				|

		52014PC0448

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kohandatakse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1340/2008 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga /* COM/2014/0448 final - 2014/0207 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning
Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu artikli 17 lõikes 1
on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse
koguselisi piirnorme käsitleva erilepinguga.
Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi
valitsuse vahel 19. juulil 2005. aastal sõlmitud kahepoolne leping teatavate
terasetoodetega kauplemise kohta kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006. aastal.
Alates 2007. aastast on teatavate terasetoodetega kauplemist Euroopa
Ühenduste ja Kasahstani vahel korraldatud nõukogu määrustega (EÜ) nr 1870/2006
ja (EÜ) nr 1531/2007 kehtestatud autonoomsete meetmete alusel. Kuni uue lepingu
allakirjutamise ja jõustumiseni või Kasahstani ühinemiseni Maailma
Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1340/2008
koguselised piirnormid alates 2009. aastast. Lisaks on määruses ette
nähtud menetluskord, mille kohaselt liikmesriikide pädevad asutused ei anna
impordilitsentse välja enne, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et
kõnealuste koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel asjaomast
kogust importida,
1. juulist 2013 sai Horvaatiast ELi
liikmesriik. Käesolev ettepanek on kohandus, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist
ELiga.
Käesolev ettepanekus ei nähta ette ühtegi
kehtivate kvootide muudatust. Horvaatia Riikliku Kaubanduspoliitikaameti
andmetel ei imporditud Kasahstanist Horvaatiasse viimase kolme aasta jooksul
terasetooteid, mis kuuluvad määruse reguleerimisalasse. Samuti ei ole kasutatud
olemasolevaid kvoote. Nii 2012. kui ka 2013. aastal oli kvootide kasutamine 0 %.

2.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on
sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid akte on ühinemise tõttu
vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle
lisadega ette nähtud, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel
kvalifitseeritud häälteenamusega vastu selleks vajalikud aktid. Kui need
õigusaktid võetakse vastu pärast ühinemist, võib neid kohaldada alates
ühinemiskuupäevast.
Määruse kavandatavad muudatused on otseselt ja
eranditult seotud asjaoluga, et Horvaatia ühines Euroopa Liiduga ja seetõttu
kasutatakse ainsa õigusliku alusena ühinemislepingu artiklit 50.
Kavandatavad muutused on järgmised:
1)           Artikli 9 lõike 6 muutmine
eesmärgiga lisada kahetäheline lühend HR, millega idenditakse Horvaatiat
sihtliikmesriigina ühtsustatud seerianumbris, mis märgitakse igal
ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil;
2)           IV lisa muutmine eesmärgiga lisada
Horvaatia riiklik asutus nende pädevate riiklike asutuste nimekirja, kes
vastutavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1340/2008 rakendamise eest.
3.           MÕJU EELARVELE
Eeldatav mõju eelarvele puudub.
2014/0207 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kohandatakse nõukogu 8. detsembri 2008.
aasta määrust (EÜ) nr 1340/2008 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta
Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel, et võtta arvesse Horvaatia
ühinemist Euroopa Liiduga
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti
selle artiklit 50,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
ning arvestades järgmist:
(1)       Horvaatia ühinemisakti
artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide akte, mis jäävad kehtima
pärast 1. jaanuari 2013, on vaja seoses ühinemisega kohandada ning kui neid
vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab
nõukogu vastu vajalikud õigusaktid.
(2)       Nõukogu 8. detsembri 2008.
aasta määrus (EÜ) nr 1340/2008, teatavate terasetoodetega kauplemise kohta
Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel[1]
võeti vastu enne Horvaati ühinemist ning seda on ühinemise tõttu vaja kohandada
ning sellist kohandamist ei ole ette nähtud Horvaatia ühinemislepingus ega
selle lisades.
(3)       Seetõttu on kohane määrusesse
lisada kahetäheline lühend HR, millega idenditakse Horvaatiat
sihtliikmesriigina ühtsustatud seerianumbris, mis märgitakse igal
ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil, ning Horvaatia riiklik asutus
nende pädevate riiklike asutuste nimekirja, kes vastutavad nõukogu määruse (EÜ)
nr 1340/2008 rakendamise eest.
(4)       Selleks et nõukogu määruse
(EÜ) nr 1340/2008 kohaselt toimuvat terasetoodetega kauplemist ei kahjustataks,
tule määrust kohaldada tagasiulatuvalt.
(5)       Seepärast tuleks määrust (EÜ)
nr 1340/2008 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1340/2008 muudetakse
järgmiselt:
1)           Artikli 9 lõige 6 asendatakse
järgmisega:
„6.     Seerianumber koosneb järgmistest
elementidest:
–
kaks tähte eksportiva riigi tähistamiseks
järgmiselt:
KZ = Kasahstani Vabariik;
–
kaks tähte sihtliikmesriigi tähistamiseks
järgmiselt:
BE = Belgia
BG = Bulgaaria
CZ = Tšehhi Vabariik
DK = Taani
DE = Saksamaa
EE = Eesti
IE = Iirimaa
GR = Kreeka
ES = Hispaania
FR = Prantsusmaa
HR = Horvaatia
IT = Itaalia
CY = Küpros
LV = Läti
LT = Leedu
LU = Luksemburg
HU = Ungari
MT = Malta
NL = Madalmaad
AT = Austria
PL = Poola
PT = Portugal
RO = Rumeenia
SI = Sloveenia
SK = Slovakkia
FI = Soome
SE = Rootsi
GB = Ühendkuningriik,
–
ühekohaline number koguselise piirnormi aasta
tähistamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 9 tähendab 2009;
–
kahekohaline number, mis tähistab dokumendi
väljastanud ekspordiriigi asutust;
–
viiekohaline number 00001st 99999ni konkreetse
sihtliikmesriigi tähistamiseks.
2)           Määruse (EÜ) nr 1340/2008 IV lisa
asendatakse käesoleva määruse lisaga.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1340/2008
teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani
Vabariigi vahel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 1).
LISA
„IV
lisa
СПИСЪК
НА
КОМПЕТЕНТНИТЕ
НАЦИОНАЛНИ
ОРГАНИ
LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES
COMPETENTES
SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH
ORGÁNŮ
LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER
MITGLIEDSTAATEN
PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI
ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ
ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ
ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ
ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ
LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES
LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES
POPIS NADLEZNIH NACIONALNIH TIJELA
ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI
VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS
ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ
INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS
AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA
LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI
LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES
WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH
LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES
LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE
COMPETENTE
ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV
SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV
LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA
VIRANOMAISISTA
FÖRTECKNING ÖVER
BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER
BELGIQUE/BELGIË
Service public fédéral de l'économie, des PME,
des classes moyennes et de l'énergie
Direction générale du potentiel économique
Service des licences
Rue de Louvain 44
B-1000 Bruxelles
Fax (32-2) 277 50 63
Federale Overheidsdienst Economie, KMO,
Middenstand & Energie
Algemene Directie Economisch Potentieel
Dienst Vergunningen
Leuvenseweg 44
B-1000 Brussel
Fax (32-2) 277 50
63
DANMARK
Erhvervs- og Byggestyrelsen
Økonomi- og Erhvervsministeriet
Langelinie Allé 17
DK-2100 København Ø
Fax: (45) 35 46
60 01
DEUTSCHLAND
Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,
(BAFA)
Frankfurter Straße 29—35
D-65760 Eschborn 1
Fax: (49) 6196 90
88 00
БЪЛГАРИЯ
Министерство
на
икономиката
и енергетиката
дирекция
"Регистриране,
лицензиране
и контрол"
ул.
"Славянска"
№ 8
1052 София
Факс: (359-2) 981 50
41
Fax (359-2) 980
47 10
ČESKÁ REPUBLIKA
Ministerstvo průmyslu a obchodu
Licenční správa
Na Františku 32
CZ-110 15 Praha 1
Fax: (420) 224 21
21 33
FRANCE
Ministère de l'économie, des finances et de
l'industrie
Direction générale des entreprises
Sous-direction des biens de consommation
Bureau textile-importations
Le Bervil
12, rue Villiot
F-75572 Paris Cedex 12
Fax (33) 153 44
91 81
REPUBLIKA HRVATSKA
Ministarstvo vanjskih i europskih poslova
Trg N. Š. Zrinskog 7-8,
10000 Zagreb
Tel: (385) 1 6444626
Fax: (385) 1
6444601
ITALIA
Ministero dello Sviluppo Economico
Direzione Generale per la Politica Commerciale
DIV. III
Viale America, 341
I-00144 Roma
Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79
Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36
E-mail:
polcom3@mincomes.it
EESTI
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Harju 11
EE-15072 Tallinn
Faks: +372 631
3660
IRELAND
Department of Enterprise, Trade and Employment
Import/Export Licensing, Block C
Earlsfort Centre
Hatch Street
IE-Dublin 2
Fax: +353-1-631
25 62
ΕΛΛΑΣ
Υπουργείο
Οικονομίας &
Οικονομικών
Γενική
Διεύθυνση
Διεθνούς
Οικονομικής
Πολιτικής
Διεύθυνση
Καθεστώτων
Εισαγωγών-Εξαγωγών,
Εμπορικής
Άμυνας
Κορνάρου
1
GR-105 63 Αθήνα
Φαξ
(30-210) 328 60 94
ESPAÑA
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio
Secretaría General de Comercio Exterior
Subdirección General de Comercio Exterior de
Productos Industriales
Paseo de la Castellana 162
E-28046 Madrid
Fax: +34-91 349
38 31
ΚΥΠΡΟΣ
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού
Υπηρεσία
Εμπορίου
Μονάδα
Έκδοσης Αδειών
Εισαγωγής/Εξαγωγής
Οδός
Ανδρέα
Αραούζου Αρ. 6
CY-1421
Λευκωσία
Φαξ
(357) 22 37 51 20
LATVIJA
Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija
Brīvības iela 55
LV-1519 Rīga
Fakss: +371-728
08 82
LIETUVA
Lietuvos Respublikos ūkio ministerija
Prekybos departamentas
Gedimino pr. 38/2
LT-01104 Vilnius
Faks. +370-5-26
23 974
LUXEMBOURG
Ministère de l’économie et du commerce
extérieur
Office des licences
BP 113
L-2011 Luxembourg
Fax (352) 46 61
38
MAGYARORSZÁG
Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
Margit krt. 85.
