               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.5.2022
            COM(2022) 246 final
            2022/0168(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil seoses ettepanekutega muuta ÜRO eeskirju nr 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 ja 162, ettepanekuga muuta ÜRO üldist tehnilist normi nr 2, ettepanekuga tagurdamise hoiatussüsteeme käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta, ettepanekuga kahe- ja kolmerattaliste sõidukite heitekontrollisüsteemide vastupidavust käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta, ettepanekuga raskeveokite ülipeente tahkete osakeste heite arvu mõõtmist käsitleva uue konsolideeritud resolutsiooni kohta ning ettepanekuga ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatuse nr 4 väljatöötamise lubamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (edaspidi „ÜRO“) Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil (WP.29) võetav seisukoht seoses kehtivate ÜRO eeskirjade muudatuste ja kehtivate ÜRO üldiste tehniliste normide muudatuste vastuvõtmisega.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.Muudetud 1958. aasta kokkulepe ja paralleelne kokkulepe

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppe (milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „muudetud 1958. aasta kokkulepe“)) ning kokkuleppe (mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“)) eesmärk on töötada välja ühtlustatud nõuded, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt UNECE kokkuleppeosaliste vahel. Nende eesmärk on samuti tagada, et mootorsõidukitel on kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse tase.

               Kokkulepped jõustusid ELis vastavalt 24. märtsil 1998 ja 15. veebruaril 2000. Mõlemat kokkulepet haldab WP.29.

               2.2. UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum

               WP.29 pakub sõidukeid käsitlevate eeskirjade ülemaailmseks ühtlustamiseks unikaalset raamistikku. WP.29 on alaline töörühm ÜRO institutsioonilises raamistikus ning tal on konkreetne mandaat ja töökord. See toimib ülemaailmse foorumina, mis võimaldab avatud arutelusid mootorsõidukeid käsitlevate eeskirjade ning muudetud 1958. aasta kokkuleppe ja paralleelse kokkuleppe rakendamise üle. Kõik ÜRO liikmesriigid ja ÜRO liikmesriikide loodud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid võivad WP.29 tegevuses täielikult osaleda ja saada WP.29 poolt hallatavate sõidukeid käsitlevate kokkulepete osaliseks. Euroopa Liit on nende kokkulepete osaline
                  1
               .

               UNECE WP.29 koosolekuid peetakse kolm korda aastas, st märtsis, juunis ja novembris. WP.29 saab igal koosolekul tehtud tehniliste edusammude kajastamiseks võtta vastu

               uusi ÜRO eeskirju,

               uusi ÜRO resolutsioone,

               uusi ÜRO üldisi tehnilisi norme,

               ÜRO eeskirjade ja resolutsioonide muudatusi muudetud 1958. aasta kokkuleppe alusel ning

               ÜRO üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide muudatusi paralleelse kokkuleppe alusel.

               Enne iga WP.29 koosolekut arutatakse neid muudatusi tehnilisel tasandil WP.29 spetsiaalsetes allorganites.

               Seejärel saab WP.29 võtta vastu ettepanekuid:

               muudetud 1958. aasta kokkuleppe alusel esitatud ettepanekute puhul kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamusega või

               paralleelse kokkuleppe alusel esitatud ettepanekute puhul kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste ühehäälse heakskiiduga.

               Enne iga WP.29 koosolekut määratakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel nõukogu otsusega kindlaks liidu nimel võetav seisukoht

               uute ÜRO eeskirjade, ÜRO üldiste tehniliste normide ja ÜRO resolutsioonide ning

               ÜRO eeskirjade, ÜRO üldiste tehniliste normide ja ÜRO resolutsioonide muudatuste, täienduste ja paranduste kohta.

               2.3. WP.29 kavandatav õigusakt

               Oma 21.–24. juunil 2022 toimuval 187. istungil võib WP.29 võtta vastu:

               ettepanekud teha muudatusi ÜRO eeskirjades nr 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 ja 162;

               ettepaneku teha muudatusi ÜRO üldises tehnilises normis nr 2;

               ettepaneku tagurdamise hoiatussüsteeme käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta;

               ettepaneku kahe- ja kolmerattaliste sõidukite heitekontrollisüsteemide vastupidavust käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta;

               ettepaneku raskeveokite ülipeente tahkete osakeste heite arvu mõõtmist käsitleva uue konsolideeritud resolutsiooni kohta ning

               ettepaneku lubada koostada ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatus nr 4.

               3. LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               WP.29 süsteem tugevdab sõidukistandardite rahvusvahelist harmoneerimist. Muudetud 1958. aasta kokkuleppel on selle eesmärgi saavutamisele väga suur mõju. ELi tootjad saavad rakendada ühtset tüübikinnituseeskirjade kogumit, teades et kokkuleppeosalised tunnistavad nende tooted oma riiklikele õigusaktidele vastavaks.

               Tänu sellele on määrusega (EÜ) nr 661/2009 mootorsõidukite üldise ohutuse kohta kehtetuks tunnistatud rohkem kui 50 ELi direktiivi ja asendatud need vastavate muudetud 1958. aasta kokkuleppel põhinevate eeskirjadega.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858
                  2
                kasutatakse sarnast lähenemisviisi. Sellega on sätestatud kõigi uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Nimetatud määrusega inkorporeeriti muudetud 1958. aasta kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele.

               Kui WP.29 on uue ÜRO eeskirja või ÜRO eeskirja muutmise ettepaneku vastu võtnud, teavitab UNECE täitevsekretär kokkuleppeosalisi kõnealusest õigusaktist. Kui kokkuleppeosaliste blokeeriv vähemus ei ole kuue kuu jooksul vastuväidet esitanud, siis õigusakt jõustub. Iga kokkuleppeosaline saab õigusakti oma kohaldatavatesse riiklikesse õigusnormidesse üle võtta. ELis on ülevõtmine lõpule viidud pärast selle õigusakti avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Liidu seisukoht tuleb kindlaks määrata järgmiste õigusaktide suhtes:

               –ettepanekud teha muudatusi ÜRO eeskirjades nr 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 ja 162, et ajakohastada sätteid, mis käsitlevad:

               –roolimehhanismi;

               –raskeveokite pidurisüsteeme;

               –sõiduautode pidurisüsteeme;

               –kaitsekiivreid ja visiire;

               –nähtavaid saasteaineid ja diiselmootori võimsuse mõõtmist (diislisuits);

               –valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist;

               –diiselmootorite ja (maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate) ottomootorite heitkoguseid;

               –M- ja N-kategooria sõidukite mürataset;

               –L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist;

               –tarbesõidukite ja nende haagiste rehve;

               –valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist (mopeedid);

               –juhtimisseadmestikku;

               –kasuliku võimsuse ja 30 minuti võimsuse mõõtmist;

               –põllumajandustraktoritele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist;

               –pidurite varuosi;

               –elektriajamiga sõidukeid;

               –põllutöömasinate rehve;

               –tarbesõidukite ja nende haagiste protekteeritud rehve;

               –rehvide veeretakistusjõudu, veeremismüra ja märghaardumist;

               –jalakäijate ohutust;

