				|

		52013PC0095

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete registreerimiseks /* COM/2013/095 final - 2013/0057 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Oma 13. veebruari 2008. aasta
teatises Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine[1] tegi komisjon
ettepaneku luua riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem. Süsteem kujutab
endast elektroonilist registrit, kuhu kantakse iga kolmanda riigi kodaniku,
kellele on antud lühiajaline riigis viibimise luba, riiki sisenemise ning
riigist väljumise aeg ja koht.
See ettepanek kinnitati 2009. aasta detsembris
Euroopa Ülemkogu vastuvõetud Stockholmi programmis[2].
Pärast 23. ja 24. juunil 2011. aastal toimunud
Euroopa Ülemkogu kohtumist, kus paluti arukate piiride paketiga
kiireloomuliselt tegutseda, st töötada välja riiki sisenemise ja riigist
lahkumise süsteemi ning registreeritud reisijate programmi[3] käsitlevad seadusandlikud
ettepanekud, avaldas komisjon 25. oktoobril 2011 teatise[4] sisenemise ja lahkumise
süsteemi ning registreeritud reisijate programmi rakendamisvõimaluste kohta.
Kahe uue süsteemi toimimise eesmärgil
esitatakse see ettepanek koos ettepanekuga luua registreeritud reisijate
programm ja ettepanekuga muuta ühenduse eeskirju, milles käsitletakse
välispiiril asuvates piiripunktides toimuvaid kontrolle ning patrull- ja
vaatlustegevust reguleerivaid tingimusi (Schengeni piirieeskirjad)[5]. Mõlema süsteemi kohta
esitatakse mõjuhinnang.
·      Üldine taust
Schengeni piirieeskirjade kohaselt
kohaldatakse liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate ELi kodanike ja
teiste isikute (nt ELi kodanike pereliikmete) suhtes välispiiri ületamisel, nii
sisenemisel kui ka lahkumisel, minimaalset kontrolli, mis koosneb
reisidokumendi kontrollimisest isikusamasuse tuvastamiseks. Kõikide teiste
kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatakse siiski sisenemisel põhjalikku
kontrolli, mis tähendab nende viibimise eesmärgi ja piisavate elatusvahendite
olemasolu kontrollimist, aga ka otsingu tegemist Schengeni infosüsteemis ja
riiklikes andmebaasides.
Schengeni piirieeskirjades puuduvad sätted
reisijate üle piiri liikumise registreerimiseks. Praegu on reisidokumenti
templi löömine riiki sisenemise ja riigist lahkumise märkimiseks ainus viis,
mida piirivalvurid ja immigratsiooniasutused saavad kasutada, et arvutada
kolmanda riigi kodaniku viibimise kestust Schengeni alal, mis ei tohi kuue kuu
jooksul ületada kolme kuud. Muud piiripunktides kasutatavad meetmed ja
vahendid, nagu andmebaasid (SIS ja viisainfosüsteem VIS), millest päringute
tegemine on kohustuslik sisenemisel, kuid mitte lahkumisel, ei ole mõeldud
piiriületuste registreerimiseks ja neil puuduvad vastavad funktsioonid. VISi
peamine eesmärk on võimaldada kontrollida varasemaid viisataotlusi ja
sisenemisel kontrollida, kas piiril viisat esitav isik on sama, kellele viisa
väljastati.
Elektrooniliselt ei ole võimalik kontrollida,
kus ja millal kolmanda riigi kodanik sisenes Schengeni alale või lahkus sealt. Kolmanda
riigi kodanike lubatud viibimisaja kontrollimisel põhjustab raskusi ka templite
kasutamine ja nende kvaliteet (st loetavus, viibimisaja arvutamiseks kulub
palju aega, võltsimine).
Nendel põhjustel ei ole praegu ühtset
ELi-ülest reisijate Schengeni alale sisenemise ja sealt lahkumise registrit
ning seega ei ole liikmesriikidel usaldusväärseid vahendeid, millega teha
kindlaks, kas kolmanda riigi kodanik on seal viibinud lubatust kauem. Kolmteist
liikmesriiki[6]
peavad riiklikku sisenemise ja lahkumise süsteemi, kogudes reisijate
tähtnumbrilisi andmeid. Kõik kolmteist liikmesriiki lubavad nii piirivalvel kui
ka õiguskaitseasutustel seda kasutada. Kui isik lahkuks seaduslikult samast
liikmesriigist, mille kaudu ta sisenes, avastaks need süsteemid viibimisaja
ületamise. Peale selle muid võimalusi viibimisaja ületajate avastamiseks ei
ole, sest sisenemise ja lahkumise andmeid ei saa võrrelda, kui isik lahkub
Schengeni alalt teise liikmesriigi kaudu, mitte sealtkaudu, kus tema riiki
sisenemine registreeriti.
Samuti ei ole usaldusväärseid andmeid praegu
ELis viibivate ebaseaduslike sisserändajate kohta. Tagasihoidlike hinnangute
kohaselt ulatub ebaseaduslike sisserändajate arv 1,9 miljonist 3,8 miljonini.
Üldiselt ollakse seisukohal, et suurem osa ebaseaduslikest sisserändajatest on
viibimisaja ületajad, st need, kes on sisenenud seaduslikult lühikeseks ajaks,
kui see on nõutav, siis kehtiva viisa alusel, ja jäänud seejärel ELi edasi, kui
lubatud viibimisaeg on läbi. Kinnipeetud ebaseaduslikke sisserändajaid[7] oli 27 liikmesriigis 2010. aastal
kokku 505 220, mis eeltoodud hinnanguga võrrelduna näitab, et kinni
peetakse väike osa viibimisaja ületajatest.
Juhul kui kolmanda riigi kodanikud hävitavad oma
dokumendid pärast Schengeni alale sisenemist, on asutuste jaoks oluline
selliste isikute isikusamasuse tuvastamiseks pääseda juurde usaldusväärsele
infole.
Käesolevale ettepanekule lisatud
finantsselgitus põhineb sisenemise ja lahkumise süsteemi ning registreeritud
reisijate programmi kulude analüüsil, mille tegi väline töövõtja.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
käesoleva ettepaneku eesmärgid on järgmised:
–
luua sisenemise ja lahkumise süsteem ning
kehtestada tehnilise süsteemi arendamise ja rakendamise õiguslik alus;
–
määrata kindlaks sisenemise ja lahkumise süsteemi
eesmärk, ülesanded ja vastutus; ning
–
teha vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva
ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ametile[8] ülesandeks arendada välja
keskne süsteem ja tegeleda selle operatiivjuhtimisega.
Käesolev määrus kujutab endast sisenemise ja
lahkumise süsteemi õigusliku raamistiku peamist juriidilist dokumenti. Selleks
et täiendada õiguslikku raamistikku esitatakse käesoleva ettepanekuga
samaaegselt ettepanek, millega muudetakse Schengeni piirieeskirju seoses
süsteemi kasutamisega piiride haldamisel.
Sisenemise ja lahkumise süsteemi eesmärk on
parandada välispiiride haldamist ja võidelda ebaseadusliku rändega järgmiselt:
·      arvutada igale reisijale lubatud viibimisaeg; Schengeni ala tihti
külastava reisija sisenemise korral arvutada tema riiki sisenemisel kiiresti ja
täpselt, mitu päeva on tal alles 180päevase ajavahemiku jooksul kasutada
olevast 90 päevast; riigist lahkumisel kontrollida, kas reisija on pidanud
kinni lubatud viibimisajast; oma territooriumil kontrollida kolmandate riikide
kodanike riigis viibimise seaduslikkust;
·      aidata tuvastada isikuid, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide
territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimusi; see puudutab eelkõige
neid isikuid, kellel liikmesriigi territooriumil läbiviidava kontrolli käigus
ei ole ette näidata oma reisidokumenti või muud isikut tõendavat dokumenti;
·      aidata analüüsida kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja
riigist lahkumise andmeid; eelkõige tuleb saada täpne ülevaade
reisijatevoogudest välispiiridel ning saada teada viibimisaja ületajate arv,
näiteks nende kodakondsuse kaupa.
Süsteemi oodatavat mõju hinnatakse
üksikasjalikumalt mõjuhinnangus ja selle saab lühidalt kokku võtta järgnevalt:
·      Piiril kontrolli tegevatele piirivalvuritele edastatakse teave
kiiresti. Uus süsteem asendab praeguse passide käsitsi tembeldamise aeglase ja
mitteusaldusväärse süsteemi. See võimaldab paremini kontrollida lubatud
viibimisajast kinnipidamist ning samuti tõhusamat kontrolli piiril.
·      Reisijatele antakse täpset teavet nende maksimaalse lubatud viibimisaja
kohta.
·      Süsteem esitab täpse teabe kauemaksjääjate kohta, mis toetab kontrolle
liikmesriigi territooriumil ning aitab ebaseaduslikke rändajaid kinni pidada.
·      Süsteem toetab ebaseaduslike rändajate tuvastamist. Säilitades
sisenemise ja lahkumise süsteemis kõikide nende isikute biomeetrilised andmed,
kelle suhtes ei kehti viisanõue, ja arvestades, et viisaomanike biomeetrilised
andmed on säilitatud viisainfosüsteemis, on liikmesriikide asutustel võimalik
tuvastada iga nende territooriumil viibivat ebaseaduslikku rändajat, kes on
ületanud välispiiri seaduslikult. See aitab omakorda hõlbustada
tagasisaatmisprotsessi.
·      Süsteemi loodud analüüs võimaldab näiteks viisapoliitikas kasutada
tõendusmaterjalil põhinevat lähenemisviisi, kuna sisenemise ja lahkumise
süsteemis on täpsed andmed selle kohta, kas teatud kodakondsusega isikute seas
on viibimisaja ületajate osas probleem, mis võib osutuda tähtsaks otsustamisel,
kas kõnealuse kolmanda riigi kodanike suhtes kehtestada viisanõue või see
tühistada.
·      Passide käsitsi tembeldamise lõpetamine piiril tehtavas kontrollis
võimaldab teatud kolmandate riikide kodanike suhtes teha täisautomaatset
piirikontrolli, vastavalt tingimustele, mis on kehtestatud käesoleva
ettepanekuga samaaegselt esitatavas registreeritud reisijate programmi
käsitlevas ettepanekus.
·      Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 562/2006,
millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse
eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ)
nr 1931/2006, millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril
toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni
konventsiooni sätteid.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ)
nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja
liikmesriikidevahelist andmevahetust lühiajaliste viisade kohta
(viisainfosüsteemi määrus).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 810/2009,
millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja
õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA
JA MÕJU HINDAMINE
·      Konsulteerimine huvitatud isikutega
Konsulteerimine huvitatud isikutega on
esitatud lisatud mõjuhinnangus.
·      Mõju hindamine
Esimene mõjuhinnang[9] tehti 2008. aastal, kui
valmistati ette selleteemalist komisjoni teatist, ning teine[10] finaliseeriti 2012. aastal.
Esimeses mõjuhinnangus analüüsiti poliitikavalikuid ja nende tõenäolisimat mõju
ning jõuti järeldusele, et tuleb luua sisenemise ja lahkumise süsteem.
Pärast konsultatsioone ja eeluuringut analüüsiti
viimatimainitud mõjuhinnangus peamisi rakendamisvalikuid.
Erinevate valikute analüüs näitas, et
eelistatud valik sisenemise ja lahkumise süsteemi puhul on järgmine:
Sisenemise ja lahkumise süsteem luuakse keskse
süsteemina, mis sisaldab nii tähtnumbrilisi kui ka biomeetrilisi andmeid.
Andmeid säilitatakse tavajuhtude korral kuus kuud ja viibimisaja ületamisel
viis aastat.
Biomeetriliste andmete kasutamise suhtes
kohaldatakse kolmeaastast üleminekuperioodi, et liikmesriigid saaksid kohandada
menetluste läbiviimist piiripunktides.
Pärast kahte aastat tuleks sisenemise ja
lahkumise süsteemi hinnata, kusjuures komisjon hindaks eraldi nii võimalust
anda süsteemile juurdepääs õiguskaitse eesmärkidel kui ka andmete
säilitusperioodi pikkust, võttes arvesse kogemust, mis on saadud sellise
juurdepääsu andmisel VISile Hinnanguga koos esitatakse vajaduse korral
komisjoni ettepanek muuta määrust eesmärgiga määratleda sellise juurdepääsu
tingimused. Nimetatud tingimused tuleb väga rangelt kindlaks määrata, et saaks
luua täpse andmekaitsekorra, ning nende aluseks võiks võtta VISi õiguslikus
aluses ettenähtud tingimused.
Mõju hindamise komitee vaatas mõjuhinnangu
kavandi läbi ja esitas oma arvamuse 14. märtsil 2012 ja (parandatud
versiooni kohta) 8. juunil 2012. Parandussoovitused kajastuvad läbivaadatud
aruandes. Eelkõige tehti järgmised muudatused: esitati täiendavat teavet, mis
saadi huvitatud osapooltega konsulteerides; üldine ülesehitus vaadati uuesti
läbi ja lihtsustati seda. Probleemi asetust täiustati ning muudeti
üksikasjalikumaks, seda nii seoses ebaseadusliku rände kui ka konkreetsemate
rakendamisküsimustega; põhitegevuskava on laiendatud, et paremini kirjeldada
selle arengut ilma ELi-poolse tegevuseta; valikud on ümber struktureeritud ja
lihtsustatud; valikute hinnangut on viimistletud ja muudetud loogilisemaks, et
näidata, millised valikud on omavahel ühendatud ja millised mitte; kulude
arvutamise meetodi selgitus muudeti põhjalikumaks; eelistatud valiku analüüs ja
kirjeldus vaadati uuesti läbi ja ühendati otsesemalt andmetega, mis muutuvad
kättesaadavaks edaspidi.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·      Kavandatavate meetmete kokkuvõte
Tuleb kindlaks määrata sisenemise ja lahkumise
süsteemi eesmärk, ülesanded ja vastutus. Lisaks tuleb anda vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide
operatiivjuhtimise ametile volitused arendada välja süsteem ja tegeleda selle
operatiivjuhtimisega. Üksikasjalik ettepaneku selgitus artiklite kaupa on
esitatud eraldi komisjoni talituste töödokumendis.
·      Õiguslik alus
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikkel 74 ja artikli 77 lõike 2
punktid b ja d. Artikli 77 lõike 2 punktid b ja d on sobiv
õiguslik alus, et täiendavalt täpsustada liikmesriikide välispiiride ületamist
käsitlevaid meetmeid ning töötada välja normid ja kord, mida liikmesriikidel
tuleb järgida isikute kontrollimisel välispiiridel. Artiklis 74 nähakse ette
sisenemise ja lahkumise süsteemi loomise ja haldamise ning
liikmesriikidevahelise teabevahetuse korra õiguslik alus, tagades koostöö
liikmesriikide asjaomaste asutuste vahel ning samuti nende asutuste ja
komisjoni vahel aluslepingu V jaotises osutatud valdkondades.
·      Subsidiaarsuse põhimõte
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77
lõike 2 punkti b kohaselt on liidul volitused võtta vastu meetmeid,
mis on seotud liikmesriikide välispiire ületavate isikute suhtes tehtava
kontrolli ja piiriületamise tõhusa valvega. Kehtivaid ELi sätteid
liikmesriikide välispiiride ületamise kohta tuleb muuta, et võtta arvesse asjaolu,
et praegu ei ole usaldusväärseid meetmeid lühiajaliselt liitu lubatud
kolmandate riikide kodanike reisimise järelevalveks, arvestades, et kehtiv
tembeldamise kohustus on keerukas ja aeglane ning ebapiisav selleks, et
liikmesriikide asutused saaksid hinnata lubatud viibimisaega reisija
kontrollimisel piiril või oma territooriumil, ning et riiklikud süsteemid, mis
on loodud kontrolli tegemiseks sisepiirideta alal, pole piisavad.
Rände haldamise tõhususe suurendamiseks ja
riigis ebaseaduslikult viibivate isikute avastamiseks tehtavate pisteliste
kontrollide hõlbustamiseks peaks olema kättesaadav järgmine teave: kes viibib
ELi territooriumil, kes ei ületa lubatud lühiajalise viibimise kestust
(maksimaalselt 90 päeva 180 päeva jooksul), millised rahvus- ja reisijaterühmad
(viisavabalt/viisanõudega) viibivad riigis lubatust kauem.
Kogu Schengeni ala hõlmavate piiriülese
liikumise andmete ja lubatud viibimisaja kontrollimise harmoneeritud eeskirjade
kehtestamiseks on vaja ühist korda.
Seepärast ei suuda liikmesriigid üksi
ettepaneku eesmärke piisavalt saavutada.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 on
sätestatud, et ELi meetmed ei või minna aluslepingu eesmärkide saavutamiseks
vajalikust kaugemale. Käesoleva meetme jaoks valitud vorm peab võimaldama
ettepanekuga saavutada soovitud eesmärki ja võimalikult tõhusat rakendamist. Esitatud
algatus kujutab endast Schengeni acquis' edasiarendust, et tagada
välispiiril ühiste eeskirjade ühetaoline kohaldamine kõikides Schengeni
liikmesriikides. Seeläbi luuakse vahend, mis annab Euroopa Liidule ELi
territooriumile sisenevate ja sealt lahkuvate kolmandate riikide kodanike hulga
kohta teavet, mis on hädavajalik jätkusuutlike ja tõenduspõhiste otsuste
tegemiseks rände- ja viisaküsimustes. Lisaks on see proportsionaalne õigusega
isikuandmete kaitsele selles osas, et süsteemi toimimiseks ja eesmärkide
täitmiseks ei ole vaja koguda ja säilitada rohkem andmeid hädavajalikust kauem.
Samuti on see proportsionaalne kulude osas, kui arvestada hüvesid, mida kõik
liikmesriigid süsteemi kasutamisest saavad ühise välispiiri haldamisel ja
liikumisel ühise ELi rändepoliitika suunas.
Seepärast on ettepanek kooskõlas
proportsionaalsuse põhimõttega.
·      Õigusakti valik
Kavandatud õigusaktid: määrus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el
põhjus(t)el:
Käesoleva ettepanekuga luuakse keskne süsteem,
mille kaudu liikmesriigid teevad omavahel koostööd ja mille jaoks on vaja ühist
struktuuri ja kasutuseeskirju. Lisaks kehtestatakse kõikide liikmesriikide
jaoks ühised välispiiridel tehtava kontrolli eeskirjad. Seega saab õigusaktiks
valida vaid määruse.
•           Põhiõigused
Kavandatav määrus avaldab mõju põhiõigustele,
eelkõige isikuandmete kaitsele (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 8),
õigusele vabadusele ja turvalisusele (harta artikkel 6), era- ja
perekonnaelu austamisele (harta artikkel 7), varjupaigaõigusele (harta
artikkel 18) ja õigusele kaitsele tagasisaatmise, väljasaatmise või
väljaandmise korral (harta artikkel 19).
Ettepanekus on esitatud isikuandmete
kaitsemeetmed, eelkõige seoses nendele juurdepääsuga, mis peaks rangelt
piirnema vaid käesoleva määruse eesmärgiga ning selles kindlaksmääratud
pädevate asutustega. Isikuandmete kaitsemeetmete hulka kuulub samuti õigus
pääseda andmetele juurde või neid parandada või kustutada.
4.           MÕJU EELARVELE
Komisjoni
ettepanekus järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta soovitatakse eraldada
aastateks 2014–2020 Sisejulgeolekufondile 4,6 miljardit eurot. Ettepanekus on 1,1
miljardit eurot eraldatud soovitusliku summana sisenemise ja lahkumise süsteemi
ja registreeritud reisijate programmi arendamiseks, eeldades, et vastavad kulud
tekivad alates 2015. aasta algusest[11].