HU-1024 Budapest
Fax: (36-1) 336
73 02
MALTA
Diviżjoni għall-Kummerċ
Servizzi Kummerċjali
Lascaris
MT-Valletta CMR02
Fax: (356) 25 69
02 99
NEDERLAND
Belastingdienst/Douane centrale dienst voor
in- en uitvoer
Postbus 30003, Engelse Kamp 2
NL-9700 RD Groningen
Fax (31-50) 523
23 41
ÖSTERREICH
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
Außenwirtschaftsadministration
Abteilung C2/2
Stubenring 1
A-1011 Wien
Fax: (43-1) 7 11
00/83 86
ROMÂNIA
Ministerul pentru Întreprinderi Mici și
Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale
Direcția Generală Politici
Comerciale
Str. Ion Câmpineanu, nr. 16
București, sector 1
Cod poștal 010036
Tel. (40-21) 315 00 81
Fax (40-21) 315 04 54
e-mail:
clc@dce.gov.ro
SLOVENIJA
Ministrstvo za finance
Carinska uprava Republike Slovenije
Carinski urad Jesenice
Spodnji plavž 6C
SI-4270 Jesenice
Faks (386-4) 297
44 72
SLOVENSKO
Odbor obchodnej politiky
Ministerstvo hospodárstva
Mierová 19
827 15 Bratislava 212
Slovenská republika
Fax: (421-2) 48
54 31 16
SUOMI/FINLAND
Tullihallitus
PL 512
FI-00101 Helsinki
Faksi +358-20-492 28 52
Tullstyrelsen
PB 512
FI-00101 Helsingfors
Fax +358-20-492
28 52
POLSKA
Ministerstwo Gospodarki
Plac Trzech Krzyży 3/5
00-507 Warszawa
Polska
Fax: (48-22) 693
40 21/693 40 22
PORTUGAL
Ministério das Finanças e da Administração Pública
Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos
Especiais sobre o Consumo
Rua da Alfândega, n.o 5, r/c
P-1149-006 Lisboa
Fax: (+351) 218
81 39 90
SVERIGE
Kommerskollegium
Box 6803
S-113 86 Stockholm
Fax (46-8) 30 67
59
UNITED KINGDOM
Department of Trade and Industry
Import Licensing Branch
Queensway House — West Precinct
Billingham
UK-TS23 2NF
Fax (44-1642) 36 42 69”


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0383(01)

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta  /* KOM/2006/0383 lõplik - CNS 2006/0125 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.7.2006KOM(2006) 383 lõplik2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohtaEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI ETTEPANEKUTE TAUST |110 | Ettepanekute põhjused ja eesmärgid Nõukogu tegi komisjonile määrusega (EÜ) nr 2424/2001 ja otsusega 2001/886/JSK ülesandeks töötada välja teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II). Käesolevate ettepanekute eesmärk on muuta eespool nimetatud määrust ja otsust, et pikendada SIS II väljatöötamise tähtaega kuni 31. detsembrini 2007 ning näha ette vajalike eelarvevahendite eraldamine. Lisaks sätestatakse, et väljatöötamise ajal on süsteemi asukoht Prantsusmaal ja Austrias. |120 | Üldine taust Kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise 1990. aasta konventsiooni IV jaotise kohaselt loodud Schengeni infosüsteem (SIS) on tähtis vahend Euroopa Liitu integreeritud Schengeni acquis' kohaldamiseks. Praegune SIS ei ole rajatud nii, et see suudaks teenindada Euroopa Liidu laienemise järel suurenevat liikmesriikide hulka ja teisi riike, kes liituvad SIS II-ga. Lisaks otsustati 2001. aastal infotehnoloogia vallas tehtud viimastest edusammudest kasusaamiseks ja uute toimingute sisseseadmise võimaldamiseks välja töötada uus teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II). Vajadust pikendada nõukogu poolt komisjonile antud volitusi ühe aasta võrra saab selgitada mitme asjaoluga, näiteks tööd on pärast esimese astme kohtu määrust (T-447/04) riigihanke menetluse kohta SIS II väljatöötamiseks, mis hiljem tühistati, ajutiselt peatatud, IDABC programm, mille raames rahastatakse s-Testa andmeside infrastruktuuri, ei toimi veel esimese katsetamise ajal, kuigi nii oli kavandatud. Ka ebaselgus süsteemi väljatöötamise asukohtade suhtes ja sellekohase ettevalmistuse puudumine ning projekti keerukus on planeerimisele negatiivset mõju avaldanud. 29. aprilli 2004. aasta nõukogu järeldustes lepiti kokku, et süsteemi töötatakse välja Prantsusmaal ja Austrias: "1. SIS II kesksüsteem asub Strasbourgis ning kõnealuse asukoha puhul vastutab operatiivjuhtimise ja koostöö eest komisjoniga Prantsusmaa. 2. Varuserveriruum asub Salzburgis, kuid asukoha kasutamiseks tuleb teha teatavaid korraldusi. Kõnealuse asukoha puhul vastutab operatiivjuhtimise ja koostöö eest komisjoniga Austria. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid - Schengeni lepingu rakendamise konventsioon (artiklid 92-119); - nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 871/2004, mis käsitleb Schengeni infosüsteemi mõningate uute toimingute sisseseadmist, sealhulgas terrorismivastases võitluses; - nõukogu 24. veebruari 2005. aasta otsus 2005/211/JSK Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta; - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1160/2005, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile. Eespool nimetatud konventsioon ja kolm õigusakti moodustavad praeguse SISi õigusliku raamistiku, mis tulevikus asendatakse SIS II õigusliku raamistikuga. Komisjon on esitanud ettepanekud võtta vastu määrus ja otsus SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta (dokumendid KOM(2005)230 ja KOM(2005)236) ning ettepaneku võtta vastu määrus, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu SIS II-le (dokument KOM(2005)237). |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud pooltega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Liikmesriikide eksperdid on tihedalt kaasatud SIS II väljatöötamisse, eelkõige SIS II komitee raames. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ei kohaldata. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesolevad ettepanekud, mis ei ole komisjoni 2006. aasta tööprogrammis, ei eelda mõju hindamist. |ETTEPANEKUTE ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesolevate ettepanekute eesmärk on muuta määrust (EÜ) nr 2424/2001 ja otsust 2001/886/JSK, et pikendada SIS II väljatöötamise tähtaega kuni 31. detsembrini 2007 ning määrata SIS II installeerimise ja lõpliku väljatöötamise asukohad. See hõlmab pädeva liikmesriigi kohustust pakkuda süsteemi majutuseks vajalikku infrastruktuuri ja vahendeid ning selleks võib asjaomane liikmesriik saada komisjoni toetust. |310 | Õiguslik alus Määruse õiguslikuks aluseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 66. Viide asutamislepingule on sama, mis muudetavas õigusaktis. Otsuse õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punkt a, artikli 31 lõike 1 punktid a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkt c. Viide lepingule on sama, mis muudetavas õigusaktis. |320 | Subsidiaarsuse põhimõte |321 | Kavandatud meetme eesmärki, milleks on ühise infosüsteemi loomine teatavate isikute ja esemete kategooriate kohta arvutipõhise infosüsteemi kaudu, ei saa liikmesriigid üksi saavutada. |324 | SIS II on vaja Euroopa Liidu ühise poliitika rakendamiseks. Eelkõige on see eeltingimus sisepiirikontrollideta ala tagamiseks. |327 | Ühenduse ülesanne on üksnes SIS II kesksüsteemi ja andmeside infrastruktuuri väljatöötamine. Liikmesriigid vastutavad selliste riiklike süsteemide väljatöötamise eest, mille kaudu tagatakse lõppkasutajate juurdepääs SIS II teenustele. |Seetõttu on ettepanekud kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanekud on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Liikmesriikidel on riiklike süsteemide rakendamiseks vajaliku haldusliku ja finantskorralduse osas täielik otsustusvabadus. Riiklikud ettevalmistused peavad siiski olema kooskõlas SIS II väljatöötamise üldise planeerimisega. Komisjon esitab tehnilised nõuded riikliku liidese kohta, mis võimaldab tõrgeteta ühendust ning veatut andmevahetust riiklike süsteemide ja SIS II vahel. |332 | Muudetavas määruses (EÜ) nr 2424/2001 ja muudetavas otsuses 2001/886/JSK on sätestatud selline kehtima jääv regulatiivkomitee menetlus SIS II rakendusmeetmete kohta, millel on märkimisväärne mõju liikmesriikide eelarvele. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusaktid: määrus ja otsus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: Kavandatud määruse eesmärk on muuta teist määrust ja kavandatud otsuse eesmärk on muuta teist otsust ning seega peab vorminõude paralleelsuse põhimõtte kohaselt olema muutmisakt samas vormis kui muudetav akt. |MÕJU EELARVELE |401 | Volituste pikendamine ja SIS II väljatöötamise lõpetamine 2007. aastal eeldavad mõningaid täiendavaid rahalisi vahendeid, mis on juba ette nähtud 2007. aasta esialgses eelarveprojektis. Täiendavad kulud seonduvad võrguga, kesksüsteemi suuruse muutmisega ja nende asukohtade toetamisega, kus süsteemi välja töötatakse. |1.  2006/0125 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]ning arvestades järgmist:(1) Määrus (EÜ) nr 2424/2001 moodustab koos 6. detsembri 2001. aasta otsusega 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta vajaliku õigusliku aluse liidu eelarves SIS II väljatöötamiseks vajalike assigneeringute tegemisele ja kõnealuse eelarveosa täitmisele. Määrus (EÜ) nr 2424/2001 ja otsus 2001/886/JSK kehtivad 31. detsembrini 2006.(2) SIS II väljatöötamine võtab rohkem aega kui esialgu prognoositud ja nõuab assigneeringuid ka pärast 31. detsembrit 2006.(3) Seega on vaja pikendada määruse (EÜ) nr 2424/2001 kehtivusaega nii, et komisjon saaks täita 2007. aasta eelarvet, et lõpetada SIS II väljatöötamise projekt, sealhulgas luua andmeside infrastruktuur.(4) Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta järeldustes on sätestatud, et SIS II väljatöötamisetapis asub SIS II kesksüsteem Strasbourgis ja varuserveriruum Salzburgis, kuid asukoha kasutamiseks tuleb teha teatavaid korraldusi. Kõnealuste asukohtade puhul vastutavad operatiivjuhtimise ja koostöö eest komisjoniga vastavalt Prantsusmaa ja Austria.(5) Käesolev määrus ei piira tulevikus õigusaktide vastuvõtmist SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta.(6) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis ´l EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma riiklikus õiguses.(7) Käesolev määrus ning Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalemine selle vastuvõtmises ja kohaldamises ei mõjuta Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis ´s osalise osalemise korda, mille nõukogu määratles vastavalt 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ[3] ja 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ[4].(8) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[5], mis on seotud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (kõnealuse lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga.(9) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga, mida tuleks tõlgendada koostoimes Euroopa Ühenduse nimel kõnealuse lepingu allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/860/EÜ[6] artikli 4 lõikega 1.(10) Käesolev määrus on Schengeni acquis ' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses.(11) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2424/2001 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 2424/2001 muudetakse järgmiselt.(1) Lisatakse artikkel 4a:"Artikkel 4a1. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust SIS II väljatöötamise eest, asub süsteemi väljatöötamise ajal SIS II kesksüsteem Strasbourgis (Prantsusmaa) ja kesksüsteemi varusüsteem Sankt Johannis Pongaus (Austria).2. Prantsusmaa ja Austria pakuvad vastavalt SIS II kesksüsteemi ja kesksüsteemi varusüsteemi majutuseks vajalikku infrastruktuuri ja vahendeid.3. Riiklik asutus, kes pakub lõikes 2 nimetatud infrastruktuuri ja vahendeid, võib saada komisjonilt toetust asukoha ettevalmistamiseks ja hoolduseks või süsteemi väljatöötamise ajal SIS II majutuseks vajalike muude teenuste pakkumiseks.“(2) Artikli 7 teine lõik asendatakse järgmisega:„Käesolev määrus kehtib kuni 31. detsembrini 2007“.