Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0124

Ettepanek: nõukogu määrus millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes  /* KOM/2009/0124 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.3.2009KOM(2009) 124 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Praegused meetmed kehtestati muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on vastavalt algmääruse sätetele juba uurimise ajal olnud võimalus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab täielikku nimekirja tingimuste kohta, millele tuleb anda hinnang. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte 9. jaanuaril 2008 algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise, milles piirduti dumpingu uurimisega muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite ühe eksportiva tootja puhul. Uurimisega tehti kindlaks, et asjaomase eksportiva tootja dumpingumarginaal oli negatiivne. Seetõttu tuleks vastavalt tunnistada kehtetuks nende eksporttoodete suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 8. aprillil 2009. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed(1) 1999. aasta augustis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999[2] (edaspidi „esialgne uurimine”) muu hulgas Indiast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit terastrosside ja -kaablite (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Äriühingu Usha Martin Limited (edaspidi „UML”) valmistatud toodete suhtes kohaldatavaks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati 23,8 %.(2) Otsusega 1999/572/EÜ[3] kiitis komisjon heaks UMLi hinnakohustuse ning selle tulemusena vabastati UMLi toodetud vaatlusaluse toote Indiast pärit import, mille suhtes kehtis hinnakohustus, eespool nimetatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust.(3) Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist otsustas nõukogu 2005. aasta novembris määrusega (EÜ) nr 1858/2005,[4] et tuleb säilitada dumpinguvastased meetmed muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (edaspidi „aegumist käsitlev uurimine”).(4) 2006. aasta jaanuaris muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 121/2006[5] määrust (EÜ) nr 1858/2005 seoses eespool nimetatud hinnakohustuse rikkumisega ning selle kohustuse heakskiit tühistati komisjoni otsusega 2006/38/EÜ[6].2. Vahepealse läbivaatamise taotlus(5) 2007. aastal sai komisjon osalise vahepealse läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”). Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas UML (edaspidi „taotleja”). Taotleja väitis, et tema ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid tõusnud kiiremas tempos kui omamaised hinnad Indias, mida kinnitas dumpingumarginaali vähenemine. Seega väitis taotleja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.(6) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 läbivaatamise, mis piirdub dumpingu kontrollimisega taotluse esitaja puhul. Komisjon avaldas algatamisteate 9. jaanuaril 2008. aastal Euroopa Liidu Teatajas ja alustas uurimist.3. Uurimisega seotud isikud(7) Komisjon teatas taotlevale eksportivale tootjale, eksportiva riigi ametiasutustele ja ühenduse tootjaid esindavale organisatsioonile Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries (edaspidi „EWRIS”) ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.4. Küsimustikud ja kontrollkäigud(8) Küsimustikud saadeti UMLile ja temaga seotud äriühingutele, kes kõik vastasid ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:a) India-  Usha Martin Limited („UML”), Ranchib) Araabia Ühendemiraadid (AÜE)-  Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubaic) Ühendkuningriik-  Usha Martin UK Ltd. („UMUK”), Worksop5. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood(9) Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”).B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(10) Osalise vahepealse läbivaatamise vaatlusalust toodet nimetatakse tavapäraselt terastrossiks ja see on sama, mis on määratletud esialgses ja aegumisega seotud uurimises, mille alusel praegused meetmed on kehtestatud. Selle toote moodustavad terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, sealhulgas mittehargnevad trossid ja kaablid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm ning mis on pärit Indiast ja praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.2. Samasugune toode(11) Leiti, et UMLi toodetud terastrossidel, mida müüakse India omamaisel turul, ning nendel, mida UML ekspordib ühendusse, on ühesugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ja kasutusviisid. Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.(12) Et paremini mõista vaatlusaluse ja samasuguse toote laadi, tuleks meeles pidada, et terastrosside tootmisprotsess koosneb keermete põimimisest, mis on omakorda põimitud terasest valtstraadi kimbust. Uurimistes on tavaks määrata kindlaks toote kontrollnumbrid, mille puhul võetakse arvesse toote üksikasjalikke omadusi, et eristada neid mitmesuguseid tooteliike, mida eksportiv tootja toodab ja müüb asjaomase riigi omamaisel turul, nendest, mida eksporditakse ühendusse.(13) Ühenduse tootmisharu väitel ei võetud dumpingu arvutamiseks soovitatud toote kontrollnumbrite kindlaksmääramisel arvesse kaht põhielementi – südamiku tüüpi ja traadi tõmbetugevust.(14) Ent UMLi dumpingumarginaali kindlakstegemiseks määrati toote kontrollnumbrid äriühingu enda tootekodeerimissüsteemi kohaselt, et tagada omamaisel turul müüdavate toodete füüsikaliste omaduste võrreldavus ühendusse eksporditavate toodete omadustega.(15) Eespool nimetatud asjaolusid silmas pidades leiti, et toote kontrollnumbrite muutmine ei ole vajalik, ning seetõttu tuli see väide tagasi lükata.(16) Taotleja väitis, et üksteisega väga sarnased tooteliigid tuleks kaasata eksporditud liikide ja omamaisel turul müüdud tooteliikide võrdlusse, võttes arvesse väidetavaid minimaalseid erinevusi trossi diameetris, nagu traatide asetus keermetes, keermete arv keerme/traadi kombinatsioonides, või traadi omadusi, nagu galvaanitud traadi vastandamine galvaanimata traadile.(17) Siiski leiti, et uurimises, milles vaadatakse läbi väidetavalt muutunud asjaolusid, tuleks järgida võimalikult samu parameetreid, mida oli kasutatud eelmistes uurimistes. Lisaks näitas väite uurimine, et võimalik mõju uurimise järeldustele oleks tähtsusetu. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.C. DUMPING1. Normaalväärtus(18) Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks UMLi puhul kindlaks, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt on omamaine müük tüüpiline siis, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote müügi kogumahust. Leiti, et UMLi müük toimus omamaisel turul tüüpilistes kogustes.(19) Seejärel tehti kindlaks need omamaisel turul müüdud vaatlusaluse toote liigid, mis olid identsed ja vahetult võrreldavad ekspordiks ühendusse müüdud liikidega.(20) Iga tooteliigi puhul, mida UML müüs omamaisel turul ja mis leiti olevat ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega vahetult võrreldavad, tehti algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamisel kindlaks, kas omamaine müük oli toimunud tüüpilises koguses.(21) Algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt kontrolliti ka seda, kas iga tooteliigi omamaine müük oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.