title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (ümbersõnastatud versioon)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0399

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (ümbersõnastatud versioon)  /* KOM/2005/0399 lõplik - COD 2005/0166 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 31.08.2005KOM(2005) 399 lõplik2005/0166 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta(ümbersõnastatud versioon)(esitanud komisjon)SELETUSKIRI1.  ETTEPANEKU TAUST10-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidNõukogu määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) on kolm korda muudetud. Täiendavad muudatused on vajalikud eelkõige selleks, et laiendada keskuse rolli selliselt, et see hõlmaks uute arengutendentside uurimist narkootikumide tarbimises (sealhulgas seaduslike ja ebaseaduslike psühhoaktiivsete ainete korraga tarbimises), ja et kohandada keskuse haldusnõukogu tegevust selliselt, et see võtaks arvesse laienemist. Seepärast tundus olevat asjakohane määrus selguse huvides uuesti koostada.-  Üldine taust2003. aasta lõpus esitas komisjon ettepaneku nõukogu määruse (EÜ) nr 302/93 (KOM (2003) 808) uuesti koostamiseks. Valitud õiguslik alus oli artikkel 308, millest oli lähtutud ka Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (endine Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus) asutamise määruses.Konsulteeriti Euroopa Parlamendiga, kes esitas oma seisukoha 2004. aasta aprillis.Pärast mitmekuulist arutelu asjaomases nõukogu töörühmas (horisontaalne narkootiliste ainete töörühm) otsustati muuta ettepaneku õiguslikuks aluseks artikkel 152, millega kaasneb kaasotsustamismenetlus.Euroopa Parlamendiga nõuetekohaseks konsulteerimiseks otsustas komisjon esitada uuesti koostatud ettepaneku.Käesoleva ettepanekuga tühistatakse ja asendatakse varasem komisjoni ettepanek.-  Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 302/93 ja selle kolm muutmise määrust, mis koostatakse uuesti.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaKäesolev määrus on kooskõlas Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega.2.  KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE3.  Konsulteerimine huvitatud isikutegaEi ole asjakohane.-  Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine229Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.230-  Mõju hindamineMõju hindamist ei toimunud.Käesolev ettepanek kujutab endast uuesti koostatud olemasolevat määrust.4.  ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG305-  Kavandatud meetme kokkuvõteKavandatud muudatused võib jagada järgmistesse kategooriatesse:- muudatused, mille eesmärk on suurendada keskuse rolli eelkõige narkootikumide tarbimise uute viiside arvesse võtmiseks ja võimaldada keskusel töötada välja vahendid, mille abil liikmesriigid ja ühendus saaksid lihtsustada oma asjakohase narkootikumipoliitika ja -strateegia seiret ja hindamist;- muudatused, mille eesmärk on kohandada Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) organite tegevust laienemise arvesse võtmiseks. Määrusega luuakse haldusnõukogu abistamiseks täitevkomitee;- muudatused, mille eesmärk on viia EMCDDA määrus vastavusse komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõuga Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku loomise kohta (KOM (2005) 59);- muudatused, millega kodifitseeritakse kolm nõukogu juba vastu võetud algmääruse muutmist. Esimene muutmine, mis kehtestati nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 3294/94, ja viimane muutmine, mis kehtestati nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1651/2003, seonduvad ühenduse detsentraliseeritud asutuste suhtes kohaldatavate finantssätete ühtlustamisega. Teise muutmisega, mis kehtestati nõukogu 28. septembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2220/2000, laiendati EMCDDA volitusi, lubades tal Euroopa Ühenduste Komisjoni nõudmisel anda tehnilist abi kandidaatriikidele;- muudatused, mille eesmärk on kõrvaldada mitmed ebamäärasused, mis kerkisid üles algmääruse kohaldamisel. Eriti seondub see erialakeskuste asemel Reitoxi teabekeskustele viitamisega.-  Õiguslik alusValitud õiguslik alus on artikkel 152, mille kohaselt ühendus täiendab liikmesriikide tegevust narkootikumidega seonduvate tervisekahjustuste vähendamisel, tehes sealhulgas teavitus- ja ennetustööd.-  Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse.Liikmesriikidel ei ole võimalik ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmistel põhjustel:Keskuse eesmärk on anda ühendusele ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet.Euroopa Liidu tasandil võrreldavaid andmeid on lihtsam saavutada üleeuroopalise tegevusulatusega asutuse kaudu.Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel:Võrreldavate andmete kogumine ja levitamine Euroopa Liidu tasandil on paremini saavutatav keskuse loomisega.Keskus asutati üle 10 aasta tagasi; töö, mida keskus kõnealuses valdkonnas on teinud, näitab selgelt vajadust ELi meetme järele.Keskuse käsutuses on Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk (Reitox), mis koosneb liikmesriikides asuvatest teabekeskustest (igas liikmesriigis üks). Riikide teabekeskuste määramine on asjaomaste riikide ainupädevuses. Keskus töötab peamiselt riikide teabekeskuste saadetud andmete põhjal.Seetõttu on ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:Käesolev määrus ei lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.Rahaline ja halduskoormus on ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei ole asjakohased järgmisel põhjusel:Käesolev ettepanek kujutab endast uuesti koostatud EMCDDA asutamise määrust.5.  MÕJU EELARVELE409Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.6.  TÄIENDAV TEAVE510-  Lihtsustamine511Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine.See on määruse nr 302/93 ja selle muutmise määruste põhjal uuesti koostatud määrus.-  Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku heakskiitmisele järgneb olemasolevate õigusaktide kehtetuks tunnistamine.-  Uuesti koostamineEttepanek hõlmab uuesti koostamist.-  Ettepaneku üksikasjalik selgitusNõukogu määruses on 25 artiklit. Mõned neist on uued, mõnesid on kohandatud ja mõnesid ei ole muudetud. Põhjendusi on vajaduse korral muudetud, et võtta arvesse määruse põhiosas tehtud muudatusi ja anda õigusakti peamistele olulistele sätetele selged põhjendused.Kõige olulisemad muudatused on seotud järgmiste artiklitega:Muudetud on artiklit 2, milles on loetletud EMCDDA ülesanded. Nüüd on selles sätestatud, et EMCDDA kogumis-, registreerimis- ja analüüsimistöö peab hõlmama ka andmeid arengutendentside kohta erinevate ainete korraga tarbimises, sealhulgas seaduslike ja ebaseaduslike psühhoaktiivsete ainete korraga tarbimise kohta. Peale selle on andmete võrdlemise meetodite parandamiseks vajalik, et EMCDDA töötaks välja vahendid, mille abil liikmesriigid ja ühendus saaksid lihtsustada oma asjakohase narkootikumipoliitika ja -strateegia seiret ja hindamist. Keskuse tehnilist abi laiendatakse kõigile riikidele, kellel Euroopa Ülemkogu on lubanud ühenduse programmides ja ametites osaleda.Artiklis 3 käsitletakse EMCDDA eelistegevusalasid. Kõnealuse artikliga seonduvat lisa on muudetud ja nüüd on selles täpsustatud EMCDDA järgmised eelistegevusalad: narkootikumide probleemiga seonduva olukorra ja arengutendentside jälgimine, narkootikumidega seonduvate probleemide puhul kasutatud lahenduste jälgimine, uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine ning selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid ja komisjon saaksid lihtsustada oma asjakohaste narkootikumipoliitikate seiret ja hindamist.Artiklis 5 