(määruse alusel volitatud isik
või organisatsioon)
Laeva andmed
 Laeva nimi ||
 Eraldusnumbrid või -tähed ||
 Registreerimissadam ||
 Kogumahutavus ||
 IMO number ||
 Laevaomaniku nimi ja aadress ||
 Registreeritud omaniku IMO tunnusnumber ||
 Ühingu IMO tunnusnumber ||
 Ehitamise kuupäev ||
Ohtlike
materjalide loendi I osa andmed
Ohtlike materjalide loendi I osa identifitseerimise/kontrollimise
number………………. ………………………………………………………….
KÄESOLEVAGA
TÕENDATAKSE, ET:
1.           laeval on tehtud määruse
artikliga 8 ette nähtud ülevaatus;
2.           ülevaatus näitab, et ohtlike
materjalide loendi I osa vastab täielikult kohaldatavatele määruse nõuetele.
Käesoleva
sertifikaadi aluseks oleva ülevaatuse lõpuleviimise kuupäev
(pp/kk/aaaa)……………………………
Käesolev sertifikaat
kehtib kuni (pp/kk/aaaa)……………………………
Välja antud
……………………………………………….…..(sertifikaadi väljaandmise koht)
(pp/kk/aaaa)……………………………………………………..
(väljaandmise kuupäev) (sertifikaadi välja andnud nõuetekohaselt
volitatud ametniku allkiri)
(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)
KINNITUS ALLA VIIE AASTA KEHTIVA SERTIFIKAADI KEHTIVUSE PIKENDAMISE
KOHTA[27]
Laev vastab määruse
asjaomastele nõuetele ning käesolevat sertifikaati loetakse kooskõlas määruse
artikliga 10 kehtivaks kuni (pp/kk/aaaa): ………
Alla kirjutanud……………............................. (nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)
Koht:
Kuupäev: (pp/kk/aaaa)
(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)
KINNITUS KORRALISE ÜLEVAATUSE LÄBIMISE KOHTA[28]
Laev vastab määruse
asjaomastele nõuetele ning käesolevat sertifikaati loetakse kooskõlas määruse
artikliga 10 kehtivaks kuni (pp/kk/aaaa):
(pp/kk/aaaa)....................................................
Alla kirjutanud................................................. (nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)
Koht:
Kuupäev: (pp/kk/aaaa)
(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)
KINNITUS SERTIFIKAADI KEHTIVUSE PIKENDAMISE KOHTA ÜLEVAATUSSADAMASSE
JÕUDMISENI VÕI AJAPIKENDUSEKS[29]

Käesolevat sertifikaati loetakse kooskõlas määruse artikliga 10
kehtivaks kuni (pp/kk/aaaa):…………………………..
Alla
kirjutanud……………………………………….. (nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)
Koht:...................................................................................................................................................
Kuupäev:
(pp/kk/aaaa)........................................................................................................................
(vajaduse korral ametiasutuse pitser või
tempel)
KINNITUS TÄIENDAVA ÜLEVAATUSE KOHTA[30]
Määruse artikli 8 kohaselt teostatud täiendaval ülevaatusel leiti, et
laev vastab määruse asjaomastele sätetele.
Alla kirjutanud………………………………………
(nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)
Koht:...................................................................................................................................................
Kuupäev: (pp/kk/aaaa)........................................................................................................................
(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)
V LISA
RINGLUSSEVÕTUKS VALMISOLEKU SERTIFIKAADI VORM
(Ametlik pitser)           (Riik)
Välja andnud laevade ringlussevõttu käsitleva
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XXXX (edaspidi „määrus”) sätete
kohaselt
……………………………………………………………(riigi täielik nimi)
valitsuse nimel
by
………………………………………………………………………….. ………………………………………………………………………….. (määruse
alusel volitatud isik või organisatsioon)
Laeva andmed
 Laeva nimi ||
 Eraldusnumbrid või -tähed ||
 Registreerimissadam ||
 Kogumahutavus ||
 IMO number ||
 Laevaomaniku nimi ja aadress ||
 Registreeritud omaniku IMO tunnusnumber ||
 Ühingu IMO tunnusnumber ||
 Ehitamise kuupäev ||
Laevalammutuskoha andmed
 Laevalammutuskoha nimi ||
 Ringlussevõtuettevõtja tunnusnumber[31] ||
 Täielik aadress ||
 Määrusele vastavust tõendava dokumendi kehtivusaja lõppkuupäev ||
Ohtlike materjalide loendi andmed
Ohtlike materjalide loendi
identifitseerimise/kontrollimise number……………….
Laeva ringlussevõtu kava andmed
Laeva
ringlussevõtu kava identifitseerimise/kontrollimise
number……………….
Märkus: Määruse artikliga 7 ette nähtud laeva ringlussevõtu kava on
ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi oluline osa ning see peab nimetatud
sertifikaadiga alati kaasas olema.
KÄESOLEVAGA
TÕENDATAKSE, ET:
1.           laeval on tehtud määruse
artikliga 8 ette nähtud ülevaatus;
2.           laeval on kehtiv määruse
artikliga 5 ette nähtud ohtlike materjalide loend;
3.           määruse artikliga 7 ette
nähtud laeva ringlussevõtu kavas on nõuetekohaselt kajastatud määruse artikli 5
kohases ohtlike materjalide loendis sisalduv teave ning see sisaldab teavet
sisenemiseks ohutu ruumi ja tuletöödeks ohutu ruumi kriteeriumide kehtestamise,
täitmise ja täitmise seire kohta;
4.           laevalammutuskoht, kus laev
kavatsetakse lammutada, on kantud Euroopa loetellu vastavalt määruse artiklile
16.
Käesolev sertifikaat
kehtib kuni (pp/kk/aaaa)……………………………
(kuupäev)
Välja antud
……………………………………………….…..(sertifikaadi välja andmise koht)
(pp/kk/aaaa)……………………………………………………..
(väljaandmise kuupäev) (sertifikaadi välja andnud nõuetekohaselt
volitatud ametniku allkiri)
(vajaduse korral ametiasutuse pitser või
tempel)
KINNITUS SERTIFIKAADI KEHTIVUSE PIKENDAMISE KOHTA LAEVA LAMMUTUSKOHA
SADAMASSE JÕUDMISENI[32]