(22) Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, st kõnealuse tooteliigi keskmine müügihind võrdus kõnealuse tooteliigi keskmise tootmiskuluga või oli sellest kõrgem, arvutati normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi keskmise hinnana, hoolimata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte.(23) Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest mitte rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, arvutati normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühiku tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema hinnaga toimunud tehingute kaalutud keskmise hinnana.(24) Nendel juhtudel, kui kõik teatava tooteliigiga tehtud müügitehingud olid kahjumlikud, otsustati, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.(25) Nendel juhtudel, kui normaalväärtused tuli arvutada, arvutati need algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt, st asjaomase tooteliigi tootmiskulude alusel, millele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud UMLi samasuguse toote müügi keskmistel müügi-, üld- ja halduskuludel ning kasumil.2. Ekspordihind(26) Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.(27) Kui müük toimus seotud importija või turustaja kaudu, võeti ekspordihinnaks hind, mida see seotud importija või turustaja kasutas edasimüügiks sõltumatutele klientidele ühenduses. Algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahel esinenud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, mille said seotud importijad ühenduses uurimisperioodi jooksul. Kohandati maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse ja need arvati edasimüügihinnast maha, et saada tehasehind.3. Võrdlus(28) Keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt ja õiglase võrdluse tagamiseks tehti kohandusi allahindluste, maismaa- ja mereveokulude, kindlustuskulude, käitlemis-, pakendamis-, ja krediidikulude puhul, mis arvestati kõik ekspordihinnast maha, et saada tehasehind.(29) Käsitledes eksportmüüki seotud äriühingutele taotles UML kaubandustasandi kohandamist omamaise müügi puhul vahendajatele ning müügi puhul UMLi seotud äriühingutele selle alusel, et mõlemal juhul oli tegemist pikaajaliste ärisuhetega.(30) Uurimisega tuvastati siiski, et edasimüügi puhul on seotud importijad vaid vahendajad UMLi ja ühenduse sõltumatu kliendi vahel. Seepärast ei mõjuta vahendavate isikute kaubandustasand võrdlust kauplejatele ja lõppkasutajatele toimunud omamaise müügi ning samale kliendikategooriale ühenduses toimunud ekspordi edasimüügi vahel. Seetõttu lükati väide tagasi.(31) UML esitas veel ühe taotluse kohanduse tegemiseks, sest euro, USA dollari ja Briti naela vahetuskurss olid uurimisperioodil India ruupia suhtes ebasoodsas suunas arenenud. See taotlus lükati tagasi, sest kõnealust liikumist ei peetud püsivaks ja ka sellepärast, et peale eurodes toimunud otsemüügi sõltumatutele klientidele ühenduses hõlmas taotletud kohandus ka üleandehindu seotud äriühingutele.4. Dumpingumarginaal(32) Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt arvutati dumpingumarginaal võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.(33) Eespool kirjeldatud tingimuste kohaselt võrreldi liikide lõikes kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote asjaomase liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil.(34) Sõltumatutele äriühingutele ühenduses toimunud otsemüügi puhul tuvastatud dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli uurimisperioodil 2,6 %, samas kui seotud äriühingute puhul määrati selleks –3,9 %, mille tulemusena oli dumpingumarginaal negatiivne –2,8 %.D. MUUTUNUD TINGIMUSTE PÜSIV ISELOOM(35) Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kontrolliti, kas leitud muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.(36) Uurimine näitas, et alates aegumise läbivaatamisest oli UML oma tootmist märkimisväärselt ümber korraldanud ja seda eelkõige hajutanud ning laiendanud oma müügivõrku kogu maailmas. Siiski ei olnud sellel asjaolul uurimisele kahjulikku mõju, sest kontserni raamatupidamissüsteem on alates tootmisest kuni müügini täielikult jälgitav.(37) Ühenduse tootmisharu väitis, et UML eksportis ühendusse India päritolu terastrosse ja keermeid oma seotud tootjate kaudu Ühendkuningriigis ja Araabia Ühendemiraatides, muutes selle abil ühenduse turul müüdud terastrosside päritolu.(38) Arvestades eespool esitatud väidet ning uurimise ammendavuse huvides uuriti ka kontsernisiseseid äritehinguid ja keermete terastrossideks töötlemist seotud tootjate juures Ühendkuningriigis ja Araabia Ühendemiraatides. Leiti, et kõnealused äritehingud ei mõjuta läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi.(39) Araabia Ühendemiraatide tootjaga seoses tehti kindlaks, et ta ei eksportinud uurimisperioodil ühendusse UMLilt Indiast ostetud terastrosse. Kõiki tema müügitehinguid kontrolliti ja leiti, et sihtkohad on mujal maailmas.(40) Mis puutub keermete töötlemisse terastrossideks, siis leiti, et see töötlemine oli mõlema seotud tootja puhul olulise tähtsusega.(41) Nagu eespool põhjenduses 36 märgitud, on kontsern Usha Martin oma tootmise ümber kujundanud ja seda hajutanud. Ta ei tooda terastrosse üksnes Indias, vaid ka muudes tootmisrajatistes üle maailma. Kontsern teeb Indias edasisi investeeringuid tootlikkuse suurendamiseks ja tootmise edendamiseks, kuid tegutseb samal ajal üha globaalsemalt, investeerides kõikjal maailmas, sealhulgas ühenduses.(42) Samuti tuleb märkida, et Eurostati andmetel Indiast ühendusse suunduva terastrosside impordi keskmised hinnad on alates 2004. aastast näidanud kasvavat suundumust. Indiast pärit impordi keskmiste hindade tõus on tõepoolest olnud märgatavam kui maailma keskmiste impordihindade tõus.(43) Eespool esitatut silmas pidades eeldatakse, et UMLi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kehtetuks tunnistamise tagajärjel ei suurene terastrosside import ega kordu Indiast pärit terastrosside dumpinguhinnaga import ühenduse turule.(44) Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva uurimise järeldusi. Seetõttu peetakse neid muutusi püsivaks.E. DUMPINGUVASTASED MEETMED(45) Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ning võttes arvesse uurimise järeldusi, st dumpingu puudumine uurimisperioodil ja märkide puudumine dumpingu kordumisest tulevikus, tuleks Indiast pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed UMLi puhul kehtetuks tunnistada.(46) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamist UMLi puhul, ning neile anti võimalus esitada oma märkused.(47) Huvitatud isikud tegid oma seisukohad teatavaks. Siiski ei olnud need märkused sellised, et nende tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 1858/2005 artikli 1 lõikes 2 muudetakse tabelit äriühingu Usha Martin Limited osas järgmiselt:Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |India | Usha Martin Limited 2A, Shakespeare Sarani Kolkata 700 071, West Bengal, India | 0 | 8613 |Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.[2] EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1.[3] EÜT L 217, 17.8.1999, lk 63.[4] ELT L 299, 16.11.2005, lk 1.[5] ELT L 22, 26.1.2006, lk 1.[6] ELT L 22, 26.1.2006, lk 54.