               –lapse tõhustatud turvasüsteeme;

               –täiustatud hädapidurdussüsteeme;

               –postiga külgkokkupõrget;

               –L-kategooria elektrisõidukeid;

               –laupkokkupõrkeid ja turvasüsteeme;

               –rehvirõhu jälgimissüsteeme;

               –ISOFIX-kinnitussüsteeme, ISOFIX-ülakinnituspunkte ja i-Size-istekohti;

               –valgussignaalseadmeid;

               –tee valgustusseadmeid;

               –helkurseadmeid;

               –automaatseid sõiduraja hoidmise süsteeme ning

               –käivitustõkesteid;

               –ettepanek teha muudatusi ÜRO üldises tehnilises normis nr 2, et ajakohastada ülemaailmset mootorrataste heidete katsetsüklit käsitlevaid sätteid;

               –ettepanek tagurdamise hoiatussüsteeme käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta;

               –ettepanek kahe- ja kolmerattaliste sõidukite heitekontrollisüsteemide vastupidavust käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta ning

               –ettepanek raskeveokite ülipeente tahkete osakeste heite arvu mõõtmist käsitleva uue konsolideeritud resolutsiooni kohta.

               WP.29 kavatseb nende ettepanekute asjus hääletada 21.–24. juunil 2022 toimuval koosolekul.

               Lisaks sellele tuleb määrata kindlaks liidu seisukoht järgmise kohta:

               –ettepanek lubada koostada mootorrataste pidurisüsteeme käsitleva ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatus nr 4;

               –ettepanekud automatiseeritud juhtimissüsteeme käsitlevate suuniste, soovituste ja uute katsemeetodite kohta;

               –ettepanekud küberturvalisust ja tarkvarauuendusi käsitlevate sätete kohta;

               –ettepanek küberturvalisust käsitleva dokumendi tõlgendamise muudatuste kohta ning

               –ettepanek kordumatu tunnuse mooduli kirjeldustes ja kohaldamise suunistes tehtavate muudatuste kohta.

               Liit peaks eespool nimetatud õigusakte toetama, kuna need on kooskõlas liidu ühtse turu poliitikaga autotööstuse valdkonnas ning liidu transpordi-, kliima- ja energiapoliitikaga.

               Kõigil nendel õigusaktidel on väga positiivne mõju ELi autotööstuse konkurentsivõimele ja rahvusvahelisele kaubandusele. Nende õigusaktide poolt hääletamine edendaks tehnoloogia arengut, pakuks mastaabisäästu eeliseid, hoiaks ära ühtse turu killustumise ning tagaks, et kogu liidus kohaldatakse võrdseid autotööstuste standardeid.

               Selle ettepaneku puhul ei ole välisekspertide arvamusi vaja kasutada. Siiski vaatab selle ettepaneku läbi mootorsõidukite tehniline komitee.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1. Menetlusõiguslik alus

               4.1.1. Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab [---] vastu otsuse, millega [--] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab ka selliseid õiguslikke vahendeid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2. Kohaldamine käesoleval juhul

               WP.29 on organ, milles UNECE kokkuleppeosalised arutavad muudetud 1958. aasta kokkuleppe ja paralleelse kokkuleppe rakendamist.

               Õigusaktid, mille WP.29 peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid.

               Kavandatava õigusakti kohased ÜRO eeskirjad on liidule siduvad. Eeskirjad avaldavad koos ÜRO üldiste tehniliste normide ja ÜRO resolutsioonidega otsustavat mõju liidu õiguse sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas.

               Kavandatavad õigusaktid ei täienda ega muuda kokkuleppe institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2. Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.
                     Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab.

               Kavandatava aktiga võidakse taotleda kahte eesmärki või reguleerida kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega. Käesoleval juhul peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2. Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud õigusaktide ühtlustamisega. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.

               4.3. Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2022/0168 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil seoses ettepanekutega muuta ÜRO eeskirju nr 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 ja 162, ettepanekuga muuta ÜRO üldist tehnilist normi nr 2, ettepanekuga tagurdamise hoiatussüsteeme käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta, ettepanekuga kahe- ja kolmerattaliste sõidukite heitekontrollisüsteemide vastupidavust käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta, ettepanekuga raskeveokite ülipeente tahkete osakeste heite arvu mõõtmist käsitleva uue konsolideeritud resolutsiooni kohta ning ettepanekuga ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatuse nr 4 väljatöötamise lubamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 loetuna koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 97/836/EÜ
                  4
                ühines Euroopa Liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „muudetud 1958. aasta kokkulepe“). Muudetud 1958. aasta kokkulepe jõustus 24. märtsil 1998.

               (2)Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ
                  5
                ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist („paralleelne kokkulepe“). Paralleelne kokkulepe jõustus 15. veebruaril 2000.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858
                  6
                on sätestatud kõigi uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Nimetatud määrusega inkorporeeriti muudetud 1958. aasta kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele.

               (4)Muudetud 1958. aasta kokkuleppe artikli 1 ja paralleelse kokkuleppe artikli 6 kohaselt võib ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (edaspidi „WP.29“) vastu võtta ÜRO eeskirjade, ÜRO üldiste tehniliste normide ja ÜRO resolutsioonide muudatusettepanekuid ning uute ÜRO eeskirjade, ÜRO üldiste tehniliste normide ja ÜRO resolutsioonide ettepanekuid, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust. Lisaks sellele võib UNECE WP.29 nende sätete kohaselt võtta vastu ettepanekuid lubade andmiseks töötada välja ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi või uusi ÜRO üldisi tehnilisi norme ning ettepanekuid ÜRO üldiste tehniliste normidega seotud volituste pikendamiseks.

               (5)UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (WP.29) võib 21.–24. juunil 2022 toimuval 187. istungil võtta vastu: ettepanekud teha muudatusi ÜRO eeskirjades nr 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 ja 162; ettepaneku teha muudatusi ÜRO üldises tehnilises normis nr 2; ettepaneku tagurdamise hoiatussüsteeme käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta; ettepaneku kahe- ja kolmerattaliste sõidukite heitekontrollisüsteemide vastupidavust käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta ning ettepaneku raskeveokite ülipeente tahkete osakeste heite arvu mõõtmist käsitleva uue konsolideeritud resolutsiooni kohta. Lisaks sellele võtab UNECE WP.29 vastu ettepaneku lubada koostada mootorrataste pidurisüsteeme käsitleva ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatus nr 4.

               (6)ÜRO eeskirjad on liidule siduvad. Eeskirjad avaldavad koos ÜRO üldiste tehniliste normide ja ÜRO resolutsioonidega otsustavat mõju liidu õiguse sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas. Seega on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel WP.29s nende ettepanekute asjus võetav seisukoht.

               (7)Selleks et kajastada kogemusi ja tehnika arengut on vaja muuta või täiendada nõudeid teatavate elementide või tunnusjoonte osas, mida on käsitletud ÜRO eeskirjades nr 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 ja 162 ning ÜRO üldises tehnilises normis nr 2.