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[…]2006/0126 (CNS)EttepanekNÕUKO GU OTSUSmillega muudetakse otsust 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkte a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkti c,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[7],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[8]ning arvestades järgmist:(1) Otsus 2001/886/JSK moodustab koos 6. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta vajaliku õigusliku aluse liidu eelarves SIS II väljatöötamiseks vajalike assigneeringute tegemisele ja kõnealuse eelarveosa täitmisele. Otsus 2001/886/JSK ja määrus (EÜ) nr 2424/2001 kehtivad 31. detsembrini 2006.(2) SIS II väljatöötamine võtab rohkem aega kui esialgu prognoositud ja nõuab assigneeringuid ka pärast 31. detsembrit 2006.(3) Seega on vaja pikendada otsuse 2001/886/JSK kehtivusaega nii, et komisjon saaks täita 2007. aasta eelarvet, et lõpetada SIS II väljatöötamise projekt, sealhulgas luua andmeside infrastruktuur.(4) Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta järeldustes on sätestatud, et SIS II väljatöötamisetapis asub SIS II kesksüsteem Strasbourgis ja varuserveriruum Salzburgis, kuid asukoha kasutamiseks tuleb teha teatavaid korraldusi. Kõnealuste asukohtade puhul vastutavad operatiivjuhtimise ja koostöö eest komisjoniga vastavalt Prantsusmaa ja Austria.(5) Käesolev otsus ei piira tulevikus õigusaktide vastuvõtmist SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta.(6) Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes)[9] artikli 8 lõike 2 kohaselt.(7) Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes)[10] artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt.(8) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ[11] (kõnealuse lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga.(9) Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga, mida tuleks tõlgendada koostoimes Euroopa Ühenduse nimel kõnealuse lepingu allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/849/EÜ[12] artikli 4 lõikega 1.(10) Käesolev otsus on Schengeni acquis ' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses.(11) Seepärast tuleks otsust 2001/886/JSK vastavalt muuta,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Otsust 2001/886/JSK muudetakse järgmiselt:(1) Lisatakse artikkel 4a:"Artikkel 4a1. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust SIS II väljatöötamise eest, asub süsteemi väljatöötamise ajal SIS II kesksüsteem Strasbourgis (Prantsusmaa) ja kesksüsteemi varusüsteem Sankt Johannis Pongaus (Austria).2. Prantsusmaa ja Austria pakuvad vastavalt SIS II kesksüsteemi ja kesksüsteemi varusüsteemi majutuseks vajalikku infrastruktuuri ja vahendeid.3. Riiklik asutus, kes pakub lõikes 2 nimetatud infrastruktuuri ja vahendeid, võib saada komisjonilt toetust asukoha ettevalmistamiseks ja hoolduseks või süsteemi väljatöötamise ajal SIS II majutuseks vajalike muude teenuste pakkumiseks.“(2) Artikli 7 teine lõik asendatakse järgmisega:„Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2007“.Artikkel 2 (…)Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[…LISAFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSEttepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001, ja ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse otsust 886/2001/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused – solidaarsus – välispiirid – viisapoliitika – isikute vaba liikumine.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:esialgses eelarveprojektis 18 02 04 (varem 18 08 02).3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:20073.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |18 02 04 | Mittekohustuslik | Liigendatud[13] | Ei | Ei | Ei | Nr 3 punkt a |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | Aasta 2007 | 2008 | Kokku |Tegevuskulud[14] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 9,000 |Maksete assigneeringud | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[15] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 9,000 | 9,000 |Maksete assigneeringud | b+c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[16] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[17] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.X Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meedet [n-1 aasta] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 13 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusEttepanekute eesmärk on eespool nimetatud määruse ja otsuse muutmine selleks, et:2.  pikendada SIS II väljatöötamise tähtaega kuni 31. detsembrini 2007 ja näha ette eelarvevahendite eraldamine, mida on vaja SIS II väljatöötamise lõpetamiseks, sealhulgas andmeside infrastruktuuri loomiseks;3.  kindlaks määrata kesksüsteemi ja kesksüsteemi varusüsteemi asukohad (vastavalt Prantsusmaal Strasbourg ja Austrias Pongau Sankt Johann), sealhulgas pädeva liikmesriigi kohustus pakkuda infrastruktuuri ja vahendeid ning võimalus saada selleks komisjonilt toetust.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeEttepanekud käsitlevad komisjonipoolset 2002. aastal alustatud SIS II väljatöötamise jätkumist.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesÜldeesmärk on lõpetada SIS II väljatöötamise projekt määratud asukohtades 2007. aastal ja seega jätkatakse mõnede 2006. aastasse planeeritud meetmete kohaldamist 2007. aastal. Lisaks on ette nähtud mitmed uued meetmed, et vähendada erinevatest asjaoludest, nagu kohtuasjad ja projekti keerukus, põhjustatud viivituste mõju. Eelkõige on see seotud võrgukulude, lisaressursside ja liikmesriikidele delegeeritud ettevalmistustööde hulga suurenemisega. Võttes arvesse väljatöötamise alguses tehtud uuringute tulemusi, võiks suurendada arvutiriistvara võimsust. 2007. aastaks on ette nähtud järgmised meetmed:Meede 1: võrkKavandamisetapis tehtud nõuete analüüsi tulemustest johtuvalt tuleb suurendada võrgu võimsust, et tagada SIS II päringutele vastuste andmine ettenähtud aja jooksul. Suurema ribalaiusega võrk nõuab täiendavaid rahalisi vahendeid.Kuna s-Testa andmesidevõrk ei valmi õigeaegselt, siis tuleb luua alternatiivsed ajutised lahendused SIS II katsetamiseks. Ajutisest võrgust lõplikku võrku üleminek toob endaga kaasa täiendavad kulud.Meede 2: tehniline eripädevus ja täiendavad uuringudSelleks et jõuda nõutud IT-alase pädevuse tasemele, on vaja täiendavaid vahendeid. Piiratud siseressursside tõttu kasutatakse kõrgetasemelist välist abi järelmeetmeteks, auditeerimiseks ja hindamiseks. Lisaks on vaja täiendavaid uuringuid teha ja väliseksperte värvata, eelkõige turvalisus- ja võrguküsimustes.Meede 3: asukoha toetamine ja pidev ettevalmistamine väljatöötamise etapisEttevalmistustega, mis nõuavad märkimisväärseid ressursse, on Prantsusmaa ja Austria asukohtades alustatud juba süsteemi väljatöötamise etapis. Teatavaid ettevalmistustega seotud ülesandeid ei täida mitte komisjoni personal, vaid liikmesriigid, kes majutavad süsteeme väljatöötamise ajal. Täiendavat eelarvet on vaja kõnealuste valdkondade prognoositud vajaduste rahuldamiseks.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, delegeerides haldamise:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:2007. aasta eelarvest võidakse eraldada teatav osa liikmesriikidele või riigi avalik-õiguslikele asutustele kas edasidelegeerimise kaudu või toetusena, et rahastada nende asukohtade ettevalmistustöid, kes majutavad süsteeme või andmeside infrastruktuuri.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordTehtud edusamme hinnatakse korrapäraselt ning tegevust mõõdetakse kehtestatud nõuete ja eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumite alusel. See peaks näitama, et investeeringud annavad soovitud tulemusi.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEi kohaldata.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusEi kohaldata.7. Pettusevastased meetmedKohaldatakse komisjoni lepingute sõlmimise korda, mis tagab vastavuse riigihankelepinguid käsitlevale ühenduse õigusele.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | Aasta 2007 | KOKKU |Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |Meede 1: võrk | üleminek ajutisest võrgust lõplikku võrku; suurem võrgu võimsus | 5,000 | 5,000 |Meede 2: tehniline eripädevus ja täiendavad uuringud | eksperdid; analüüs ja uuringud | 1,000 | 1,000 |Meede 3: asukoha toetamine ja ettevalmistamine väljatöötamise ajal | välised inimressursid; asukoha ettevalmistus | 3,000 | 3,000 |KULUD KOKKU | 9,000 | 9,000 |8.2. Halduskulud8.2.1. Personali arv ja liikAmetikoha liigid | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |Aasta 2007 | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |Ametnikud või ajutised töötajad[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 |B*, C*/AST | 2,5 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatud personal[21] | 6 |Art. XX 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal[22] |KOKKU | 13 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusProjektijuhtimine ja SIS II väljatöötamise kooskõlastamine.8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)x Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud.( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta 2007 | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta või hilisem aasta | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |– sisene |– väline |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Personali liik | Aasta 2007 | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta või hilisem aasta |Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | 0,756 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | 0,648 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 1,404 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad7*108 000 (isiku kohta aastas) = 756 000 eurotArvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal6*108 000 (isiku kohta aastas) = 648 000 eurot8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |Aasta 2007 | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta või hilisem aasta | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,014 |XX 01 02 11 03 – Komiteed[24] (SIS II/VIS komitee) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viide eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,186 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud10 (koosolekute arv) * 15 000 (komitee 25 liikme koosolek) = 150 000 eurot[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[4] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[5] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[6] EÜT L 370, 17.12.2004, lk 78.[7] ELT C […], […], lk […].[8] ELT C […], […], lk […].[9] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[10] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[11] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[12] ELT L 368, 15.12.2004, lk 26.[13] Liigendatud assigneeringud.[14] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[15] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[16] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[17] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 19 ja 24.[18] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[19] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[20] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[21] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[22] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[23] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[24] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


				|

		52013PC0769

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 seoses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli tehnilise rakendamisega /* COM/2013/0769 final - 2013/0377 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Doha muudatus
Detsembris 2012 Dohas toimunud kliimamuutuste
konverentsil võtsid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste
raamkonventsiooni (edaspidi „konventsioon”) Kyoto protokolli 192 osalist vastu
selle protokolli muudatuse[1].