title: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus, millega kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks, keda mõjutab ELi suhkruturu korralduse reform {SEK(2005) 828}

text:
                   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                   Brüssel, 22.6.2005
                                                   KOM(2005) 266 lõplik
                                                   2005/0117 (COD)
                                        Ettepanek:
                  EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
   millega kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks,
                     keda mõjutab ELi suhkruturu korralduse reform
                                   (esitanud komisjon)
                                    {SEK(2005) 828}
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                               SELETUSKIRI
   Euroopa Liidu suhkruturu korralduse reform koos kavandatavate hinnakärbetega võib
   avaldada olulist mõju ja tekitada vajaduse kohanduste tegemiseks, millel on laialdased
   sotsiaalmajanduslikud tagajärjed suhkruprotokolliga ühinenud AKV riikides, kes on –
   enamasti 1975. aastast saadik – saanud kasu suhkru Euroopa Liitu eksportimise
   sooduskorrast. Suhkruturu tulevase korraldusega seoses võivad turutingimused veelgi
   muutuda selliste sisemiste ja väliste tegurite mõjul nagu näiteks algatuse “Kõik peale relvade”
   (“Everything but Arms” – EBA) tõttu kujunevad kaubavood. Seetõttu kohustus komisjon oma
   reformiettepanekus pealkirjaga “Euroopa jätkusuutliku põllumajanduse mudeli elluviimine
   reformitud ühise põllumajanduspoliitika kaudu – suhkrusektori reform”1 neis riikides
   vajalikku kohanemisprotsessi toetama.
   Cotonou lepingu raames kohustuski komisjon toetama AKV riikide edenemist vaesuse
   vähendamise ja jätkusuutliku arengu suunas. Sellele lisaks on Euroopa Liit 2004. aasta aprillis
   vastu võetud ELi põllumajandustoodete tegevuskavas2 sidunud end nende majanduste
   abistamisega, kes sõltuvad sellistest kaupadest nagu suhkur, et aidata neil vastavate sektorite
   probleemidele reageerida. Ning lisaks on ka AKV riigid ise oma reageeringutes komisjoni
   reformikavale teinud ettepaneku kohandusprogrammide väljatöötamiseks.
   2005. aasta jaanuaris koostas komisjon töödokumendi “ELi suhkrukaubanduse korra reformist
   mõjutatud ja suhkruprotokolliga ühinenud riikidele suunatud kaasnevate meetmete
   tegevuskava”3. Selles sõnastati üldpõhimõtted, mis võiksid olla lähtealuseks nii komisjoni
   ettepanekutele suhkruprotokolliga ühinenud riikide abistamiseks kui ka nende riikidega
   peetavale dialoogile. Nimetatud dialoog, mida peetakse nii AKV kui terviku, piirkondlikul kui
   ka riiklikul tasandil, on üldiselt näidanud, et need riigid toetavad komisjoni lähenemisviisi.
   Üldiselt toetasid seda ka liikmesriigid, kelle seisukohti uuriti nõukogu AKV rühma kaudu.
   Komisjon otsustas pakkuda suhkruprotokolliga ühinenud riikidele muutustega kohanemiseks
   nii kaubandusmeetmeid kui ka arenguabi. Kaubandusmeetmed kehtestatakse
   majanduspartnerluslepingute üle peetavate läbirääkimiste käigus. Arenguabi käsitleb käesolev
   komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse vastuvõtmiseks, millega
   kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks, keda mõjutab
   ELi suhkruturu korralduse reform.
   Käesolev määrus loob õigusliku aluse abi osutamiseks 2006. aastal. Et üleminek oleks
   võimalikult edukas, peavad suhkruprotokolliga ühinenud riigid suutma võimalikult hästi ette
   näha kavade kohaselt juba 2006. aasta juulis läbi viidava suhkruturu korralduse reformi
   mõjusid. Reformi võimalikke mõjusid võivad kõige paremini leevendada ümberkorraldused,
   millega õnnestub suuremat majandustegevuse langust ära hoida. Samuti tuleb oluliste
   muutuste ettevalmistamisel võimalikult ulatuslikult rakendada sotsiaalseid, näiteks töötajate
   liikuvust soodustavaid meetmeid.
   Suhkruprotokolliga ühinenud riikides teostada tulevate ümberkorraldamis- ja
   mitmekesistamisprotsesside keerukust arvestades peaks selline toetuskava olema suhteliselt
   pikaajaline. Komisjon on pakkunud kaheksa aasta pikkust ajavahemikku. Seetõttu järgneb
   1
           Komisjoni teatis KOM(2004) 499.
   2
           Komisjoni teatis KOM(2004) 89 ja üldasjade nõukogu 27. aprilli 2004. aasta otsused.
   3
           SEK(2005) 61.
ET                                                     2                                           ET
 ---pagebreak---    määrusele 2007.–2013. aasta finantsperspektiivis spetsiaalne assigneering, mis kuulub
   “Arengu- ja majanduskoostöö rahastamisvahendi” arengut käsitleva osa alla. Kui nimetatud
   rahastamisvahend ei peaks 1. jaanuaril 2007 jõustuma, pikendatakse määruse kehtivust.
   Vaadeldav kava hõlmab suhkruprotokolliga ühinenud 18 AKV riiki, kes praegu suhkrut ELi
   ekspordivad. Nende kahe AKV riigi suhtes, kes on küll suhkruprotokollile alla kirjutanud,
   kuid ei ole viimasel ajal suhkrut ELi eksportinud (Uganda ja Suriname), ei ole vaja ELi
   suhkruturu reformi eraldi kohandada. Need vähimarenenud maad, kes ei ole
   suhkruprotokolliga ühinenud, ei sõltunud varem suhkruekspordist ELi. EBA põhimõttega
   pakutavad täiendavad turulepääsu võimalused, olgugi ELi turuhindade madalamatel
   tasemetel, peaksid võimaldama mitmetel suhkrut tootvatel vähimarenenud maadel ELi
   minevast suhkruekspordist saadavat tulu suurendada. Seetõttu neid vähimarenenud maid siin
   ei käsitleta.
   Arvestades suhkruprotokolliga ühinenud riikide ees seisvate probleemide laadi ja nende
   võimalike lahenduste erinevusi, tuleks neil lasta valida paljude erinevate toetusvõimaluste
   vahel, mida kohandatakse vastavalt konkreetsele olukorrale. Toetatavad valdkonnad peaksid
   lisaks oma suhkrusektori konkurentsivõimet tõsta soovivatele riikidele hõlmama ka nende
   riikide vajadusi, kellel tuleb olukorraga kohanemiseks mitmekesistada oma majandustegevust
   kas koos suhkrusektori säilitamise või sellest loobumisega. Arvestades suhkrusektori
   mitmekülgset rolli, eriti teatavates valdkondades, peavad need kaasnevad meetmed vajaduse
   korral hõlmama ka reformi laiemaid sotsiaalseid, majanduslikke ja ökoloogilisi tagajärgi.
   EÜ toetuse aluseks on eraldi iga riigi jaoks koostatav põhjalik mitmeaastane
   kohanemisstrateegia, mis töötatakse välja asjaomases riigis ja koostöös komisjoniga.
   Mõningad olulisemad kriteeriumid, mis muudavad asjaomase strateegia ühenduse jaoks
   abikõlblikuks, on selle õigustatus pikaajalise jätkusuutlikkuse mõttes, kusjuures eelkõige
   peetakse silmas suhkru- või alternatiivsete sektorite edaspidist suhtelist tulukust tulevastes
   turutingimustes; üldiseks eesmärgiks on seejuures vaesuse vähendamist ja majanduskasvu
   võimaldava keskkonna kujundamine. Strateegia väljatöötamisel ja selle tulemuste
   formuleerimisel tuleks pöörata suurt tähelepanu mitmesugustele huvigruppidele nii avalikus
   kui ka erasektoris, keda kohanemisprotsess mõjutab ja kes võivad sellele kaasa aidata,
   kusjuures erilist rõhku tuleb panna vaesuse vähendamisele. Piisavalt tuleb kaaluda ka
   alternatiivsete variantide keskkonnamõjusid. Lisaks peab strateegia seonduma riigi üldise
   arengustrateegiaga ja olema sellega kooskõlas.