Sellest rahalisest toetusest kaetakse lisaks
kesksete komponentide kuludele kogu mitmeaastase finantsraamistiku jooksul (ELi
tasand, nii arendus- kui ka tegevuskulud) ka kahe süsteemi liikmesriikide
komponentide arenduskulud olemasolevate vahendite piires. Riiklike
arenduskulude rahaline toetamine annab kindluse, et riikide rasked majandusolud
ei ohusta projektide elluviimist ega tekita viivitusi. Toetus sisaldab 146
miljonit eurot, mis on mõeldud nende riiklike kulude katteks, mis on seotud
IT-süsteemide majutamisega, lõppkasutajate seadmete majutamise ruumidega ning
operaatorite kontoriruumidega. Samuti kuulub siia alla 341 miljonit eurot, mis
on mõeldud selliste riiklike hoolduskulude katteks, mis tekivad seoses riist-
ja tarkvaralitsentsidega.
Pärast uute
süsteemide käivitamist saab liikmesriikide edasisi tegevuskulusid toetada nende
riiklike programmide alusel. On tehtud ettepanek, et liikmesriigid võivad
kasutada 50 % riiklike programmide eraldistest nende IT- süsteemide
tegevuskulude katmiseks, mida kasutatakse rändevoogude haldamiseks liidu
välispiiridel. Nende kulude hulka võivad kuuluda VISi, SISi ja nimetatud
ajavahemikul rajatud uute süsteemide halduskulud, personalikulud,
teeninduskulud, turvaliste valduste rendikulud jne.
5.           TÄIENDAV TEAVE
·      Osalemine
Ettepanek põhineb Schengeni acquis'l
selles osas, mis käsitleb välispiiride ületamist. Seepärast tuleb arvesse võtta
järgmisi assotsieerunud riikidega sõlmitud protokollidega ja lepingutega seotud
tagajärgi.
Taani: Euroopa Liidu
lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani
seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani nõukogus Euroopa
Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaste meetmete vastuvõtmisel.
Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni
acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt
kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsust käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab
seda oma siseriiklikus õiguses.
Ühendkuningriik ja Iirimaa: Kooskõlas Schengeni acquis' Euroopa Liidu raamistikku
integreerimise protokolli artiklitega 4 ja 5, nõukogu 29. mai 2000. aasta
otsusega 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse
kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes) ja nõukogu 28. veebruari
2002. aasta otsusega 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda
teatavates Schengeni acquis' sätetes) ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa
määruse (EÜ) nr 562/2006 (Schengeni piirieeskirjad) kohaldamises. Seepärast ei
osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole
nende suhtes siduv ega kohaldatav.
Island ja Norra: Nõukogu,
Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud assotsiatsioonilepingus,
mis käsitleb nende riikide kaasamist Schengeni acquis' rakendamisse,
kohaldamisse ja edasiarendamisse, sätestatud menetlused on kohaldatavad, kuna
käesolev ettepanek põhineb kõnealuse lepingu A lisa kohaselt Schengeni acquis
'l[12].
Šveits: Käesoleva
määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, nagu on ette
nähtud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel
allakirjutatud lepingus Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[13].
Liechtenstein: Käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid,
nagu on ette nähtud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni
ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelises protokollis, mis käsitleb
Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta
Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[14].
Küpros, Bulgaaria ja Rumeenia: Käesoleva määrusega, millega luuakse sisenemise ja
lahkumise süsteem, asendatakse kohustus kontrollida kolmandate riikide kodanike
riigis viibimise kestust ning lüüa nende passi tempel.
Neid sätteid tuli ühinevatel liikmesriikidel kohaldada ühinemisel
Euroopa Liiduga.
2013/0057 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse riiki sisenemise ja riigist
lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate
riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete
registreerimiseks
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 74 ja artikli 77 lõike 2 punkte b ja d,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[15],
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[16],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[17],
olles konsulteerinud Euroopa
andmekaitseinspektoriga,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 13. veebruari 2008. aasta
teatises „Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine”[18] esitati vajadus luua Euroopa
integreeritud piirihalduse strateegia osana riiki sisenemise ja riigist lahkumise
süsteem, mis registreerib elektrooniliselt lühiajalist Schengeni alal viibimise
luba omavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise aja ja koha ning
arvutab nende lubatud viibimisaja.
(2)
Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2008. aasta
kohtumisel rõhutati vajadust jätkata ELi integreeritud piirihalduse strateegia
arendamist, sealhulgas moodsate tehnoloogiate paremat kasutamist, et parandada
välispiiride haldamist.
(3)
Komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatises
„Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses”
soovitatakse luua elektrooniline süsteem, et registreerida üle välispiiri
toimuv liikmesriikide territooriumile sisenemine ja sealt lahkumine, et tagada
liikmesriikide territooriumile sisenemise tõhusam haldamine.
(4)
23. ja 24. juunil 2011 toimunud Euroopa
Ülemkogu kohtumisel kutsuti üles kiirelt tegutsema nn arukate piiride
küsimusega. Komisjon avaldas teatise „Arukad piirid – valikud ja edasised
sammud” 25. oktoobril 2011.
(5)
On vaja täpsustada riiki sisenemise ja sealt
lahkumise süsteemi eesmärgid ja tehniline ülesehitus, sätestada selle toimimise
ja kasutamisega seotud eeskirjad, määrata kindlaks süsteemi vastutusvaldkond,
sinna sisestatavad andmeliigid, andmete sisestamise eesmärk,
sisestamiskriteeriumid, andmetele juurdepääsu õigust omavad asutused,
hoiatusteadete omavaheline linkimine, andmetöötluse täiendavad eeskirjad ja
isikuandmete kaitse.
(6)
Sisenemise ja lahkumise süsteemi ei kohaldata nende
kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on ELi kodanike pereliikmed ja kellel
on elamisluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta
direktiivile 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende
pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil,[19] või kellel on Schengeni
piirieeskirjades osutatud elamisluba, kuna nende viibimine ei ole piiratud 90 päevaga
180 päeva jooksul.
(7)
Sisenemise ja lahkumise süsteemi eesmärk peaks
olema tõhustada piirikontrolli, vältida ebaseaduslikku sisserännet ja
hõlbustada rändevoogude haldamist. Sisenemise ja lahkumise süsteem peaks
eelkõige aitama tuvastada isikuid, kes ei täida või enam ei täida
liikmesriikide territooriumil viibimise kestust käsitlevaid tingimusi.
(8)
Nende eesmärkide täitmiseks peaks sisenemise ja
lahkumise süsteem töötlema tähtnumbrilisi andmeid ja pärast üleminekuperioodi
ka sõrmejälgi. Mõju, mida sõrmejälgede võtmine avaldab reisijate privaatsusele,
on õigustatud kahel põhjusel. Biomeetrilised andmed on eriti olulised nende
isikute tuvastamisel, kellel ei ole liikmesriigi territooriumil viibides reisidokumenti
või muud isikut tõendavat dokumenti. Sõrmejäljed on usaldusväärsemad ka
seaduslike rändajate sisenemise ja lahkumise andmete võrdlemisel.
(9)
Sisenemise ja lahkumise süsteemi tuleb sisestada
kümme sõrmejälge, kui see on füüsiliselt võimalik, et võimaldada täpset
kontrolli ja identifitseerimist ning tagada piisav andmehulk igas olukorras.
(10)
Biomeetriliste andmete kasutuselevõtuks tuleks
kehtestada liikmesriikidele üleminekuperiood, et nad saaks piiril ooteaja
pikenemise vältimiseks kohandada kontrolli piiril ja reisijatevoogude
haldamist.
(11)
Süsteemi edasine tehniline arendamine peaks
võimaldama andmetele juurde pääseda õiguskaitse eesmärkidel, juhul kui
käesolevat määrust tulevikus vastavalt muudetakse.
(12)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta
määrusega (EL) nr 1077/2011[20]
loodud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste
IT-süsteemide operatiivjuhtimise amet peaks vastutama keskse sisenemise ja
lahkumise süsteemi arendamise ja operatiivjuhtimise eest. Selline süsteem peaks
koosnema kesküksusest, varukesküksusest, ühtsetest liidestest igas
liikmesriigis ning keskse sisenemise ja lahkumise süsteemi ja võrgu
sisestuspunktide vahelisest sideinfrastruktuurist. Liikmesriigid peaksid
vastutama oma riiklike süsteemide arendamise ja operatiivjuhtimise eest.
(13)
Koostoime ja kulude kokkuhoiu eesmärgil tuleks
sisenemise ja lahkumise süsteemi võimaluste piires rakendada samaaegselt
registreeritud reisijate programmiga, mis on loodud vastavalt määrusele COM(2013)
97 final.
(14)
Käesolevas määruses tuleks kindlaks määrata
liikmesriikide asutused, kellele võidakse anda sisenemise ja lahkumise
süsteemile juurdepääsu luba andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks
või päringute tegemiseks sisenemise ja lahkumise süsteemi erieesmärkide täitmisel;
luba antakse sellises ulatuses, mis asutustel on vajalik oma ülesannete
täitmiseks.
(15)
Igasugune sisenemise ja lahkumise süsteemi andmete
töötlemine peaks olema proportsionaalne taotletavate eesmärkidega ja vajalik
pädevate asutuste ülesannete täitmiseks. Sisenemise ja lahkumise süsteemi
kasutamisel peaksid pädevad asutused tagama nende isikute inimväärikuse ja
puutumatuse austamise, kelle kohta andmeid soovitakse, ning nad ei tohiks
diskrimineerida isikuid soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või
veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.
(16)
Isikuandmeid ei tohiks säilitada sisenemise ja
lahkumise süsteemis kauem, kui see on vajalik sisenemise ja lahkumise süsteemi
eesmärkide täitmiseks. On asjakohane hoida andmeid kuus kuud, kuna see on
väikseim nõutud ajavahemik, mida on vaja viibimisaja arvutamiseks. Pikem, kuni
viie aastane ajavahemik on vajalik nende isikute puhul, kes ei ole liikmesriigi
territooriumilt lahkunud lubatud viibimisaja jooksul. Andmed tuleks kustutada
viie aasta möödumisel, välja arvatud juhul, kui neid on põhjust varem
kustutada.
(17)
Tuleks sätestada täpsed eeskirjad, mis
reguleeriksid sisenemise ja lahkumise süsteemi arendamise ja toimimisega seotud
vastutust ning liikmesriikide vastutust seoses riiklike süsteemide haldamise
ning riiklike asutuste juurdepääsuga andmetele.
(18)
Tuleks ette näha eeskirjad, mis käsitlevad
liikmesriikide vastutust käesoleva määruse rikkumisega tekitatud kahju korral. Komisjoni
vastutus sellise kahju korral on sätestatud aluslepingu artikli 340 teises
lõigus.
(19)
Käesoleva määruse kohaldamisel rakendavad
liikmesriigid isikuandmete töötlemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri
1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[21].
(20)
Sisenemise ja lahkumise süsteemi
operatiivjuhtimisega seotud ülesannete täitmisel kohaldatakse liidu
institutsioonide ja asutuste tegevuse suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri
2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste
andmete vaba liikumise kohta[22].