käsitletakse Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrku (Reitox). Artiklit on kohandatud, et anda Reitoxi riiklikele teabekeskustele juriidilise isiku staatus ja selgelt määratleda nende ülesanded.Artiklis 8 käsitletakse keskuse õiguslikku seisundit. Artiklit on kohandatud, et võtta arvesse asjaolu, et keskusel on kindel asukoht.Artiklis 9 käsitletakse haldusnõukogu koosseisu ja rolli. Artiklit on muudetud – loodud on aseesimehe ametikoht ja täpsustatud on seda, et haldusnõukogu need liikmed, kes esindavad artikli 21 kohaselt lepingu sõlminud riike, ei ole hääleõiguslikud.Artikkel 10 on uus artikkel, millega luuakse täitevkomitee, mille peamine roll on haldusnõukogu otsuste ettevalmistamine.Artiklis 11 määratletakse direktori roll ja kohustused. Artiklit on kohandatud, et võtta arvesse komisjoni hiljutisi suuniseid ühenduse ametite direktorite ametissenimetamise ja nende volituste laiendamise kohta. Sätestatakse, et ametisse nimetamisel kutsutakse direktori kandidaat Euroopa Parlamendi ette esinema. Artiklis täpsustatakse, et direktor vastutab keskuse töö hindamise eest.Artikkel 12 on uus artikkel. Selles nähakse ette, et direktor peab Euroopa Parlamendi ees aru andma keskuse tegevusega seotud mis tahes teemal.Artikkel 13 seondub EMCDDA teaduskomiteega. Artiklit on muudetud, et võtta arvesse rolli, mis määrati teaduskomitee jaoks nõukogu 10. mai 2005. aasta otsusega uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta.Pettusevastast võitlust käsitlev artikkel 16 on uus artikkel. Selles sätestatakse, et pettusevastase võitlusega seoses kohaldatakse EMCDDA suhtes määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) sätteid.EMCDDA töö hindamisaruandeid käsitlevat artiklit 23 on muudetud. Nüüd nõutakse sellega, et keskuse töö ja Reitoxi süsteemi kohta tuleb iga kuue aasta järel läbi viia välishinnang. Kõnelause hinnangu alusel võib komisjon vajadusel esitada ettepanekuid eesmärgiga EMCDDA määrust muuta.Artikkel 24 on uus artikkel, millega tühistatakse 1993. aasta EMCDDA algmäärus alates uuesti koostatud õigusakti jõustumise päevast.2005/0166 (COD)Ettepanek:⎢ 302/93 (kohandatud)?uusEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr […],[…],√ Euroopa ∏ Narkootikumide ja Narkomaania √ Seirekeskuse ∏ Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235 ð 152 ï,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[3]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[4]ning arvestades, et järgmist:⎢7.  Nõukogu määrust nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta[5] on mitmeid kordi oluliselt muudetud.[6] Kuna kavatsetakse teha täiendavaid muudatusi, tuleks kõnealune määrus selguse huvides uuesti koostada.⎢ 302/931990. aasta 25. ja 26. juunil Dublinis toimunud kohtumisel Euroopa Ülemkogu:-  ratifitseeris narkootikumidevastase võitluse Euroopa komitee (CELAD) esitatud «Euroopa narkootikumidevastase võitluse kava juhised», iseäranis soovituse, et «eksperdid juhiksid uurimistööd, mis käsitleks olemasolevaid teabeallikaid, nende usaldusväärsust ja kasulikkust, vajadust narkootikumide ja narkomaania Euroopa järelevalvekeskuse järele ja selle võimalikku ulatust, samuti sellise keskuse asutamisega seotud rahalisi küsimusi, lähtudes asjaolust, et nimetatud keskuse tegevus hõlmaks peale sotsiaalsete ja tervishoiuaspektide ka muid narkootikumidega seotud aspekte, kaasa arvatud nendega äritsemine ja sellest tulenevad sanktsioonid»,-  rõhutas, et iga liikmesriigi kohus on välja töötada asjakohane narkootikuminõudluse vähendamise programm, ja leidis, et eelseisvatel aastatel peaks iga liikmesriigi põhiprioriteet olema tõhus tegevus kaheteistkümne liikmesriigi ja ühenduse ühisel toel;⎢302/93 põhjendus 1 (kohandatud)(2) arvesse tuleks võtta 13. ja 14. detsembril 1990. aastal Roomas Euroopa Ülemkogule esitatud otstarbekusuuringu järeldusi, mis käsitlevad eelnimetatud keskust ja Euroopa narkootikumidevastase võitluse kava;⎢302/93 põhjendus 2 (kohandatud)8.  28. ja 29. juunil 1991. aastal Luxembourgis toimunud kohtumisel "kiitis Euroopa Ülemkoda √ Ülemkogu ∏ heaks √ Euroopa ∏ Narkootikumide ja Narkomaania √ Seirekeskuse ∏ Euroopa Järelevalvekeskuse √ (EMCDDA) ∏ loomise; √ nimetatud keskus asutati määrusega (EMÜ) nr 302/93. ∏ , arvestades asjaolu, et arutada tuleb veel selle ellurakendamise praktilisi küsimusi, s.o suurust, institutsioonilist struktuuri ja arvutisüsteeme, ning tegi CELADile ülesandeks jätkata vastavasisulist tööd koostöös komisjoni ja teiste asjaomaste poliitiliste asutustega ning see kiiresti ja edukalt lõpule viia";⎢302/93 põhjendus 3 (kohandatud)9. ja 10. detsembril 1991. aastal Maastrichtis toimunud kohtumisel «kutsus Euroopa Ülemkogu ühenduse institutsioone üles rakendama kõiki vahendeid, et tagada Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse loomist käsitleva õigusakti vastuvõtmine enne 1992. aasta 30. juunit;»⎢302/93 põhjendus 4 (kohandatud)ühendus sõlmis otsuse 90/611/EMÜ[7] kohaselt narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO konventsiooni kohta (edaspidi «Viini konventsioon») ning vastavalt artiklile 27 lisas juurde pädevust tõendava deklaratsiooni;[8]⎢302/93 põhjendus 5 (kohandatud)teatud ainetega kauplemise kontrollimiseks võttis nõukogu vastu määruse (EMÜ) nr 3677/90,[9] et rakendada ühenduses eespool nimetatud Viini konventsiooni artiklis 12 ettenähtud süsteemi;⎢302/93 põhjendus 6 (kohandatud)10. juunil 1991. aastal võttis nõukogu vastu direktiivi 91/308/EMÜ selle kohta, kuidas vältida rahandussüsteemi kasutamist rahapesuks,[10] eesmärgiga võidelda eelkõige narkootikumidega äritsemise vastu;⎢302/93 põhjendus 79.  Üühenduse tasandil on vajalik narkootikume, narkomaaniat ja selle tagajärgi käsitlev objektiivne, usaldusväärne ja võrreldav teave, mis võimaldaks anda ühendusele ja liikmesriikidele sellest tervikliku ülevaate ning seega abistada neid nende pädevuse piires meetmete võtmisel ja otsuste tegemisel narkootikumidevastase võitluse meetodite kohta.;⎢302/93 põhjendus 8 (kohandatud)10.  Nnarkootikumidega seotud küsimused hõlmavad paljusid kompleksseid √ keerukaid ∏ ja tihedalt põimunud aspekte, mida pole lihtne üksteisest lahutada. Seetõttu tuleks keskusele teha ülesandeks sellise üldinformatsiooni hankimine, mis võimaldaks anda ühendusele ja selle liikmesriikidele tervikliku ülevaate narkootikumide ja narkomaaniaga seotud küsimustest. Narkootikumide pakkumist ja nõudlust käsitlevate õigusaktide suhtes ei tohiks eelnimetatud ülesanne piirata volituste jagamist ühenduse ja selle liikmesriikide vahel.;∫uus11.  Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid oma 16. detsembril 2002. aasta otsusega nr 2367/2002/EÜ kokku 2003.–2007. aasta ühenduse statistikaprogrammi suhtes, milles on esitatud ühenduse meetmed seoses tervishoiu- ja ohutuse valdkonna statistikaga.12.  Nõukogu 10. mai 2005. aasta otsusega nr 2005/387/JSK (uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta)[11] on määratletud EMCDDA ja selle teaduskomitee roll kiires teabevahetuse süsteemis ja uute ainetega seonduvate ohtude hindamisel.13.  Arvesse tuleb võtta uusi tarbimisviise, eelkõige erinevate ainete korraga tarbimist, mille puhul ebaseaduslikke narkootilisi aineid tarbitakse koos seaduslike narkootiliste ainete või ravimitega.14.  Nõukogu 15. novembri 2001. aasta otsusega narkootiliste ainete viie peamise epidemioloogilise näitaja kohta[12] õhutatakse liikmesriike tagama riikide teabekeskuste kaudu võrreldava teabe kättesaadavus viie peamise epidemioloogilise näitaja kohta.15.  Komisjoni jaoks on soovitav, kui tal oleks võimalik usaldada otse EMCDDAle ühenduse selliste struktuuriabi projektide rakendamine, mis seonduvad narkootikume käsitlevate infosüsteemidega kolmandates riikides, millele Euroopa Ülemkogu on andnud loa ühenduse programmides ja ametites osalemiseks (näiteks kandidaatriigid või Lääne-Balkani riigid).