Doha muudatusega kehtestati Kyoto protokolli teine kohustusperiood, mis algas
1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020.
Doha muudatusega võtsid Euroopa Liit, selle
liikmesriigid ja Island kohustuse, et nende kasvuhoonegaaside keskmine aastane
heitkogus aastatel 2013–2020 ei ületa 80 % baasaasta [mujal tõlgitud ka
„alusaasta”] (enamasti 1990) heitkogusest[2].
See kohustus põhineb heitkoguste vähendamise eesmärkidel, mis on sätestatud
2009. aastal vastuvõetud kliima- ja energiapaketis, eelkõige ELi heitkogustega
kauplemise süsteemis (edaspidi „ELi HKS”) ja jõupingutuste jagamist käsitlevas
otsuses[3].
Kohustuse arvutamisel võeti arvesse Euroopa Liidu õigusnormide ja Kyoto
protokolli teise kohustusperioodi reguleerimisala erinevusi[4]. See lähenemisviis on kooskõlas
nõukogu 2012. aasta märtsi järeldustega, mille kohaselt peaks Euroopa Liidu,
selle liikmesriikide ja Islandi ühine kohustus põhinema kliima- ja
energiapaketil, kuid iga liikmesriigi heite vähendamise kohustus Kyoto
protokolli teisel kohustusperioodil ei ületa tema ELi õigusaktidest tulenevat
kohustust. Seda lähenemisviisi järgisid Euroopa Liit ja selle liikmesriigid
teates, mille nad esitasid 2012. aasta aprillis oma teise kohustusperioodi
kohustuse kohta[5].
Peale Doha muudatuse võeti Doha kliimamuutuste
konverentsil vastu ka mitu otsust, milles käsitleti Doha muudatuses loetletud
oluliste leevendamiskohustuste täitmisega seotud tehnilisi küsimusi, sh otsused
Kyoto ühikute arvestamise ja haldamise kohta üleminekul esimesest kohustusperioodist
teise ja teisel kohustusperioodil (otsused 1/CMP.8 ja 2/CMP.8)[6]. Rakenduspaketi lõpuleviimiseks
valmistatakse ette veel üht otsustekogumit ja Euroopa Liit töötab selle nimel,
et need otsused võetaks vastu Varssavi kliimamuutuste konverentsil novembris
2013.
Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja
Islandi kohustuste ühine täitmine
Kyoto protokolli artikli 4 kohaselt võivad
osalised täita oma kohustusi ühiselt. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid
kasutasid seda võimalust, kui nad ratifitseerisid Kyoto protokolli 2002. aastal
ja rakendasid selle esimest kohustusperioodi[7].
Doha muudatuse üle peetud läbirääkimiste ajal teatasid Euroopa Liit ja selle
liikmesriigid selgesõnaliselt, et kavatsevad ka teisel kohustusperioodil täita
oma kohustusi ühiselt, kaasates seekord ka Islandi.
Kui osalised on otsustanud täita oma
kohustused ühiselt, loetakse neist igaühe kohustused täidetuks, kui ühine
kohustus on täidetud (võttes aluseks nende kasvuhoonegaaside koguheite kogu
kohustusperioodi jooksul). Kui ühist kohustust ei täideta, vastutab iga osaline
oma heitetaseme eest, mis on sätestatud tema kohustuste ühise täitmise
lepingus. Seepärast on Kyoto protokolliga nõutud, et kohustuste ühise täitmise
lepingu osalised peavad kindlaks määrama igale sellise lepingu osalisele lubatud
heitetaseme ja teatama need heitetasemed, kui nad annavad hoiule oma
heakskiitmiskirjad.
Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi
kohustuse ühise täitmise tingimused on sätestatud Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha
muudatuse sõlmimist ja sellega võetavate kohustuste ühist täitmist käsitleva
nõukogu otsuse ettepaneku I lisas[8].
Need tingimused sätestatakse ka Islandiga sõlmitavas kahepoolses lepingus,
mille läbirääkimise volituste saamiseks esitas komisjon 2013. aasta juunis
nõukogule soovituse. Kui need tingimused, sh vastavad heitetasemed, on kokku
lepitud, tuleb need teatada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
sekretariaadile, kui Euroopa Liit, selle liikmesriigid ja Island annavad hoiule
oma Doha muudatuse heakskiitmise kirjad.
Heitkoguste arvestamine pärast 2012.
aastat
Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil
jätkatakse olemasoleva põhjaliku heitkoguste arvestamise süsteemi kasutamist ja
teataval määral täiustatakse seda, et tagada iga osalise saavutuste
läbipaistvus ja kohustuse täitmine. Süsteemi keskmes on nõue, et kõik kohustuse
võtnud osalised peavad arvutama lubatud koguse. See lubatud kogus on heitkogus
(CO2-ekvivalenttonnides), mille iga osaline võib kohustusperioodil
tekitada. Lubatud kogus antakse välja lubatud koguse ühikutes (LKÜ) iga osalise
riiklikus registris. Nõukogu otsuse ettepaneku II lisa kohase kohustuste ühise
täitmise lepingu alusel tähendab see, et Euroopa Liit, selle liikmesriigid ja
Island vastutavad igaüks selle eest, et anda oma riiklikus registris välja
nende vastavaid lubatuid koguseid tähistavad LKÜd.
Peale LKÜde kantakse riiklikesse registritesse
ka tehingud Kyoto protokolli paindlike mehhanismide kasutamisest tulenevate
ühikutega ja peetakse nende üle arvet. Lisaks LKÜde kantakse registrisse ka
tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid (THVd) puhta arengu mehhanismi
kohaselt teostatavate projektide jaoks, heitkoguste vähendamise ühikuid (HVÜd)
ühisrakendusprojektide jaoks ja heitkoguste neeldumise ühikuid (HNÜ)
neeldajates sidumise jaoks. Nende ühikutega tehinguid tehes tuleb täita
rahvusvahelisi nõudeid, nt paindlikes mehhanismides osalemise õiguse
kriteeriume ja kohustusperioodi reservi nõudeid. Nende nõuetega tagatakse, et
ükski osaline ei müüks liiga palju ühikuid, kui seda ei õigusta asjaomase
osalise tegelikult vähendatud heitkogus. Doha kliimamuutuste konverentsil
lepiti lisaks kokku eeskirjad, milles käsitletakse üleminekut esimesest
kohustusperioodist teise, eelkõige esimese kohustusperioodi LKÜde ülejäägi
ülekandmist.
Kuigi äsja kokkulepitud Kyoto eeskirjad ei
mõjuta põhimõtteliselt ELi HKSi ega jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse
toimimist, tuleks siiski täpsustada Kyoto protokolli kohase arvestussüsteemi ja
Euroopa Liidu õigusnormide alusel kehtivate arvestuseeskirjade omavahelist
suhet ning Kyoto eeskirjade rakendamine tuleb viia kooskõlla ELi õigusnormide
alusel kehtivate eeskirjadega. Peale selle tuleb koostada täiendavad tehnilised
eeskirjad kohustuste ühise täitmise lepingu rakendamiseks.