(21)
Kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikliga 28 loodud
sõltumatud järelevalveasutused peaksid jälgima, et liikmesriigid töötleksid
isikuandmeid õiguspäraselt, ning määrusega (EÜ) nr 45/2001 ametisse
määratud Euroopa andmekaitseinspektor peaks jälgima liidu institutsioonide ja
asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega. Euroopa
andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused peaksid tegema koostööd sisenemise
ja lahkumise süsteemi üle järelevalve tegemisel.
(22)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning
järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige
seoses isikuandmete kaitsega (harta artikkel 8), õigusega vabadusele ja
turvalisusele (harta artikkel 6), era- ja perekonnaelu austamisega (harta
artikkel 7), varjupaigaõigusega (harta artikkel 18), kaitsega
tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral (harta artikkel 19)
ja õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile (harta artikkel 47), ning seda
tuleb kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.
(23)
Käesoleva määruse kohaldamise tõhusaks
järelevalveks tuleb seda korrapäraste ajavahemike järel hinnata. Selleks et
hinnata, kuidas süsteemi abil saaks kõige paremini võidelda terrorismi ja
raskete kuritegudega, tuleb põhjalikumalt hinnata nii seda, kui vajalik ja
proportsionaalne on anda süsteemis säilitatud andmetele juurdepääs õiguskaitse
eesmärkidel ja kolmandatele riikidele ning millistel tingimustel see peaks
toimuma, kui ka andmete erinevate säilitamisperioodide vajadust,
proportsionaalsust ja tingimusi. Võttes arvesse sisenemise ja lahkumise
süsteemis koondatud isikuandmete rohkust ja vajadust täielikult austada nende
isikute eraelu, kelle andmeid sisenemise ja lahkumise süsteemis töödeldakse,
peaks hindamine toimuma kaks aastat pärast süsteemi käivitamist ning arvesse
tuleks võtta VISi rakendamise tulemusi.
(24)
Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad
käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama
nende täitmise.
(25)
Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks
ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid
volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[23].
(26)
Ühise sisenemise ja lahkumise süsteemi kehtestamist
sisepiirikontrollita alal ning andmete kasutamise ühiste kohustuste, tingimuste
ja korra loomist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete
ulatust ja mõju silmas pidades on need paremini saavutatavad liidu tasandil
kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse
põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei
lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(27)
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise
lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1
ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole
tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades,
et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse
protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on
käesoleva määruse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus
õiguses.
(28)
Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’
sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai
2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri
Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis'
sätetes)[24]. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse
vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(29)
Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’
sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari
2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda
teatavates Schengeni acquis’ sätetes[25]. Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse
vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(30)
Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus
endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu
Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu
(viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises,
kohaldamises ja edasiarendamises)[26]
tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva
nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse[27]
1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.
(31)
Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende
Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse
ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni
ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja
edasiarendamisega)[28] tähenduses, mis kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ
artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat
punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ[29] artikliga 3.
(32)
Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast
nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa
Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel
allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist
Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga
Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise,
kohaldamise ja edasiarendamisega)[30]
tähenduses, mis kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ
artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse
vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL[31] artikliga 3,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1. PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevaga luuakse riiki sisenemise ja
riigist lahkumise süsteem, et salvestada ja säilitada teave välispiiri
ületavate ja lühiajalist liikmesriikide territooriumil viibimise luba omavate
kolmandate riikide kodanike sisenemise ja lahkumise aja ja koha kohta, et
arvutada nende viibimise kestus ja edastada liikmesriikidele hoiatusteade
lubatud viibimisaja lõppemise kohta.
Artikkel 2
Sisenemise ja lahkumise süsteemi struktuur
1.           Sisenemise
ja lahkumise süsteemi struktuur on kindlaks määratud artiklis 6.
2.           Vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide
operatiivjuhtimise ametile (edaspidi „amet”) antakse sisenemise ja lahkumise
süsteemi arendamise ja operatiivjuhtimisega seotud ülesanded, sealhulgas
artiklis 12 osutatud biomeetriliste andmete töötlemiseks vajalikud
funktsioonid.
Artikkel 3
Reguleerimisala
1.           Käesolevat
määrust kohaldatakse kõikide kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on
lühiajaliselt lubatud viibida liikmesriikide territooriumil ja keda
liikmesriikide välispiiri ületamisel kontrollitakse Schengeni piirieeskirjade
kohaselt.
2.           Käesolevat
määrust ei kohaldata välispiiri ületamisel järgmiste isikute suhtes:
a)      liidu kodanike pereliikmed, kelle suhtes
kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ ja kellel on nimetatud direktiivis osutatud
elamisluba;
b)      liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust
omavad kolmanda riigi kodanike pereliikmed, kellel on direktiivis 2004/38/EÜ
osutatud elamisluba.
Käesolevat määrust ei kohaldata punktides a
ja b nimetatud pereliikmete suhtes isegi siis, kui nad ei reisi koos ega ühine
liidu kodanikuga või vaba liikumise õigust omava kolmanda riigi kodanikuga;
c)      Schengeni piirieeskirjade artikli 2
lõikes 15 osutatud elamislubade omanikud;
d)      Andorra, Monaco ja San Marino kodanikud.
Artikkel 4
Eesmärk
Sisenemise ja lahkumise süsteemi eesmärk on
parandada välispiiride haldamist ja võitlust ebaseadusliku sisserände vastu,
integreeritud piirihalduse poliitika rakendamist, koostööd ja konsulteerimist
piiri- ja immigratsiooniasutuste vahel, võimaldades liikmesriikidele
juurdepääsu teabele välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike sisenemise
ja lahkumise aja ja koha kohta ja hõlbustades asjaomaste otsuste tegemist
eesmärgiga:
–
tõhustada kontrolle välispiiril asuvates
piiripunktides ja võidelda ebaseadusliku sisserändega;
–
arvutada lühiajalist riigis viibimise luba omavate
kolmandate riikide kodanike lubatud viibimisaeg ja kontrollida arvutuste
korrektsust;
–
aidata tuvastada isikuid, kes ei täida või enam ei
täida liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimusi;
–
võimaldada liikmesriikide asutustel tuvastada
viibimisaja ületajaid ning võtta asjakohased meetmed;
–
koguda analüüsi tegemiseks statistilisi andmeid kolmandate
riikide kodanike sisenemise ja lahkumise kohta.
Artikkel 5
Mõisted
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse
järgmisi mõisteid:
(1)
„välispiirid” – välispiirid, nagu on määratletud
Schengeni piirieeskirjade artikli 2 lõikes 2;
(2)
„piirivalveasutused” – pädevad asutused, kellele on
siseriikliku õiguse alusel tehtud ülesandeks tegeleda vastavalt Schengeni
piirieeskirjadele isikute kontrolliga välispiiridel asuvates piiripunktides;
(3)
„immigratsiooniasutused” – pädevad asutused,
kellele on riikliku õiguse alusel tehtud ülesandeks analüüsida tingimusi ja
teha otsuseid seoses kolmandate riikide kodanike viibimisega liikmesriikide
territooriumil;
(4)
„viisasid väljastavad asutused” – asutused, kes
igas liikmesriigis vastutavad viisataotluste läbivaatamise ning seonduvate
otsuste vastuvõtmise eest või viisade kehtetuks tunnistamise, tühistamise või
pikendamise kohta tehtavate otsuste vastuvõtmise eest, sealhulgas viisasid
väljastavad keskasutused ja asutused, kes vastutavad viisade väljastamise eest
piiril vastavalt viisaeeskirjale[32];
(5)
„kolmanda riigi kodanik” – iga isik, kes ei ole
liidu kodanik aluslepingu artikli 20 tähenduses, välja arvatud isikud,
kellel on ühelt poolt liidu või liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt
poolt kolmandate riikide vaheliste lepingute alusel samaväärne vaba liikumise
õigus kui liidu kodanikel;
(6)
„reisidokument” – pass või sellega samaväärne
dokument, mis lubab selle kasutajal ületada välispiiri ning kuhu võib kanda
viisa;
(7)
„lühiajaline viibimine” – viibimine liikmesriigi
territooriumil kuni 90 päeva 180 päeva jooksul;
(8)
„vastutav liikmesriik” – liikmesriik, kes on
sisestanud andmed sisenemise ja lahkumise süsteemi;
(9)
„isikusamasuse kontroll” – andmekogumite võrdlemise
protsess väidetava isikusamasuse kindlakstegemiseks (üks-ühele kontroll);
(10)
„tuvastamine” – isikusamasuse kindlakstegemise
protsess andmebaasis tehtava otsingu abil, mille käigus võrreldakse andmeid
mitmete andmekogumitega (üks-mitmele kontroll);
(11)
„tähtnumbrilised andmed” – tähtede, numbrite,
erimärkide, tühikute ja kirjavahemärkidena esitatud andmed;
(12)
„biomeetrilised andmed” – sõrmejäljed;
(13)
„viibimisaja ületaja” – kolmanda riigi kodanik, kes
ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil lühiajalise viibimise
kestusega seotud tingimusi;
(14)
„amet” – määrusega (EL) nr 1077/2011[33] asutatud amet;
(15)
„Frontex” – määrusega (EÜ) nr 2007/2004[34] asutatud Euroopa Liidu
liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur;
(16)
„järelevalveasutus” – kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ
artikliga 28 asutatud järelevalveasutus;
(17)
„operatiivjuhtimine”– kõik suuremahuliste
IT-süsteemide käigushoidmiseks vajalikud ülesanded, kaasa arvatud vastutus
nende kasutatava sideinfrastruktuuri eest;
(18)
„arendamine” – kõik suuremahulise IT-süsteemi,
kaasa arvatud selle kasutatava sideinfrastruktuuri loomiseks vajalikud
ülesanded.
Artikkel 6
Sisenemise ja lahkumise süsteemi tehniline ülesehitus
Sisenemise ja lahkumise süsteem koosneb:
(a)
kesksest süsteemist, mis koosneb kesküksusest ja
varukesküksusest, mis suudab süsteemi rikke korral tagada kesküksuse kõik
funktsioonid;
(b)
riiklikust süsteemist, mis koosneb vajalikust
riistvarast, tarkvarast ja riiklikust sideinfrastruktuurist, et ühendada
artikli 7 lõikes 2 määratletud pädevate asutuste lõppkasutajate
seadmed võrgu sisestuspunktidega igas liikmesriigis;
(c)
ühtsest liidesest, mis asub igas liikmesriigis ja
põhineb ühistel tehnilistel spetsifikatsioonidel ning on kõikide liikmesriikide
jaoks identne;
(d)
võrgu sisestuspunktidest, mis on osa ühtsest
liidesest ja on riiklikud juurdepääsupunktid, mis ühendavad iga liikmesriigi
riikliku süsteemi keskse süsteemiga, ja
(e)
sideinfrastruktuurist keskse süsteemi ja võrgu
sisestuspunktide vahel.
Artikkel 7
Juurdepääs andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks ja päringute
tegemiseks
1.           Kooskõlas
artikliga 4 antakse käesoleva määruse kohane juurdepääs sisenemise ja
lahkumise süsteemile artiklites 11 ja 12 osutatud andmete sisestamiseks,
muutmiseks, kustutamiseks ja päringute tegemiseks üksnes liikmesriikide nende
asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele, kes on pädevad täitma artiklites
15–22 sätestatud eesmärke, piirdudes ulatusega, mis on vajalik nende ülesannete
täitmiseks kooskõlas nende eesmärkidega ja mis on proportsionaalne taotletavate
eesmärkidega.
2.           Iga
liikmesriik määrab pädevad asutused, sealhulgas piirivalve-, viisa- ja
immigratsiooniasutused, mille nõuetekohaselt volitatud töötajatel on juurdepääs
sisenemise ja lahkumise süsteemile andmete sisestamiseks, muutmiseks,
kustutamiseks või päringute tegemiseks. Iga liikmesriik edastab ametile
viivitamata nende asutuste nimekirja. Kõnealuses nimekirjas täpsustatakse,
millisel eesmärgil võib iga asutus pääseda juurde sisenemise ja lahkumise
süsteemi andmetele.
Amet avaldab Euroopa Liidu Teatajas
koondnimekirja kolme kuu jooksul pärast sisenemise ja lahkumise süsteemi
töölerakendamist vastavalt artiklile 41. Nimekirja muutmise korral avaldab amet
kord aastas ajakohastatud konsolideeritud nimekirja.
Artikkel 8
Üldpõhimõtted
1.           Kõik
pädevad asutused, kellel on kooskõlas käesoleva määrusega sisenemise ja
lahkumise süsteemile juurdepääsu õigus, tagavad, et sisenemise ja lahkumise
süsteemi kasutamine on seoses pädevate asutuste ülesannete täitmisega vajalik,
asjakohane ja proportsionaalne.
2.           Kõik
pädevad asutused tagavad, et nad ei diskrimineeri sisenemise ja lahkumise süsteemi
kasutamisel kolmandate riikide kodanikke soo, rassilise või etnilise päritolu,
usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel
ning austavad täiel määral nende inimväärikust ja puutumatust.
Artikkel 9
Automaatkalkulaator
Sisenemise ja lahkumise süsteemi kuulub
automaatne mehhanism, mis näitab iga sisenemise ja lahkumise süsteemis
registreeritud kolmanda riigi kodaniku Schengeni piirieeskirjade artikli 5
lõike 1 kohast maksimaalset lubatud viibimisaega.
Automaatkalkulaator:
a)           teatab pädevatele asutustele ja
kolmandate riikide kodanikele riiki sisenemisel lubatud viibimisaja;
b)           tuvastab lahkumisel kolmandate
riikide kodanikud, kes on ületanud lubatud viibimisaja.
Artikkel 10
Teavitusmehhanism
1.           Sisenemise
ja lahkumise süsteemi kuulub mehhanism, mis tuvastab kohe pärast lubatud
viibimisaja lõppemist automaatselt, millistes piiriületusandmetes puuduvad
andmed lahkumise kohta, ning kirjed, mille puhul maksimaalne lubatud
viibimisaeg on ületatud.
2.           Süsteemi
loodud nimekiri, mis sisaldab artiklis 11 osutatud andmeid kõikide
tuvastatud viibimisaja ületajate kohta, on määratud riiklikele pädevatele
asutustele kättesaadav.
II PEATÜKK
Andmete sisestamine ja kasutamine piirivalveasutustes
Artikkel 11
Viisaomanike isikuandmed
1.           Kui
kolmanda riigi kodanikku ei ole varem sisenemise ja lahkumise süsteemis
registreeritud ja kooskõlas Schengeni piirieeskirjadega on tehtud otsus
viisaomanik riiki lubada, loob piirivalveasutus selle isiku kohta individuaalse
toimiku, kuhu kantakse järgmised andmed:
a)           perekonnanimi, sünnijärgne
perekonnanimi (varasem perekonnanimi või varasemad perekonnanimed), eesnimi või
eesnimed; sünnikuupäev, -koht, -riik, kodakondsus või kodakondsused ja sugu;
b)           reisidokumendi (reisidokumentide)
liik ja number, väljastanud asutus ning väljastamise kuupäev;
c)           väljastanud riigi kolmetäheline kood
ning reisidokumendi (reisidokumentide) kehtivusaja lõppkuupäev;
d)           viisakleebise number, kaasaarvatud
väljastanud liikmesriigi kolmetäheline kood, ning vajaduse korral viisa kehtivusaja
lõppkuupäev;
e)           konkreetse viisa alusel esmakordsel
sisenemisel viisaga lubatud sisenemiste arv ja viisakleebisel märgitud lubatud
viibimisaeg;
f)            vajaduse korral teave selle kohta,
et isikule on antud juurdepääs registreeritud reisijate programmile vastavalt
määrusele COM(2013) 97 final, tema kordumatu tunnuse number ja osalemise
staatus.
2.           Riiki
sisenemisel lisatakse järgmised andmed selle isiku piiriületusandmetesse, mis
lingitakse selle isiku individuaalse toimikuga, kasutades individuaalset
viitenumbrit, mille sisenemise ja lahkumise süsteem on toimiku loomisel ette
näinud:
a)           sisenemise kuupäev ja kellaaeg;
b)           sisenemise liikmesriik, piiripunkt
ja sisenemiseks loa andnud asutus;
c)           lubatud
viibimisaja päevade arvutus ning lubatud viibimisaja viimane kuupäev.
3.           Lahkumisel lisatakse järgmised andmed selle isiku individuaalse
toimikuga seotud piiriületusandmetesse:
a)           lahkumise
kuupäev ja kellaaeg;
b)           lahkumise
liikmesriik ja piiripunkt.
Artikkel 12
Viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike isikuandmed
1.           Kui kolmanda riigi kodanikku ei ole
varem sisenemise ja lahkumise süsteemis registreeritud ja kooskõlas Schengeni
piirieeskirjadega on tehtud otsus viisanõudest vabastatud kolmanda riigi
kodanik riiki lubada, loob piirivalveasutus selle isiku kohta individuaalse
toimiku ja sisestab sinna artiklis 11 osutatud andmed, välja arvatud
artikli 11 lõike 1 punktides d ja e osutatud teave, ning lisaks
kümme sõrmejälge.
2.           Alla 12aastased lapsed on õiguslikel
põhjustel vabastatud sõrmejälgede andmise nõudest.
3.           Sõrmejälgede andmise nõudest
vabastatakse faktilistele asjaoludele tuginedes isikud, kellelt on füüsiliselt
võimatu sõrmejälgi võtta.
Kui aga sõrmejälgede võtmine on võimatu ajutiselt,
tuleb isiku sõrmejäljed võtta järgmisel sisenemisel. Piirivalveasutustel on
õigus nõuda täiendavat selgitust põhjuste kohta, mille alusel on isik ajutiselt
võimetu sõrmejälgi andma.
Liikmesriigid tagavad, et juhuks, kui sõrmejälgede
võtmine on raskendatud, on olemas asjakohased menetlused, mis tagavad isiku
inimväärikuse.
4.           Kui asjaomane isik on lõigete 2 või 3
alusel vabastatud sõrmejälgede andmisest õiguslikel või faktilistel põhjustel,
siis märgitakse antud andmeväljale märkus „ei kohaldata”. Süsteem võimaldab
teha vahet juhtumitel, kui sõrmejälgi ei nõuta õiguslikel põhjustel, ja
juhtumitel, kui neid ei saa anda faktilistel põhjustel.
5.           Kolme aastata jooksul alates
sisenemise ja lahkumise süsteemi kasutuselevõtmisest salvestatakse vaid
lõikes 1 osutatud tähtnumbrilisi andmeid.
Artikkel 13
Andmete sisestamine piiripunktis juhul, kui varasem toimik on registreeritud
Kui varasem toimik on registreeritud, siis
piirivalveasutus ajakohastab vajaduse korral toimiku andmeid, sisestab iga
sisenemise ja lahkumise kohta piiriületusandmed kooskõlas artiklitega 11 ja 12
ning lingib need asjaomase isiku individuaalse toimikuga.
Artikkel 14
Andmed, mis tuleb lisada juhul, kui viibimise luba tühistatakse või
pikendatakse
1.           Kui
tehakse otsus viibimise luba tühistada või lubatud viibimisaega pikendada, siis
täiendab otsuse teinud pädev asutus piiriületusandmeid järgmiste andmetega:
a)           olekuteave, milles on märgitud, et
viibimise luba on tühistatud või et lubatud viimisaega on pikendatud;
b)           viibimise loa tühistanud või lubatud
viimisaega pikendanud asutus;
c)           viibimise loa tühistamise või
lubatud viimisaja pikendamise otsuse koht ja kuupäev;
d)           uue lubatud viibimisaja lõppkuupäev.