   Eelistatavaks abistamismehhanismiks on (valdkonnale eraldatav) eelarvetoetus, kuid
   asjaomase maa oludest sõltuvalt on võimalik ka programmide kaupa antav toetus. Nimetatud
   toetus peab täiendama muid, nii arenguabi kui ka kaubandusmeetmetega seotud
   abistamisvahendeid, eelkõige majanduspartnerluse lepinguid. Tõhususe suurendamiseks
   peaks püüdma saavutada selle sünergiat teiste abistamisvahenditega.
   Mitmetes suhkruprotokolliga ühinenud riikides on riikliku strateegia väljatöötamine juba
   alanud. Siiski tuleks anda sobiva kohanemisstrateegia väljatöötamiseks rahalist abi riikidele,
   kes ei ole veel 2006. aastal sellist strateegiat koostanud. Kui mõnes riigis on poliitiline kriis,
   hindab komisjon, kas olukord võimaldab seal suhkruga seonduvat abi tulemuslikult kasutada,
   ja võib otsustada asjaomasele riigile eelarves ette nähtud vahendid ümber suunata teistesse
   abikõlblikesse riikidesse.
   Eelarve osas tekitab suhkruturu korralduse reform suhkruprotokolliga ühinenud riikidele uusi
   probleeme, mille lahendamiseks tuleb nende kohanemisprotsessi täiendavalt toetada. Kuna 9.
ET                                                  3                                                 ET
 ---pagebreak---    Euroopa Arengufondi vahendid on ette nähtud muuks otstarbeks, teeb komisjon ettepaneku
   katta käesoleva ettepanekuga seotud kulud ühenduse eelarvest, nii nagu seda on tehtud ühe
   teise sarnase sihitusega programmi – AKV banaanitootjate toetuse eriraamistiku puhul. 2006.
   aastal peab toetuskava kogueelarve võimaldama 18 suhkruprotokolliga ühinenud riigil
   eespool nimetatud kohanemisstrateegia alla kuuluvaid prioriteetseid investeeringuid ja
   programme rahastada. Eelarve jaotatakse riikide vahel vastavalt nende erinevatele vajadustele,
   mis tulenevad eelkõige suhkruturu reformi mõjust riigi suhkrutööstusele ja suhkruekspordi
   ajaloolisest tähtsusest tema majanduse jaoks. Teatud piiratud summa tuleb eraldada ka
   toetuskava tulemuslikuks haldamiseks piisava haldussuutlikkuse tagamiseks.
   Veel on väga oluline leida sellised strateegia elluviimise viisid, mis tagavad ühenduse toetuse
   tulemuslikkuse. Seda arvestatakse komiteemenetluste juures ja eelarvemenetlused toimuvad
   ühenduse eelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt. Vastavalt teatisele ühenduse
   abi haldamise reformi kohta (16. mai 2000) läheb vastutus meetmete haldamise eest üle abi
   saavates riikides asuvatele EÜ delegatsioonidele.
ET                                                 4                                               ET
 ---pagebreak---                                                               2005/0117 (COD)
                                                  Ettepanek:
                       EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
     millega kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks,
                           keda mõjutab ELi suhkruturu korralduse reform
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 179,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,4
   toimides asutamislepingu5 artiklis 251 sätestatud korras
   ning arvestades järgmist:
   (1)     AKV-EÜ partnerluslepingu6 raames on Euroopa Ühendus võtnud endale kohustuse
           toetada AKV riikide arengut vaesuse vähendamise ja jätkusuutliku arengu suunas ning
           tunnistab kaubasektorite ja nendega seotud protokollide tähtsust.
   (2)     Nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrusega (EMÜ) nr 1260/20017 kehtestatud
           suhkruturu ühist korraldust reguleerivaid sätteid tuleb muuta vastavalt komisjoni poolt
           nõukogule esitatud teatises KOM(2005) 2638 tehtud ettepanekule.
   (3)     AKV-EÜ partnerluslepingu V lisale liidetud suhkruprotokolli kohaselt on mõned
           AKV riigid jäänud suhkru eksportimisel lootma ELi turule. Kavandatav reform
           muudab suure tõenäosusega märgatavalt nende turutingimusi.
   (4)     Suhkruprotokolliga ühinenud riikide kohanemine kõnealuste uute turutingimustega
           võib olla keeruline, arvestades mitmete nimetatud riikide puhul nende suhkrusektori
           sotsiaalmajanduslikku tähtsust ja selle suurt sõltuvust ELi turust.
   (5)     Oma teatisega KOM(2004) 499 kohustus komisjon toetama suhkruprotokolliga
           ühinenud riikide kohandumisprotsessi ja töödokumendis SEK(2005) 61 esitas ta oma
           toetusettepanekute põhimõtted, mida arutati suhkruprotokolliga ühinenud riikidega.
   4
           ELT C […], […], lk […].
   5
           ELT C […], […], lk […].
   6
           EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.
   7
           EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1; määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT
           L 6, 10.1.2004, lk 16).
   8
           ELT C […], […], lk […].
ET                                                     5                                                    ET
 ---pagebreak---    (6)  Et maksimeerida oma võimalusi uute tingimustega kohanemiseks, vajavad
        suhkruprotokolliga ühinenud riigid kiiret toetust, mis oleks täiel määral kooskõlas
        neile praegu antava abiga.
   (7)  Seetõttu tuleks suhkruprotokolliga ühinenud riikidele lisaks AKV-EÜ
        partnerluslepingu raames antavale abile anda täiendavat rahalist ja tehnilist abi, sh
        eelarvetoetust, kui see on asjakohane, mis aitaks neil uute turutingimustega kohaneda
        ja oleks võimalikult mitmekülgne, arvestades olukordade erinevust eri riikides ning
        ühe ja sama riigi siseselt. Sinna hulka peaks kuuluma nende riikide
        suhkrurookasvatuse konkurentsivõime tõstmine, muude majandustegevuste
        arendamine ja toimetulek üldisemate sotsiaalsete, majanduslike ja ökoloogiliste
        tagajärgedega, mis tulenevad suhkrusektori panuse vähenemisest nende majandusse,
        või siis mitu eespool nimetatud valdkonda samaaegselt.
   (8)  Kuna nimetatud abi peaks vastama iga konkreetse AKV tarnija poolt reformi
        tagajärgedega kohanemiseks tehtavatele pingutustele, tuleks kehtestada objektiivsed
        kriteeriumid abi suuruse kindlaksmääramiseks.
   (9)  Vastavat abi tuleks anda arengu- ja majanduskoostöö rahastamisvahendi arengut
        käsitleva osa summadest ühe aasta jooksul, kusjuures abi saamist võimaldataks
        jätkuvalt kuni 2013. aastani.