Euroopa Liidus tehnilise rakendamise
õiguslik alus
Kyoto protokolli esimesel kohustusperioodil
(2008–2012) rakendati rahvusvaheliselt kokkulepitud nõudeid seiremehhanismi
otsuse[9]
ja ELi HKSi teisel etapil (2008–2012) kohaldatud registrimääruste alusel[10]. Need nõuded hõlmasid
heitkoguste ja ühikute arvestamist, ELi ühist kohustuste täitmist, ühikute
haldamist Kyoto protokollist tulenevate kohustuste täitmiseks ja koostoimet ELi
HKSi ühikuhaldamisprotsessidega. Registrimäärused sisaldasid arvestus- ja
ühikuhaldamiseeskirju, mille kohaselt rakendati ELi HKSi ja Kyoto protokolli
esimest kohustusperioodi. Praegu jõus olevas registrimääruses[11] on sätestatud vaid ühikute
haldamine, mis on seotud ELi HKSi kolmanda etapi ja jõupingutuste jagamist
käsitleva otsuse rakendamise ja toimimisega. Määrusega ei reguleerita
arvestusnõudeid protokolli tehniliseks rakendamiseks pärast 2012. aastat.
Kyoto protokolli rakendamiseks pärast 2012.
aastat tuleb Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi jaoks koostada
tehnilised rakenduseeskirjad. Hiljuti vastuvõetud seiremehhanismi määruses[12] ei ole õiguslikku alust, mis
võimaldaks komisjonil neid eeskirju kehtestada liikmesriikide riiklike
registrite jaoks. Seetõttu tuleb kõnealust määrust vajaliku õigusliku aluse
loomiseks muuta.
2.           Kyoto protokolli tehniline
rakendamine pärast 2012. aastat
Et tagada Kyoto protokolli tehniline
rakendamine Euroopa Liidus pärast 2012. aastat, võimaldada Euroopa Liidu, selle
liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühine tulemuslik täitmine ning kindlustada
selle kooskõla ELi HKSi ja jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse toimimisega,
on Euroopa Liidus vaja tehnilisi rakenduseeskirju. Need eeskirjad peaksid
hõlmama mitmesuguseid küsimusi, sh järgmisi:
–
ühikute haldamise protsessid, nt tehingud Kyoto
ühikutega (väljaandmine, ülekandmine, omandamine, tühistamine, kasutuselt
kõrvaldamine, järgmisse kohustusperioodi ülekandmine, asendamine või
kehtivusaja muutmine) liidu, selle liikmesriikide ja Islandi riiklikes
registrites ja nende vahel;
–
esimesest kohustusperioodist teise üleminekuga
seotud arvestusprotsessid, sh LKÜde, THVde ja HVÜde ülejäägi ülekandmine
esimesest kohustusperioodist teise;
–
eelmise perioodi ülejäägi reservi ja
kohustusperioodi reservi loomine ja haldamine kohustuste ühise täitmise lepingu
iga osalise poolt;
–
maksu maksmine tulult, mida saadakse HVÜde
väljaandmisest ja LKÜde esimesest rahvusvahelisest üleandmisest teisel
kohustusperioodil.
Käesolev Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
ettepanek on alus, mis võimaldab neid tehnilisi aspekte Euroopa Liidus
õigusaktide vastuvõtmise kaudu rakendada.
Ühikute haldamise protsessid
Käesoleva ettepanekuga ettenähtud delegeeritud
õigusakte on vaja selle tagamiseks, et kõik Euroopa Liidu, selle liikmesriikide
ja Islandi riiklikes registrites Kyoto ühikutega tehtavad tehingud oleksid
kooskõlas liidu, liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühise täitmisega.
Sellised tehingud on väljaandmine, ülekandmine, omandamine, tühistamine,
järgmisse kohustusperioodi ülekandmine, asendamine, kehtivusaja muutmine ja
kasutuselt kõrvaldamine. Samuti tuleb tagada, et ühikute haldamise protsesse,
mis on kehtestatud heitkoguste ja ühikute arvestamiseks ELi HKSi ja
jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse raames, rakendataks tulemuslikult.
Teisel kohustusperioodil kehtiva kohustuste ühise täitmise lepingu jaoks on
vaja täpsemalt määratleda Euroopa Liidus Kyoto protokolli rakendamise
eeskirjad.
Nii ELi HKSiga kui ka jõupingutuste jagamist
käsitleva otsusega on lubatud Kyoto ühikute piiratud kasutus ELi õigusaktidest
tulenevate kohustuste täitmiseks. On väga tähtis, et Kyoto eeskirjade tehniline
rakendamine Euroopa Liidus võimaldaks sama suurt paindlikkust kui liidu
õigusnormid, need ühikud oleksid ELi HKSi sätete kohaselt kättesaadavad
käitajatele ja liikmesriikidele seoses kohustustega, mida nad peavad täitma
jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse järgi. Samuti on tähtis, et tehnilisel
rakendamisel säilitataks töökindlad arvestustavad, mis aitavad tagada Kyoto
protokolli rakendamise eeskirjade kooskõla ELi HKSiga ja jõupingutuste jagamist
käsitleva otsusega. Sealhulgas tuleb tagada, et iga nõuete täitmiseks loodud
või kasutatud ELi ühiku kohta antakse välja või kõrvaldatakse kasutuselt üks
vastav Kyoto ühik.
Käesoleva ettepanekuga ettenähtud delegeeritud
õigusaktides tuleb lisaks kindlaks määrata tõhus kord ühikute kasutuselt
kõrvaldamiseks pärast 2012. aastat: ühise kohustuse täitmine sõltub sellest,
kas Euroopa Liit, iga liikmesriik ja Island kõrvaldavad ühikud kasutuselt
vastavalt nende heitetasemele. Kui liit, liikmesriigid ja Island kõrvaldavad
ühikuid kasutuselt ühtse korra kohaselt ning määravad selgelt kindlaks iga
osalise poolt kõrvaldatavad ühikud, tagavad nad, et liidu õigusnormide täitmine
tähendab ka Kyoto protokolli kohaste kohustuste täitmist ja vastupidi. Sellist
korda on tarvis ka ELi HKSis toimuva arvestamise usaldusväärsuse tagamiseks.
Kui ELi HKSi kuuluvad käitajad täidavad selle süsteemiga ettenähtud kohustusi,
on tagatud, et ei ole vaja omandada täiendavaid Kyoto ühikuid asjaomaste
heitkoguste katteks, et täita Kyoto arvestusnõudeid teisel kohustusperioodil.
Selleks tagatakse käesoleva ettepanekuga ettenähtud delegeeritud õigusaktidega,
et ELi HKSiga vahemikus 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2020 hõlmatud
heitkogustele vastavalt kõrvaldatakse kasutuselt Kyoto protokolli teisel
kohustusperioodil kehtivad ühikud. Nii tagatakse nende õigusaktidega, et iga
ELi HKSi tagastatud ühiku eest, mis katab Kyoto protokolli A lisas loetletud
allikatest pärit heitkoguseid, kõrvaldatakse kasutuselt üks teisel
kohustusperioodil kehtiv Kyoto ühik. Samuti nähakse nendega ette, et teisel
kohustusperioodil kehtivaid Kyoto ühikuid kõrvaldatakse kasutuselt
liikmesriikide ja Islandi ELi HKSi väliste sektorite heitkoguste ja neeldajates
seotud heite eest sel määral, mil protokoll asjaomaseid gaase, allikaid ja
neeldajaid hõlmab.
Esimesest kohustusperioodist teise
üleminekuga seotud arvestusprotsessid
Otsuses 13/CMP.1, milles on kirjas Kyoto
protokolli peamised arvestuseeskirjad,[13]
on esitatud sätted, mis võimaldavad osalistel pärast seda, kui on hinnatud
nende kõigi vastavust nõuetele, HVÜsid, THVsid ja LKÜsid järgmisesse
kohustusperioodi üle kanda. Selle otsuse kohaselt võib HVÜsid ja THVsid üle
kanda kuni 2,5 % ulatuses osalise lubatud kogusest. Heitkoguste neeldumise
ühikuid (HNÜd), ajutisi THVsid (aTHVd), pikaajalisi THVsid (pTHVd) ja HNÜdest
ümber muudetud HVÜsid üle kanda ei saa. Otsusega 1/CMP.8 kinnitati nende
eeskirjade kohaldamist pärast 2012. aastat ja lisati nõue, et ülekantud LKÜd
antakse üle asjaomase osalise eelmise perioodi ülejäägi reservi.
THVde ja HVÜde ülekandmise protsentuaalset
piirmäära kohaldatakse lubatud koguse põhjal ning esimesel kohustusperioodil
kehtivaid THVsid ja HVÜsid, mida kasutatakse nõuete täitmiseks ELi HKSi
kolmandal etapil (2013–2020), hoitakse liidu registris. Neil põhjustel on väga
tähtis, et Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide piirmäära kohaldatakse viisil,
mis võimaldab selliseid ühikuid edaspidiseks kasutusest kõrvaldamiseks üle
kanda. Lisaks on ELi HKSis nõutud, et kontosid peavad avama ja haldama mitte
üksnes osalised, vaid ka eraõiguslikud üksused. Arvestades, et neil kontodel
hoitav võib hõlmata ka THVsid ja HVÜsid, on tähtis kehtestada ühtsed eeskirjad,
mis võimaldavad ülekandmiseeskirju optimaalselt rakendada. Ka LKÜsid, mis
esindavad ELi HKSi teisest etapist kolmandasse üle kantud saastekvoote,
hoitakse liidu registris. Seepärast tuleb delegeeritud õigusaktidega kehtestada
ka eeskirjad LKÜde ülekandmise eeskirjade kohaldamiseks, et tagada Kyoto
arvestussüsteemi rakendamine kooskõlas ELi HKSi ja jõupingutuste jagamist
käsitleva otsuse kohase arvestussüsteemiga.