⎢302/93 põhjendus 9 (kohandatud)keskuse ülesehitus ja töömeetodid peavad olema kooskõlas tulemustega mida tegelikult taotletakse, eelkõige narkootikumidega seotud teabeallikate ning meetodite võrreldavuse ja ühtesobivuse osas;⎢302/93 põhjendus 1016.  Kkeskuse kogutud teave käsitleb selliseid eelisvaldkondi, mille sisu, ulatus ja rakendusmeetmed tuleks määratleda.;⎢302/93 põhjendus 11 (kohandatud)esimese kolme aasta jooksul pööratakse erilist tähelepanu nõudlusele ja selle vähendamisele;⎢302/93 põhjendus 12 (kohandatud)oma 16. mai 1989. aasta resolutsioonis, mis käsitleb Euroopa andmevõrku narkootikumide kuritarvitamise tagajärgedest tervisele,[13] kutsusid nõukogu ja liikmesriikide tervishoiuministrid nõukogus peetud kohtumisel komisjoni üles näitama nimetatud valdkonnas kõikvõimalikku algatust;⎢302/93 põhjendus 13 (kohandatud)luua tuleks Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse poolt ühenduse tasandil koordineeritav ja juhitav Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk;⎢302/93 põhjendus 14 (kohandatud)arvesse tuleks võtta Euroopa Nõukogu konventsiooni 108, mis käsitleb üksikisikute kaitset isikuandmete automaattöötlusel (1981);⎢302/93 põhjendus 1517.  Ssellise teabe edastamiseks on riiklikud, Euroopa ja rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused juba olemas ning eelpool nimetatud keskus peaks oma ülesandeid täitma tihedas koostöös nendega.;∫uus18.  Keskuses tehtava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)[14].19.  Üldpõhimõtted ja piirangud, mis reguleerivad asutamislepingu artiklis 255 ette nähtud ligipääsuõigust dokumentidele, sätestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele)[15] ja neid tuleb kohaldada ka ühenduse ametite suhtes.⎢302/93 põhjendus 16 (kohandatud)(14) Kkeskus on iseseisev juriidiline isik.;⎢302/93 põhjendus 17 (kohandatud)on vaja tagada, et keskus täidaks oma teavitusülesannet ja selleks tuleb anda pädevus Euroopa Ühenduste Kohtule;⎢302/93 põhjendus 18 (kohandatud)soovitav on tunnustada võimalust avada vastavalt ühendusega sõlmitud kokkulepetele selline keskus ühendusvälistes riikides, kes jagavad ühenduse ja liikmesriikide huve nimetatud eesmärkide saavutamisel;⎢302/93 põhjendus 19 (kohandatud)võttes eelkõige arvesse ühenduse volituste muutumist, võiks käesolevat määrust vajaduse korral kolme aasta pärast kohandada, selleks et teha otsus keskuse ülesannete mahu võimaliku suurendamise kohta;volitused käesoleva määruse vastuvõtmiseks on ette nähtud ainult asutamislepingu artikliga 235,∫uus(15) Keskuse haldusnõukogu suurust silmas pidades peaks seda abistama täitevkomitee.(16) Euroopa Parlamendi hea informeerituse tagamiseks narkomaania kui nähtuse olukorrast Euroopa Liidus peab tal olema õigus keskuse direktorilt aru pärida.(17) Keskuse töö peab olema läbipaistev ja keskuse haldamisel tuleb kohaldada kõiki kehtivaid hea valitsemistava ja pettusevastaseid eeskirju, eelkõige aga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta)[16] ja 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta,[17] millega keskus on ühinenud ja kõik vajalikud rakendussätted vastu võtnud.(18) EMCDDA töö kohta tuleks regulaarselt teostada välishinnanguid ja vajaduse korral tuleks käesolevat määrust asjakohaselt kohandada.(19) Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ei saa liikmesriigid Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eesmärke piisaval määral saavutada ja need on kavandatava meetme ulatuse või mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(20) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest,⎢ 302/93 (kohandatud)ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Eesmärk1. Käesoleva määrusega asutatakse √ Euroopa ∏ Narkootikumide ja Narkomaania √ Seirekeskus ∏ Euroopa Järelevalvekeskus (EDMC) √ (EMCDDA) ∏, edaspidi "keskus".⎢ 302/93?uus2. Keskuse eesmärk on anda ühendusele ja selle liikmesriikidele artiklis 4 3 osutatud valdkondades narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet.3. Töödeldud või koostatud statistiline, dokumentaalne või tehniline teave peaks andma ühendusele ja liikmesriikidele tervikliku ülevaate narkootikumide ja narkomaania olukorrast ja seega võimaldama neil nende pädevusse kuuluvates valdkondades võtta asjakohaseid meetmeid ja teha otsuseid edasise tegevuse kohta. ?Kõnealuse teabe statistiline osa töötatakse välja koostöös asjaomaste statistikaasutustega, kasutades vajaduse korral sünergia suurendamiseks ja tegevuste kattumise vältimiseks ühenduse statistikaprogrammi. ï⎢2220/2000 artikli 1 lõige 14. Ilma et see piiraks artikli 2 punkti Dd alapunkti div kohaldamist, ei tohi keskus võtta ühtegi kõnesoleva teabevaldkonna ja selle teabe töötlemise piire ületavat meedet.⎢ 302/935. Keskus ei kogu andmeid, mis võimaldavad identifitseerida üksikisikuid või nendest koosnevaid väikesi rühmi. Ta hoidub ka konkreetsete nimeliste juhtudega seotud teabe edastamisest.Artikkel 2ÜlesandedArtiklis 1 sätestatud eesmärgi saavutamiseks täidab keskus oma tegevusvaldkonna piires järgmisi ülesandeid.A. a) Olemasolevate andmete kogumine ja nende analüüs⎢ 302/93 (kohandatud)?uusKeskus:1. i) kogub, registreerib ja analüüsib liikmesriikide edastatud ning ühendusest, mitteriiklikest allikatest ja pädevatelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt pärinevat teabevet, kaasa arvatud uurimistöö andmeidte √ kogumine, registreerimine ja analüüsimine ∏ ; ?kõnealune kogumis-, registreerimis- ja analüüsimistöö hõlmab ka andmeid arengutendentside kohta erinevate ainete korraga tarbimises, sealhulgas seaduslike ja ebaseaduslike psühhoaktiivsete ainete korraga tarbimise kohta; ⎪2. ii) koostab ülevaateid, viib läbi √ uuringute, ∏ esialgseidte uuringuidte ja uuringuid projektide teostatavuse √ kohta tehtavate uuringute läbiviimine ∏ koos muude katseprojektidega, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks; organiseerib ekspertide ja vajaduse korral selleks loodud ad hoc töörühmade kohtumisite √ organiseerimine ∏ ; keskus kogub kokku tehnilise dokumentatsiooni allikadte √ kogumine ∏ , √ nende ∏ teeb need avalikkusele kättesaadavaks √ tegemine ∏ ning on osaleb teavitustegevuse edendamisel √ osalemine ∏ ;3. iii) näeb ette √ sellise ∏ organisatsioonilise ja tehnilise süsteemi √ pakkumine ∏ , millega on võimalik anda teavet liikmesriikide samalaadsete ja täiendavate programmide √ või meetmete ∏ kohta;4. iv) √ artiklis 5 osutatud võrgu loomine ja selle koordineerimine, ∏ pidades nõu liikmesriikide pädevate ametiasutustega ning koostöös nendega loob artiklis 5 osutatud võrgu ja koordineerib seda;5. v) soodustab teabevahetuste √ soodustamine ∏ otsuse tegijate, uurijate √ teadlaste ∏ , spetsialistide ja isikute vahel, kes on seotud narkootikumidevastase võitlusega riiklikes ja mitteriiklikes organisatsioonides;⎢ 302/93B. b) Andmevõrdlusmeetodite täiustamine⎢ 302/93 (kohandatud)?uus6. i) tagab andmete parema võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse √ tagamine ∏ Euroopa tasandil, seades selleks sisse vabatahtlikku laadi näitajad ja ühiskriteeriumid, mille järgimist ta võib soovitada, selleks et saavutada liikmesriikides ja ühenduses kasutatavate mõõtmismeetodite suurem ühtsus; ?eelkõige töötab keskus välja vahendid, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning Euroopa Komisjon Euroopa Liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist; ï7. ii) hõlbustab teabevahetuset √ hõlbustamine ∏ ja √ selle struktureerimine ∏ struktureerib seda nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt (andmebaasid);⎢ 