   (10) Võetava meetme eesmärki, nimelt ELi suhkruturu korralduse reformist mõjutatavate ja
        suhkruprotokolliga ühinenud riikide abistamist muutuvate tingimustega kohanemisel,
        ei suuda liikmesriigid piisaval määral täita ning seepärast on see kavandatava meetme
        ulatuse ja tagajärgede tõttu vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud
        subsidiaarsuse põhimõttele paremini saavutatav ühenduse tasandil. Samas artiklis
        sõnastatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe määrus kaugemale sellest,
        mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.
   (11) Kuna määruse rakendamiseks vajalikud meetmed on korraldusmeetmed nõukogu 28.
        juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni
        rakendusvolituste kasutamise menetlused)9 artiklis 2 määratletud tähenduses, tuleks
        nende vastuvõtmiseks kasutada sama otsuse artiklis 4 sätestatud korralduskomitee
        menetlust,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                             Artikkel 1
                                          Määruse objekt
   1.     Käesolevaga kehtestatakse rahalise ja tehnilise abi, sealhulgas vajadusel ka
          eelarvetoetuste andmise kava, et aidata suhkruprotokolliga ühinenud riikidel
          kohaneda suhkruturu muutunud tingimustega, mille põhjuseks on eelseisev
          suhkruturu ühise korralduse reform.
   2.     Vastavalt artikli 11 lõikele 3 rakendatakse käesolev kava 2006. aastaks.
   9
        EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
ET                                               6                                            ET
 ---pagebreak---                                                 Artikkel 2
                                                Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
           –     suhkruprotokolliga ühinenud riigid – I lisas loetletud AKV riigid,
           –     suhkur – valge või toores roosuhkur.
                                                Artikkel 3
                                       Abikõlblikkus; menetlus
   1.      Rahalist ja tehnilist abi ning vajaduse                 korral   eelarvetoetust     antakse
           suhkruprotokolliga ühinenud riikidele.
   2.      Rahalist ja tehnilist abi antakse igale suhkruprotokolliga ühinenud riigile tema
           taotluse alusel. Rahalise ja tehnilise abi taotlused esitatakse hiljemalt 60 päeva
           jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
   3.      Taotluse aluseks on põhjalik mitmeaastane kohanemisstrateegia, mille koostab
           asjaomane riik vastavalt artiklile 4 ja kõigi huvigruppidega nõu pidades.
   4.      Suhkruprotokolliga ühinenud riigid, kes esitavad abitaotluse, mille aluseks ei ole
           põhjalik mitmeaastane kohanemisstrateegia, võivad 2006. aastal saada üksnes sellist
           rahalist ja tehnilist abi, mille eesmärk on aidata neil vastavat strateegiat välja töötada.
                                                Artikkel 4
                                 Mitmeaastane kohanemisstrateegia
   1.      Mitmeaastane kohanemisstrateegia järgib üht või mitut alljärgnevatest eesmärkidest:
         (a)     suhkru- ja suhkruroosektori konkurentsivõime tõstmine, kui tegemist on
                 jätkusuutliku protsessiga eelkõige sektori pikaajalise majandusliku elujõulisuse
                 mõttes, arvestades seejuures asjaomaste erinevate huvigruppide olukorda,
         (b)     suhkrust sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise soodustamine,
         (c)     tegelemine kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis võivad olla seotud
                 tööhõive ja sotsiaalsete teenuste, maakasutuse ja keskkonna taastamise,
                 energeetikasektori, teadusuuringute ja innovatsiooni ning makromajandusliku
                 stabiilsusega, kuid ei pruugi nendega piirduda.
   2.      Strateegiaga määratakse kindlaks vähemalt taotletavad eesmärgid, nende
           saavutamise vahendid ja vastav lähenemisviis, erinevate huvigruppide kohustused ja
           strateegia elluviimise rahaline kava.
ET                                                  7                                                  ET
 ---pagebreak---            Hinnatakse nii strateegia sotsiaalset kui ka keskkonnaalast jätkusuutlikkust praeguste
           ja tulevaste turutingimuste juures. Näidatakse strateegia kooskõla asjaomase riigi
           üldiste arengustrateegiatega ja selle suunatust vaesuse leevendamisele.
   3.      Mitmeaastase strateegia raames koostatakse abikava 2006. aastaks. Selle koostamisel
           pööratakse peatähelepanu:
           –      tasuvuse ja pikaajalise järelmõju saavutamisele,
           –      eesmärkide ja nende täitmise indikaatorite selgele määratlemisele ja
                  jälgimisele.
                                               Artikkel 5
                                 Komisjoni poolt võetavad meetmed
   1.      Pärast mitmeaastase kohanemisstrateegia arutamist vastava suhkruprotokolliga
           ühinenud riigiga võetakse see vastu artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras ja vastavalt
           artiklile 4.
   2.      Arvesse võetakse iga suhkruprotokolliga ühinenud riigi olukorda eraldi. Kui mõnes
           riigis valitseb suhkrusektori arengutest sõltumatu poliitiline kriis, hindab komisjon
           käesoleva määruse põhjal abi osutamise võimalusi igal üksikjuhul eraldi.
   3.      Nende suhkruprotokolliga ühinenud riikide abistamine, kellel mitmeaastane
           kohanemisstrateegia puudub, toimub 2006. aastal vastavalt artikli 7 lõikes 2
           sätestatud korras kinnitatavale iga-aastasele tööprogrammile.
   4.      Käesoleva määruse alusel antav abi täiendab ja toetab muude arengukoostöö
           vahendite raames antavat abi.
                                               Artikkel 6
                                      Meetmete rakendamine
   Käesoleva määruse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse nõukogu määruses (EÜ) nr
   1605/200210 sätestatud üldeeskirjade, konkreetsemalt Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes
   kohaldatava finantsmääruse kohaselt. Haldusmenetluste osas tuleb eriti silmas pidada
   finantsmääruse artikli 53 lõike 1 punkti a ja lõiget 2 ning komisjoni määruse (EÜ) nr
   2342/2002 (finantsmääruse rakenduseeskirjad)11 artiklit 36.
                                               Artikkel 7
                                          Komiteemenetlus
   1.      Komisjoni abistab geograafiaküsimustes pädev arengukomitee.
   10
          EÜT L 248, 16.9.2002.
   11
          EÜT L 357, 31.12.2002.
ET                                                 8                                              ET
 ---pagebreak---    2.       Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklite 4 ja 7
            sätteid, arvestades sama otsuse artiklit 8. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3
            kehtestatud ajavahemiku pikkuseks määratakse 30 päeva.
   3.       Komitee kehtestab endale töökorra.
                                               Artikkel 8
                                             Kogusumma
   2006. aastal on käesoleva määruse rakendamiseks määratava võrdlussumma suurus 40
   miljonit eurot.
                                               Artikkel 9
                                       Kogusumma jaotamine
   1.       Käesoleva määruse aastaseks kehtivusajaks määratud kogusumma raames kehtestab
            komisjon igale suhkruprotokolliga ühinenud riigile eraldatava summa ülemmäära
            artikli 4 lõikes 3 ja artikli 3 lõikes 3 nimetatud meetmete rahastamiseks, lähtudes
            seejuures iga riigi vajadustest vastavalt eeskätt suhkrusektori reformi mõjule
            asjaomase riigi jaoks ja suhkrusektori tähtsusele tema majanduses.