Eelmise perioodi ülejäägi reservi ja
kohustusperioodi reservi loomine ja haldamine kohustuste ühise täitmise lepingu
iga osalise poolt
Käesoleva ettepanekuga ettenähtud delegeeritud
õigusaktides tuleb sätestada ka kohustusperioodi reservi toimimine Euroopa
Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi riiklikes registrites. Rahvusvaheline
nõue luua kohustusperioodi reserv ja seda hallata on osa iga osalise
kohustusest oma lubatud kogust hallata ja selle üle arvet pidada.
Rahvusvaheliste otsuste kohaselt võrdub kohustusperioodi reserv kas
90 %-ga osalise algsest lubatud kogusest või 100 %-ga tema kõige
viimati läbivaadatud inventuuriandmete kohasest heitkogusest (olenevalt
sellest, kumb on väiksem), korrutatuna 8-ga. Igal kohustuste ühise täitmise
lepingu osalisel on eraldi kohustusperioodi reserv. Kuna liikmesriikide ja
Islandi lubatud kogus hõlmab vaid ELi HKSi väliseid sektoreid ning liidu
lubatud kogus ELi HKSi kuuluvaid sektoreid, tuleb käesoleva ettepanekuga
ettenähtud delegeeritud õigusaktides kindlaks määrata ühtne strateegia Euroopa
Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustusperioodi reservi täpseks
arvutamiseks ja nende reservide kohta läbipaistvate aruannete esitamiseks.
Otsuses 1/CMP.8 on sätestatud, et kõik
osalised peavad oma riiklikus registris looma eelmise perioodi ülejäägi reservi
konto, ja esitatud järgmised eeskirjad kõnealuse reservi kohta: ühelt eelmise
perioodi ülejäägi reservi kontolt võib teisele ühikuid üle anda, iga osaline
võib oma eelmise perioodi ülejäägi reservist ühikuid kõrvaldada sellisel
määral, mille võrra teise kohustusperioodi heitkogused ületavad lubatud kogust
ning iga osaline võib teise osalise eelmise perioodi ülejäägi reservist
omandada ühikuid kuni 2 % ulatuses oma eelmise kohustusperioodi lubatud
kogusest. Euroopa Liit, selle liikmesriigid ja Island vastutavad igaüks eelmise
perioodi ülejäägi reservi loomise ja haldamise eest kooskõlas rahvusvaheliselt
kokkulepitud eeskirjadega ja kohustuste ühise täitmise tingimustega. On vaja
kindlaks määrata iga eelmise perioodi ülejäägi reservi kohaldamisala vastavalt
nõukogu otsuse ettepaneku I lisas määratletud heitetasemetele. Samuti on vaja
kehtestada ühiseeskirjad Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi eelmise
perioodi ülejäägi reservi algsaldo[14]
kohta ning ühikute kasutamise ja omandamise kohta neis reservides.
LKÜdest ja HVÜdest saadud tulu osa
Otsuse 1/CMP.8 kohaselt tuleb LKÜde esimesest
rahvusvahelisest üleandmisest ja HVÜde väljaandmisest saadud tulult maksta
2 % maksu. HVÜde väljaandmise suhtes kohaldatav maks kuulub iga
liikmesriigi ja Islandi vastutusse. Kuna aga LKÜde saldo tuleb hoida
tasakaalus, et tagada, et iga ühiku eest, mis on kasutatud jõupingutuste
jagamist käsitleva otsuse nõuete täitmiseks, oleks võimalik kasutuselt
kõrvaldada üks kehtiv Kyoto ühik, tuleb käesoleva ettepanekuga ettenähtud
delegeeritud õigusaktidega tagada tuluosa maksu kohaldamise arvestamise
kooskõla Euroopa Liidu õigusaktide nõuetega.
3.           Ettepaneku õiguslik külg
Käesoleva ettepanekuga muudetakse
seiremehhanismi määruses sisalduvat õiguslikku alust, mis võimaldab komisjonil
vastu võtta muid kui seadusandlikke akte, et kehtestada ELi õiguses eeskirju,
milles käsitletakse Kyoto ühikute 2012. aasta järgsel ajal arvestamise mitteolemuslikke
aspekte. Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste, nende
elluviimise ja ühise täitmise olemuslikud aspektid on sätestatud mitmes
õigusaktis, sh spetsiaalses nõukogu otsuse ettepanekus. Neid aspekte
käsitletakse ka Islandiga sõlmitavas kahepoolses lepingus ning Doha muudatuses
ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna peetaval osaliste konverentsil selle
muudatusega seoses vastu võetud otsustes, samuti seiremehhanismi määruses ja
selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusaktides.
Varasemate registrimääruste alusel võeti
selliseid eeskirju vastu kontrolliga regulatiivkomiteemenetluse kohaselt. Nende
õiguslik alus oli sätestatud seiremehhanismi otsuses. Õiguslik alus, mis
võimaldas registrimääruste vastuvõtmise kaudu rakendada tehnilisi küsimusi, mis
olid seotud ühikute haldamisega Kyoto protokolli esimesel kohustusperioodil,
oli sätestatud seiremehhanismi otsuse artikli 3 lõikes 3 ja artikli 6 lõikes 1.
Otsuses osutati muu hulgas vajadusele võtta vastu komiteemenetluse rakendussätteid
seoses aruannetega, milles käsitleti riiklikust registrist saadud teavet
lubatud koguse ühikute, heitkoguste neeldumise ühikute, heitkoguste vähendamise
ühikute ja tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute väljaandmise, omandamise,
hoidmise, ülekandmise, tühistamise, kehtetuks tunnistamise ja järgmisse
kohustusperioodi ülekandmise kohta eelmisel aastal. Sellega nähti ette ka
komiteemenetluse meetmete vastuvõtmine seoses ühendusele ja selle
liikmesriikidele kehtiva nõudega „luua ja hallata registreid, et tagada lubatud
koguse ühikute, heitkoguste neeldumise ühikute, heitkoguste vähendamise ühikute
ja tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute väljaandmise, hoidmise,
ülekandmise, omandamise, tühistamise ja kehtetuks tunnistamise ning lubatud
koguse ühikute, heitkoguste vähendamise ühikute ja tõendatud heitkoguste
vähendamise ühikute järgmisse kohustusperioodi ülekandmise täpne arvestus”.
Seiremehhanismi otsus tunnistati kehtetuks ja
asendati seiremehhanismi määrusega, mis jõustus 8. juulil 2013. Seiremehhanismi
määruse artiklis 10 (Registrite loomine ja töö) on osutatud registrisüsteemile,
mis võimaldab Kyoto protokolli tehniliselt rakendada seoses ühikute haldamisega
riiklikes registrites. Selles artiklis on ka tähtis säte, et liidule ja
liikmesriikidele kehtib rahvusvaheline nõue „luua ja hallata registreid, et
pidada täpset arvestust vastavalt vajadusele LKÜde, HNÜde, HVÜde, THVde, aTHVde
ja pTHVde väljaandmise, hoidmise, ülekandmise, omandamise, tühistamise,
kasutuselt kõrvaldamise, järgmisse kohustusperioodi ülekandmise, asendamise või
nende kehtivusaja muutmise kohta”. Artikli 10 lõikega 4 on loodud õiguslik
alus, et võtta vastu delegeeritud õigusakt, millega rakendatakse
mitteolemuslikke aspekte Kyoto protokolli tehnilisel rakendamisel seoses ühikute
haldamisega riiklikes registrites, ning millega asendatakse varasema
seiremehhanismi otsuse artikli 6 lõige 1. Ent kui seiremehhanismi otsuse
artikli 6 lõige 1 kehtis kõigile ühikute „ühenduse ja selle liikmesriikide
registrites” haldamise aspektidele, siis seiremehhanismi määruses on selle
sätte kohaldamisala väiksem. Nimetatud määrusega loodud õiguslikul alusel võib
delegeeritud õigusakte vastu võtta „liidu registri” (mitte liidu ja
liikmesriikide registrite) „loomiseks” (mitte loomiseks ja haldamiseks).

Seetõttu on vaja
seiremehhanismi määruse artiklit 10 muuta, et luua tulemuslik registrisüsteem,
mis võimaldab rakendada Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil kehtivaid
uusi ühikute haldamise nõudeid. Selle artikli kohaldamisala tuleb laiendada, et
see hõlmaks kõiki tehnilise rakendamise aspekte, mis on seotud ühikute
haldamisega riiklikes registrites, nagu on nõutud Kyoto protokolliga, Doha
muudatusega ja nende kohaselt Kyoto protokolli teise kohustusperioodi kohta
vastuvõetud otsustega.
Arvestades nende eeskirjade sisu, mis tuleb
käesoleva ettepanekuga ettenähtud õigusaktidega eelöeldu kohaselt vastu võtta,
tuleb need õigusaktid vastu võtta delegeeritud õigusaktidena kooskõlas ELi
toimimise lepingu artikliga 290, nii nagu on seiremehhanismi määruse artikli 10
lõikes 4 juba sätestatud.
Delegeeritud õigusakt täiendab põhieeskirju –
selles on täpsustatud nende sisu ja sätestatud üksikasjalikumad eeskirjad.
Delegeeritud õigusakt erineb ELi toimimise lepingu artikli 291 kohasest
rakendusaktist, milles sätestatakse liidu õigusnormide liikmesriikides
rakendamise ühtsed tingimused. Nagu eespool näidatud, ei tulene pärast 2012.
aastat rakendatavad arvestusnõuded mitte üksnes ELi õigusnormidest, vaid
põhinevad suures osas rahvusvaheliselt kokkulepitud eeskirjadel. Nõndasamuti ei
rakenda neid nõudeid mitte üksnes liikmesriigid, vaid neid kohaldatakse ka
Euroopa Liidu suhtes, mis seab kohustuse ELi institutsioonidele. Kooskõlas ELi
toimimise lepingu artikliga 290 ei ühtlustata käesoleva ettepanekuga ettenähtud
delegeeritud õigusaktidega olemasolevate eeskirjade rakendamist, vaid neis
sätestatakse konkreetsed tehnilised üksikasjad Kyoto protokolli rakendamiseks
pärast 2012. aastat.