302/93C. c) Andmete levitamine⎢ 302/93 (kohandatud)?uus8. i) teeb kogutud andmeted kättesaadavaks ühendusele, liikmesriikidele ja pädevatele organisatsioonidele √ kättesaadavaks tegemine ∏ ;9. ii) tagab liikmesriikides ja ühenduses ning vajaduse korral ka √ kolmandates ∏ ühendusevälistes riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides tehtava töö laia leviku √ tagamine ∏ ;10. iii) tagab usaldusväärsete mittekonfidentsiaalsete andmete laia leviku √ tagamine ∏ ja avaldab kogutud andmete põhjal aastaaruande uimastiprobleemide olukorra ð , sealhulgas arengutendentside ï kohta √ aastaaruande avaldamine ∏ ;⎢ 302/93 (kohandatud)D. d) Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ning ühenduseväliste √ kolmandate ∏ riikide vaheline koostöö⎢ 302/93 (kohandatud)11. i) aitab oma tegevusvaldkonnas parandada tegevuse koordineerituset √ parandada aitamine ∏ riikide ja ühenduse vahel;12. ii) parandab liikmesriikides kogutud ja ühendusest saadud narkootikume ja narkomaaniat käsitlevate andmete liitmist rahvusvahelistesse narkootikumidega tegelevatesse järelevalve- ja kontrollprogrammidesse, iseäranis nendesse, mille on loonud ÜRO ja selle allasutused, √ liitmise parandamine, ∏ ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust edastada informatsiooni narkootikume käsitlevate ÜRO konventsioonide alusel;13. iii) teeb aktiivset koostööd √ tegemine ∏ artiklis 12 √ 16 ∏ osutatud ametiasutustega;⎢2220/2000 artikli 1 lõige 2, muudetud parandusega EÜT L 121, 1.5.2001, lk 48 (kohandatud)?uus14. iv) Euroopa Ühenduste Komisjoni nõudmisel ð ja haldusnõukogu heakskiidul ï võib kandidaatriikides ja Phare programmi alusel toetust saavates riikides edastada oskusteavetbe √ edastamine ∏ ð teatavatele kolmandatele riikidele (näiteks ELi kandidaatriikidele või Lääne-Balkani riikidele) ï , aidata luua ja tugevdada struktuurisidemeidte √ loomisele ja tugevdamisele kaasaaitamine ∏ Reitoxi teabevõrguga ning asutada riikide teabekeskusite √ asutamine ∏ ja tõhustada nende tegevuste √ tõhustamine ∏ .⎢ 302/93Artikkel 43EelistegevusaladArtiklites 1 ja 2 määratletud keskuse eesmärke ja ülesandeid viiakse ellu vastavalt I lisas märgitud eelistusele.Artikkel 34302/93Töömeetod⎢ 302/93 (kohandatud)1. Võttes arvesse kolme- √ ja ∏ või iga-aastase tööprogrammiga √ töökavaga ∏ vastuvõetud ülesandeid √ eesmärke ning ∏ ja lähtudes olemasolevatest ressurssidest, täidab keskus edukalt oma ülesandeid.2. Kattumise vältimiseks arvestab keskus töö käigus muude olemasolevate või tulevikus loodavate institutsioonide või agentuuride √ ametite ∏ , eriti Euroopa Politseiameti (Europol) tehtud või tehtavat tööd ja aitab sellele omalt poolt kaasa.⎢302/93 (uus)?uusArtikkel 5Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk (Reitox)1. Keskuse käsutuses on Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk (Reitox), s.o arvutisidevõrk, mis moodustab informatsiooni ja dokumentatsiooni kogumise ja vahetamise infrastruktuuri; võrk kasutab muu hulgas ka iseseisvat arvutisüsteemi, mis ühendab narkootikume käsitlevaid riiklikke teabevõrke, liikmesriikide spetsialiseeritud keskusi ning keskusega koostööd tegevaid rahvusvaheliste või Euroopa organisatsioonide ja ametiasutuste infosüsteeme. ?Võrk koosneb ühest teabekeskusest igas liikmesriigis ja igas sellises riigis, mis on sõlminud käesoleva määruse artikli 21 kohase lepingu, ning Euroopa Komisjoni teabekeskusest. Riikide teabekeskuste määramine on asjaomaste riikide ainupädevuses. ï2. Selleks, et tagada võrgu võimalikult kiire ja tõhus loomine, annavad liikmesriigid kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist keskusele teada siseriiklike teabevõrkude põhielemendid, sealhulgas vajaduse korral ka artiklis 4 nimetatud tegevusvaldkonna alla kuuluvad riiklikud järelevalvekeskused ja kõik erialakeskused, mis nende hinnangul võiksid keskuse tööle kasu tuua.3. Erialakeskused määratakse artikli 8 lõike 2 teises lõigus osutatud juhatuse liikmete ühehäälse otsusega ajavahemikuks, mis ei ületa artikli 8 lõikes 3 osutatud mitmeaastase töökava kestust, ja selle liikmesriigi nõusolekul, kus nimetatud keskused asuvad. Võimalik on taasmääramine.4. Keskus võib selle liikmesriigi nõusolekul, kus eespool nimetatud erialakeskused paiknevad, sõlmida lepinguid, eelkõige alltöövõtulepinguid lõikes 3 osutatud riiklike ja mitteriiklike erialakeskustega nende ülesannete täitmiseks, mida keskus soovib neile usaldada. Asjaomase liikmesriigi nõusolekul võib ta sõlmida lepinguid nii ad hoc kui ka eriülesannete täitmiseks asutustega, kes Reitoxi süsteemi ei kuulu.5. Erialakeskuste eriülesanded kinnitatakse artikli 8 lõikes 3 nimetatud keskuse mitmeaastases töökavas.∫uus2. a) Riikide teabekeskused on ühenduslüli osalevate riikide ja keskuse vahel. Nad aitavad kaasa peamiste näitajate ja andmete (sealhulgas nende rakendamise suuniste) väljatöötamisele eesmärgiga saada Euroopa Liidu tasandil usaldusväärne ja võrreldav teave. Nad koguvad ja analüüsivad riigi tasandil kogu asjakohast narkootiliste ainete ja narkomaaniaga ning kohaldatud poliitika ja lahendustega seonduvat teavet. Eelkõige esitavad nad andmeid keskuse määratletud viie epidemioloogilise näitaja kohta.b) Iga liikmesriik tagab, et tema esindaja Reitoxi teabevõrgus esitab nõukogu 10. mai 2005. aasta otsuse nr 2005/387/JSK (uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta) artikli 4 lõikes 1 sätestatud teabe.c) Riikide teabekeskused võivad esitada keskusele ka teavet uute suundumuste kohta olemasolevate psühhoaktiivsete ainete tarbimises ja/või uutest psühhoaktiivsete ainete kombinatsioonidest, mis kujutavad endast võimalikku ohtu rahvatervisele, ning teavet võimalike rahvatervisega seonduvate meetmete kohta.3. Riikide ametiasutused tagavad oma teabekeskuse tegutsemise andmete kogumiseks ja analüüsiks riigi tasandil keskuses vastuvõetud suuniste alusel.4. Riikide teabekeskustele pandud spetsiifilised ülesanded esitatakse keskuse kolmeaastases töökavas, millele osutatakse artikli 9 lõikes 4.5. Riikide teabekeskuste primaarsust täielikult järgides ja tihedas koostöös nendega võib keskus kasutada täiendavaid narkootikumide ja narkomaaniaga seonduvaid teadmisi ja teabeallikaid.⎢ 302/93Artikkel 6Andmete kaitse ja konfidentsiaalsus1. Juhul kui kooskõlas siseriikliku seadusega edastatakse käesoleva määruse alusel keskusele isikuandmed, mis ei võimalda füü silisi isikuid tuvastada, võib neid kasutada ainult selleks ettenähtud otstarbel ja edastava asutuse poolt kindlaksmääratud tingimustel. Seda kohaldatakse mutatis mutandis , kui keskus edastab isikuandmeid liikmesriikide pädevatele ametiasutustele, rahvusvahelistele organisatsioonidele või muudele Euroopa institutsioonidele.2. Keskusele edastatud või sealt saadud andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta võib avaldada vastavalt informatsiooni levitamist ja konfidentsiaalsust käsitlevate ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele. Isikuandmeid ei tohi avaldada ega avalikkusele kättesaadavaks teha.3. Liikmesriigid ja spetsialiseeritud keskused ei ole kohustatud andma teavet, mis siseriiklike õigusaktidega on tunnistatud konfidentsiaalseks.∫uusKeskuses suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)[18].⎢1651/2003 artikli 1 lõige 1 (kohandatud)Artikkel 6a 7Juurdepääs dokumentidele1. Keskuse valduses olevate dokumentide kohta kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele.[19]2. Haldusnõukogu võtab √ vastu meetmed ∏ määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vastu meetmed √ rakendamiseks ∏ kuue kuu jooksul pärast seda, kui jõustub nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1651/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta.[20]⎢1651/2003 artikli 1 lõige 13. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastuvõetud keskuse otsuste peale võidakse asutamislepingu artiklite 195 ja 230 alusel esitada kaebus ombudsmanile või algatada kohtuasi Euroopa Kohtus.⎢ 302/93 (kohandatud)?uusArtikkel 7 8Õiguslik seisund ð ja asukoht ï1. Keskus on juriidiline isik. Tal on igas liikmesriigis kõige laialdasem teo- ja õigusvõime, mis vastavalt nende riikide seadustele on tagatud juriidilistele isikutele; eelkõige tähendab see seda, et keskus võib omada ja käsutada kinnis- ja vallasvara ning algatada kohtumenetlust.∫uus2. Keskuse asukoht on Lissabonis.⎢ 302/93 (kohandatud)Artikkel 8 9Haldusnõukogu⎢ 302/93 (kohandatud)?uus1. Keskusel on haldusnõukogu, mille koosseisu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kaks komisjoni esindajat √ , ∏ ja kaks ð sõltumatut eksperti ï teadlast, kes ð tunnevad ï on eriti pädevad narkootikumide ð valdkonda eriti hästi ï alal ning kelle nimetab Euroopa Parlament nende erialase ettevalmistuse põhjal. ð , ja üks esindaja igast riigist, mis on sõlminud käesoleva määruse artikli 21 kohase lepingu. ï√ Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl, ∏ ð välja arvatud nende riikide esindajad, mis on sõlminud käesoleva määruse artikli 21 kohase lepingu; nimetatud esindajatel ei ole hääleõigust. ï√Haldusnõukogu otsused võetakse vastu hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega ∏ ð , välja arvatud käesoleva artikli lõikes 6 ja artiklis 20 osutatud juhtudel. ïIgat haldusnõukogu liiget võib abistada või esindada asendusliige. √ Hääleõigusliku ∏ tTäisliikme puudumisel võib √ seda ∏ hääletusõigust kasutada asendusliige.⎢ 302/93Haldusnõukogu võib hääleõiguseta vaatlejatena kaasata selliste rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid, kellega keskus vastavalt artiklile 1220 koostööd teeb.⎢ 302/93 (kohandatud)?uus2. Haldusnõukogu valib oma liikmedte ð valivad endi ï hulgast kolmeks aastaks esimehe ð ja aseesimehe ï , kelle võib üks kord ametisse tagasi valida. Esimees ð ja aseesimees ï osalebvad hääletamisel. Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl.Haldusnõukogu otsused võetakse vastu kahe kolmandiku häälteenamusega, välja arvatud artikli 5 lõikes 3 osutatud juhtudel, mis nõuavad liikmete ühehäälset otsust, ja käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud juhtudel.Haldusnõukogu võtab vastu töökorra.ð 3. Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees. ï Haldusnõukogu √ korraline koosolek toimub ∏ tuleb kokku vähemalt kord aastas. ?Direktor osaleb haldusnõukogu koosolekutel ilma hääleõiguseta ja vastutab sekretariaadi töö eest. ⎪34. Pärast konsulteerimist teaduskomiteega ning komisjoni ja nõukogu arvamuse saamist võtab haldusnõukogu oma √ keskuse ∏ direktori esitatud eelnõu põhjal vastu kolmeaastase töökava ð ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ï.Esimene kolmeaastane töökava võetakse vastu ühehäälselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Haldusnõukogu otsustab kahe kolmandiku häälteenamusega, kas järgmised kolmeaastased töökavad võetakse vastu käesoleva artikli lõike 2 teises lõigus sätestatud häälteenamusega või ühehäälselt.4.5 Pärast konsulteerimist teaduskomiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu oma direktori esitatud eelnõu põhjal vastavalt kolmeaastasele töökavale igal aastal vastu aastase töökava. ?Töökava saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. ï Aasta jooksul võib √ seda ∏ kava samas korras kohandada.∫uus6. Juhul kui komisjon ei ole aastase või kolmeaastase töökavaga nõus, võtab haldusnõukogu need vastu 4/5 häälteenamusega.⎢1651/2003 artikli 1 lõige 25.7. Haldusnõukogu võtab keskuse tegevuse kohta vastu aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele.6.8 Keskus edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele igasuguse teabe, mis käsitleb hindamise tulemusi.∫uusArtikkel 10Täitevkomitee1. Haldusnõukogu abistab täitevkomitee. Täitevkomiteesse kuuluvad haldusnõukogu esimees ja aseesimees ning kaks komisjoni esindajat. Direktor osaleb koosolekutel ilma hääleõiguseta.2. Täitevkomitee käib koos vähemalt kaks korda aastas või alati, kui see vajalikuks osutub, et valmistada ette haldusnõukogu otsuseid ning direktorit aidata ja talle nõu anda. Täitevkomitee teeb haldusnõukogu nimel otsuseid EMCDDA finantseeskirjades ettenähtud küsimustes, mis ei ole käesoleva määrusega haldusnõukogu pädevusse jäetud. Täitevkomitee võtab otsuseid vastu lihthäälteenamusega.⎢ 302/93?uusArtikkel 9 11Direktor1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul viieks aastaks ð ja kelle ametiaega võib komisjoni ettepanekul ja hindamise järel pikendada üks kord kuni viieks aastaks ï õigusega teda tagasi nimetada.∫uusHindamise käigus hindab komisjon eelkõige:- esimesel ametiajal saavutatud tulemusi ja viisi, kuidas need saavutati;- lähiaastatel keskuse ees seisvaid ülesandeid ja nõudmisi.2. Kuni kahest ametiajast esimeseks ametisse nimetamisel võidakse kandidaat, kelle haldusnõukogu on direktori ametikohale nimetanud, kutsuda viivitamatult Euroopa Parlamendi ette esinema ja selle institutsiooni liikmete küsimustele vastama.⎢ 302/933. Direktori kohustused on:-  a) keskuse haldusnõukogus vastuvõetud ostuste ja kavade ettevalmistamine ja ellurakendamine,;-  b) igapäevane juhtimistöö,;-  c) keskuse töökava koostamine,;⎢1651/2003 artikli 1 lõige 3-  d) keskuse tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ettevalmistamine ning eelarve täitmine,;⎢ 302/93?uus-  e) käesoleva määrusega ettenähtud aruannete koostamine ja avaldamine,;-  f) kõigi personaliga ð seotud ï küsimuste lahendamine ð ja eelkõige kõigi ametisse nimetavale asutusele antud volituste kasutamine ï ,;∫uus-  g) keskuse organisatsiooni struktuuri määratlemine ja selle haldusnõukogule kinnitamiseks andmine;⎢ 302/93-  h) artiklites 1 ja 2 osutatud ülesannete täitmine.;∫uus-  i) keskuse töö regulaarne hindamine.⎢ 302/93 (kohandatud)2. 4. Direktor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule ja osaleb selle koosolekutel.⎢ 302/933. 5. Direktor on keskuse seaduslik esindaja.∫uusArtikkel 12Direktori Euroopa Parlamendi ees aruandmineDirektor esitab igal aastal Euroopa Parlamendile keskuse tegevuse kohta üldise aruande. Euroopa Parlament võib ka paluda direktoril anda aru keskuse tegevusega seotud mis tahes teemal.⎢ 302/93 (kohandatud)Artikkel 10 13Teaduskomitee1. Haldusnõukogu ja direktorit abistab teaduskomitee, kes esitab oma arvamuse kõikidel käesolevas määruses ettenähtud juhtudel ning keskuse teadustegevust puudutavas mis tahes küsimuses, mille talle esitab haldusnõukogu või direktor.Teaduskomitee arvamused avaldatakse.2. Teaduskomiteesse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist. Haldusnõukogu võib peale nende ametisse nimetada veel kuni kuus liiget, arvestades nende eriettevalmistust.∫uus2. Haldusnõukogu nimetab teaduskomiteesse igast liikmesriigist ühe liikme liikmesriikide ettepanekute põhjal isikute kohta, kes on valitud nende kogemuste ja teadusalase kompetentsuse alusel, mis neil on narkootikumide ja narkomaania valdkonnas, ning võttes arvesse komitee vajadust olla oma laadilt mitmeid teadusvaldkondi hõlmav ja katta kõik teadusvaldkonnad, mis on seotud narkootikumide ja narkomaania probleemidega. Kõnealuste valdkondade hulka kuuluvad muu hulgas: biomeditsiini alased teadusuuringud, neuroteadus, kriminoloogia, haridusteadus, epidemioloogia, majandus, kriminalistika, õigusteadus, poliitika hindamine ja analüüs, politoloogia, ennetamise hindamine/uuringud, sõltuvuse psühhiaatria, psühholoogia, psühhofarmakoloogia, rahvatervis, kvalitatiivsed uuringud, sotsiaaltöö, statistika, sotsioloogia, uuringutealane teadustöö, toksikoloogia ja ravi hindamine/uuringud.Teaduskomitee liikmed nimetatakse ametisse isikuliselt ja nad esitavad oma arvamusi liikmesriikidest ja Euroopa institutsioonidest täiesti sõltumatult.Haldusnõukogu valib liikmesriikide ettepandud isikute hulgast ekspertide rühma, kelle hulgast võib direktor teaduskomitee esimehe soovitusel valida mis tahes ajal kuni viis eksperti nõukogu 10. mai 2005. aasta otsuse nr 2005/387/JSK (uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta) artikli 6 lõikes 2 sätestatud laiendatud teaduskomiteesse.