            Jaotuskriteeriumite arvuliste suuruste määramisel lähtutakse enne 2004. aastat
            toimunud kampaaniate andmetest.
   2.       Täiendavad juhised kogusumma jaotamiseks suhkruprotokolliga ühinenud riikide
            vahel määratakse kindlaks komisjoni otsusega vastavalt artikli 7 lõikes 2 nimetatud
            menetlusele.
   3.       Artikli 3 lõikes 4 nimetatud, mitmeaastase strateegia väljatöötamise toetuseks
            ettenähtud rahalise ja tehnilise abi osutamiseks määratud võrdlussumma suurus on
            300 000 eurot.
   4.       Ligikaudu 3% kogusummast kasutatakse abi haldamiseks ja abistamise
            kontrollimiseks vajalike inim- ja materiaalsete ressursside kulude katmiseks.
                                              Artikkel 10
                                 Ühenduse rahaliste huvide kaitse
   1.       Kõik käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad
            ühenduse rahaliste huvide kaitse, eriti pettuste, korruptsiooni ja mis tahes muude
            eeskirjade eiramise eest vastavalt nõukogu määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95,
            (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EÜ, Euratom) nr 1073/1999.
   2.       Lepingutes antakse selgesõnaliselt komisjonile ja kontrollikojale õigus korraldada
            iga ühenduselt raha saanud töövõtja või alltöövõtja dokumentide auditit või tema
            kohapealset auditeerimist. Samuti annavad lepingud selgesõnaliselt komisjonile
ET                                                 9                                            ET
 ---pagebreak---             õiguse kohapealse kontrolli ja inspekteerimise teostamiseks vastavalt määruses
            (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.
   3.       Kõigis abi osutamisest tulenevates lepingutes tagatakse komisjoni ja kontrollikoja
            lõikes 2 sätestatud õigused nii lepingute täitmise ajal kui ka pärast seda.
                                              Artikkel 11
                                             Kehtivusaeg
   1.       Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
            Teatajas.
   2.       Määrust kohaldatakse 31. detsembrini 2006. Seda kohaldatakse jätkuvalt 2006.
            eelarveaasta täitmisega seotud õigusaktide ja kohustuste suhtes.
   3.       Kui arengu- ja majanduskoostöö rahastamisvahend 1. jaanuaril 2007 ei jõustu, on
            komisjonil lubatud pikendada käesoleva määruse kehtivusaega ja võtta vastu
            täiendavaid vajalikke meetmeid.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja kohaldatav kõigis liikmesriikides.
   Brüssel, […]
   Euroopa Parlamendi nimel                      Nõukogu nimel
   president                                     eesistuja
ET                                                 10                                          ET
 ---pagebreak---                                       I lisa
   Artiklis 2 osutatud loetelu
   Suhkruprotokolliga ühinenud riigid
   1. Barbados
   2. Belize
   3. Guyana
   4. Jamaica
   5. Saint Kitts ja Nevis
   6. Trinidad ja Tobago
   7. Fidži
   8. Kongo
   9. Côte d'Ivoire
   10. Kenya
   11. Madagaskar
   12. Malawi
   13. Mauritius
   14. Mosambiik
   15. Svaasimaa
   16. Tansaania
   17. Sambia
   18. Zimbabwe
ET                                      11   ET
 ---pagebreak---                                 LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT
   This document is intended to accompany and complement the Explanatory Memorandum. As
   such, when completing this Legislative Financial Statement, and without prejudice to its
   legibility, an attempt should be made to avoid repeating information contained in the
   Explanatory Memorandum. Before filling in this template, please refer to the specific
   Guidelines that have been drafted to provide guidance and clarification for the items below.
   1.         NAME OF THE PROPOSAL :
   Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council, establishing
   accompanying measures for Sugar Protocol countries affected by the reform of the EU sugar
   regime
   2.         ABM / ABB FRAMEWORK
   Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities: 21 03 - Development and
   relations with African, Caribbean and Pacific (ACP) States - Relations with sub-Saharan
   Africa, the Caribbean, Pacific and Indian Ocean and overseas countries and territories.
   3.         BUDGET LINES
   3.1.       Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance
              lines (ex- B.A lines)) including headings: operational budget line 21 03 19 and
              administrative assistance line under chapter 21 01 04.
   3.2.       Duration of the action and of the financial impact: assistance for Sugar Protocol
              countries has been proposed to last 8 years, since they involve complex restructuring
              and diversification processes. From 2007 to 2013, the legal basis for this assistance
              will be the Development Cooperation and Economic Cooperation Instrument
              (DCECI). The present regulation is hence needed for 1 year only (2006), until the
              DCECI enters into force. If the DCECI were not in force on 1 January 2007, the
              validity of the present regulation could be extended. As the sugar reform is expected
              to be implemented in 2006, it is important for the Sugar Protocol countries to
              undertake as early as possible their adaptation process.
   3.3.       Budgetary characteristics (add rows if necessary) :
                                                                          Contributions Heading in
      Budget                                                   EFTA
                   Type of expenditure         New                       from applicant  financial
       line                                                 contribution
                                                                            countries   perspective
   21 03 19                       Diff12/
                                    13         YES               /NO           NO        No [4…]
                  Non-comp
   21 01 04…
                                               YES/              /NO          /NO          No [4]
                  Non-comp       Non-diff
   12
      Differentiated appropriations
   13
      Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA
ET                                                          12                                      ET
 ---pagebreak---    4.         SUMMARY OF RESOURCES
   4.1.       Financial Resources
   4.1.1.     Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)
                                                                                EUR million (to 3 decimal places)
                                      Section
                                                                                n+5
                                        no.
                                                                                and
                                                        Year    n+1       n+2     n+3    n+4                 Total
            Expenditure type                                                                        later
                                                         n
       Operational expenditure14
       Commitment                                      38,8
                                        8.1       a
       Appropriations (CA)
       Payment      Appropriations                     20       18,8
                                                  b
       (PA)
       Administrative expenditure within reference amount15
       Technical                 &                      1,2
       administrative assistance       8.2.4      c
       (NDA)
       TOTAL REFERENCE AMOUNT
       Commitment                                      40
                                                 a+c
       Appropriations (*)
       Payment                                         21,2     18,8
                                                 b+c
       Appropriations (*)
       Remark: The Regulation covers the year 2006. However the programme is
       expected to continue until 2013 (8 years duration), and will be based on the
       proposed DCEC instrument as from 2007. Future annual amounts will most
       probably exceed the 2006 level. The reasons are that the reform of the CAP
       for sugar only begins mid-2006 (hence the impact on Sugar protocol
       countries will be lower the first year), and 2006 essentially target
       preparatory activities and priority investments.
       Administrative expenditure not included in reference amount16
       Human resources and                             0,398
       associated       expenditure    8.2.5      d
       (NDA)
       Administrative costs, other                     0,08
       than human resources and
       associated      costs,   not    8.2.6      e
       included in reference amount
       (NDA)
   14
      Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.