2.           Piiriületusandmetes
märgitakse viibimise loa tühistamise põhjus(ed):
a)           isiku riigist väljasaatmise
põhjused;
b)           liikmesriigi pädevate asutuste muud
otsused, mis on tehtud kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ja mille tõttu
saadetakse riigist välja või lahkub riigist kolmanda riigi kodanik, kes ei
täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal
viibimise tingimusi.
3.           Piiriületusandmetes
märgitakse lubatud viibimisaja pikendamise põhjused.
4.           Kui isik
on liikmesriigi territooriumilt lahkunud või välja saadetud vastavalt
lõike 2 punktis b osutatud otsusele, ajakohastab pädev asutus
artikli 13 kohaselt piiriületusandmeid asjaomaste andmetega.
Artikkel 15
Andmete kasutamine isikusamasuse kontrollimiseks välispiiril
1.           Piirivalveasutustel
on sisenemise ja lahkumise süsteemile juurdepääs päringu tegemiseks ulatuses,
mis on vajalik piirikontrolli tegemiseks.
2.           Lõikes 1
osutatud eesmärgil on piirivalveasutustel sisenemise ja lahkumise süsteemile
juurdepääs, et teha otsinguid artikli 11 lõike 1 punktis a
osutatud andmete ning järgmistest andmetest mõne või kõigi alusel:
–
artikli 11 lõike 1 punktis b
osutatud andmed;
–
artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud andmed;
–
artikli 11 lõike 1 punktis d
osutatud viisakleebise number;
–
artikli 11 lõike 2 punktis a osutatud
andmed;
–
sisenemise või lahkumise liikmesriik ja piiripunkt;
–
artiklis 12 osutatud andmed.
III PEATÜKK
Sisenemise ja lahkumise süsteemi andmete sisestamine ja kasutamine teistes
asutustes
Artikkel 16
Sisenemise ja lahkumise süsteemi kasutamine viisataotluste läbivaatamiseks ja
vastava otsuse tegemiseks
1.           Viisasid
väljastavad asutused teevad sisenemise ja lahkumise süsteemis päringuid
eesmärgiga vaadata läbi viisataotlusi ja nendega seotud otsuseid, sealhulgas
kooskõlas viisaeeskirja asjaomaste sätetega väljastatud viisa kehtetuks
tunnistamise, tühistamise või kehtivusaja pikendamise otsused.
2.           Lõikes 1
osutatud eesmärgil võimaldatakse viisasid väljastavale asutusele juurdepääs
otsingute tegemiseks järgmistest andmetest ühe või mitme alusel:
a)           artikli 11 lõike 1
punktides a, b ja c osutatud andmed;
b)           artikli 11 lõike 1 punktis d
osutatud viisakleebise number, sealhulgas väljastava liikmesriigi kolmetäheline
kood;
c)           artiklis 12 osutatud andmed.
3.           Kui
lõikes 2 loetletud andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi
kodaniku andmed on sisenemise ja lahkumise süsteemis salvestatud, võimaldatakse
viisasid väljastavatele asutustele juurdepääs päringu tegemiseks selle kodaniku
individuaalses toimikus ja sellega lingitud piiriületusandmetes üksnes lõikes 1
osutatud eesmärgil.
Artikkel 17
Sisenemise ja lahkumise süsteemi kasutamine registreeritud reisijate programmile
juurdepääsu taotluste läbivaatamiseks
1.           Määruse COM(2013) 97 final 4 osutatud pädevad asutused
teevad sisenemise ja lahkumise süsteemis päringuid eesmärgiga vaadata läbi
registreeritud reisijate programmi taotlusi ja nendega seotud otsuseid,
sealhulgas otsused registreeritud reisijate programmile juurdepääsu andmisest
keeldumise, selle tühistamise või kehtivusaja pikendamise kohta kooskõlas
nimetatud määruse asjaomaste sätetega.
2.           Lõikes 1
osutatud eesmärgil võimaldatakse pädevale asutusele juurdepääs otsingute
tegemiseks artikli 11 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud andmetest
ühe või mitme alusel.
3.           Kui lõikes 2 loetletud andmete
alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on sisenemise
ja lahkumise süsteemis salvestatud, võimaldatakse pädevale asutusele juurdepääs
päringu tegemiseks selle kodaniku individuaalses toimikus ja sellega lingitud
piiriületusandmetes üksnes lõikes 1 osutatud eesmärgil.
Artikkel 18
Juurdepääs andmetele isikusamasuse kontrollimiseks liikmesriikide territooriumil