               (8)Selleks et kajastada tehnilisi edusamme, suurendada sõidukite ohutust ja vähendada nende keskkonnajalajälge tuleb võtta vastu uus ÜRO eeskiri tagurdamise hoiatussüsteemide kohta, uus ÜRO üldine tehniline norm kahe- ja kolmerattaliste sõidukite heitekontrollisüsteemide vastupidavuse kohta ning uus konsolideeritud resolutsioon raskeveokite ülipeente tahkete osakeste heite arvu mõõtmise kohta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel 21.–24. juunil 2022 toimuval UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi 187. istungil võetav seisukoht on hääletada käesoleva otsuse lisas loetletud ettepanekute poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     eesistuja

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („muudetud 1958. aasta kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („muudetud 1958. aasta kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (5)

                        Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.5.2022
            COM(2022) 246 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil seoses ettepanekutega muuta ÜRO eeskirju nr 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 ja 162, ettepanekuga muuta ÜRO üldist tehnilist normi nr 2, ettepanekuga tagurdamise hoiatussüsteeme käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta, ettepanekuga kahe- ja kolmerattaliste sõidukite heitekontrollisüsteemide vastupidavust käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta, ettepanekuga raskeveokite ülipeente tahkete osakeste heite arvu mõõtmist käsitleva uue konsolideeritud resolutsiooni kohta ning ettepanekuga ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatuse nr 4 väljatöötamise lubamise kohta

               LISA

                        Eeskiri nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi viide
                           1

                        12

                        ÜRO eeskirja nr 12 (roolimehhanism) 05-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, punkt 8, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/18, nagu seda on muudetud aruande II lisaga

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/69

                        13

                        ÜRO eeskirja nr 13 (raskeveokid: pidurdamine) 11-seeria muudatuste 19. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punkt 82, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/9

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/77

                        13

                        ÜRO eeskirja nr 13 (raskeveokid: pidurdamine) 12-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punkt 82, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/9

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/78

                        13-H

                        ÜRO eeskirja nr 13-H (kergsõidukite pidurisüsteemid) 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punkt 83, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/10, nagu seda on muudetud dokumendiga GRVA-12-24

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/79

                        22

                        ÜRO eeskirja nr 22 (kaitsekiivrid) 06-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, punkt 16, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/24, nagu seda on muudetud aruande III lisaga

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/63

                        24

                        ÜRO eeskirja nr 24 (nähtavad saasteained, diiselmootori võimsuse mõõtmine (diislisuits)) 03-seeria muudatuste 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, punkt 35, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2022/4

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/73

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 06-seeria muudatuste 16. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punktid 17, 31 ja 33, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/16, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-23, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/18, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-33, ning ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/5/Rev.2, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-26

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/89

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 07-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punktid 17, 31 ja 33, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/16, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-23, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/18, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-33, ning ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/5/Rev.2, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-26

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/90

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 08-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punktid 17, 31 ja 33, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/16, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-23, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/18, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-33, ning ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/5/Rev.2, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-26

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/91

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 03-seeria muudatuste 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 20, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/17, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-12 ja aruande punktiga 19

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/95

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 04-seeria muudatuste 21. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 20, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/17, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-12 ja aruande punktiga 19

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/96

                        48

                        ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 05-seeria muudatuste 16. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 20, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/17, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-12 ja aruande punktiga 19

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/97

                        49

                        ÜRO eeskirja nr 49 (diiselmootorite ja (maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate) ottomootorite heitkogused) 07-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, punkt 29, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2022/3 ja GRPE-85-47, nagu seda on muudetud IV lisaga

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/74

                        51

                        ÜRO eeskirja nr 51 (M- ja N-kategooria sõidukite müratase) 03-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72 ja ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/22, nagu seda on muudetud dokumendi ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72 punktiga 5, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/4, nagu seda on muudetud dokumendiga GRBP-75-37, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/3, nagu seda on muudetud dokumendiga GRBP-75-36 ja dokumendi ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73 punktiga 4, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/8, nagu seda on muudetud dokumendi ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73 punktiga 6, ning GRBP-74-40, nagu seda on muudetud dokumendi ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73 punktiga 9

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/84

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 01-seeria muudatuste 23. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 23 ja ECE/TRANS/WP.29/GRE/83, punkt 36, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/19 ja ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/13/Rev.1, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-83-51

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/98

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 02-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 24 ja ECE/TRANS/WP.29/GRE/83, punkt 36, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/20 ja ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/13/Rev.1, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-83-51

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/99

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (L3-kategooria sõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 03-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 24 ja ECE/TRANS/WP.29/GRE/83, punkt 36, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/20 ja ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/13/Rev.1, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-83-51

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/100

                        54

                        ÜRO eeskirja nr 54 (tarbesõidukite ja nende haagiste rehvid) algse muudatusteseeria 25. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/6 ja ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/13, nagu seda on muudetud dokumendiga GRBP-75-31-Rev.2

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/85

                        74

                        ÜRO eeskirja nr 74 (mopeedide valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 01-seeria muudatuste 14. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 25, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/21

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/101

                        74

                        ÜRO eeskirja nr 74 (mopeedide valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 02-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 25, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/21

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/102

                        79

                        ÜRO eeskirja nr 79 (juhtimisseadmestik) 03-seeria muudatuste 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punktid 65–66, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/6, nagu seda on muudetud dokumendiga GRVA-12-43, ja ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/11, nagu seda on muudetud dokumendiga GRVA-12-19

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/80

                        79

                        ÜRO eeskirja nr 79 (juhtimisseadmestik) 04-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punktid 65–66, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/6, nagu seda on muudetud dokumendiga GRVA-12-43, ja ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/11, nagu seda on muudetud dokumendiga GRVA-12-19

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/81

                        85

                        ÜRO eeskirja nr 85 (kasuliku võimsuse ja 30 minuti võimsuse mõõtmine) 11. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, punkt 37, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2022/5, nagu seda on muudetud dokumendiga GRPE-85-11 ja istungil V lisas esitatud viisil

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/75

                        86

                        ÜRO eeskirja nr 86 (põllutöömasinate valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 01-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 26, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/22

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/103

                        86

                        ÜRO eeskirja nr 86 (põllutöömasinate valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 02-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 26, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/22

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/104

                        90

                        ÜRO eeskirja nr 90 (pidurite varuosad) 02-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punkt 90, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/29, nagu seda on muudetud dokumendiga GRVA-12-16

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/82

                        100

                        ÜRO eeskirja nr 100 (elektriajamiga sõidukid) 03-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, punkt 17, lähtuvalt dokumendist GRSP-70-26, mis on esitatud aruande IV lisas

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/64

                        106

                        ÜRO eeskirja nr 106 (põllutöömasinate ja nende haagiste rehvid) algse muudatusteseeria 20. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/7

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/86

                        109

                        ÜRO eeskirja nr 109 (tarbesõidukite ja nende haagiste protekteeritud rehvid) 1. läbivaatamise 11. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punktid 18 ja 19, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/18 ja ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/16, nagu seda on muudetud aruande IV lisaga

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/7/Rev.1

                        117

                        ÜRO eeskirja nr 117 (rehvid – veeretakistusjõud, veeremismüra ja märghaardumine) uute 03-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punkt 23, ja ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, lähtuvalt dokumendist GRBP-74-33-Rev.1 ning ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/17, nagu seda on muudetud dokumentidega GRBP-74-31-Rev.1 ja GRBP-75- 25-Rev.1