   15
      Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.
   16
      Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.
ET                                                         13                                                        ET
 ---pagebreak---    Total indicative financial cost of intervention
       TOTAL CA including                         a+c    40,478
       cost       of     Human                   +d+
       Resources                                   e
       TOTAL PA including                         b+c    21,678  18,8
       cost       of     Human                   +d+
       Resources                                   e
   Co-financing details
   If the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify
   which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below
   (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-
   financing):
                                                                           EUR million (to 3 decimal places)
       Co-financing body
                                                                               n + 5
                                                                               and
                                             Year     n+1      n+2   n+3 n+4             Total
                                                                               later
                                             n
       ……………………                        F
       TOTAL CA including co-         a+c
       financing                     +d+
                                      e+f
   The adaptation process of Sugar Protocol countries will be based on comprehensive national
   strategies. The cost of their implementation will be covered not only by EC assistance, but
   also likely by the national governments, the sugar industry, and/or other donors or financial
   institutions. The process of elaboration of these strategies is however on-going in 2005, which
   does not allow at this stage to quantify co-financing commitments.
   4.1.2.     Compatibility with Financial Programming
                     Proposal is compatible with existing financial programming.
                     Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial
                     perspective.
              ×      Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional
                     Agreement17 (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).
   4.1.3.     Financial impact on Revenue
              ×      Proposal has no financial implications on revenue
                     Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:
   17
      See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.
ET                                                           14                                              ET
 ---pagebreak---               NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on
              revenue should be shown in a separate annex.
                                                                           EUR million (to one decimal place)
                                                   Prior to               Situation following action
                                                    action
                                                  [Year n-
         Budget line          Revenue                 1]       [Year   [n+1]    [n+2]    [n+3]    [n+4] [n+5]18
                                                                 n]
                     a) Revenue in absolute terms
                     b) Change in revenue          ∆
              (Please specify each revenue budget line involved, adding the appropriate number
              of rows to the table if there is an effect on more than one budget line.)
   4.2.       Human Resources FTE (including officials, temporary and external staff) – see detail
              under point 8.2.1.
       Annual requirements          Year n      n+1         n+2      n+3         n+4         n+5
                                                                                and
                                                                                later
       Total number of
       human resources
   5.         CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES
   Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum.
   This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific
   complementary information:
   5.1.       Need to be met in the short or long term
   The adjustments required from the ACP Sugar Protocol countries, due to the EU sugar
   reform, will be significant in many cases. This is why an 8 year assistance scheme is being
   proposed (although the present regulation covers only 1 year – see point 3.2). It is also
   important to support their adjustment process in the short term, i.e. 2006, because the impacts
   of the reform on certain countries will be felt immediately (the reform is expected to enter in
   force in 2006), because the likelihood of success in mitigating the impacts of the reform will
   be enhanced if adaptation takes place as early as possible, and also because this confirms the
   commitment of the EC to address the needs of the ACP in relation to trade shocks in a broader
   context (i.a. the Doha Development Agenda).
   18
      Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years
ET                                                          15                                                  ET
 ---pagebreak---    5.2.       Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other
              financial instruments and possible synergy
   • The need for this assistance scheme is linked to a Community policy (the CAP, as well as
       indirectly EC trade policy since a recent WTO panel requires the EU to modify its sugar
       regime). The sugar reform creates specific, new challenges to Sugar Protocol countries,
       which require additional support for their adaptation process. The EC is ready to provide
       such a temporary financial assistance This support is to be provided in full consistency
       with the country’s overall development strategy, as well as with the existing cooperation
       strategy of the EC in these countries.
   • The Sugar Protocol is part of the Cotonou agreement and the countries concerned mostly
       receive financial assistance from the Community through the EDF. As 9th EDF funds have
       already been reserved for other purposes, the Commission proposes that expenses linked to
       the present proposal be covered by the Community budget. For a similar programme,
       which support ACP banana producers, the budget authority also decided to fund it out of
       the Community budget, so that the programme became additional to other EDF resources.
       The Commission has already announced this to the ACP.
   5.3.       Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of
              the ABM framework
   The objectives of these accompanying measures is to help Sugar Protocol countries to adjust
   to the changing market conditions on the sugar market, by enhancing the competitiveness of
   their sugar sector, by diversifying into other economic activities, and/or by addressing the
   broader social, economic, and/or environmental impacts of these changes. The expected
   results depend on the type of objective pursued in a given country, but can include more
   competitive sugar exports (including lower production costs) and increased value of
   alternative sectors, leading to avoid or limit the loss of export revenues, employment and
   other economic and social parameters, and to more sustainable development in the long term.
   5.4.       Method of Implementation (indicative)
   Show below the method(s)19 chosen for the implementation of the action.
                 x Centralised Management
                       x Directly by the Commission
                           Indirectly by delegation to:
                                  Executive Agencies
                                  Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the
                                  Financial Regulation
                                  National public-sector bodies/bodies with public-service mission
   19
      If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of
            this point
ET                                                       16                                                        ET
 ---pagebreak---                 x Shared or decentralised management
                          With Member states
                      x With Third countries
                Joint management with international organisations (please specify)
   Relevant comments:
   The assistance scheme may be implemented under different modalities in different Sugar
   Protocol countries: through budget support as far as possible, or in through programme
   support. Centralised management through EC delegations applies in the first case, while the
   second case may require shared or decentralised management with third countries. The
   management of the actions will be devolved to the EC delegations in the beneficiary
   countries.
   MONITORING AND EVALUATION
   5.5.     Monitoring system
   This will depend on the type of delivery mechanism of support in each country (budget or
   programme support).
   5.6.     Evaluation
   5.6.1.   Ex-ante evaluation
   The likely impact of the EU sugar reform on ACP Sugar Protocol countries has been analysed
   in the overall Extended Impact Assessment made in 2003 for the sugar reform, as well as
   specifically for the Protocol countries in a more in-depth analysis by Commission services. A
   price reduction of the order of magnitude of the ones to be tabled by the Commission in its
   sugar reform proposals of July 2004 and June 2005 (reduction in the institutional price for
   raw sugar between 35% and 45%) would likely lead several of the less competitive Sugar
   Protocol countries to stop their sugar exports to the EU, and in some cases could lead to the
   closure of their sugar industry. In other countries, the sugar sector could adjust with more or
   less significant restructuring efforts.
   The total annual loss of export revenues of Sugar Protocol countries is likely to be significant,
   with consequences on the social, economic and land use situation of the countries, especially
   where the impact of the reform is expected to be greater, and where the sector relies on the
   EU market. The budget of € 40 million in the first year is of a preparatory nature, to allow the
   ACP countries, which are already developing an adaptation strategy, to launch immediate
   investments and programmes, in order to anticipate as much as possible the impacts of the
   reform. In the following years, the budget to be programmed will likely be influenced by the
   final shape of the sugar reform, yet to be decided.
   5.6.2.   Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from
            similar experiences in the past)
   Not applicable (first intervention of this kind in this sector so no evaluations are available).