1.           Kolmanda
riigi kodaniku isikusamasuse ja/või liikmesriigi territooriumile sisenemise või
seal viibimise tingimuste täitmise kontrollimise eesmärgil on liikmesriikide
pädevatel asutustel juurdepääs otsingu tegemiseks artikli 11 lõike 1
punktides a, b ja c osutatud andmete ning artiklis 12 osutatud
sõrmejälgede alusel.
2.           Kui
lõikes 1 loetletud andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi
kodaniku andmed on sisenemise ja lahkumise süsteemis salvestatud, võimaldatakse
pädevale asutusele juurdepääs päringu tegemiseks selle kodaniku individuaalses
toimikus ja sellega lingitud piiriületusandmetes üksnes lõikes 1 osutatud
eesmärgil.
Artikkel 19
Juurdepääs andmetele isiku tuvastamiseks
1.           Asutustele,
kes on kooskõlas Schengeni piirieeskirjadega pädevad välispiiridel asuvates
piiripunktides või liikmesriikide territooriumil kontrollima, kas
liikmesriikide territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise
tingimused on täidetud, võimaldatakse juurdepääs otsingute tegemiseks isiku
sõrmejälgede alusel üksnes selliste isikute tuvastamiseks, kes ei täida või
enam ei täida liikmesriigi territooriumile sisenemise, seal viibimise või
elamise tingimusi.
2.           Kui
lõikes 1 loetletud andmete alusel tehtud otsingust selgub, et selle isiku
andmed on sisenemise ja lahkumise süsteemis salvestatud, võimaldatakse pädevale
asutusele juurdepääs päringu tegemiseks selle isiku individuaalses toimikus ja
sellega seotud piiriületusandmetes üksnes lõikes 1 osutatud eesmärgil.
IV PEATÜKK
Andmete säilitamine ja muutmine
Artikkel 20
 Andmete säilitamise aeg
1.           Piiriületusandmeid
säilitatakse maksimaalselt 181 päeva.
2.           Individuaalseid
toimikuid koos lingitud piiriületusandmetega säilitatakse sisenemise ja
lahkumise süsteemis maksimaalselt 91 päeva pärast viimase lahkumise kirje
sisestamist, kui 90 päeva jooksul pärast viimase lahkumise kirje sisestamist ei
ole tehtud sisenemise kirjet.
3.           Erandina
lõikest 1, kui pärast lubatud viibimisaja lõppemist ei ole sisestatud
lahkumise kirjet, säilitatakse andmeid maksimaalselt viis aastat pärast lubatud
viibimisaja viimast kuupäeva.
Artikkel 21
Andmete muutmine
1.           Artikli 7
kohaselt määratud liikmesriikide pädevatel asutustel on õigus muuta sisenemise
ja lahkumise süsteemi sisestatud andmeid, parandades või kustutades neid kooskõlas
käesoleva määrusega.
2            Teave
artikli 10 lõikes 2 osutatud isikute kohta kustutatakse viivitamata,
kui kolmanda riigi kodanik esitab vastutava liikmesriigi õiguse kohase tõendi,
et ta oli sunnitud ületama lubatud viibimisaega ettenägematutel ja tõsistel
asjaoludel, et ta on omandanud seadusliku riigis viibimise õiguse või et
tegemist on veaga. Kolmanda riigi
kodanikul on võimalik kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit, et tagada oma
andmete muutmine.
Artikkel 22
Andmete ennetähtaegne kustutamine
Kui kolmanda riigi kodanik on enne
artiklis 20 osutatud viibimisaja lõppemist omandanud liikmesriigi
kodakondsuse või laieneb talle artikli 3 lõikes 2 osutatud erand, kustutab
individuaalse toimiku ja kooskõlas artiklitega 11 ja 12 lingitud kirjed
sisenemise ja lahkumise süsteemist viivitamata see liikmesriik, kelle
kodakondsuse ta omandas või kes väljastas elamisloa. Kolmanda riigi kodanikul
on võimalik kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit, et tagada oma andmete
kustutamine.
V PEATÜKK
Arendamine, toimimine ja vastutus
Artikkel 23
Rakendusmeetmete vastuvõtmine komisjonis enne arendamist
              Komisjon
võtab vastu keskse süsteemi, ühtsete liideste ja sideinfrastruktuuri
arendamiseks ja tehniliseks rakendamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas
spetsifikatsioonid seoses järgnevaga:
(a)
spetsifikatsioonid sõrmejälgede resolutsiooni ning
kasutamise kohta isikusamasuse tuvastamiseks sisenemise ja lahkumise süsteemi
kantud biomeetriliste andmete alusel;
(b)
süsteemi füüsiline ülesehitus, sealhulgas
sideinfrastruktuur;
(c)
andmete sisestamine kooskõlas artiklitega 11
ja 12;
(d)
juurdepääs andmetele kooskõlas artiklitega 15–19;
(e)
andmete säilitamine, muutmine, kustutamine ja
ennetähtaegne kustutamine kooskõlas artiklitega 21 ja 22;
(f)
kirjete säilitamine ja nendele juurdepääs kooskõlas
artikliga 30;
(g)
toimimisnõuded.
Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 42
osutatud menetluse kohaselt.
Kesküksuse, varukesküksuse, ühtsete liideste
ja sideinfrastruktuuri tehnilised spetsifikatsioonid ja nende täiendused määrab
kindlaks amet pärast heakskiitva arvamuse saamist komisjonilt.
Artikkel 24
Arendamine ja operatiivjuhtimine
1.           Amet
vastutab kesküksuse, varukesküksuse, ühtsete liideste, sealhulgas võrgu
sisestuspunktide ja sideinfrastruktuuri arendamise eest.
Amet arendab ja rakendab kesküksuse, varukesküksuse,
ühtsed liidesed ja sideinfrastruktuuri võimalikult kiiresti pärast käesoleva
määruse jõustumist ning artikli 23 lõikes 1 sätestatud meetmete
vastuvõtmist komisjonis.
Arendamine koosneb tehniliste spetsifikatsioonide
väljatöötamisest ja rakendamisest, katsetuste korraldamisest ja üldisest
projekti koordineerimisest.
2.           Amet
vastutab kesküksuse, varukesküksuse ja ühtsete liideste operatiivjuhtimise
eest. Amet tagab koostöös
liikmesriikidega, et kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat,
mille kohta tehakse tasuvusanalüüs.
Amet vastutab samuti keskse süsteemi ja võrgu
sisestuspunktide vahelise sideinfrastruktuuri operatiivjuhtimise eest.
Sisenemise ja lahkumise süsteemi
operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud sisenemise ja lahkumise
süsteemi pidevaks toimimiseks (seitse päeva nädalas ööpäev läbi) kooskõlas
käesoleva määrusega, eelkõige vajalikud hooldustööd ja tehniline arendamine,
tagamaks, et süsteem töötab operatiivsuse seisukohalt rahuldaval tasemel,
eelkõige seoses piiripunktis keskandmebaasist päringu tegemiseks kuluva ajaga,
mis peaks olema nii lühike kui võimalik.
3.           Ilma et
see piiraks Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist,
kohaldab amet asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid
samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi oma töötajate suhtes, kes
töötavad sisenemise ja lahkumise süsteemi andmetega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused
töötajad on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui nad on oma tegevuse
lõpetanud.
Artikkel 25
Liikmesriikide vastutus
1.           Iga
liikmesriik vastutab:
a)           riikliku süsteemi arendamise ning
sisenemise ja lahkumise süsteemiga ühendamise eest;
b)           oma riikliku süsteemi korralduse,
haldamise, toimimise ja hoolduse eest; ning
c)           liikmesriikide pädevate asutuste
nõuetekohaselt volitatud töötajatele sisenemise ja lahkumise süsteemile
käesoleva määruse kohaselt antava juurdepääsu haldamise ja korra eest ning
töötajate ja nende profiilide loetelu koostamise ja korrapärase ajakohastamise
eest.
2.           Iga
liikmesriik määrab riikliku asutuse, kes võimaldab artiklis 7 osutatud pädevate
asutuste juurdepääsu sisenemise ja lahkumise süsteemile, ning ühendab kõnealuse
riikliku asutuse võrgu sisestuspunktidega.
3.           Liikmesriigid
järgivad andmete töötlemise automatiseeritud korda.
4.           Enne sisenemise ja lahkumise
süsteemis säilitatavate andmete töötlemiseks loa saamist peavad sisenemise ja
lahkumise süsteemile juurdepääsu õigust omavate asutuste töötajad läbima
andmete turvalisust ja andmekaitset käsitlevate eeskirjade alase nõuetekohase
väljaõppe.
5.           Riiklike süsteemide ja riikliku
liidese majutuskulud kaetakse liidu eelarvest.
Artikkel 26
Vastutus andmete kasutamisel
1.           Iga
liikmesriik tagab sisenemise ja lahkumise süsteemis salvestatud andmete seadusliku
töötlemise ning eelkõige selle, et nendele andmetele on käesoleva määruse
artiklite 15–19 kohaste ülesannete täitmiseks juurdepääs üksnes
nõuetekohaselt volitatud töötajatel. Vastutav
liikmesriik tagab eelkõige:
a)           andmete seadusliku kogumise;
b)           andmete seadusliku registreerimise
sisenemise ja lahkumise süsteemis;
c)           sisenemise ja lahkumise süsteemi
edastatavate andmete täpsuse ja ajakohasuse.
2.           Amet
tagab, et sisenemise ja lahkumise süsteemi käitatakse kooskõlas käesoleva
määruse ja selle artiklis 23 nimetatud rakendusaktidega. Amet teeb eelkõige järgmist:
a)           võtab vajalikud meetmed tagamaks
keskse süsteemi ning keskse süsteemi ja võrgu sisestuspunktide vahelise
sideinfrastruktuuri turvalisuse, ilma et see piiraks iga liikmesriigi
vastutust;
b)           tagab, et ameti käesolevast
määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks oleks sisenemise ja lahkumise
süsteemis töödeldavatele andmetele juurdepääs üksnes nõuetekohaselt volitatud
töötajatel.
3.           Amet
teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni meetmetest, mis ta võtab
kooskõlas lõikega 2 sisenemise ja lahkumise süsteemi töölerakendamise
alustamiseks.
Artikkel 27
Andmete edastamine kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele
organisatsioonidele ja eraisikutele
1.           Sisenemise
ja lahkumise süsteemis säilitatavaid andmeid ei edastata ega tehta
kättesaadavaks ühelegi kolmandale riigile, rahvusvahelisele organisatsioonile
ega eraisikule.
2.           Erandina
lõikest 1 võib artikli 11 lõike 1 punktides a, b ja c ning artikli 12
lõikes 1 osutatud andmeid edastada või teha kättesaadavaks lisas loetletud
kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, kui see on
üksikjuhul vajalik kolmanda riigi kodanike isikusamasuse tuvastamiseks, kaasa
arvatud tagasisaatmise eesmärgil, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)           komisjon on vastu võtnud otsuse isikuandmete asjakohase kaitse kohta
kõnealuses kolmandas riigis kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 lõikega 6
või ühenduse ja kõnealuse kolmanda riigi vahel kehtib tagasivõtmisleping või
kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 26 lõike 1 punkti d;
b)           kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon on nõus kasutama andmeid
ainult sellel eesmärgil, milleks need esitati;
c)           andmed edastatakse või tehakse kättesaadavaks kooskõlas ühenduse
õiguse, eriti tagasivõtmislepingute, ning andmed edastanud või kättesaadavaks
teinud liikmesriigi õiguse asjakohaste sätetega, kaasa arvatud andmete
turvalisuse ja andmekaitse suhtes kehtivate õigusnormidega; ning
d)           andmed sisenemise ja lahkumise süsteemi sisestanud liikmesriik või
liikmesriigid on andnud oma nõusoleku.
3.           Lõike 2
kohane isikuandmete edastamine kolmandale riigile või rahvusvahelisele
organisatsioonile ei piira pagulaste ja rahvusvahelist kaitset taotlevate
isikute õigusi, eelkõige seoses tagasi- ja väljasaatmise lubamatusega.
Artikkel 28
Andmete turvalisus
1.           Vastutav
liikmesriik tagab andmete turvalisuse enne nende edastamist võrgu
sisestuspunkti ning edastamise ajal. Iga
liikmesriik tagab sisenemise ja lahkumise süsteemist saadud andmete
turvalisuse.
2.           Iga
liikmesriik võtab seoses riikliku süsteemiga vastu vajalikud meetmed, mis
hõlmavad ka turvakava, et:
a)           füüsiliselt kaitsta andmeid,
koostades muu hulgas hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa infrastruktuuri
kaitseks;
b)           keelata loata isikute juurdepääs
riiklikele rajatistele, kus liikmesriik teeb sisenemise ja lahkumise süsteemi
eesmärkidega seotud toiminguid (kontroll rajatisse sisenemisel);
c)           hoida ära andmekandjate loata
lugemine, kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine (andmekandjate kontroll);
d)           hoida ära andmete loata sisestamine
ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine
(säilitamise kontroll);
e)           hoida ära andmete loata töötlemine
sisenemise ja lahkumise süsteemis ning seal töödeldavate andmete mis tahes
loata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll);
f)            tagada, et sisenemise ja lahkumise
süsteemile juurdepääsu luba omavatel isikutel oleks juurdepääs üksnes nendele
andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, kasutades üksnes individuaalseid
ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise
(juurdepääsu kontroll);
g)           tagada, et kõik sisenemise ja
lahkumise süsteemile juurdepääsu õigust omavad asutused loovad
kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute funktsioone ja kohustusi,
kellel on õigus andmeid sisestada, muuta, kustutada, teha päringuid ja
otsinguid, ning teevad need profiilid järelevalveasutustele vastava taotluse
korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);
h)           tagada võimalus kontrollida ja
kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid edastada
andmesidevahendite abil (andmeside kontroll);
i)            tagada võimalus kontrollida ja
kindlaks määrata, milliseid andmeid on sisenemise ja lahkumise süsteemis
töödeldud ning millal, kes ja millisel eesmärgil on seda teinud
(andmesalvestuse kontroll);
j)            hoida eelkõige asjakohaste
krüptimistehnikate abil ära andmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või
kustutamine andmete sisenemise ja lahkumise süsteemi või sisenemise ja
lahkumise süsteemist edastamise ajal või andmekandjate transportimise ajal
(transpordikontroll);
k)           teha järelevalvet käesolevas lõikes
osutatud turvameetmete tõhususe üle ja võtta seoses sisejärelevalvega vajalikke
korralduslikke meetmeid käesoleva määrusega kooskõla tagamiseks (sisekontroll).
3.           Amet
võtab vajalikke meetmeid, et saavutada lõikes 2 esitatud sisenemise ja
lahkumise süsteemi toimimist käsitlevad eesmärgid, kaasa arvatud turvakava
vastuvõtmine.
Artikkel 29
Vastutus
1.           Kõikidel
isikutel või liikmesriikidel, kes on kannatanud kahju ebaseadusliku
andmetöötlustoimingu või mis tahes käesoleva määrusega vastuolus oleva toimingu
tagajärjel, on õigus saada vastutavalt liikmesriigilt tekitatud kahju eest
hüvitist. Kõnealune liikmesriik
vabastatakse täielikult või osaliselt vastutusest, kui ta tõendab, et ta ei ole
vastutav kahju põhjustanud sündmuse eest.
2.           Kui
sisenemise ja lahkumise süsteemile tekitatakse kahju seetõttu, et liikmesriik
ei ole täitnud käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, loetakse see
liikmesriik kõnealuse kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul ja sellises
ulatuses, kui amet või teine sisenemise ja lahkumise süsteemis osalev
liikmesriik ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju
minimeerimiseks.
3.           Lõigetes
1 ja 2 nimetatud kahju eest liikmesriigi vastu esitatavaid hüvitisenõudeid
reguleeritakse kostjaks oleva liikmesriigi õigusega.
Artikkel 30
Andmetöötlustoimingute registreerimine
1.           Iga
liikmesriik ja amet registreerivad kõik sisenemise ja lahkumise süsteemis
tehtavad andmetöötlustoimingud. Registrikirjed
näitavad juurdepääsu eesmärki vastavalt artiklile 7, kuupäeva ja
kellaaega, edastatud andmete liiki vastavalt artiklitele 11–14, päringus
kasutatud andmete liiki vastavalt artiklitele 15–19 ning andmeid
sisestanud või neist väljavõtteid teinud asutuse nime. Lisaks registreerib iga liikmesriik töötajad, kes on nõuetekohaselt
volitatud andmeid sisestama või neist väljavõtteid tegema.
2.           Selliseid
kirjeid võib kasutada ainult andmekaitsega seotud andmetöötluse lubatavuse
järelevalve eesmärgil ja andmete turvalisuse tagamiseks. Kirjeid tuleb asjakohaste meetmetega kaitsta loata juurdepääsu eest ja
aasta pärast artiklis 20 osutatud säilitamise aja lõppu kustutada, kui
neid ei vajata juba alustatud järelevalvemenetluses.
Artikkel 31
Sisekontroll
Liikmesriigid tagavad, et iga sisenemise ja
lahkumise süsteemi andmetele juurdepääsu luba omav asutus võtab käesoleva
määruse täitmiseks vajalikud meetmed ning teeb vajaduse korral koostööd
järelevalveasutusega.
Artikkel 32
Karistused
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et
tagada sisenemise ja lahkumise süsteemi sisestatud andmete väärkasutuse
karistatavus, sealhulgas siseriikliku õiguse kohaste haldus- ja/või
kriminaalkaristustega, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
VI PEATÜKK
Õigused ja järelevalve andmekaitse üle
Artikkel 33
Õigus teabele
1.           Vastutav
liikmesriik annab isikule, kelle andmed salvestatakse sisenemise ja lahkumise
süsteemis, teada järgmist:
a)           artikli 37 lõikes 4
osutatud kontrollija isiku;
b)           andmete sisenemise ja lahkumise süsteemis
töötlemise eesmärgi;
c)           andmete vastuvõtjate kategooriad;
d)           andmete säilitamise aeg;
e)           asjaolu, et riiki sisenemise
tingimuste läbivaatamiseks on andmete kogumine kohustuslik;
f)            asjaolu, et taotlejal on õigus
temaga seotud andmetega tutvuda ning õigus taotleda temaga seotud
ebakorrektsete andmete parandamist või temaga seotud ebaseaduslikult säilitatud
andmete kustutamist, sealhulgas õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise
korra kohta ning saada nende riiklike järelevalveasutuste või vajaduse korral
Euroopa andmekaitseinspektori kontaktandmed, kes vaatavad läbi isikuandmete
kaitset käsitlevaid kaebusi.
2.           Lõikes 1
osutatud teave esitatakse kirjalikult.
Artikkel 34
Õigus andmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada
1.           Igal
isikul on õigus teada saada, millised andmed on tema kohta sisenemise ja
lahkumise süsteemis salvestatud ja milline liikmesriik need sisenemise ja
lahkumise süsteemi edastas, ilma et see piiraks kohustust esitada muud teavet
vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 12 punktile a. Andmetega tutvumise loa võib anda ainult liikmesriik. Iga liikmesriik registreerib kõik sellised
andmetega tutvumise taotlused.
2.           Iga isik
võib nõuda teda käsitlevate ebatäpsete andmete parandamist ja ebaseaduslikult
salvestatud andmete kustutamist. Parandamise
ja kustutamise viib viivitamata läbi vastutav liikmesriik vastavalt oma õigus-
ja haldusnormidele.
3.           Kui
lõike 2 kohane nõue esitatakse muule kui vastutavale liikmesriigile,
võtavad selle liikmesriigi asutused, kellele nõue esitati, 14 päeva
jooksul ühendust vastutava liikmesriigi asutustega. Vastutav liikmesriik kontrollib ühe kuu jooksul andmete täpsust ning
nende sisenemise ja lahkumise süsteemis töötlemise seaduslikkust.
4.           Kui
selgub, et sisenemise ja lahkumise süsteemis salvestatud andmed on ebatäpsed
või salvestatud ebaseaduslikult, parandab või kustutab vastutav liikmesriik
kõnealused andmed vastavalt artiklile 21. Vastutav liikmesriik teatab viivitamata kirjalikult asjaomasele isikule
teda käsitlevate andmete parandamiseks või kustutamiseks võetud meetmetest.
5.           Kui
vastutav liikmesriik ei nõustu sellega, et sisenemise ja lahkumise süsteemis
salvestatud andmed on ebatäpsed või salvestatud ebaseaduslikult, teatab ta
viivitamata kirjalikult asjaomasele isikule, miks ta ei kavatse viimasega
seotud andmeid parandada või kustutada.
6.           Vastutav
liikmesriik annab asjaomasele isikule ka teavet selle kohta, milliseid
abinõusid viimane võib kasutada, kui esitatud selgitus ei ole talle
vastuvõetav. Kõnealune teave peab
sisaldama teavet selle kohta, kuidas esitada hagi või kaebus selle liikmesriigi
pädevatele asutustele või kohtutele ning millist abi, sealhulgas
järelevalveasutustelt, ta asjaomase liikmesriigi õigus- ja haldusnormide
kohaselt võib saada.
Artikkel 35
Andmekaitset käsitlevate õiguste tagamiseks tehtav koostöö
1.           Liikmesriigid
teevad artiklis 34 sätestatud õiguste jõustamiseks aktiivselt koostööd.
2.           Iga
liikmesriigi järelevalveasutus abistab või nõustab vastava taotluse korral
vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 28 lõikele 4 asjaomast isikut temaga
seotud andmete parandamist või kustutamist käsitleva õiguse kasutamisel.
3.           Andmed
edastanud vastutava liikmesriigi järelevalveasutus ja selle liikmesriigi
järelevalveasutused, kellele taotlus esitati, teevad sel eesmärgil koostööd.
Artikkel 36
Õiguskaitsevahendid
1.           Kõikidel
isikutel on kõikides liikmesriikides õigus esitada hagi või kaebus selle
liikmesriigi pädevale asutusele või kohtule, kes ei
lubanud tal artikli 35 ette nähtud õiguse kohaselt tutvuda temaga seotud
andmetega või neid parandada või kustutada.
2.           Järelevalveasutuste
abi on kättesaadav kogu menetluse ajal.
Artikkel 37
Järelevalveasutuse tehtav järelevalve
1.           Järelevalveasutus
teeb järelevalvet selle üle, kas kõnealune liikmesriik töötleb artiklites 11–14
osutatud isikuandmeid seaduslikult, sealhulgas seda, kas ta edastab andmeid
sisenemise ja lahkumise süsteemi ning sisenemise ja lahkumise süsteemist.
2.           Järelevalveasutus
tagab, et vähemalt kord nelja aasta jooksul viiakse kooskõlas asjakohaste
rahvusvaheliste auditistandarditega läbi riiklikus süsteemis toimuvate
andmetöötlustoimingute audit.
3.           Liikmesriigid
tagavad, et nende järelevalveasutusel on piisavalt ressursse neile käesoleva
määrusega usaldatud ülesannete täitmiseks.
4.           Seoses
isikuandmete töötlemisega sisenemise ja lahkumise süsteemis määrab iga
liikmesriik asutuse, kes on vastutav töötleja vastavalt direktiivi 95/46/EÜ
artikli 2 punktile d ja kellel on keskne vastutus kõnealuses liikmesriigis
andmete töötlemise eest. Liikmesriigid
teatavad kõnealuse asutuse nime komisjonile.
5.           Liikmesriigid
esitavad järelevalveasutuse taotletud teabe ning eelkõige annavad sellele
teavet artikli 28 kohase tegevuse kohta, lubavad neil
tutvuda artiklis 30 osutatud kirjetega ning pääseda igal ajal oma ruumidesse.
Artikkel 38
Euroopa andmekaitseinspektori tehtav järelevalve
1.           Euroopa
andmekaitseinspektor teeb järelevalvet selle üle, et ametis töödeldakse
isikuandmeid kooskõlas käesoleva määrusega. Seoses sellega kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 46 ja 47
osutatud kohustusi ja volitusi.
2.           Euroopa
andmekaitseinspektor tagab, et vähemalt kord nelja aasta jooksul viiakse
kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega läbi ameti tehtavate
isikuandmete töötlemise toimingute audit. Auditi tulemusel koostatud aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile,
nõukogule, ametile, komisjonile ja järelevalveasutustele. Ametile antakse võimalus teha enne aruande vastuvõtmist selle kohta
märkusi.
3.           Amet
edastab Euroopa andmekaitseinspektorile viimase nõutud teabe, lubab tal igal ajal tutvuda kõikide dokumentidega ja artiklis 30
osutatud kirjetega ning pääseda oma ruumidesse.
Artikkel 39
Järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori vaheline koostöö
1.           Järelevalveasutused
ja Euroopa andmekaitseinspektor, tegutsedes oma pädevuse piires, teevad
üksteisega oma vastutusala raames aktiivselt koostööd ning tagavad sisenemise
ja lahkumise süsteemi ning riiklike süsteemide koordineeritud järelevalve.
2.           Tegutsedes
oma pädevuse piires, vahetavad nad vastavalt vajadusele asjakohast teavet,
abistavad üksteist auditite ja kontrollide läbiviimisel, analüüsivad käesoleva
määruse tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu
järelevalve või andmesubjekti õiguste teostamisega seotud probleeme, koostavad
ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ning edendavad
teadlikkust andmekaitsealastest õigustest.
3.           Järelevalveasutused
ja Euroopa andmekaitseinspektor kohtuvad sel eesmärgil vähemalt kaks korda
aastas. Kohtumiste kulud kannab
Euroopa andmekaitseinspektor. Esimesel
kohtumisel võetakse vastu töökord. Vastavalt
vajadusele töötatakse ühiselt välja edasised töömeetodid.
4.           Iga kahe
aasta tagant saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ametile
ühine tegevusaruanne. Aruandes on
esitatud iga liikmesriigi kohta peatükk, mille on koostanud selle liikmesriigi
järelevalveasutus.
VII PEATÜKK
Lõppsätted
Artikkel 40
Andmete kasutamine aruannete ja statistika koostamiseks
1.           Liikmesriikide
pädevate asutuste, ameti ja Frontexi nõuetekohaselt volitatud töötajad võivad
tutvuda järgmiste andmetega üksnes aruannete ja statistika koostamiseks, ilma
võimaluseta tuvastada üksikisikuid:
a)           olekuteave;
b)           kolmanda riigi kodaniku kodakondsus;
c)           sisenemise liikmesriik, kuupäev ja
piiripunkt ning lahkumise liikmesriik, kuupäev ja piiripunkt;
d)           reisidokumendi liik;
e)           artiklis 10 osutatud
viibimisaja ületajate arv;
f)            iga tühistatud või pikendatud
viibimisaja kohta sisestatud andmed;
g)           vajaduse korral viisa väljastanud
asutus;
h)           nende isikute arv, kes on
artikli 12 lõigete 2 ja 3 kohaselt vabastatud nõudest anda
sõrmejälgi.
Artikkel 41
Töölerakendamise algus
1.           Komisjon
määrab sisenemise ja lahkumise süsteemi töölerakendamise kuupäeva, kui on
täidetud järgmised tingimused:
a)           artiklis 23 osutatud meetmed on
vastu võetud;
b)           amet on teatanud, et sisenemise ja
lahkumise süsteemi põhjalik testimine on koostöös liikmesriikidega edukalt
lõpetatud;
c)           liikmesriigid on artiklites 11–14
osutatud andmete kogumiseks ning sisenemise ja lahkumise süsteemi edastamiseks
valideerinud tehnilise ja õigusliku korra ning on nendest teavitanud komisjoni.