Käesolevat sertifikaati loetakse kooskõlas määruse artikliga 8
kehtivaks üheks punktist punkti reisiks
………………………sadamast
………………………sadamasse
Alla kirjutanud………………………………………..
(nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)
Koht:...................................................................................................................................................
Kuupäev: (pp/kk/aaaa)........................................................................................................................
(vajaduse korral ametiasutuse pitser või
tempel)
VI LISA
LAEVALAMMUTUSKOHA IDENTIFITSEERIMISE SERTIFIKAAT
Laevalammutuskoha
andmed
 Laevalammutuskoha nimi ||
 Ringlussevõtuettevõtja tunnusnumber ||
 Laevalammutuskoha täielik aadress ||
 Esimene kontaktisik ||
 Telefoninumber ||
 e-posti aadress ||
 Nimi, aadress ja ringlussevõtuettevõtja kontaktteave ||
 Töökeel(ed) ||
[1]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006,
14. juuni 2006 , jäätmesaadetiste kohta.
[2]               2009. aastal lammutati üle 90 % ELi lipu all
sõitvatest laevadest väljaspool OECD riike, enamasti Lõuna-Aasias.
[3]               Lammutamisele kuuluva laeva kaalu väljendatakse kõige
sagedamini tühimassi tonnides, mis arvutatakse kauba, kütuse, ballastvee jms
kaalu arvestamata ning mis võrdub ligikaudu laeva terase kaaluga.
[4]               Baseli konventsiooni osaliste 7. konverentsil
vastuvõetud otsus VII/26 laevade keskkonnaohutu lammutamise kohta.
[5]               Vt otsus VIII/11 http://archive.basel.int/meetings/cop/cop8/docs/16eREISSUED.pdf

[6]               Otsus OEWG-VII/12 laevade keskkonnahoidliku lammutamise
kohta.
[7]               Vt otsus OEWG VII/12 http://archive.basel.int/meetings/oewg/oewg7/docs/21e.pdf.
[8]               Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide esildis on
kättesaadav http://archive.basel.int/ships/oewg-vii12-comments/comments/eu.doc

[9]               Baseli konventsiooni osaliste 10. konverentsil
vastuvõetud otsus X/ AA laevade keskkonnahoidliku lammutamise kohta.
[10]             Komisjoni teatis KOM(2008) 767 (lõplik), 19. november
2008, ELi strateegia laevade lammutamistavade parandamiseks ning selle
mõjuhinnang komisjoni töödokumendis SEK(2008) 2846.
[11]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006,
14. juuni 2006 , jäätmesaadetiste kohta.
[12]             http://ec.europa.eu/environment/waste/ships/index.htm
[13]             http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2009-0195+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN

[14]             http://eescopinions.eesc.europa.eu/EESCopinionDocument.aspx?identifier=ces\nat\nat425\ces877-2009_ac.doc&language=EN
[15]             http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/envir/110626.pdf
[16]             ELT 190, 12.7.2006, lk 1.
[17]             Baseli konventsiooni osaliste otsusega III/1 vastuvõetud
muudatus („ekspordi keelustamist käsitlev muudatus”).
[18]             ELT 312, 22.11.2008, lk 3.
[19]             ELT 55, 28.2.2011, lk 13.
[20]             EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.
[21]             ELT 353, 31.12.2008, lk 1.
[22]             ELT 131, 28.5.2009, lk 11.
[23]             ELT 255, 30.9.2005, lk 22.
[24]             EÜT 243, 24.9.1996, lk 31.
[25]             ELT 286, 31.10.2009, lk 1.
[26]             ELT 223, 25.8.2010, lk 29.
[27]             Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest
kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.
[28]             Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest
kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.
[29]             Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest
kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.
[30]             Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest
kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.
[31]             Euroopa loetelus märgitud tunnusnumber.
[32]             Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest
kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.