ET                                                  17                                               ET
 ---pagebreak---    5.6.3.   Terms and frequency of future evaluation
   The assistance scheme should be evaluated after a period of implementation of three years,
   but this will be done under the DCECI, rather than under this regulation.
   6.       Anti-fraud measures
   The financing agreement with the beneficiary country shall include amongst others the
   following provisions:
   - The beneficiary undertakes to check regularly that the operations financed with the
   Community funds have been properly implemented. It shall take appropriate measures to
   prevent irregularities and fraud and, if necessary, bring prosecutions to recover funds wrongly
   paid.
   - The beneficiary shall immediately inform the Commission of any element brought to its
   attention which arouses suspicions of irregularities or fraud and of any measure taken to deal
   with them.
   - The beneficiary undertakes to take every appropriate measure to remedy any practices of
   active or passive corruption whatsoever at any stage of the procedure for the award of
   contracts or grants or in the implementation of the related contracts.
   - The beneficiary agrees to the Commission, OLAF and the Court of Auditors of the European
   Communities conducting documentary and on-the-spot checks on the use made of
   Community funding under the financing agreement. The checks and audits shall also apply to
   contractors and subcontractors who have received Community funding.
ET                                                 18                                              ET
 ---pagebreak--- 8. DETAILS OF RESOURCES
8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial cost
                                                                                Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)
(Headings of Objectives, actions   Type of Av.       Year n         Year n+1        Year n+2         Year n+3        Year n+4     Year n+5 and         TOTAL
and      outputs    should      be output  cost                                                                                later
provided)
                                                No.       Total No.       Total No.       Total  No.       Total No.       Total No.         Total No.     Total
                                                outputs   cost  outputs   cost  outputs   cost   outputs   cost  outputs   cost  outputs     cost  outputs cost
OPERATIONAL OBJECTIVE
              20
No.1                   Enhancing
competitiveness of the sugar
sector
 Action 1……………….
 - Output 1
 - Output 2
Action 2……………….
 - Output 1
Sub-total Objective 1
OPERATIONAL OBJECTIVE
No.2 1… Diversifying into
alternative economic activities
 Action 1……………….
 - Output 1
Sub-total Objective 2
20
   As described under Section 5.3
ET                                                                                19
 ---pagebreak--- OPERATIONAL OBJECTIVE
No.3 1 Addressing broader social,
economic, and/or environmental
impacts
Sub-total Objective n
OPERATIONAL OBJECTIVE
No.4 1 Supporting the elaboration
of country specific adaptation
strategies
Sub-total Objective n
TOTAL COST
Recognising the diversity of situations of Sugar Protocol countries, in terms of impact of the reform and of responses, this assistance
scheme emphasises the need for each country to develop country-specific strategies, pursuing one or a combination of the objectives
mentioned in the table. These strategies are in the process of being elaborated in each country. It is hence not possible at this stage, to
specify the amounts to be directed to each one of these objectives. Budget envelopes per country are however likely to be in a range of
€ 1 to 4 million in 2006, taking into account the different levels of needs.
ET                                                                        20
 ---pagebreak---    8.2        Administrative Expenditure
   8.2.1      Number and type of human resources
    Types of                  Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional
       post                                           resources (number of posts/FTEs)
                               Year n        Year n+1      Year n+2     Year n+3       Year n+4       Year n+5
    Officials   A*/AD       1(a) + 1(b)
         or
   temporary    B*,         0
      staff21   C*/AST
     (XX 01
        01)
   Staff financed22 by      1(c)
   art. XX 01 02
   Other          staff23   10(d)
   financed by art. XX
   01 04/05
   TOTAL                    13
   8.2.2      Description of tasks deriving from the action
                     a       => DEV: support to delegations in the dialogue with beneficiary
                             countries on and assessment of the adaptation strategies, management of
                             different proposals i.a. referred to in Articles 5 and 9.
                     b       => AIDCO (management and presentation of various proposals
                             according to procedures referred to in Article 7)
                     c       => AIDCO support to b
                     d       => Contractual Agents in delegations: management of the budget line
                             and assistance programmes
   8.2.3 Sources of human resources (statutory)
   (When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from
   each of the sources)
                     Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced
                     or extended
              a×     Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n
   21
      Cost of which is NOT covered by the reference amount
   22
      Cost of which is NOT covered by the reference amount
   23
      Cost of which is included within the reference amount
ET                                                           21                                                 ET
 ---pagebreak---                       Posts to be requested in the next APS/PDB procedure
                      Posts to be redeployed using existing resources within the managing service
                      (internal redeployment)
                bx    Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the
                      year in question
   8.2.4 Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 –
                Expenditure on administrative management)
                                                                              EUR million (to 3 decimal places)
   Budget line                                                                                Year
                                                                                n+5
                                                 Year   Year     Year       Year     Year
   (number and heading)                                                                               TOTAL
                                                   n    n+1       n+2       n+3      n+4
                                                                                and
                                                                                later
   1      Technical     and    administrative
   assistance (including related staff costs)
    Executive agencies24
    Other technical       and   administrative
         assistance
    - intra muros                               1,200
    - extra muros
    Total Technical and administrative
                                                1,200
   assistance
   8.2 .5       Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference
                amount
                                                                              EUR million (to 3 decimal places)
                                                                                Year n+5
           Type of human resources           Year n   Year n+1   Year n+2    Year n+3    Year n+4
                                                                                and later
                                           0,306
   Officials and temporary staff (XX 01
   01)
   24
       Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies)
              concerned.
ET                                                     22                                                       ET
 ---pagebreak---    Staff financed by Art XX 01 02                0,092
   (auxiliary, END, contract staff, etc.)
                      (specify budget line)
        Total cost of Human Resources            0,398
           and associated costs (NOT in
                       reference amount)
   Calculation– Officials and Temporary agents
   Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable
   The average cost of an official is € 108.000.
   Calculation– Staff financed under art. XX 01 02
   Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable
   The average cost of a contractual agent is € 91.680.
   8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount
                                                                             EUR million (to 3 decimal places)
                                                                                Year
                                                                                n+5
                                                             Year  Year Year   Year
                                                                                TOTAL
                                                       Year   n+1  n+2  n+3    n+4
                                                                                and
                                                         n
                                                                                later
    XX 01 02 11 01 – Missions                          0,030
    XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences                0
    XX 01 02 11 03 – Committees25
    XX 01 02 11 04 – Studies & consultations           0,050
    XX 01 02 11 05 - Information systems                   0
    2      Total       Other       Management              0
        Expenditure (XX 01 02 11)
   3      Other       expenditure        of      an        0
        administrative         nature       (specify
        including reference to budget line)
   25
      Specify the type of committee and the group to which it belongs.
ET                                                           23                                                ET
 ---pagebreak---    Total Administrative expenditure, other
    than human resources and associated
                                           0,080
      costs (NOT included in reference
                  amount)
   Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount
   Total required amount for missions: € 30.000
   2 missions to the Pacific: (average cost/mission € 6.000) = € 12.000
   2 missions to Austral Africa (average cost/ mission; € 5.000) = € 10.000
   2 missions to the Caribbean (average cost/mission: € 4.000) = € 8.000
   A study will be required for an amount of € 50.000
ET                                                24                               ET