2.           Komisjon
teavitab Euroopa Parlamenti kooskõlas lõike 1 punktiga b tehtud testi
tulemustest.
3.           Komisjoni
otsus, millele on osutatud lõikes 1, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 42
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni
abistab komitee. Nimetatud komitee on
komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale
lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011
artiklit 5.
Artikkel 43
Teatamine
1.         Liikmesriigid teatavad komisjonile:
a)           asutuse, kes on artiklis 37 osutatud
vastutav töötleja;
b)           artiklis 41 osutatud vajaliku
tehnilise ja õigusliku korra.
2.           Liikmesriigid teavitavad ametit
pädevatest asutustest, kellel on artiklis 7 osutatud juurdepääs süsteemile
andmete sisestamiseks, muutmiseks ja kustutamiseks ning päringute ja otsingute
tegemiseks.
3.           Amet
teavitab komisjoni artikli 41 lõike 1 punktis b osutatud testi
edukast lõpetamisest.
Komisjon teeb lõike 1 punkti a kohaselt
esitatud teabe kättesaadavaks liikmesriikidele ja üldsusele pidevalt
ajakohastatava avaliku elektroonilise registri vahendusel.
Artikkel 44
Nõuanderühm
Amet loob nõuanderühma, kes nõustab ametit
sisenemise ja lahkumise süsteemiga seotud küsimustes, eelkõige seoses ameti
iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande ettevalmistamisega.
Artikkel 45
Koolitus
Amet täidab artikli 25 lõikes 4
osutatud koolitamisega seotud ülesandeid.
Artikkel 46
Järelevalve ja hindamine
1.           Amet
tagab, et oleks kehtestatud menetlused sisenemise ja lahkumise süsteemi toimimise
järelevalveks, mille puhul võetakse arvesse tehniliste tulemuste, kulutasuvuse,
turvalisuse ja teenuste kvaliteediga seotud eesmärke.
2.           Tehnilise
hoolduse eesmärkidel on ametil õigus tutvuda vajaliku teabega, mis on seotud
sisenemise ja lahkumise süsteemis tehtud andmetöötlustoimingutega.
3.           Kaks
aastat pärast seda, kui sisenemise ja lahkumise süsteem on hakanud toimima,
ning seejärel iga kahe aasta tagant esitab amet Euroopa Parlamendile, nõukogule
ja komisjonile aruande sisenemise ja lahkumise süsteemi tehnilise toimimise,
sealhulgas turvalisuse kohta.
4.           Kaks
aastat pärast seda, kui sisenemise ja lahkumise süsteem on hakanud toimima,
ning seejärel iga nelja aasta tagant esitab komisjon sisenemise ja lahkumise
süsteemi kohta üldhinnangu. Nimetatud
üldhinnangus võrreldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega, hinnatakse
tegevuse aluspõhimõtete kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist, sisenemise ja
lahkumise süsteemi turvalisust ja mis tahes mõju tulevastele toimingutele. Komisjon edastab hindamisaruanded Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Esimeses aruandes
analüüsitakse sisenemise ja lahkumise süsteemi toimimise ja VISi rakendamise
tulemusi arvestades lähemalt seda, millise panuse saab sisenemise ja lahkumise
süsteem anda võitlemisel terroriaktide ja muude raskete kuritegudega, ning
käsitletakse süsteemis säilitatava teabega õiguskaitse eesmärkidel tutvumise
küsimust: kas ja millistel tingimustel on võimalik andmetega tutvuda, kas
andmete säilitamise aega tuleks muuta ja kas lubada kolmandate riikide
asutustel andmetega tutvuda.
6.           Liikmesriigid
edastavad ametile ja komisjonile lõigetes 3 ja 4 osutatud aruannete
koostamiseks vajaliku teabe vastavalt komisjoni ja/või ameti poolt eelnevalt
kindlaksmääratud kvantitatiivsetele näitajatele.
7.           Amet
annab komisjonile lõigetes 4 ja 5 osutatud üldhinnangu koostamiseks vajalikku
teavet.
Artikkel 47
Jõustumine ja kohaldamine
1.           Käesolev
määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas.
2.           Käesolevat
määrust kohaldatakse alates artikli 41 lõikes 1 osutatud kuupäevast.
3.           Artikleid
23–25, 28 ja 41–45 kohaldatakse alates lõikes 1 osutatud kuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja

Lisa
Artikli 27
lõikes 2 osutatud rahvusvaheliste organisatsioonide loetelu
1.         ÜRO organisatsioonid (nt ÜRO
Pagulaste Ülemvoliniku Amet)
2.         Rahvusvaheline
Migratsiooniorganisatsioon (IOM)
3.         Rahvusvaheline Punase Risti Komitee
ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse põhjendus
              1.6.    Meetme kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus- ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuste ja muude eeskirjade eiramise
ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja
kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKULE
LISATAV FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist
lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate
riikide kodanike riiki sisenemist ja riigist lahkumist käsitlevate andmete
registreerimiseks, tingimusel et seadusandja võtab vastu ettepaneku, millega
luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend
(KOM(2011) 750 lõplik), ja ettepaneku nõukogu määruse kohta, millega
määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (KOM(2011)398),
ning et eelarve asjaomase rubriigi kulude ülemmäärade piires on piisavalt
vahendeid.

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile[35]

Poliitikavaldkond:
siseküsimuste valdkond (jaotis 18)

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

x Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[36]
¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Euroopa
Ülemkogu 2009. aasta detsembri kohtumisel kokkulepitud Stockholmi
programmiga kinnitati taas riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi
potentsiaali, mis võimaldaks liikmesriikidel tulemuslikult andmeid jagada ning
samas järgida andmekaitsenõudeid. Sisenemise ja lahkumise süsteemi loomise
ettepanek lisati seetõttu Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavva. Arukate
piiride paketi arendamise rahastamine on üks sisejulgeolekufondi[37] prioriteetidest.

1.4.2.
Erieesmärgid ning
asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
süsteemile

Sisenemise
ja lahkumise süsteemi eesmärk on parandada välispiiride haldamist ning võidelda
ebaseadusliku rändega. Selleks:
salvestatakse
lühiajalist riigis viibimise luba omavate kolmandate riikide kodanike riiki
sisenemise ja riigist lahkumise andmed;
arvutatakse
lühiajalist riigis viibimise luba omavate kolmandate riikide kodanike lubatud
viibimisaeg ja jälgitakse sellest kinnipidamist;
kogutakse
analüüsi tegemiseks statistilisi andmeid kolmandate riikide kodanike riiki
sisenemiste ja riigist lahkumiste kohta.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
Tegevus:
Solidaarsus – Välispiirid, tagasipöördumine, viisapoliitika ja isikute vaba
liikumine (peatükk 18 02)