2013/0377 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013
seoses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto
protokolli tehnilise rakendamisega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[15],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[16],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu võttis vastu otsuse
[…] Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto
protokolli Doha muudatuse sõlmimise ja sellega võetavate kohustuste ühise
täitmise kohta[17].
Otsusega sõlmiti liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste
raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatus, millega kehtestati teine
kohustusperiood, ning selles on sätestatud tingimused, mille alusel Euroopa Liit,
selle liikmesriigid ja Island täidavad kohustusi ühiselt kooskõlas Kyoto
protokolli artikliga 4.
(2)       Doha muudatuse sõlmimine,
Kyoto protokolli osaliste koosolekuna peetaval osaliste konverentsil sellega
seoses vastuvõetud otsuste rakendamine ning Euroopa Liidu, selle liikmesriikide
ja Islandi kohustuste ühise täitmise tingimused nõuavad selliste eeskirjade
kehtestamist, millega tagatakse Kyoto protokolli tehniline rakendamine liidus
pärast 2012. aastat, võimaldatakse Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja
Islandi kohustuste ühine tulemuslik täitmine ning kindlustatakse selle kooskõla
ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (edaspidi „ELi HKS”), mis on loodud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ[18] ja Euroopa Parlamendi ja
nõukogu otsusega 406/2009/EÜ[19].
(3)       Kyoto protokolli esimesel
kohustusperioodil rakendati heitkoguste ja ühikute arvestamise ja haldamise
rahvusvaheliselt kokkulepitud nõudeid ning toimus liidu ja selle liikmesriikide
kohustuste ühine täitmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 280/2004/EÜ[20] ja nn registrimääruste[21] alusel. Varasemad
registrimäärused asendati komisjoni määrusega (EL) nr 389/2013,[22] milles sätestati ühikute
haldamine, mis on seotud ELi HKSi ja otsuse 406/2009/EÜ rakendamise ja
toimimisega[23].
Hiljuti vastuvõetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL)
nr 525/2013[24]
ei ole enam õiguslikku alust, mis on vajalik teise kohustusperioodi eeskirjade
rakendamist käsitlevate delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks.
(4)       Teisel kohustusperioodil on
liidu lubatud kogus seotud ELi HKSiga hõlmatud allikatest pärit
kasvuhoonegaaside heitega, kui Kyoto protokoll neid hõlmab, kuid liikmesriikide
ja Islandi lubatud kogused on seotud igasuguse muu kasvuhoonegaaside heitega,
mis on pärit Kyoto protokolliga hõlmatud allikatest või seotud kõnealuse
protokolliga hõlmatud neeldajates.
(5)       Otsusega 1/CMP.8[25] muudeti Kyoto protokolli
paindlikes mehhanismides osalemise õiguse andmise eeskirju. Selles on samuti
sätestatud esimesest kohustusperioodist teise üle kantavate ühikute ülempiirid,
sh nõue, et iga osaline peab looma eelmise perioodi ülejäägi reservi. Otsuses
on sätestatud ka tuluosa 2 % maks, mida tuleb maksta lubatud koguse
ühikute (LKÜd) esimesel rahvusvahelisel ülekandmisel ja heitkoguste vähendamise
ühikute (HVÜd) väljaandmisel ühisrakendusprojektide jaoks kohe pärast varem
osalistele kuulunud LKÜde või heitkoguste neeldumise ühikute (HNÜd)
ümbervahetamist HVÜdeks. Praegu peetakse läbirääkimisi Kyoto protokolli teise
kohustusperioodi rakendamise täiendavate eeskirjade üle.
(6)       Selleks et kehtestada ühtsed
eeskirjad, millega tagataks Kyoto protokolli tehniline rakendamine liidus
pärast 2012. aastat, võimaldataks liidu, selle liikmesriikide ja Islandi
kohustuste ühine tulemuslik täitmine ning kindlustataks selle kooskõla ELi HKSi
ja jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse toimimisega, peaks komisjonil olema
õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja
koostamisel peaks komisjon tagama nende kooskõla rahvusvaheliselt kokkulepitud
arvestusnõuetega, otsuse […] kohaste ühise kohustuste täitmise nõuetega ja
liidu asjakohaste õigusaktidega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust
(EL) nr 525/2013 muudetakse järgmiselt.
1.           Artiklisse 3 lisatakse
punktid 13a ja 13b:
„13a) „kohustusperioodi reserv” – reserv, mis on
loodud vastavalt otsuse 11/CMP.1 lisale või ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni või Kyoto protokolli kohaste organite vastuvõetud muudele
asjaomastele otsustele;
13b) „eelmise perioodi ülejäägi reserv” – reserv,
mis on loodud vastavalt otsusele 1/CMP.8 või ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni või Kyoto protokolli kohaste organite vastuvõetud muudele
asjaomastele otsustele;”.
2.           Artiklit 10 muudetakse
järgmiselt:
a)       artikli 10 lõikesse 1 lisatakse
järgmine lõik:
„Liit ja liikmesriigid arvestavad oma registrites
selliste ühikute ülekandmist, mis on nõutud Kyoto protokolliga, otsusega
1/CMP.8 või ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või Kyoto protokolli kohaste
organite vastu võetud muude asjaomaste otsustega, osana tulust, mis on saadud
HVÜde väljaandmisest ja LKÜde esimesest rahvusvahelisest ülekandmisest.”;
b)       artiklisse 10 lisatakse lõige 5:
„5.        Komisjonil on samuti õigus võtta
kooskõlas artikliga 25 vastu delegeeritud õigusakte, et tagada liidu ja
liikmesriikide registrite kaudu Kyoto protokolli tehniline rakendamine, liidu,
liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühine tulemuslik täitmine ning kooskõla
direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse 406/2009/EÜ toimimisega, sh järgmine:
(a)
ühikute haldamise protsessid, nt tehingud LKÜde ja
THVde, sh pTHVde, aTHVde, HVÜde ja HNÜdega (väljaandmine, ülekandmine,
omandamine, tühistamine, kasutuselt kõrvaldamine, järgmisse kohustusperioodi
ülekandmine, asendamine või kehtivusaja muutmine) liidu, selle liikmesriikide
ja Islandi riiklikes registrites ja nende vahel;
(b)
esimesest kohustusperioodist teise üleminekuga
seotud arvestusprotsessid, sh LKÜde, THVde ja HVÜde ülejäägi ülekandmine
esimesest kohustusperioodist teise;
(c)
liidu ja liikmesriikide jaoks eelmise perioodi
ülejäägi reservi ja kohustusperioodi reservi loomine ja nende reservide
haldamine;
(d)
käesoleva artikli lõike 1 kohane tuluosana
arvestamine.
Esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusakte
vastu võttes tagab komisjon rahvusvaheliselt kokkulepitud arvestusnõuete ühtse
rakendamise, võimalikult suure läbipaistvuse ning selle, et liit ja
liikmesriigid arvestavad Kyoto ühikuid täpselt, ning viib ühtlasi
halduskoormuse ja kulud miinimumini.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               Otsus 1/CMP.8, mis võeti vastu Kyoto protokolli osaliste
koosolekuna peetaval osaliste konverentsil, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.
[2]               Esimesel kohustusperioodil olid ELi baasaastad
järgmised: CO2, CH4 ja N2O heite baasaasta oli
kõigil liikmesriikidel 1990, v.a Bulgaaria (1988), Ungari (1985.–1987. aasta
keskmine), Sloveenia (1986), Poola (1988) ja Rumeenia (1989). Fluoritud gaaside
heite baasaasta oli kõigil liikmesriikidel 1995, v.a Austria, Prantsusmaa,
Itaalia ja Slovakkia (1990) ning Rumeenia (1989).
[3]               23. aprillil 2009 vastu võetud õigusaktid, sh Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi
2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside
saastekvootidega kauplemise süsteemi, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23.
aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide
jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse
kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140,
5.6.2009).
[4]               Seda reguleerimisala erinevust on üksikasjalikult
selgitatud komisjoni talituste töödokumendis „Preparing the EU's Quantified
Emission Limitation or Reduction Objective (QELRO) based on the EU Climate and
Energy Package”, SWD(2012) 18 final, 13.2.2012.
[5]               Taani ja Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Liidu ja selle
liikmesriikide nimel 19. aprillil 2012 esitatud teade „Information on the
quantified emission limitation or reduction objectives (QELROs) for the second
commitment period under the Kyoto Protocol”, FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1.
[6]               Vt allmärkus 1.
[7]               Nõukogu otsus 2002/358/EÜ, 25. aprill 2002, mis käsitleb
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto
protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste
kohustuste täitmist (EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1).
[8]               COM(2013) 768 final.
[9]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 280/2004/EÜ, 11.
veebruar 2004, ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto
protokolli rakendamise süsteemi kohta (ELT L 49, 19.2.2004, lk 1).
[10]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 2216/2004, 21. detsember 2004,
registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi
ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele
280/2004/EÜ (ELT L 386, 29.12.2004, lk 1) ning komisjoni määrus (EL) nr
920/2010, 7. oktoober 2010, standarditud ja turvatud registrisüsteemi kohta
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa
Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 280/2004/EÜ (ELT L 270, 14.10.2010, lk 1).
[11]             Komisjoni määrus (EL) nr 389/2013, 2. mai 2013,
millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile
2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja
nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL)
nr 920/2010 ja nr 1193/2011 (ELT L 122, 3.5.2013, lk 1).
[12]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 525/2013, 21. mai 2013, kasvuhoonegaaside heite seire- ja
aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja
liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks
tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).
[13]             Otsus 13/CMP.1 Kyoto protokolli artikli 7 lõike 4 kohase
lubatud koguste arvestamise meetodi kohta, FCCC/KP/CMP/2005/8/Add.2.