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/83

                        127

                        ÜRO eeskirja nr 127 (jalakäijate ohutus) 03-seeria muudatuste ettepanek

                         ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, punkt 18, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/28, nagu seda on muudetud aruande V lisaga

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/70

                        129

                        ÜRO eeskirja nr 129 (lapse tõhustatud turvasüsteemid) 03-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, punkt 20, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/7, nagu seda on muudetud aruande VI lisaga

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/65

                        131

                        ÜRO eeskirja nr 131 (täiustatud hädapidurdussüsteem) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punkt 72, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/7, nagu seda on muudetud dokumendiga GRVA-12-49 (dokumendis GRVA-12-50/Rev.1 esitatud kujul)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/76

                        135

                        ÜRO eeskirja nr 135 (postiga külgkokkupõrge) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, punkt 23, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/21, muutmata kujul

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/71

                        136

                        ÜRO eeskirja nr 136 (L-kategooria elektrisõidukid) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, punkt 24, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/22, nagu seda on muudetud aruande VII lisaga

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/72

                        137

                        ÜRO eeskirja nr 137 (laupkokkupõrked ja turvasüsteemid) 01-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, punkt 26, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/23, muutmata kujul

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/66

                        137

                        ÜRO eeskirja nr 137 (laupkokkupõrked ja turvasüsteemid) 02-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, punkt 26, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/23, muutmata kujul

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/67

                        141

                        ÜRO eeskirja nr 141 (rehvirõhu jälgimissüsteem) 01-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/2, nagu seda on muudetud dokumendiga GRBP-75-10 ja GRBP-75-33

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/87

                        145

                        ÜRO eeskirja nr 145 (ISOFIX-kinnitussüsteemid, ISOFIX-ülakinnituspunktid ja i-Size-istekohad) algversiooni 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, punkt 27, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/27, muutmata kujul

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/68

                        148

                        ÜRO eeskirja nr 148 (valgussignaalseadmed) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punktid 9 ja 33, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/13, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-09 ja GRE-85-13 ning ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/5/Rev.2, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-26

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/92

                        149

                        ÜRO eeskirja nr 149 (tee valgustusseadmed) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punktid 12 ja 31, ning ECE/TRANS/WP.29/GRE/83, punkt 36, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/14, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-09 ja GRE-85-14, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/18, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-33, ning ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/13/Rev.1, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-83-51

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/2022/4

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/93,

                        WP.29-187-05

                        150

                        ÜRO eeskirja nr 150 (helkurseadmed) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 15, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/15, nagu seda on muudetud dokumendiga GRE-85-15

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/94

                        157

                        ÜRO eeskirja nr 157 (automaatsed sõiduraja hoidmise süsteemid) 01-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punkt 30, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/3 ja ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/4, nagu neid mõlemat on muudetud dokumendiga GRVA-12-52

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/59

                        162

                        ÜRO eeskirja nr 162 (käivitustõkestid) algse muudatusteseeria 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSG/102, lähtuvalt dokumendist GRSG-123-04

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/110

                        Uus eeskiri

                        Ettepanek tagurdamise hoiatussüsteeme käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/5, nagu seda on muudetud dokumendiga GRBP-75-13

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/88

                        Üldine tehniline norm nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi viide

                        2

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 2 (ülemaailmne mootorrataste heidete katsetsükkel (WMTC)) uue 5. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, punkt 50, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2022/6, nagu seda on muudetud dokumendiga GRPE-85-38, nagu on esitatud 2. lisandis

                        ÜRO üldise tehnilise normi nr 2 (ülemaailmne mootorrataste heidete katsetsükkel (WMTC)) uue 5. muudatuse koostamise tehnilise aruande ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, punkt 50

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/108

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/109

                        Uus üldine tehniline norm

                        Ettepanek kahe- ja kolmerattaliste sõidukite heitekontrollisüsteemide vastupidavust käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, punkt 52, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2022/7, nagu seda on muudetud dokumendiga GRPE-85-39, nagu on esitatud 3. lisandis

                        Ettepanek kahe- ja kolmerattaliste sõidukite heitekontrollisüsteemide vastupidavust käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi koostamise tehnilise aruande kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, punkt 52

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/106

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/107

                        Mitme-sugust

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi viide

                        Konsoli-deeritud resolutsioon

                        Ettepanek raskeveokite mootorite ülipeente tahkete osakeste heite arvu mõõtmist käsitleva uue konsolideeritud resolutsiooni kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, punkt 46, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2021/17, nagu seda on muudetud dokumendiga GRPE-85-04-Rev.1, nagu on esitatud 1. lisandis

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/105

                        Loa andmine

                        Loa andmine ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 (mootorrattad: pidurdamine) 4. muudatuse väljatöötamiseks

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/47/Rev.1

                        Suunised

                        Ettepanek automatiseeritud juhtimissüsteemide ohutusnõudeid käsitlevate suuniste ja soovituste kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/56

                        Pea-dokument

                        Ettepanek automatiseeritud juhtimissüsteemide uue hindamis-/katsemeetodi teise versiooni kohta – peadokument

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punkt 24, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/2, nagu seda on muudetud dokumendiga GRVA-12-12, dokumendis WP.29-186-09 esitatud kujul

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/57

                        Suunised

                        Ettepanek automatiseeritud juhtimissüsteemide valideerimiseks kasutatavate automatiseeritud juhtimissüsteemide suuniste uue hindamis-/katsemeetodi kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/58

                        Soovitus

                        Ettepanek küberturvalisust ja tarkvarauuendusi käsitlevate ühtsete sätete alase soovituse kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punkt 47, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/5

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/60

                        Tõlgendus-dokument

                        Ettepanek ÜRO eeskirja nr 155 (küberturvalisus ja küberturvalisuse haldamissüsteem) tõlgendusdokumendi ECE/TRANS/WP.29/2021/59 muudatuste kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, punkt 46, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/2021/59, nagu seda on muudetud dokumendiga GRVA-12-37

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/61

                        Suunised

                        Ettepanek dokumendi „ainulaadse tunnuse mooduli kirjeldus ja kohaldamise suunised“ muudatuste kohta

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/77 ECE/TRANS/WP.29/1161, punkt 70, lähtuvalt dokumendist ECE/TRANS/WP.29/2019/77, nagu seda on muudetud dokumendiga WP.29-185-13

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/62

                     (1)

                        Kõik tabelis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil:
                  (WP.29) eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (187. istung) |
                   UNECE


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.6.2022
            COM(2022) 259 final
            2022/0175(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees seoses AKV-ELi suursaadikute komitee 17. detsembri 2019. aasta otsuse nr 3/2019 (võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed) muutmisega

               SELETUSKIRI

               1. Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev komisjoni otsus sisaldab ettepanekut, mis käsitleb nõukogu otsust seisukoha kohta, mille liit võtab AKV-ELi suursaadikute komitees ELi ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma vahel 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud koostöölepingu (edaspidi „Cotonou leping“)
                  1
                artikli 95 lõike 4 kohaseid üleminekumeetmeid käsitleva otsuse nr 3/2019 („üleminekumeetmete otsus“)
                  2
                muutmise kohta. Seda otsust muudeti esimest korda AKV-ELi suursaadikute komitee 4. detsembri 2020. aasta otsusega nr 2/2020,
                  3
                millega pikendati Cotonou lepingu kohaldamist 30. novembrini 2021. Vastavalt 26. novembri 2021. aasta otsusele nr 3/2021
                  4
                lepiti kokku pikendada lepingut teist korda kuni 30. juunini 2022. Komisjon teeb ettepaneku pikendada Cotonou lepingu kõigi sätete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2022 või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue koostöölepingu jõustumiseni või ajutise kohaldamise alguseni, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.Cotonou koostööleping

               Cotonou leping on alates 2000. aastast olnud ELi ja 79 AKV riigi suhete raamistik. Leping sõlmiti 20 aastaks, kehtivusega alates 1. märtsist 2000 kuni 29. veebruarini 2020. Seda muudeti 2005. ja 2010. aastal.