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Liikmesriikide
pädevad asutused saavad täpset teavet viibimisaja ületajate kohta, mis aitab
ebaseaduslikke sisserändajaid kinni pidada ja tagasi saata ning seeläbi
võidelda ebaseadusliku sisserändega.
Saadakse
igal aastal ELi välispiiri ületavate isikute täpne arv, mis on rühmitatud
kodakondsuse ja piiriületuskoha järgi. Samasugust üksikasjalikku teavet saab
viibimisaja ületajate kohta, mis loob veelgi tugevama tõendusbaasi selle kohta,
kas asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes tuleks kehtestada viisanõue või
mitte.
Saadakse
põhiandmed, mille abil analüüsida kolmandate riikide kodanike taotlusi, et
liituda registreeritud reisijate programmiga (uus ja järgnevad). Lisaks saavad
pädevad asutused vajalikku teavet, mille alusel tagada, et registreeritud
reisijate programmile juurdepääsu omavate kolmandate riikide kodanikud täidavad
täielikult kõiki nõutud tingimusi, sealhulgas peavad kinni lubatud
viibimisajast.
Asutustel
on võimalik kontrollida, et mitmekordseid viisasid omavad regulaarsed reisijad
ei jää Schengeni alale lubatust kauemaks.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Arendamise
ajal
Pärast
esialgse ettepaneku heakskiitmist ja tehniliste spetsifikatsioonide
vastuvõtmist arendab väline töövõtja tehnilise süsteemi. Süsteemide arendamine
toimub kesksel ja riiklikul tasandil IT-ameti üldisel koordineerimisel. IT-amet
määrab koostöös kõikide sidusrühmadega kindlaks üldise juhtimisraamistiku. Nagu
selliste süsteemide arendamisel tavaks, määratakse projekti alguses kindlaks
üldine projektijuhtimiskava koos kvaliteedi tagamise kavaga. Kavades peaks
olema tulemustabelid, kus on näha spetsiifilised näitajaid, eelkõige
          projekti
üldise olukorra kohta,
õigeaegne
areng vastavalt kokkulepitud kavale (vahe-eesmärgid), riskijuhtimine,
ressursside (inimesed ja raha) haldamine vastavalt kokkulepitud eraldistele,
organisatsiooniline valmisolek …
Pärast
süsteemi toimima hakkamist
Kooskõlas
artikliga 46 järelevalve ja hindamise kohta
"3.      Kaks aastat pärast seda, kui sisenemise ja lahkumise süsteem on hakanud
toimima, ning seejärel iga kahe aasta tagant esitab amet Euroopa Parlamendile,
nõukogule ja komisjonile aruande sisenemise ja lahkumise süsteemi tehnilise
toimimise, sealhulgas turvalisuse kohta.
4.       Kaks aastat pärast seda, kui sisenemise ja lahkumise süsteem on hakanud
toimima, ning seejärel iga nelja aasta tagant esitab komisjon üldhinnangu
sisenemise ja lahkumise süsteemi kohta. Nimetatud üldhinnangus võrreldakse
saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega, hinnatakse tegevuse aluspõhimõtete
kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist, sisenemise ja lahkumise süsteemi
turvalisust ja mis tahes mõju tulevastele toimingutele. Komisjon edastab
hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”
Aruannete
puhul on erilise tähtsusega näitajad viibimisaja ületajate arvu kohta ja
piiriületusaja andmed, mille jaoks kogutakse teavet ka VISi rakendamisel saadud
kogemustele toetudes, ning samuti süvaanalüüs, milles käsitletakse vajadust
anda andmetele juurdepääs õiguskaitse eesmärkidel. Komisjon esitab
hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Erieesmärk: Piiridel tehtava kontrolli
tõhustamine, kontrollides riiki sisenemisel ja riigist lahkumisel lubatud
viibimisajaga seotud õigusi, ning kauemaksjäämise riski hindamise parandamine.
Näitaja: Töötlemisaeg piiripunktides
Piiripunktides
tuvastatud viibimisaja ületajate arv
Süsteemi
kättesaadavus
Erieesmärk: Luua usaldusväärset teavet, mis
võimaldab ELil ja liikmesriikidel teha informeeritud poliitikavalikuid seoses
viisade ja rändega.
Näitaja: Viibimisaja
ületajate kohta esitatud hoiatusteadete arv järgmiste kategooriate alusel:
viisa nõutav / viisanõudest vabastatud, piiriliigi – maa/meri/õhk,
liikmesriigi, päritoluriigi/kodakondsuse järgi.
Erieesmärk: Teha kindlaks ja tuvastada
ebaseaduslikke sisserändajaid, eelkõige viibimisaja ületajaid, ka territooriumi
piires ning suurendada tagasisaatmisvõimalusi.
Näitaja: Nende hoiatusteadete
arv, mille tulemusel on viibimisaja ületajad kinni peetud.
Erieesmärk: Kaitsta kolmandate riikide
kodanike põhiõigusi, eelkõige seoses isikuandmete kaitse ja õigusega eraelu
puutumatusele.
Näitaja: Piiriületusandmetes
esinevate ekslike kokkulangevuste arv.
Riiklikele
andmekaitseasutustele üksikisikutelt laekunud kaebuste arv.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Ebaseaduslik
sisseränne ELi tekitab väljakutse igale liikmesriigile. Suurem osa sisserändajatest
on viibimisaja ületajad, kes on sisenenud Euroopa Liitu seaduslikult, kuid on
jäänud lubatust kauemaks. ELi õiguses on sätestatud, et kolmandate riikide
kodanikel on reeglina õigus lühiajaliselt liitu siseneda kuni kolmeks kuuks
kuuekuulise ajavahemiku jooksul.
Sisenemise
ja lahkumise süsteem saab olema vahend, mis annab Euroopa Liidule põhilist
teavet kolmandate riikide kodanike kohta, kes sisenevad ELi territooriumile ja
lahkuvad sealt. Selline teave on vältimatu jätkusuutliku ja mõistliku rände- ja
viisapoliitika kujundamisel. Kehtiv süsteem, kus passi lüüakse tempel,
valmistab probleeme mitte ainult õiguskaitse seisukohalt, vaid ka seoses
isikute teavitamisega nende õigustest, näiteks mitu päeva võivad nad veel
viibida Schengeni alal pärast mitut mõnepäevast visiiti. Lisaks ei ole andmeid
füüsiliselt võimalik liikmesriikide vahel jagada, kuna andmed on kantud vaid
passi. See tähendab ka seda, et neid andmeid ei saa kasutada, kui tembeldatud
reisidokument asendatakse või see kaob.
Sisenemise
ja lahkumise süsteem võimaldab arvutada kolmanda riigi kodaniku viibimise
kestuse ja kontrollida, kas sellest peetakse kinni, ning toimida sarnaselt ka
Schengeni alal kontrollimisi tehes. Praegu on passide tembeldamine, mille puhul
märgitakse riiki sisenemise ja riigist väljumise kuupäevad, ainus kättesaadav
vahend piirivalvuritele ja immigratsiooniasutustele. Aeg, mis kolmanda riigi
kodanik veedab Schengeni alal, arvutatakse templite põhjal, mida on sageli
raske dešifreerida; eed võivad olla loetamatud või on neid püütud võltsida. Seepärast
on reisidokumentides olevate templite alusel Schengeni alal viibitud aja täpne
arvutamine ajamahukas ja keeruline.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Ükski
liikmesriik ei suuda üksi luua ühist ja koostoimivat sisenemise ja lahkumise
süsteemi. Nii nagu kõik tegevused, mis on seotud rändevoogude juhtimise ja
julgeolekuohtudega, on tegemist valdkonnaga, kus ELi eelarve kasutamine loob
ilmselgelt lisaväärtust.
Kontrolli
kaotamisega sisepiiridel peavad kaasnema ühised meetmed liidu välispiiride
tõhusaks kontrollimiseks ja valveks. Mõned liikmesriigid kannavad rasket
koormat, mis tuleneb nende geograafilisest asukohast ja nende hallatava Euroopa
Liidu välispiiri pikkusest. Kolmandate riikide kodanike sisenemise tingimused
ja nende suhtes tehtav kontroll piiril harmoneeritakse terves ELi õiguses. Kuna
isikud võivad siseneda Schengeni alale sellise liikmesriigi piiripunkti kaudu,
kus kasutatakse sisenemise ja lahkumise riiklikku registrit, kuid lahkuda
piiripunkti kaudu, kus ei ole sarnast registrit, ei suuda liikmesriigid üksi
tegutseda, vaid seda tuleb teha ELi tasandil.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Teise
põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemi (VIS)
arendamisel saadud kogemustest on õpitud järgmist:
1)
võimaliku kaitsena nõuete muutmisest tulenevate ülekulude ja viivituste vastu
ei hakata ühtki vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala uut
infosüsteemi, eriti kui see hõlmab suuremahulist IT-süsteemi, arendama enne,
kui on kindlalt vastu võetud selle eesmärki, kohaldamisala, ülesandeid ja
tehnilisi üksikasju sätestavad õiguslikud dokumendid;
2)
arendustegevuse rahastamine on osutunud raskeks nendes liikmesriikides, kus
vastavaid meetmeid ei nähtud ette mitmeaastases programmitöös või kus esines
ebatäpsusi välispiirifondi raames tehtud programmitöös. Seetõttu on nüüd tehtud
ettepanek kaasata need arengukulud ettepanekusse.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Käesolevat
ettepanekut tuleks käsitleda osana Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse
strateegia, eelkõige arukate piiride (vt asjaomane teatis[38]) kestvast arendamisest, aga ka
koostoimes Sisejulgeolekufondi piiriettepanekuga,[39] mis on osa mitmeaastasest
finantsperspektiivist. Komisjoni muudetud ettepanekule (asutada amet)[40] lisatud finantsselgitus hõlmab
olemasolevate IT-süsteemide EURODACi, SISi II ja VISi kulusid, kuid mitte
tulevaste piirihaldussüsteemide kulusid, sest neid ei ole veel õigusliku
raamistiku põhjal ameti käsutusse antud. Seetõttu on nõukogu määruse (millega
määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[41] ettepaneku lisas rubriigis 3
„Turvalisus ja kodakondsus” ette nähtud katta olemasolevate IT-süsteemide kulud
punkti „IT-süsteemid” alt (822 miljonit eurot) ja tulevased piirihaldussüsteemid
punkti „Sisejulgeolek” alt (1,1 miljonit eurot 4,648 miljonist eurost). Komisjoni
siseasjade peadirektoraadis vastutab peadirektoraat sellise vaba liikumise ala
loomise eest, kus inimesed võivad ületada sisepiire ilma kontrollita ning kus
välispiire kontrollitakse ning hallatakse kooskõlastatult ELi tasemel. Süsteemi
ja viisainfosüsteemi koostoime punktid on järgmised:
a)
viisaomanike jaoks – biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi kasutatakse
ka sisenemise ja lahkumise süsteemis;
b) sisenemise
ja lahkumise süsteem täiendab VISi. VIS sisaldab vaid viisataotlusi ja
väljastatud viisasid, kusjuures viisaomanike puhul säilitatakse sisenemise ja
lahkumise süsteemis ka konkreetsed sisenemise ja lahkumise kuupäevad, mis on
seotud väljastatud viisadega;
c) samuti
on koostoime registreeritud reisijate programmiga, kuna registreeritud
reisijate sisenemise ja lahkumise kuupäevad salvestatakse sisenemise ja
lahkumise süsteemis, mille abil jälgitakse nende Schengeni alal lubatud
viibimise kestust. Ilma sisenemise ja lahkumise süsteemita ei saa
registreeritud reisijate jaoks rakendada täisautomaatset piiriületust. Lisaks
puudub risk, et teistes peadirektoraatides elluviidavad sarnased algatused
kattuvad.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku
[PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
x Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Ettevalmistusperiood 2013–2015 (õigusliku
raamistiku loomine)
–
Arendusperiood 2015–2017,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[42]

x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  täitevasutustele
–
x ühenduste asutatud asutustele[43]
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke
teenuseid osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete
meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on
kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49
tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Ettepaneku
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi
osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ajavahemikuks 2014–2020 (KOM(2011)750)
artiklis 15 nähakse ette sisenemise ja lahkumise süsteemi arendamise
rahastamine. Kooskõlas uue finantsmääruse artikli 58 lõike 1
punktiga c ja artikliga 60 (eelarve täitmine kaudselt ja
tsentraliseeritud korras) delegeeritakse eespool nimetatud finantsprogrammi
rakendamise ülesanded IT-ametile.
Ajavahemikul 2015–2017
usaldatakse kõik arendamisega seotud tegevused IT-ametile delegeerimislepingu
alusel. See hõlmab projekti kõikide harude, st keskse süsteemi, liikmesriikide
süsteemide, liikmesriikides olevate võrgustike ja infrastruktuuri arendamisega
seotud tegevusi.
2017. aastal,
kui on aeg teha vahekokkuvõte, on ette nähtud kanda 513 miljonist eurost
kasutamata jäänud vahendid IT-ameti reale keskse süsteemi ja võrgustiku
tegevus- ja halduskulude katteks ning riiklike programmide reale riiklike
süsteemide tegevus- ja halduskulude, sealhulgas infrastruktuurikulude katteks
(vt tabel allpool). Finantsselgitust muudetakse vastavalt 2016. aasta lõpus.
 Plokid || Juhtimisviis || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Arendamine – keskne süsteem || Kaudne tsentraliseeritud || X || X || X ||   ||   ||
 Arendamine – liikmesriigid || Kaudne tsentraliseeritud || X || X || X ||   ||   ||
 Hooldus – keskne süsteem || Kaudne tsentraliseeritud ||   ||   || X || X || X || X
 Hooldus – riiklikud süsteemid || Kaudne tsentraliseeritud ||   ||   || X || X || X || X
 Võrgustik (1) || Kaudne tsentraliseeritud || X || X || X || X || X || X
 Infrastruktuur – liikmesriigid || Kaudne tsentraliseeritud || X || X || X || X || X || X
(1) võrgustiku arendamine 2015–2017,
võrgustiku toimimine 2017–2020

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Sisenemise
ja lahkumise süsteemi järelevalve ja hindamise eeskirjad nähakse ette
sisenemise ja lahkumise süsteemi ettepaneku artiklis 46
Artikkel 46     Järelevalve
ja hindamine
1.
Amet tagab, et oleks kehtestatud menetlused sisenemise ja
lahkumise süsteemi toimimise järelevalveks, mille puhul võetakse arvesse
tehniliste tulemuste, kulutasuvuse, turvalisuse ja teenuste kvaliteediga seotud
eesmärke.
2.
Tehnilise hoolduse eesmärkidel on ametil õigus tutvuda
vajaliku teabega, mis on seotud sisenemise ja lahkumise süsteemis tehtud
andmetöötlustoimingutega.
3.
Kaks aastat pärast seda, kui sisenemise ja lahkumise
süsteem on hakanud toimima, ning seejärel iga kahe aasta tagant esitab amet
Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande sisenemise ja lahkumise
süsteemi tehnilise toimimise, sealhulgas turvalisuse kohta.
4.
Kaks aastat pärast seda, kui sisenemise ja lahkumise
süsteem on hakanud toimima, ning seejärel iga nelja aasta tagant esitab
komisjon sisenemise ja lahkumise süsteemi kohta üldhinnangu. Nimetatud
üldhinnangus võrreldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega, hinnatakse
tegevuse aluspõhimõtete kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist, sisenemise ja
lahkumise süsteemi turvalisust ja mis tahes mõjusid tulevastele toimingutele. Komisjon
edastab hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Esimeses aruandes analüüsitakse sisenemise ja lahkumise
süsteemi toimimise ja VISi rakendamise tulemusi arvestades lähemalt seda,
millise panuse saab sisenemise ja lahkumise süsteem anda võitlemisel
terroriaktide ja muude raskete kuritegudega, ning käsitletakse süsteemis
säilitatava teabega õiguskaitse eesmärkidel tutvumise küsimust: kas ja
millistel tingimustel on võimalik andmetega tutvuda, kas andmete säilitamise
aega tuleks muuta ja kas lubada kolmandate riikide asutustel andmetega tutvuda.
6.
Liikmesriigid edastavad ametile ja komisjonile
lõikudes 3 ja 4 osutatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe vastavalt
komisjoni ja/või ameti poolt eelnevalt määratletud kvantitatiivsetele
näitajatele.
7.
Amet annab komisjonile lõigetes 4 ja 5 osutatud
üldhinnangu koostamiseks vajalikku teavet.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

1)
Raskused süsteemi tehnilise arendamisega
Liikmesriikides
on tehniliselt erinevad IT-süsteemid. Lisaks võivad piirkontrollimenetlused
erineda vastavalt kohalikele oludele (piiripunkti ruumikus, reisijatevood jne).
Sisenemise ja lahkumise süsteem tuleb integreerida riikliku IT-struktuuriga ja
riiklike piirikontrollimenetlustega. Lisaks peab süsteemi riiklike komponentide
arendamine toimuma täies kooskõlas kesksete nõuetega. Selles valdkonnas on kaks
peamist ohtu:
a)
oht, et sisenemise ja lahkumise süsteemi tehnilisi ja õiguslikke aspekte võivad
liikmesriigid rakendada erineval viisil, kuna keskne süsteem ja riiklikud
süsteemid ei tee piisavalt koostööd;
b)
vastuolud tulevase süsteemi kasutamisel, mis sõltuvad sellest, kuidas
liikmesriigid rakendavad sisenemise ja lahkumise süsteemi oma olemasolevatesse
piirikontrollimenetlustesse.
2)
Raskused õigeaegse arendamisega
VISi
ja SIS II arendamisel saadud kogemuste põhjal võib eeldada, et sisenemise ja
lahkumise süsteemi eduka rakendamise määravaks teguriks on süsteemi õigeaegne
arendamine välise töövõtja poolt. IT-amet, mis on ulatuslike IT-süsteemide
arendamise ja juhtimise valdkonnas üks tippkeskusi, vastutab samuti lepingute
sõlmimise ja haldamise eest, eelkõige süsteemi arendamistööde alltöövõtu eest. Välise
töövõtja kasutamine arendustöödel tekitab mitmeid ohte:
a)
eelkõige oht, et töövõtja ei saa eraldada piisavalt vahendeid projekti jaoks
või et ta projekteerib ja arendab vananenud süsteemi;
b)
oht, et töövõtja ei pea ulatuslike IT-projektide haldamise võtetest ja
meetoditest täielikult kinni, et vähendada kulusid;
c) praeguse
majanduskriisi ajal ei saa välistada ohtu, et töövõtjal esineb projektivälistel
põhjustel majanduslikke raskusi.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