[14]             Euroopa Liidu eelmise perioodi ülejäägi reservi (mis
luuakse liidu registris) algsaldo koosneb peamiselt LKÜdest, mida hoitakse
liidu registris kooskõlas määruse 920/2010/EÜ artikliga 56 ja mis esindavad ELi
HKSi saastekvoote, mis kantakse üle kooskõlas nimetatud määruse artikliga 57.
Liikmesriikide ja Islandi eelmise perioodi ülejäägi reservi algsaldo koosneb
igas riiklikus registris üle kantud LKÜdest.
[15]             ELT C, , lk .
[16]             ELT C, , lk .
[17]             ELT L, . lk…
[18]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13.
oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega
kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275,
25.10.2003, lk 32).
[19]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ,
23. aprill 2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi
kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust
vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009).
[20]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 280/2004/EÜ, 11.
veebruar 2004, ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto
protokolli rakendamise süsteemi kohta (ELT L 49, 19.2.2004, lk 1).
[21]             Komisjoni määrus (EÜ) nr 2216/2004, 21. detsember 2004,
registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi
ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele
280/2004/EÜ (ELT L 386, 29.12.2004, lk 1) ning komisjoni määrus (EL) nr
920/2010, 7. oktoober 2010, standarditud ja turvatud registrisüsteemi kohta
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa
Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 280/2004/EÜ (ELT L 270, 14.10.2010, lk 1).
[22]             Komisjoni määrus (EL) nr 389/2013, 2. mai 2013,
millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele
nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks
komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011 (ELT L 122,
3.5.2013, lk 1).
[23]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ,
23. aprill 2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi
kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada
kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).
[24]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 525/2013, 21. mai 2013, kasvuhoonegaaside heite seire- ja
aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja
liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks
tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).
[25]             Otsus 1/CMP.8, mis võeti vastu Kyoto protokolli osaliste
koosolekuna peetaval osaliste konverentsil, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0153

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2771/75 ja (EMÜ) nr 2777/75 seoses turgude toetamiseks võetavate erakorraliste meetmetega  /* KOM/2006/0153 lõplik - CNS 2006/0055 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.3.2006KOM(2006) 153 lõplik2006/0055 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2771/75 ja (EMÜ) nr 2777/75 seoses turgude toetamiseks võetavate erakorraliste meetmetega(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIPeamiselt metslindudel esineva kõrge patogeensusega linnugripi (H5N1) elav kajastamine mitme liikmesriigi meedias on viimastel nädalatel oluliselt vähendanud linnuliha tarbimist ELis.Teatavates liikmesriikides on kõnealune tarbimine tarbijate usalduse kaotuse tõttu kohati vähenenud 50%. Tarbimise vähenemisega on paljudes liikmesriikides kaasnenud väga ulatuslikud linnuliha varud, mille suuruseks hinnatakse praegu ligikaudu 300 000 tonni. Kõnealune olukord on eriti murettekitav, kuna mõned kolmandad riigid on kehtestanud teatavatest ELi riikidest või kogu EList pärit linnuliha suhtes impordikeelu.Linnulihaturu ühises korralduses on turu korraldamise ainsa abinõuna sätestatud eksporditoetused. Komisjon on kõnealust abinõu juba kasutanud, suurendades teatavate toodete puhul eksporditoetusi, kuid sellest ei piisa turu tasakaalustamiseks, kuna tarbimine väheneb ka tavapärastel eksporditurgudel. Eespool nimetatud kolmandate riikide kehtestatud impordikeelu tagajärjeks on eksporditoetuste tõhususe veelgi ulatuslikum vähenemine.Lisaks turu korraldamiseks kasutatavatele eksporditoetustele nähakse turukorraldust käsitlevate artiklitega 14 ette turgude toetamiseks võetavad erakorralised meetmed loomahaiguste leviku tõkestamiseks võetud meetmetest tulenevate vaba ringluse piirangute puhul.Kõnealuste meetmed on suunatud veterinaar- ja sanitaarmeetmetega otseselt hõlmatud linnukasvandustele ning nende abil ei ole tarbimise olulise vähenemise korral võimalik toetada kogu turgu.Seega on vaja laiendada kõnealust õiguslikku alust, et oleks võimalik võtta muid toetusmeetmeid kui need, mis on praegu ette nähtud tõsiste turuhäirete korral, mis on tingitud tarbija usalduse kaotusest seoses ohtudega inimeste või loomade tervisele.Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta selleks nõukogu määruste (EMÜ) nr 2777/75 ja (EMÜ) nr 2771/75 artikleid 14.2006/0055 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2771/75 ja (EMÜ) nr 2777/75 seoses turgude toetamiseks võetavate erakorraliste meetmetegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[1]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2771/75 (munaturu ühise korralduse kohta)[2] ja nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2777/75 (kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta)[3] artiklitega 14 nähakse ette võimalus võtta turgude toetamiseks erakorralised meetmed, et võtta arvesse loomahaiguste leviku tõkestamiseks võetud meetmetest tulenevaid vaba ringluse piiranguid.2.  Nimetatud erakorralisi turgude toetamiseks mõeldud meetmeid võtab komisjon ning need on kas otseselt seotud liikmesriikide poolt haiguste leviku vastu võitlemiseks võetud tervishoiu- ja veterinaarmeetmetega või tulenevad neist. Need meetmed võetakse tõsiste turuhäirete vältimiseks liikmesriikide taotlusel.3.  Kogemused näitavad, et tõsised turuhäired nagu tarbimise oluline vähenemine ja/või hindade langemine võivad otseselt olla tingitud tarbija usalduse kaotusest, mis tuleneb ohtudest inimeste või loomade tervisele.4.  Määrustega (EMÜ) nr 2771/75 ja (EMÜ) nr 2777/75 ettenähtud erakorralised meetmed turgude toetamiseks peaksid võimaldama arvesse võtta turuhäireid, mis on tingitud tarbija käitumisest reaktsioonina inimeste või loomade tervisega seonduvatele sellistele ohtudele.5.  Selguse huvides tuleks täpsustada, et liikmesriikide võetavad veterinaar- ja sanitaarmeetmed peavad olema kooskõlas ühenduse õigusaktidega.6.  Määrusi (EMÜ) nr 2771/75 ja (EMÜ) nr 2777/75 tuleks seepärast vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Mõjutatud turgude toetamiseks võib võtta erakorralisi meetmeid artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse:a) loomahaiguste leviku tõkestamiseks võetud meetmetest tulenevaid vaba ringluse piiranguid võib) tõsiseid turuhäireid, mis on otseselt tingitud tarbija usalduse kaotusest seoses ohtudega inimeste või loomade tervisele.Need meetmed võetakse asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide palvel.Esimese lõigu punktis a osutatud vaba ringluse piirangute puhul võib erakorralisi meetmeid võtta ainult juhul, kui asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid on võtnud loomahaiguste puhangute kiireks tõkestamiseks vajalikud veterinaar- ja sanitaarmeetmed kooskõlas ühenduse õigusaktidega ning nii suures ulatuses ja nii pikaks ajaks, kui on asjaomase turu toetamiseks tingimata vajalik.“Artikkel 2Määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Mõjutatud turgude toetamiseks võib võtta erakorralisi meetmeid artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse:a) loomahaiguste leviku tõkestamiseks võetud meetmetest tulenevaid vaba ringluse piiranguid võib) tõsiseid turuhäireid, mis on otseselt tingitud tarbija usalduse kaotusest seoses ohtudega inimeste või loomade tervisele.Kõnealused meetmed võetakse asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide palvel.Esimese lõigu punktis a osutatud vaba ringluse piirangute puhul võib erakorralisi meetmeid võtta ainult juhul, kui asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid on võtnud loomahaiguste puhangute kiireks tõkestamiseks vajalikud veterinaar- ja sanitaarmeetmed kooskõlas ühenduse õigusaktidega ning nii suures ulatuses ja nii pikaks ajaks, kui on asjaomase turu toetamiseks tingimata vajalik.“Artikkel 3Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS |1. | EELARVERUBRIIK: 05 02 15 07 | ASSIGNEERINGUD: p.m. |2. | JAOTIS: Nõukogu määruse ettepanek, millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2771/75 ja (EMÜ) nr 2777/75 seoses turgude toetamiseks võetavate erakorraliste meetmetega |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Asutamislepingu artikkel 37 |4. | EESMÄRGID: Laiendada erakorralisi turutoetusmeetmeid käsitleva artikli 14 reguleerimisala. Käesoleva ettepaneku eesmärgiks on võtta arvesse turuhäireid, mis on tingitud tarbija usalduse kaotusest otseses seoses ohtudega inimeste või loomade tervisele.. |5. | FINANTSMÕJU | 12-kuuline ajavahemik (miljonit eurot) | JOOKSEV EELARVE-AASTA 2006 (miljonit eurot) | JÄRGMINE EELARVE-AASTA 2007 (miljonit eurot) |5.0 | KULUD – EÜ EELARVEST (TOETUSED/SEKKUMISED) – RIIGIASUTUSED – MUUD | (1) | – | – |5.1 | TULUD – EÜ OMAVAHENDID (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD) – RIIKLIKUD | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 ja järgmised aastad |5.0.1 | KULUDE EELKALKULATSIOON | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: – |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEGA? | JAH/EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH/EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH/EI |6.3 | KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KIRJENDADA TULEVASTES EELARVETES? | JAH/EI |MÄRKUSED: (1) Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse õiguslik alus võimalike hilisemate erakorraliste turutoetusmeetmete võtmiseks kodulinnuliha- ja munasektoris. Praegu ei ole võimalik hinnata tulevaste kulude määra. Hinnangut on võimalik anda siis, kui tehakse ettepanek konkreetsete meetmete kohta. |[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] ELT C …, …, lk ….[2] EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).[3] EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005.