               17. detsembril 2019 pikendati AKV-ELi suursaadikute komitee otsusega nr 3/2019 Cotonou lepingu kohaldamist kuni 31. detsembrini 2020 või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue koostöölepingu jõustumiseni, olenevalt sellest, mis varem saabub. Seda otsust muudeti esimest korda AKV-ELi suursaadikute komitee 4. detsembri 2020. aasta otsusega nr 2/2020,
                  5
                millega pikendati Cotonou lepingu kohaldamist 30. novembrini 2021. Vastavalt 26. novembri 2021. aasta otsusele nr 3/2021
                  6
                lepiti kokku pikendada lepingut teist korda kuni 30. juunini 2022.

               Septembris 2018 alustati läbirääkimisi uue AKV-ELi koostöölepingu sõlmimiseks. 15. aprillil 2021 parafeerisid pealäbirääkijad liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsiooni (AKVRO) liikmete vahelise uue koostöölepingu teksti. Komisjon saatis hiljem oma ettepaneku nõukogule allkirjastamiseks. Läbirääkimisi taasalustati lepingu õigusliku laadi osas. Õigusliku laadiga seotud muudatusi sisaldava teksti käsitlemine on aga nõukogu AKV töörühma tasandil peatatud. Nüüdseks on selge, et ELi Nõukogu tasandil toimuvate aruteludega ei jõuta uue lepingu osas piisavalt vara lõpule, et seda oleks võimalik hakata kohaldama alates Cotonou lepingu kohaldamise praegusest lõppkuupäevast 30. juunil 2022. Selles olukorras jääks ELi-AKV suhetes vaakum, mille tekkimine tuleb ära hoida.

               2.2.AKV-ELi ministrite nõukogu

                  AKV-ELi ministrite nõukogu on Cotonou lepingus (artikkel 15) sätestatud ministrite tasandi organ. Sinna kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni liikmed ning teiselt poolt üks liige iga AKV riigi valitsusest. Lisaks muudele ülesannetele võtab ministrite nõukogu vastu Cotonou lepingu rakendamiseks ja täitmiseks vajalikud otsused. Ministrite nõukogu teeb oma otsused lepinguosaliste ühisel kokkuleppel. Otsused saavad kehtivaks üksnes siis, kui kohal on i) pooled Euroopa Liidu Nõukogu liikmetest (st 14 ELi liikmesriikide ministrit), ii) üks komisjoni liige ja iii) kaks kolmandikku AKV riikide valitsusi esindavatest liikmetest (st valitsuse liikmed 55-st AKV riigist).

               2.3.Üleminekumeetmed

               Cotonou lepingu artikli 95 lõike 4 teises lõigus on öeldud järgmist: „Ministrite nõukogu võtab kõik üleminekumeetmed, mida võib vaja minna uue lepingu jõustumiseni“. Cotonou lepingu artikli 95 lõike 4 teise lõigu kohaselt võib kohaldada üleminekumeetmeid, et pikendada Cotonou lepingu kohaldatavust tervikuna või osaliselt kuni uue lepingu kohaldamise alguskuupäevani (ajutine kohaldamine või jõustumine). Selleks et säilitada AKV riikidega õiguslik, poliitiline ja institutsionaalne järjepidevus ja arvestades, et uue lepingu kohaldamiseni enne praeguse õigusraamistiku kehtivuse lõppemist ei jõuta, on vastuvõetud üleminekumeetmeid vaja pikendada, et jätkata praeguse lepingu kohaldamist.

               2.4.Üleminekumeetmete muutmine AKV-ELi suursaadikute komitees

                  Cotonou lepingu artikli 95 lõike 4 kohaselt teeb üleminekumeetmete otsuse AKV-ELi ministrite nõukogu. Siiski võib ministrite nõukogu Cotonou lepingu artikli 15 lõike 4 kohaselt anda oma volitused edasi suursaadikute komiteele. Selleks delegeeris ministrite nõukogu üleminekumeetmete vastuvõtmise otsuse volitused 23. mail 2019 suursaadikute komiteele
                     7
                  . Cotonou lepingu artikli 16 lõike 2 kohaselt võib suursaadikute komitee võtta ministrite nõukogu poolt talle antud volituste piires vastu lepinguosalistele siduvaid otsuseid või neid muuta.

                  Suursaadikute komitee töökorra
                     8
                   artikli 1 kohaselt tuleb komitee kokku korrapäraselt, eelkõige ministrite nõukogu istungi ettevalmistamiseks, ja siis, kui see osutub lepinguosalise taotlusel vajalikuks. Tänu sellele paindlikkusele saab suursaadikute komitee tagada, et üleminekumeetmeid käsitleva otsuse muudatus tehakse õigeaegselt ja mitte hiljem kui 2022. aasta juuni keskpaigas.

                  Seetõttu peab AKV-ELi suursaadikute komitee võtma oma koosolekul vastu üleminekumeetmete otsuse muudatuse („kavandatav õigusakt“). Kavandatava akti eesmärk on pikendada Cotonou lepingu kõigi sätete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2022 või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue koostöölepingu jõustumiseni või ajutise kohaldamise alguseni, olenevalt sellest, mis varem saabub.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Komisjon teeb ettepaneku muuta praegust otsust Cotonou lepingu üleminekumeetme kohta, et pikendada Cotonou lepingu kohaldamist kuni 31. detsembrini 2022, välja arvatud juhul, kui enne nimetatud kuupäeva jõustub uus leping või seda hakatakse ajutiselt kohaldama.

                  Eespool öeldut silmas pidades tuleb kavandatav liidu seisukoht AKV-ELi suursaadikute komitee istungil vastu võtta.

               4.Õiguslik alus

               4.4.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  9
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 teise lõigu kohaselt võib kohaldada üleminekumeetmeid, et pikendada Cotonou lepingu kohaldatavust tervikuna või osaliselt kuni uue lepingu kohaldamise alguskuupäevani (ajutine kohaldamine või jõustumine pärast seda, kui kõik lepinguosalised on selle ratifitseerinud). Eelkõige – „Ministrite nõukogu võtab kõik üleminekumeetmed, mida võib vaja minna uue lepingu jõustumiseni“.