1)
Ametist peaks saama tippkeskus ulatuslike IT-süsteemide arendamise ja juhtimise
valdkonnas. Ametile tehakse ülesandeks arendada välja keskne süsteem ja ka
ühtsed liidesed liikmesriikides ning juhtida nende tegevust. See võimaldab
vältida suuremat osa probleemidest, mis komisjonil esinesid SIS II ja VISi
arendamisel.
Arendusetapi
jooksul (2015–2017) lasub üldine vastutus komisjonil, kuna projekti arendamine
toimub kaudse tsentraliseeritud eelarve täitmise alusel. Amet vastutab
tehnilise ja finantsjuhtimise eest, eelkõige lepingute sõlmimise ja haldamise
eest. Delegeerimislepinguga kaetakse keskne süsteem hangete abil ja riiklikud
süsteemid toetuste abil. Kooskõlas rakenduseeskirjade artikliga 40 sõlmib
komisjon lepingu, milles nähakse ette rahaliste vahendite haldamise ja
kontrollimise ning liidu finantshuvide kaitse üksikasjalik kord. Lepingusse
lisatakse artikli 40 lõikes 2 kehtestatud sätted. Seeläbi saab
komisjon ohjata punktis 2.2.1 kirjeldatud ohte.
Vahearuande
koostamise ajal (koostatakse 2017. aastal Sisejulgeolekufondi raames,
horisontaalmääruse artikkel 15) analüüsitakse eelarve täitmise viisi
uuesti.
2) Viivituste
vältimiseks riiklikul tasandil nähakse ette kõikide sidusrühmade vaheline tõhus
juhtimisviis. Komisjon pani määruse ettepanekus ette, et liikmesriikide
riiklikest ekspertidest koosnev nõuanderühm nõustab ametit sisenemise ja
lahkumise süsteemi ning registreeritud reisijate programmi küsimustes. Nõuanderühm
kohtub regulaarselt, et arutada süsteemi rakendamist, jagada kogemusi ning anda
nõu ameti haldusnõukogule. Lisaks kavatseb komisjon soovitada, et iga
liikmesriik looks nii tehnilise kui ka funktsionaalse poole arendamise jaoks
riikliku projektiinfrastruktuuri või projektirühma ning usaldusväärse
sideinfrastruktuuri, millesse kuulub ka ühtne kontaktpunkt.

2.3.
Pettuste ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise
meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Pettuse
vastu võitlemise meetmed on sätestatud määruse (EL) 1077/2011
artiklis 35 järgmiselt:
1.       Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisel
kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999.
2.       Amet ühineb institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse
Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlusi, ja kehtestab viivitamata
kõigi ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted.
3.       Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates
rakenduskokkulepetes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et
kontrollikoda ja OLAF võivad vajadusel teha ameti rahastamisest kasusaajate
ning raha jaotamise eest vastutavate esindajate seas kohapealseid kontrolle.
Kooskõlas
nimetatud sättega võeti 28. juunil 2012. aastal vastu õiguse,
vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide
operatiivjuhtimiseks loodud Euroopa ameti haldusnõukogu otsus, milles
käsitletakse nende sisejuurdluste tingimusi, mida tehakse seoses pettuse,
korruptsiooni või mis tahes muu ELi finantshuve kahjustava ebaseadusliku
tegevusega.
Lisaks
töötab siseasjade peadirektoraat praegu välja oma strateegiat pettuste
ärahoidmiseks ja avastamiseks.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

Delegeerimislepinguga tehakse ametile ülesandeks
luua oma kohalike finantssüsteemide raames asjakohased vahendid, et tagada
sisenemise ja lahkumise süsteemi rakendamisel tehtavate kulude üle tõhus
järelevalve, nende hilisem kontroll ja aruandlus kooskõlas uue finantsmääruse
artikliga 60. Amet võtab asjakohased meetmed, et koostada aruanded,
olenemata eelarve lõplikust liigendusest.
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 number [kirjeldus ………………………………….] || Liigendatud/liigendamata ([44]) || EFTA riigid[45] || Kandidaatriigid[46] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   || Liigendatud || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 number [Rubriik …………………………………..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 3 || [18.02.CC] Sisejulgeolekufondi piirid || Liigendatud || EI || EI || JAH || EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 3 || Julgeolek ja kodakondsus
  SISEASJADE PEADIREKTORIAAT ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017[47] || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgmised aastad || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida 18.02.CC || Kulukohustused || (1) || 122,566 || 30,142 || 119,477 || 80,272 || 80,272 || 80,271 ||   || 513,000
 Maksed || (2) || 61,283 || 82,382 || 92,677 || 83,993 || 80,271 || 80,271 || 32,122 || 513,000
 Eelarverea nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[48] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverea nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Siseasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 122,566 || 30,142 || 119,477 || 80,272 || 80,272 || 80,271 ||   || 513,000
 Maksed || =2+2a +3 || 61,283 || 82,382 || 92,677 || 83,993 || 80,271 || 80,271 || 32,122 || 513,000
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi <….> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgmised aastad || KOKKU
  SISEASJADE PEADIREKTORIAAT ||   ||   ||   ||
  Personalikulud || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 ||   || 1,715
  Muud halduskulud || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,602
 SISEASJADE PEADIREKTORAAT KOKKU || Assigneeringud || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi <….> assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgmised aastad || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,455 || 0,455 || 123,021 || 30,533 || 119,867 || 80,662 || 80,662 || 80,662 ||   || 516,317
 Maksed || 0,455 || 0,455 || 61,738 || 82,773 || 93,067 || 84,383 || 80,662 || 80,662 || 32,122 || 516,317
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma
tegevusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU ||
 ||
 Väljundi liik[49] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kogukulu ||
 ERIEESMÄRK nr 1[50]: süsteemi arendamine (keskne süsteem ja riiklikud süsteemid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund || 1 || 122,566 || 1 || 30,142 || 1 || 43,143 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 195,851 ||
 Erieesmärgi nr 1[51] vahesumma ||   || 122,566   || , || 30,142 || , || 43,143   || , || , || , || , || , || , || , || 195,851 , ||
 ERIEESMÄRK nr 2: süsteemi arendamine (kesksüsteem ja riiklikud süsteemid)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund ||   ||   || , ||   || 1, || 76,334 || ,1 || ,80,271 || 1 || ,80,272 || ,1 || ,80,272 , || 1 || 317,149 ||
 Erieesmärgi nr 2[52] vahesumma ||   ||   || , ||   || , || 76,334 || , || ,80,271 || , || ,80,272 || , || ,80,272 || , || 317,149 ||
 KULUD KOKKU || 1 || 122,566 || ,1 || 30,142 || 2 || 119,477 || 1 || 80,271 || 1 || 80,272 || 1 || 80,272 || 2 || 513,000 ||

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute
kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 || 1,715
 Muud halduskulud || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 1,602
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[53] välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317

3.2.3.2.
 Hinnanguline personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta              2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 ·        Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX,01,05,01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·        Koosseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendis: FTE)[54]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04,yy[55] || peakorteris[56] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele,
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt, Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega,
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || 2 kohta ettevalmistusperioodil 2013–2015 täiskohaga administraator, kes tegeleb õigusloomealaste läbirääkimiste, ameti ülesannete koordineerimise ja delegeerimislepingu järelevalvega poole kohaga administraator, kes tegeleb rahandustegevuse järelevalvega ja kellel on erialased teadmised piirikontrolli ja tehniliste küsimuste valdkonnas poole kohaga assistent, kes tegeleb haldus- ja rahandustegevusega 1,5 kohta arendusperioodil 2016–2020 täiskohaga administraator, kes tegeleb delegeerimislepingu järgsete ülesannetega (aruanded, komiteemenetluse ettevalmistamine, funktsionaalsete ja tehniliste spetsifikatsioonide valideerimine, rahandustegevuse järelevalve ja kooskõlastamine ametiga) ja kellel on lisaks erialased teadmised piirikontrolli ja tehniliste küsimuste valdkonnas, poole kohaga assistent, kes tegeleb haldus- ja rahandustegevusega
 Koosseisuvälised töötajad || 0

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
x Ettepanek/algatus on kooskõlas praeguse ja
järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga,
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase
finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine,
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele,
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik
paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamine[57],
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele,

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
x Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist,
–
¨ Ettepanek/algatus hõlmab
Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele,
–
x Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
x        mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[58]
 Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgmised aastad
 Artikkel 6313 ……… ||   || 3,729 || 5,013 || 5,639 || 5,111 || 4,884 || 4,884 || 1,954
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab,
18.02
CC Sisejulgeolekufond: piirid
Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod,
Eelarve
sisaldab Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega
ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riikide osamaksu, nagu on sätestatud
asjaomastes lepingutes, Esitatud prognoosid on täiesti soovituslikud
ning põhinevad viimastel arvutustel, mis on tehtud tulude kohta, mida Schengeni
acquis' rakendamisest saadakse riikidelt (Island, Norra ja Šveits), mis
praegu kannavad Euroopa Liidu eelarvesse igal aastal asjaomase eelarveaasta
eest summa, mis on arvutatud vastavalt nende sisemajanduse koguproduktile
protsendina osalevate maade sisemajanduse koguproduktist , Arvutus põhineb
EUROSTATi 2012,,aasta juuni näitajatel, mis võivad oluliselt muutuda sõltuvalt
osalevate riikide majanduslikust olukorrast,
[1]               KOM(2008) 69 (lõplik). Teatisega
koos esitati mõjuhinnang SEK(2008) 153.
[2]               „Avatud
ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”, ELT C 115, 4.5.2010,
lk 1.
[3]               EUCO
23/11.
[4]               KOM(2011)
680 (lõplik).
[5]               ELT
L 105, 13.4.2006.
[6]               Bulgaaria,
Eesti, Hispaania, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia,
Slovakkia, Soome ja Ungari.
[7]               http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/population/data/database.
See näitaja hõlmab viibimisaja ületajaid ja ka ebaseaduslikult sisenenud
isikuid, kes on kinni peetud piiril kui ka Schengeni alal.
[8]               ELT
L 286, 1.11.2011.
[9]               SEK
(2008) 153.
[10]             SWD
(2013) 47.
[11]             See
sõltub sellest, kas seadusandja võtab vastu ettepaneku, millega luuakse
Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend (KOM(2011) 750
lõplik), ja ettepaneku nõukogu määruse kohta, millega määratakse kindlaks
mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (KOM(2011)398), ning
piisavate vahendite olemasolust eelarve asjaomase rubriigi kulude ülemmäärade
piires.
[12]             EÜT
L 176, 10.7.1999, lk 36.
[13]             ELT
L 53, 27.2.2008, lk 52.
[14]             ELT
L 160, 18.6.2011, lk 19.
[15]             ELT C, …, lk….
[16]             ELT C, …, lk….
[17]             ELT C, …, lk….
[18]             KOM(2008)
69 (lõplik).
[19]             ELT
L 158, 30.4.2004, lk 77.
[20]             ELT
L 286, 1.11.2011, lk 1.
[21]             EÜT
L 281, 23.11.1995, lk 31.
[22]             EÜT
L 8, 12.1.2001, lk 1.
[23]             ELT
L 55, 28.2.2011, lk 13.
[24]             EÜT
L 131, 1.6.2000, lk 43.
[25]             EÜT
L 64, 7.3.2002, lk 20.
[26]             EÜT
L 176, 10.7.1999, lk 36.
[27]             EÜT
L 176, 10.7.1999, lk 31.
[28]             ELT
L 53, 27.2.2008, lk 52.
[29]             ELT
L 53, 27.2.2008, lk 1.
[30]             ELT
L 160, 18.6.2011, lk 21.
[31]             ELT
L 160, 18.6.2011, lk 19.
[32]             ELT
L 243,15.9.2009, lk 1.
[33]             ELT
L 286,1.11.2011, lk 1.
[34]             ELT
L 349, 25.11.2004, lk 1.
[35]             ABM:
tegevuspõhine juhtimine – ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.
[36]             Vastavalt
finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[37]             Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana
välispiiride ja viisade rahastamisvahend (KOM(2011)750).
[38]             Komisjoni
teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Arukad piirid – valikud ja edasised
sammud”. KOM(2011) 680 (lõplik).
[39]             Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana
välispiiride ja viisade rahastamisvahend (KOM(2011)750.
[40]             KOM(2010)
93, 19. märts 2010.
[41]             KOM(2011)
398, 29.6.2011.
[42]             Eelarve
täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[43]             Määratletud
finantsmääruse artiklis 185.
[44]             Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[45]             EFTA:
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon
[46]             Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
[47]             Kulude
erinevust ja eelkõige 2015. ja 2017. aasta kõrgeid kulusid saab selgitada
järgnevalt: Arendusperioodi alguses 2015. aastal võetakse kulukohustused
arendustegevuse jaoks (ühekordsed kulud, millest kaetakse kolme aasta riist- ja
tarkvara ning töövõtja kulud). Pärast arendusperioodi lõppu 2017. aastal
võetakse kulukohustused seoses funktsioonidega. Riist- ja tarkvara
haldamiskulud on periooditi erinevad.
[48]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene
teadustegevus.
[49]             Väljunditena
käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[50]             Vastavalt
punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...”
[51]             See
summa hõlmab kesksete arendamistööde kulusid, eelkõige võrgustiku
infrastruktuur, vajaminevad riist- ja tarkvaralitsentsid ning keskse süsteemi
arendamiseks vajalike väliste töövõtjate kulud. Riiklike arendustööde puhul
hõlmab see ka vajaminevaid riist- ja tarkvaralitsentse ning samuti arendustöid
välise töövõtja poolt.
[52]             Sellest
summast kaetakse keskse süsteemi käitamiseks vajaminevad kulud, eelkõige
võrgustiku käitamine, keskse süsteemi hooldamine välise töövõtja poolt ning
vajaminevad riist- ja tarkvaralitsentsid. Riiklike funktsioonide puhul kaetakse
riiklike süsteemide käitamiseks vajaminevad kulud, eelkõige riist- ja
tarkvaralitsentsid, intsidentide haldamine ning väliste töövõtjate jaoks
vajaminevad kulud.
[53]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene
teadustegevus.
[54]             Lepingulised
töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud
töötajad, riikide lähetatud eksperdid
[55]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A
read).
[56]             Peamiselt
struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa
Kalandusfond (EKF).
[57]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[58]             Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud, suhkrumaks) korral tuleb näidata netosummad, st
brutosumma, millest on lahutatud 25 % kogumiskuludena.