⎢ 302/9334. Teaduskomitee liikmete ametiaeg on kolm aastat ja liikmed on tagasivalitavad.⎢ 302/93 (kohandatud)4.5. Teaduskomitee valib juhataja kolmeks aastaks. 5. Juhataja kutsub teaduskomitee kokku vähemalt kord aastas.⎢1651/2003 artikli 1 lõige 4 (kohandatud)Artikkel 11 14Eelarve koostamine1. Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse keskuse tulude ja kulude kalkulatsioon, mis esitatakse keskuse eelarves.2. Eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.3. Keskuse tulud, jättes kõrvale muud allikad, koosnevad ühenduse toetusest, mis on kantud Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis), osutatud teenuste tasudest ning vastavalt artiklites 12 ja 1320 ja 21 nimetatud organisatsioonide, ametiasutuste ning √ kolmandate ∏ ühenduseväliste riikide rahalistest toetustest.4. Keskuse kuludesse kuuluvad:a) töötajate töötasu, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulud,;⎢1651/2003 artikli 1 lõige 4 (kohandatud)?uusb) kulutused Reitoxi ð teabekeskuste ï -võrku kuuluvate riiklike teabevõrkude toetamiseks ja kulutused, mis on seotud erialakeskustega sõlmitud lepingutega.⎢1651/2003 artikli 1 lõige 4 (kohandatud)5. Haldusnõukogu esitab igal aastal direktori koostatud eelnõu alusel keskuse tulude ja kulude kalkulatsiooni järgmiseks eelarveaastaks. Kõnealuse kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu kava, edastab haldusnõukogu koos keskuse tööprogrammiga √ töökavaga ∏ komisjonile hiljemalt 31. märtsiks. 6. Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile ja nõukogule, (edaspidi "eelarvepädevad institutsioonid"), koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.76. Kõnealuse kalkulatsiooni alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu põhjal vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse, ning esitab kooskõlas asutamislepingu artikliga 272 eelarvepädevatele institutsioonidele.⎢1651/2003 artikli 1 lõige 4 (kohandatud)87. Eelarvepädevad institutsioonide annavad loa keskuse toetuseks mõeldud assigneeringute kasutamiseks. √ ja ∏ Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu keskuse ametikohtade loetelu.⎢1651/2003 artikli 1 lõige 4 (kohandatud)98. Haldusnõukogu võtab vastu keskuse eelarve. See muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse keskuse eelarves vastavaid kohandusi.109. Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võivad olla olulised rahalised tagajärjed eelarve rahastamisele, eriti projektide puhul, mis seonduvad kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Haldusnõukogu teatab nendest komisjonile.Kui emb-kumb √ ükskõik kumb ∏ eelarvepädevatest institutsioonidest on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamist.⎢1651/2003 artikli 1 lõige 5 (kohandatud)Artikkel 11a 15Eelarve täitmine1. Direktor vastutab keskuse eelarve täitmise eest.2. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks edastab fondi √ keskuse ∏ peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded kooskõlas üldise finantsmääruse artikliga 128.3. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja keskuse esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega kontrollikojale. Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne eelarveaasta kohta edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.4. Kui kontrollikojalt on saadud vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 129 esitatud märkused keskuse esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab direktor omal vastutusel fondi lõpliku raamatupidamisaruande ning edastab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.5. Haldusnõukogu esitab keskuse lõpliku raamatupidamisaruande kohta arvamuse.6. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab direktor lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.7. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.8.7. Direktor saadab hiljemalt 30. septembriks kontrollikojale selle märkuste kohta vastuse. Ta saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.9.8. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor talle kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta rakendada.10.9. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2.11.10. Haldusnõukogu võtab vastu keskuse suhtes kohaldatavad finantseeskirjad pärast nõupidamist komisjoniga. Need ei või kalduda kõrvale asutuste finantsraammäärust käsitlevast komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 ( √ raamfinantsmääruse kohta asutustele ∏ , millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185)[21], välja arvatud siis, kui keskuse tegevus seda konkreetselt nõuab ja komisjon on andnud eelneva nõusoleku.∫uusArtikkel 16Pettusevastane võitlusPettuse, korruptsiooni ja muude ebaseaduslike tegevuste vastase võitluse eesmärgil kohaldatakse keskuse suhtes ilma piiranguteta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta).Rahastamisega seonduvates otsustes ning neist lähtuvates rakenduskokkulepetes ja dokumentides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral keskuse rahastatavates asutustes läbi viia kohapealseid kontrolle.⎢ 302/93Artikkel 1417Privileegid ja immuniteedidKeskuse suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.⎢ 302/93 (kohandatud)?uusArtikkel 1518PersonalieeskirjadKeskuse töötajate kohta kehtivad määrused ja eeskirjad, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes. ð Keskuse töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning eeskirju, mille Euroopa ühenduste institutsioonid on koos vastu võtnud nimetatud personalieeskirjade ja teenistustingimuste rakendamiseks. ï∫uusTöötajate töölevõtmine kolmandatest riikidest artiklis 21 osutatud lepingute sõlmimise järel peab igal juhul toimuma kooskõlas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.⎢ 302/93 (kohandatud)?uusKeskus kasutab oma töötajate suhtes ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule ülekantud √ antud ∏ volitusi.Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakenduseeskirjad ð kooskõlas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 110 sätestatud korraga ï .∫uusHaldusnõukogu võib võtta vastu sätted, mille kohaselt võetakse asutuse juurde tööle liikmesriikidest lähetatud eksperte.⎢ 302/93Artikkel 1619Vastutus1. Keskuse lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus. Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine vastavalt keskuse sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab keskus kõik kahjud, mida keskus või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele. Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse.3. Teenistujate vastutust keskuse ees reguleerivad keskuse töötajate suhtes kohaldatavad sätted.⎢ 302/93 (kohandatud)Artikkel 1220Koostöö teiste √ siseriiklike ja rahvusvaheliste ∏ organisatsioonide ja asutustegaIlma et see piiraks √ suhteid, mis võivad ∏ komisjonil √ olla ∏ ülesannet asutamislepingu artiklile 229 √ 302 ∏ kohaselt säilitada suhteid, otsib keskus aktiivselt koostöövõimalusi narkootikumide alal tegutsevate pädevate rahvusvaheliste ja muude eelkõige Euroopa riiklike ja mitteriiklike asutustega.