               Seega on selge, et akt, mille AKV-ELi suursaadikute komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kooskõlas lepingu artiklitega 15 ja 16 on kavandatav suursaadikute komitee otsus rahvusvahelise õiguse raames siduv.

               Suursaadikute komitee on Cotonou lepingu artikli 16 alusel loodud organ.

               Euroopa Liit on koos oma liikmesriikidega Cotonou lepingu osaline ja seega on suursaadikute komitee kavandatav otsus tema jaoks siduv.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud Cotonou lepingu kui terviku toimimisega, eelkõige selle kohaldamisaja pikendamisega, mille tulemusel kehtivuse lõppkuupäev lükkub edasi. Seega tuleb nõukogu otsuse materiaalõigusliku aluse kindlaksmääramisel lähtuda Cotonou lepingust kui tervikust
                  10
               .

               Cotonou leping sõlmiti assotsieerimislepinguna ja see põhineb seega Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 310, mis on samaväärne ELi toimimise lepingu artikliga 217. Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 217.

               4.3. Kokkuvõte

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud Cotonou lepingu kui terviku toimimisega, eelkõige selle kohaldamisaja pikendamisega, mille tulemusel kehtivuse lõppkuupäev lükkub edasi. Seega tuleb nõukogu otsuse materiaalõigusliku aluse kindlaksmääramisel lähtuda Cotonou lepingust kui tervikust
                  11
               .

               Cotonou leping sõlmiti assotsieerimislepinguna ja see põhineb seega Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 310, mis on samaväärne ELi toimimise lepingu artikliga 217. Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 217.

               2022/0175 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees seoses AKV-ELi suursaadikute komitee 17. detsembri 2019. aasta otsuse nr 3/2019 (võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed) muutmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna („AKV“) riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline koostööleping („AKV-ELi koostööleping“)
                  12
                kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous. AKV-ELi koostööleping jõustus 1. aprillil 2003 ja seda kohaldatakse kuni 30. juunini 2022 vastavalt AKV-ELi suursaadikute komitee 17. detsembri 2019. aasta otsusele nr 3/2019 (võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed) (edaspidi „üleminekumeetmete otsus“),
                  13
                mida on muudetud AKV-ELi suursaadikute komitee 26. novembri 2021. aasta otsusega nr 3/2021, millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed.

               (2)Septembris 2018 alustati kooskõlas AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 esimese lõiguga läbirääkimisi uue AKV-ELi koostöölepingu sõlmimiseks. Uus leping ei ole praeguse AKV-ELi koostöölepingu aegumise kuupäevaks veel kohaldamisvalmis. Seetõttu peetakse vajalikuks muuta üleminekumeetmete otsust nr 3/2019, et pikendada praeguse AKV-ELi koostöölepingu sätete kohaldamist.

               (3)AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 teise lõigu kohaselt võib ministrite nõukogu vastu võtta üleminekumeetmed, mida võib vaja minna uue lepingu jõustumiseni.

               (4)Cotonou lepingu artikli 15 lõike 4 kohaselt delegeeris AKV-ELi ministrite nõukogu üleminekumeetmete vastuvõtmise volitused 23. mail 2019 AKV-ELi suursaadikute komiteele. AKV-ELi suursaadikute komiteel on kavas korraline koosolek, kus ta teeb otsuse muuta AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaseid üleminekumeetmeid.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees võetav seisukoht, kuna kavandatav akt on liidule siduv.

               (6)AKV-ELi koostöölepingu sätteid kohaldatakse eesmärgiga säilitada ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt AKV riikide vaheliste suhete järjepidevus. Seega ei ole muudetud üleminekumeetmed ette nähtud AKV-ELi koostöölepingu muutmiseks, nagu on sätestatud selle artikli 95 lõikes 3,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               AKV-ELi suursaadikute komitees AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaselt liidu nimel võetav seisukoht on muuta otsust nr 3/2019 üleminekumeetmete kohta, et pikendada AKV-ELi koostöölepingu kõigi sätete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2022, või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue koostöölepingu jõustumiseni või ajutise kohaldamise alguseni, olenevalt sellest, mis varem saabub.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsus, mis käsitleb koostöölepingu sõlmimist ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous (ELT L 65, 8.3.2003, lk 27).

                     (2)

                        AKV-ELi suursaadikute komitee 17. detsembri 2019. aasta otsus nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed [2020/2].

                     (3)

                        AKV-ELi suursaadikute komitee 4. detsembri 2020. aasta otsus nr 2/2020, millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed.

                     (4)

                        AKV-ELi suursaadikute komitee 26. novembri 2021. aasta otsus nr 3/2021, millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed.

                     (5)

                        AKV-ELi suursaadikute komitee 4. detsembri 2020. aasta otsus nr 2/2020, millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed.

                     (6)

                        AKV-ELi suursaadikute komitee 26. novembri 2021. aasta otsus nr 3/2021, millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed.

                     (7)

                        AKV-ELi ministrite nõukogu 23. mai 2019. aasta otsus nr 1/2019 AKV-ELi suursaadikute komiteele AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaste üleminekumeetmete vastuvõtmise otsuse tegemise volituste delegeerimise kohta [2019/920] (ELT L 146, 5.6.2019, lk 114).

                     (8)

                        AKV-ELi ministrite nõukogu 8. märtsi 2005. aasta otsus nr 3/2005 AKV–EÜ suursaadikute komitee töökorra vastuvõtmise kohta (ELT L 95, 14.4.2005, lk 51).

                     (9)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu: C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (10)

                        Vt eelkõige otsus kohtuasjas C-244/17: komisjon vs. nõukogu („Kasahstan“), [ECLI:EU:C:2018:662], punkt 40, ja osutatud kohtupraktika.

                     (11)

                        Vt eelkõige otsus kohtuasjas C-244/17: komisjon vs. nõukogu („Kasahstan“), [ECLI:EU:C:2018:662], punkt 40, ja osutatud kohtupraktika.

                     (12)

                        Lepingut (ELT L 317, 15.12.2000, lk 3) on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous alla kirjutatud lepinguga (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

                     (13)

                        AKV-ELi suursaadikute komitee 17. detsembri 2019. aasta otsus nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed [2020/2].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.6.2022
            COM(2022) 282 final
            2022/0179(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            euro kasutuselevõtu kohta Horvaatias 1. jaanuaril 2023

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               3. mail 1998. aastal otsustas nõukogu, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Austria ja Soome on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 1999. Taani ja Ühendkuningriik kasutasid loobumisklauslit, mistõttu nõukogu nende kohta hinnangut ei andnud. Kreekat ja Rootsit käsitas nõukogu liikmesriikidena, kelle suhtes on kehtestatud erand.

               19. juunil 2000. aastal otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2001. Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal ühinenud riikide (Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia) suhtes kehtestati nende ühinemisakti artikli 4 kohaselt erand.

               11. juulil 2006. aastal otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2007.

               Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007. aastal ühinenud Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kehtestati nende ühinemisakti artikli 5 kohaselt erand.

               10. juulil 2007. aastal otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2008.

               8. juulil 2008. aastal otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2009.

               13. juulil 2010. aastal otsustas nõukogu, et Eesti on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2011.

               Euroopa Liiduga 1. juulil 2013. aastal ühinenud Horvaatia suhtes kehtestati ühinemisakti artikli 5 kohaselt erand.

               9. juulil 2013. aastal otsustas nõukogu, et Läti on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2014.

               23. juulil 2014. aastal otsustas nõukogu, et Leedu on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2015.

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 140 lõikes 1 on kirjas, et vähemalt kord kahe aasta järel või kui seda taotleb mõni liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand, esitavad komisjon ja Euroopa Keskpank nõukogule aruande edusammude kohta, mida liikmesriigid, mille suhtes on kehtestatud erand, on teinud majandus- ja rahaliiduga seotud kohustuste täitmisel.

               Komisjon peaks oma ja Euroopa Keskpanga (EKP) aruannete põhjal esitama nõukogule ettepaneku võtta ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud korras vastu otsus tunnistada erand kehtetuks nende liikmesriikide puhul, kes on täitnud vajalikud tingimused.

               Nii komisjoni kui ka EKP lähenemisaruanded avaldati 1. juunil 2022. Kõnealustes aruannetes uuritakse Horvaatia õigusaktide, sealhulgas Horvaatia Keskpanga põhikirja kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja EKP põhikirjaga.

               Aruannetes vaadeldakse ka seda, kas on saavutatud püsiva vastastikuse lähenemise kõrge tase lähenemiskriteeriumide täitmise alusel ning võetakse arvesse mitmeid teisi aluslepingu artikli 140 lõike 1 viimases lõigus nõutud tegureid.

               Komisjon järeldab oma lähenemisaruandes, et Horvaatia on täitnud euro kasutuselevõtu tingimused.

               Komisjon on oma ja EKP aruande põhjal vastu võtnud lisatud ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega tunnistatakse Horvaatia suhtes kehtestatud erand kehtetuks alates 1. jaanuarist 2023.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Majandus- ja rahanduskomitees ning majandus- ja rahandusministrite nõukogus / eurorühmas peetakse liikmesriikidega eri valdkondade raames korrapäraselt arutelusid majanduspoliitiliste probleemide üle. Arutelud hõlmavad mitteametlikke nõupidamisi euroalaga liitumisega seotud küsimustes (sh vahetuskursipoliitika). Arutelud teadlaste ja muude huvitatud isikutega toimuvad konverentsidel/seminaridel ja erikohtumiste raames.

               Majanduse arengut euroalal ja liikmesriikides hinnatakse erinevate majanduspoliitika koordineerimise ja järelevalve menetluste kaudu (eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 121 raames) ning komisjon hindab ja analüüsib korrapäraselt riigipõhiseid ja kogu euroala hõlmavaid suundumusi (sh koostab prognoose, avaldab korrapäraselt trükiseid, annab oma panuse majandus- ja rahanduskomitee ning majandus- ja rahandusministrite nõukogu / eurorühma töösse). Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõtte ja varasema tavaga ametlikku mõjuhinnangut ei koostatud.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               3.1.Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 140 lõige 2, milles on sätestatud menetlus, mille kohaselt võtab nõukogu vastu otsuse euro kasutuselevõtu kohta ja tunnistab kehtetuks asjaomase liikmesriigi suhtes kehtestatud erandi.

               Nõukogu võtab otsuse vastu komisjoni ettepanekul pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja arutelu Euroopa Ülemkogus ning olles saanud kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõetud soovituse nendelt liikmetelt, kes esindavad liikmesriike, kelle rahaühik on euro.

               3.2.Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

               Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               Käesolev algatus ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab seega proportsionaalsuse põhimõttele.

               3.3.Õigusakti valik

               ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 2 kohaselt on otsus ainuke sobiv õigusakt.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

               2022/0179 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               euro kasutuselevõtu kohta Horvaatias 1. jaanuaril 2023

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 140 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni aruannet,(
                  1
               )

               võttes arvesse Euroopa Keskpanga aruannet,(
                  2
               )

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

               võttes arvesse arutelu Euroopa Ülemkogus,

               võttes arvesse neid liikmesriike esindavate nõukogu liikmete soovitust, mille rahaühik on euro,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Majandus- ja rahaliidu kolmas etapp algas 1. jaanuaril 1999. 3. mail 1998. aastal Brüsselis riigipeade ja valitsusjuhtide osalusel toimunud kohtumisel otsustas nõukogu, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 1999(
                  3
               ).

               (2)Otsusega 2000/427/EÜ(
                  4
               ) otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2001. Otsusega 2006/495/EÜ(
                  5
               ) otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2007. Otsustega 2007/503/EÜ(
                  6
               ) ja 2007/504/EÜ(
                  7
               ) otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud tingimused, mis on vajalikud euro kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2008. Otsusega 2008/608/EÜ(
                  8
               ) otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused. Otsusega 2010/416/EL(
                  9
               ) otsustas nõukogu, et Eesti on täitnud euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused. Otsusega 2013/387/EL(
                  10
               ) otsustas nõukogu, et Läti on täitnud euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused. Otsusega 2014/509/EL(
                  11
               ) otsustas nõukogu, et Leedu on täitnud euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused.

               (3)Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Taanit käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 ning Edinburghis 1992. aasta detsembris riigipeade ja valitsusjuhtide poolt vastu võetud otsusele on Taani nõukogule teatanud, et ta ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Taani ei ole taotlenud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 140 lõikes 2 osutatud menetluse algatamist.

               (4)Otsusega 98/317/EÜ on Rootsi suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti(
                  12
               ) artiklile 4 on Tšehhi Vabariigi, Ungari ja Poola suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2005. aasta ühinemisakti(
                  13
               ) artiklile 5 on Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2012. aasta ühinemisakti(
                  14
               ) artiklile 5 on Horvaatia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand.

               (5)Euroopa Keskpank (EKP) asutati 1. juulil 1998. aastal. Euroopa rahasüsteem asendati vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis(
                  15
               ). Vahetuskursimehhanismi menetlus majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (ERM II) kehtestati Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel 16. märtsil 2006. aastal sõlmitud lepinguga, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis(
                  16
               ).

               (6)ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 on sätestatud asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtiva erandi kehtetuks tunnistamise kord. Vähemalt kord kahe aasta järel või selle liikmesriigi taotlusel, kelle suhtes on kehtestatud erand, annavad komisjon ja EKP nõukogule aru ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikes 1 sätestatud korras.

               (7)Liikmesriikide õigusaktidesse, sealhulgas keskpanga põhikirja, tehakse vajalikud muudatused, et tagada nende kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja EKP põhikirjaga (edaspidi „EKPSi ja EKP põhikiri“). Komisjoni ja EKP aruannetes antakse üksikasjalik hinnang Horvaatia õigusaktide kooskõlale ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga.

               (8)Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 140 osutatud protokolli nr 13 (lähenemiskriteeriumide kohta) artiklile 1 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 esimeses taandes ette nähtud hindade stabiilsuse kriteerium, et liikmesriigil on püsiva stabiilsustasemega hinnanäitajad ning keskmine inflatsioonimäär vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist ei ületa rohkem kui 1,5 protsendipunkti võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamisel mõõdetakse inflatsiooni Euroopa parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/792 määratletud tarbijahindade harmoneeritud indeksite alusel(
                  17
               ). Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamisel mõõdetakse liikmesriikide inflatsiooni muutust protsentides, võrreldes viimase 12 kuu näitajate aritmeetilist keskmist eelnenud 12 kuu näitajate aritmeetilise keskmisega. Komisjoni ja EKP aruannetes on kasutatud kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti kolme hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi inflatsioonimäärade kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti. 2022. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus oli 4,9 protsenti, kusjuures Prantsusmaa, Soome ja Kreeka olid hindade stabiilsuse seisukohast kolm kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriiki ning nende riikide inflatsioonimäärad olid vastavalt 3,2 protsenti, 3,3 protsenti ja 3,6 protsenti. Põhjendatud on jätta parimaid tulemusi saavutanud liikmesriikide määramisel välja riigid, kelle inflatsioonimäära ei saa teiste liikmesriikide puhul käsitada asjakohase võrdlusalusena. Sellised kõrvalekaldega riigid on varem kindlaks määratud 2004., 2010., 2013., 2014. ja 2016. aasta lähenemisaruannetes. Praeguses olukorras on põhjendatud jätta parimate tulemustega riikide hulgast välja Malta ja Portugal(
                  18
               ). Kontrollväärtuse arvutamiseks asendatakse need madalaima keskmise inflatsioonimääraga riikide pingereas järgmisel kohal asuvate liikmesriikidega, kelleks on Soome ja Kreeka.

               (9)Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 2 nõuab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 teise taande kohane riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei kehtiks liikmesriigi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohane nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.

               (10)Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 3 nõuab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 kolmanda taande kohane Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda, et liikmesriik oleks järginud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismiga ette nähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma vääringu kahepoolset keskmist vahetuskurssi euro suhtes. Alates 1. jaanuarist 1999 on ERM II vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamise raamistik. Selle kriteeriumi täitmise hindamisel analüüsisid komisjon ja EKP oma aruannetes 2022. aasta 18. mail lõppenud kaheaastast ajavahemikku.

               (11)Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 4 nõuab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljanda taande kohane intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületaks keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse osas kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Intressimäärade lähenemise kriteeriumina kasutati kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade võrreldavaid intressimäärasid. Intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel võtsid komisjon ja EKP oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liidetakse kolme hindade stabiilsuses parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi nominaalsete pikaajaliste intressimäärade aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti. Võttes aluseks pikaajalised intressimäärad Prantsusmaal (0,3 protsenti), Soomes (0,2 protsenti) ja Kreekas (1,4 protsenti), oli 2022. aasta aprillis lõppenud üheaastasel ajavahemikul kontrollväärtus 2,6 protsenti.

               (12)Vastavalt protokolli nr 13 artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad andmed komisjon. Komisjon on nimetatud andmed esitanud. Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui liikmesriigid olid 2022. aasta 1. aprilliks esitanud nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 kohased aruanded(
                  19
               ).

               (13)Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Horvaatia on täitnud majandus- ja rahaliidu saavutamisega seotud kohustusi, tehakse järgmised järeldused:

               (a)Horvaatia siseriiklikud õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga;

               (b)selle kohta, kuidas Horvaatia on täitnud ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljas taandes nimetatud lähenemiskriteeriume, on tuvastatud järgmist:

               –2022. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Horvaatia keskmine inflatsioonimäär 4,7 %, mis on allpool kontrollväärtust ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähikuudel;

               –Horvaatia suhtes ei ole tehtud nõukogu otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta;

               –Horvaatia on olnud ERM II liige alates 10. juulist 2020. Hinnangule eelnenud kahe aasta jooksul ei ole Horvaatia kuna (HRK) olnud tõsise surve all ning Horvaatia ei ole omal algatusel devalveerinud kuna kahepoolset keskmist vahetuskurssi euro suhtes;

               –2022. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Horvaatia pikaajaline intressimäär keskmiselt 0,8 %, mis on tunduvalt allpool kontrollväärtust;

               (c)võttes arvesse õigusaktide kooskõla ja lähenemiskriteeriumide täitmisele antud hinnangut ning lisategureid, on Horvaatia täitnud euro kasutuselevõtu tingimused,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Horvaatia on täitnud euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused. 2012. aasta ühinemisakti artiklis 5 osutatud erand Horvaatia suhtes tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2023.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ()
                        1. juuni 2022. aasta aruanne (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

                     (2)
                  ()
                        1. juuni 2022. aasta aruanne (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

                     (3)
                  ()
                        Nõukogu 3. mai 1998. aasta otsus 98/317/EÜ vastavalt asutamislepingu artikli 109j lõikele 4 (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 30).

                     (4)
                  ()
                        Nõukogu 19. juuni 2000. aasta otsus 2000/427/EÜ vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Kreekas 1. jaanuaril 2001 (EÜT L 167, 7.7.2000, lk 19).

                     (5)
                  ()
                        Nõukogu 11. juuli 2006. aasta otsus 2006/495/EÜ vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal (ELT L 195, 15.7.2006, lk 25).

                     (6)
                  ()
                        Nõukogu 10. juuli 2007. aasta otsus 2007/503/EÜ vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Küprosel 1. jaanuaril 2008. aastal (ELT L 186, 18.7.2007, lk 29).

                     (7)
                  ()
                        Nõukogu 10. juuli 2007. aasta otsus 2007/504/EÜ vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Maltal 1. jaanuaril 2008. aastal (ELT L 186, 18.7.2007, lk 32).

                     (8)
                  ()
                        Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsus 2008/608/EÜ vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal (ELT L 195, 24.7.2008, lk 24).

                     (9)
                  ()
                        Nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsus 2010/416/EL vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011 (ELT L 196, 28.7.2010, lk 24).

                     (10)
                  ()
                        Nõukogu 9. juuli 2013. aasta otsus 2013/387/EL euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 (ELT L 195, 18.7.2013, lk 24).

                     (11)
                  ()
                        Nõukogu 23. juuli 2014. aasta otsus 2014/509/EL euro kasutuselevõtu kohta Leedus 1. jaanuaril 2015 (ELT L 228, 31.7.2014, lk 29).

                     (12)
                  ()
                        ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

                     (13)
                  ()
                        ELT L 157, 21.6.2005, lk 203.

                     (14)
                  ()
                        ELT L 112, 24.4.2012, lk 21.

                     (15)
                  ()
                        EÜT C 236, 2.8.1997, lk 5.

                     (16)
                  ()
                        ELT C 73, 25.3.2006, lk 21.

                     (17)
                  ()
                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/792, mis käsitleb tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja eluaseme hinnaindeksit ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95 (ELT L 135, 24.5.2016, lk 11).

                     (18)
                  ()
                        2022. aasta aprillis oli 12 kuu keskmine inflatsioonimäär Maltal ja Portugalis vastavalt 2,1 % ja 2,6 % ning euroalal 4,4 %.

                     (19)
                  ()
                        Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).