∫uusKõnealune koostöö peaks põhinema eespool osutatud ametiasutuste ja organisatsioonidega sõlmitud töökokkulepetel. Kokkulepped võtab haldusnõukogu vastu direktori esitatud eelnõu alusel pärast komisjonilt arvamuse saamist. Juhul kui komisjon ei ole nimetatud kokkulepetega nõus, võtab haldusnõukogu need vastu 4/5 häälteenamusega.⎢302/93 (uus)?uusArtikkel 1321√ Kolmandad ∏ Ühendusevälised riigid1. Ühendusevälistele √ Kolmandatele ∏ riikidele, kes jagavad ühenduse ja selle liikmesriikide huvi keskuse eesmärkide ja töö vastu, on keskus avatud lepingute kaudu, mis on nende ja ühenduse vahel sõlmitud, järgides asutamislepingu artiklis 235 ð 300 ï sätestatud korda.2. Haldusnõukogu võib teha otsuse ühenduseväliste riikide soovitatud ekspertide kaasamise kohta artikli 2 lõikes 2 sätestatud ad hoc töörühmadesse vastavalt asjast huvitatud poolte võetud kohustusele järgida artiklis 6 ettenähtud eeskirju.Artikkel 1722Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusEuroopa Ühenduste Kohtu pädevusse kuulub keskuse vastu esitatud kaebuste lahendamine asutamislepingu artiklis 173 √ 230 ∏ ettenähtud tingimustel.Artikkel 1823? Hindamisaruanne ï Aruanne?Komisjon algatab keskuse välise hindamise iga kuue aasta järel, mis langeb kokku keskuse kaheaastaste töökavade lõpule viimisega. Kõnealune hindamine peaks hõlmama ka Reitoxi süsteemi. ⎪ Kolmandal aastal pärast käesoleva määruse jõustumist esitab Kkomisjon √ esitab hindamisaruande ∏ Euroopa Parlamendile ð , nõukogule ja haldusnõukogule ï ja ühendusele keskuse tegevusaruande ja vajaduse korral ka ettepanekud keskuse ülesannete ümberkujundamiseks või selle laiendamiseks, arvestades eelkõige ühenduse volituste muutumist.∫uusKui see on asjakohane, esitab komisjon sealjuures vastavalt asutamislepingu artiklis 251 kehtestatud menetlusele ettepaneku käesoleva määruse sätete läbivaatamiseks, pidades silmas regulatiivasutustega seonduvaid arenguid. Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad kõnealuse ettepaneku läbi ja kaaluvad eriti seda, kas Euroopa regulatiivasutuste jaoks vastuvõetud üldise raamistiku kohaselt on haldusnõukogu koosseis vaja läbi vaadata.⎢Artikkel 24Kehtetuks tunnistamineMäärus (EÜ) nr 302/93 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ning loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.⎢ 302/93 (kohandatud)Artikkel 1925JõustumineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast pädevate ametiasutuste otsust keskuse asukoha kohta √ Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval ∏ .⎢ 302/93Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.………………………….. (koht)Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja⎢ 302/93 (kohandatud)?uusI LISAA. Keskuse tegutseb vastavalt √ tegevuse juures peetakse nõuetekohaselt silmas ∏ ühenduse ja liikmesriikide volitusitele, mis on narkootikumide valdkonnas asutamislepinguga kindlaks määratud. ?Keskuse tegevus hõlmab narkootikumide ja narkomaania kui nähtuse ning kasutatavate lahenduste erinevaid aspekte. Sealjuures juhindub keskus Euroopa Liidu vastuvõetud narkootikumide strateegiatest ja tegevuskavadest. ïKeskuse kogutav teave seondub ð EMCDDA keskendub ï järgmistele eelisvaldkondadelega:∫uus1) narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine eelkõige epidemioloogilisi või muid näitajaid kasutades ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete korraga tarbimisega);2) narkootikumidega seonduvate probleemide puhul kasutatud lahenduste jälgimine;3) uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja nende tarbimist ning samuti olemasolevate psühhoaktiivsete ainete uusi tarbimisviise käsitleva kiire teabevahetuse süsteemi haldamine;4) selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning Euroopa Komisjon Euroopa Liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist.⎢ 302/931. nõudlus narkootikumide järele ja selle vähendamine;2. riikide ja ühenduse strateegia ning poliitika (eelkõige rahvusvaheline, kahepoolne ja ühenduse poliitika, tegevuskavad, õigusaktid, tegevus ja kokkulepped);3. rahvusvaheline koostöö ja pakkumise geopoliitika (eelkõige koostööprogrammid ning teave tootjate ja transiitriikide kohta);4. kontroll narkootiliste, psühhotroopsete ja lähteainetega kauplemise üle vastavalt praegu või tulevikus kehtivatele rahvusvahelistele konventsioonidele ja ühenduse õigusaktidele;[22]5. narkomaania kui nähtuse mõju tootjale, tarbijale ja transiitriikidele asutamislepinguga hõlmatud valdkondades, kaasa arvatud rahapesu, vastavalt praegu või tulevikus kehtivatele ühenduse õigusaktidele.[23]⎢ 302/93B. Komisjon teeb oma käsutuses oleva teabe ja statistilised andmed keskusele vastavalt selle volitustele levitamise eesmärgil kättesaadavaks.⎢ 302/93C. Esimese kolme aasta jooksul pööratakse erilist tähelepanu nõudlusele ja selle vähendamisele.⎡II LISAKehtetuks tunnistatud määrus ja selle hilisemad muudatusedNõukogu määrus (EMÜ) nr 302/93 | EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. |Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3294/94 | EÜT L 341, 30.12.1994, lk 7. |Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2220/2000 | EÜT L 253, 7.10.2000, lk 1. |Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1651/2003 | ELT L 245, 29.9.2003, lk 30. |III LISAVastavustabelNõukogu määrus (EMÜ) nr 302/93 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |- | Artikli 1 lõike 3 teine lause |Artikli 2 punkti A sissejuhatavad sõnad | Artikli 2 punkti a sissejuhatavad sõnad |Artikli 2 punkti A alapunkt 1 | Artikli 2 punkti a alapunkti i esimene lause |- | Artikli 2 punkti a alapunkti i teine lause |Artikli 2 punkti A alapunktid 2–5 | Artikli 2 punkti a alapunktid ii–v |Artikli 2 punkti B sissejuhatavad sõnad | Artikli 2 punkti b sissejuhatavad sõnad |Artikli 2 punkti B alapunkti 6 esimene lause | Artikli 2 punkti b alapunkti i esimene lause |- | Artikli 2 punkti b alapunkti i teine lause |Artikli 2 punkti B alapunkt 7 | Artikli 2 punkti b alapunkt ii |Artikli 2 punkti C sissejuhatavad sõnad | Artikli 2 punkti c sissejuhatavad sõnad |Artikli 2 punkti C alapunktid 8–10 | Artikli 2 punkti c alapunktid i–iii |- | Artikli 2 punkti c alapunkti iii teine lause |Artikli 2 punkti D sissejuhatavad sõnad | Artikli 2 punkti d sissejuhatavad sõnad |Artikli 2 punkti D alapunktid 11–14 | Artikli 2 punkti d alapunktid i–iv |- | Artikli 2 punkti d alapunkti iv esimene lause |Artikkel 3 | Artikkel 4 |Artikkel 4 | Artikkel 3 |Artikkel 5 | Artikkel 5 |Artikli 5 lõige 1 | Artikli 5 lõike 1 teine lause |- | Artikli 5 lõike 2 punktid a– c |- | Artikli 5 lõiked 3– 5 |Artikkel 6 | Artikkel 6 |- | Artikli 6 esimene lause |Artikkel 6a | Artikkel 7 |Artikkel 7 | Artikkel 8 |- | Artikli 8 pealkiri |- | Artikli 8 lõige 2 |Artikkel 8 | Artikkel 9 |Artikli 8 lõige 1 | Artikli 9 lõike 1 esimene lause |Artikli 8 lõige 1 | Artikli 9 lõike 1 teine lause |Artikli 8 lõige 2 | Artikli 9 lõike 2 esimene lause |- | Artikli 9 lõige 3 |Artikli 8 lõige 3 | Artikli 9 lõige 4 |Artikli 8 lõige 3 | Artikli 9 lõike 4 esimene lause |Artikli 8 lõige 4 | Artikli 9 lõige 5 |- | Artikli 9 lõike 5 teine lause |- | Artikli 9 lõige 6 |Artikli 8 lõiked 5 ja 6 | Artikli 9 lõiked 7 ja 8 |- | Artikkel 10 |Artikkel 9 | Artikkel 11 |Artikli 9 lõike 1 esimene lõik | Artikli 11 lõike 1 esimene lõik |- | Artikli 11 lõike 1 teine lõik |- | Artikli 11 lõige 2 |Artikli 9 lõike 1 teine lõik | Artikli 11 lõige 3 |Artikli 9 lõike 1 teise lõigu esimene kuni kuues taane | Artikli 11 lõike 3 punktid a–f |- | Artikli 11 lõike 3 punkti f teine lause |- | Artikli 11 lõike 3 punkt g |Artikli 9 lõike 1 seitsmes taane | Artikli 11 lõike 3 punkt h |- | Artikli 11 lõike 3 alapunkt i |Artikli 9 lõiked 2 ja 3 | Artikli 11 lõiked 4 ja 5 |- | Artikkel 12 |Artikkel 10 | Artikkel 13 |Artikli 10 lõige 2 | Artikli 13 lõike 2 esimene kuni kolmas lõik |Artikli 10 lõiked 3– 5 | Artikli 13 lõiked 4 ja 5 |Artikli 11 lõiked 1–4 | Artikli 14 lõiked 1–4 |Artikli 11 lõike 4 punkt b | Artikli 14 lõike 4 punkti b esimene lause |artikli 11 lõige 5 | Artikli 14 lõike 5 esimene lõik |Artikli 11 lõige 6 | Artikli 14 lõike 5 teine lõik |Artikli 11 lõiked 7–10 | Artikli 14 lõiked 6–9 |Artikli 11a lõiked 1–5 | Artikli 15 lõiked 1–5 |Artikli 11a lõige 6 | Artikli 15 lõike 6 esimene lõik |Artikli 11a lõige 7 | Artikli 15 lõike 6 teine lõik |Artikkel 11a lõiked 8–11 | Artikli 15 lõiked 7–10 |- | Artikkel 16 |Artikkel 12 | Artikkel 20 |- | Artikli 20 teine lõik |Artikli 13 lõige 1 | Artikkel 21 |Artikli 13 lõige 2 | - |Artikkel 14 | Artikkel 17 |Artikkel 15 | Artikkel 18 |- | Artikli 18 teine lõik |Artikli 15 kolmas lõik | Artikli 18 neljanda lõigu viimane lause |- | Artikli 18 viies lõik |Artikkel 16 | Artikkel 19 |Artikkel 17 | Artikkel 22 |Artikkel 18 | Artikkel 23 |- | Artikli 23 esimene lause |Artikli 23 teine lõik |- | Artikkel 24 |Artikkel 19 | Artikkel 25 |Lisa punkti A esimene lõik | I lisa punkti A esimene lõik |- | I lisa punkti A teine lõik |I lisa punkti A alapunktid 1–4 |Lisa punkti A alapunktid 1–4 | - |Lisa punkt B | I lisa punkt B |Lisa punkt C | - |- | II lisa |- | III lisa |[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT L 36, 12.2.1993, lk 1, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).[6] Vt II lisa.[7] ELT L 326, 24. 11. 1990, lk 56.[8] ELT L 326, 24. 11. 1990, lk 57.[9] ELT L 357, 20.12.1990, lk 1. 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 900/92 (ELT L 96, 10.4.1992, lk 1).[10] ELT L 166, 28.6.1991, lk 77.[11] ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.[12] CORDROGUE nr 67, 15.11.2001.[13] ELT C 185, 22.7.1989, lk 1.[14] ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.[15] ELT L 145, 31.5.2001, lk 43.[16] ELT L 136, 31.5.1999, lk 1.[17] ELT L 136, 31.5.1999, lk 15.[18] ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.[19] ELT L 145, 31.5.2001, lk 43.[20] ELT L 245, 29.9.2003, lk 30.[21] ELT L 357, 31.12.2002, lk 72, parandus ELT L 2, 7.1.2003, lk 39.[22] Praegu kehtivate rahvusvaheliste konventsioonide all mõistetakse eelkõige neid ÜRO konventsioone, milles ühendus on üks lepinguosaline või võib selleks tulevikus saada.Praegu kehtivate ühenduse asjakohaste õigusaktide all mõistetakse eelkõige nõukogu 13. detsembri 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 3677/90, millega kehtestatakse meetmed, et takistada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks tootmiseks kasutatavate ainete levikut.Hõlmab üksnes seda teavet, mida liikmesriigid on kohustatud komisjonile andma praegu ja tulevikus kehtivate ühenduse õigusaktide alusel.[23] Praegu kehtiv rahapesu käsitlev ühenduse õigusakt on nõukogu 10. juuni 1991. aasta direktiiv selle kohta, kuidas vältida rahandussüsteemi kasutamist rahapesuks.Hõlmab üksnes seda teavet, mida liikmesriigid on kohustatud komisjonile andma praegu ja tulevikus kehtivate ühenduse õigusaktide alusel.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0075

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks  /* KOM/2008/0075 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.2.2008KOM(2008) 75 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus”)), kohaldamist teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi menetluse suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni määrus (EÜ) nr 1066/2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide suhtes. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutele on juba antud võimalus algmääruse sätete kohaselt uurimise käigus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei nähta ette mõju üldist hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjaliku loetelu. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon algatas 21. detsembril 2006 dumpinguvastase uurimise teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide ühendusse importimise suhtes. Komisjon kehtestas 17. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1066/2007 kõnealuse impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta, mis kinnitasid esialgseid järeldusi, tuues samas kaasa mõned muudatused dumpingumarginaali ja seega ka tollimaksu arvutamises. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 14. märtsil 2008. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ning kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei ole asjakohased järgmisel põhjusel: eespool nimetatud algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. AJUTISED MEETMED(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1066/2007[2] (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (s.t elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820 10 00 10) alla.(2) Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 8 on märgitud, uuriti kahju ja dumpingut ajavahemikul alates 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).B. JÄRGNENUD MENETLUS(3) Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaanidioksiidide impordi suhtes teavitati kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, millel ajutine määrus põhines. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Mõned huvitatud isikud esitasid oma märkused kirjalikult ja üks huvitatud isik soovis ärakuulamist, mis talle ka võimaldati.(4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist viidi Delta EMD Australia Pty Ltd. valdustes läbi kohapealne kontroll siseturul saadud kasumi kontrollimiseks.(5) Isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti järeldustes vastavad muudatused.C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(6) Üks kasutaja väitis, et kuna süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide ei saa kasutada leelispatareides, ei ole süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid ja leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid omavahel asendatavad ning seega ei ole tegemist ühe tootega. Meenutatakse, et erinevalt looduslikest mangaandioksiididest, keemilistest mangaandioksiididest või termotöödeldud elektrolüütilistest mangaandioksiididest on süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilistel mangaandioksiididel ja leeliselistel elektrolüütilistel mangaandioksiididel samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. Kuigi leelispatareide tootmisel ei saa neid omavahel asendada, kasutatakse mõlemat üldiselt samal eesmärgil, s.t kuivelementpatareide tootmiseks. Seepärast lükati eespool esitatud väide tagasi.(7) Kuna muud märkused ja tõendid puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 9–13.2. Samasugune toode(8) Kuna samasuguse toote kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 14 ja 15.D. DUMPING1. Normaalväärtus(9) Kuna normaalväärtuse määramise meetodite kohta märkusi ei olnud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16–26.(10) Põhjendustes 27 ja 28 kirjeldatud kasumi määramise viisi kohta tehtud märkuste ja täiendavate kohapealsete kontrollimiste põhjal on meetodid läbi vaadatud. Eeskätt leiti, et sidusettevõtte Delta EMD Australia Pty Ltd kasumit ei olnud võimalik kasutada, kuna see ei olnud vaatlusaluse tootega seotud. Ameerika Ühendriikide puhul jõuti järeldusele, et kasumimarginaali võivad mõjutada muud tegurid. Neil asjaoludel peeti asjakohasemaks võtta kasumimarginaali aluseks uuritava riigi kohta käivad andmed, eeskätt Lõuna-Aafrikas uurimisperioodi vältel kohaldatud pikaajalise laenuvõimaluse 10,75 %line turuintressimäär. Kuna muud usaldusväärsed andmed vaatlusaluse toote puhul kasutatud kasumimarginaali kohta puudusid, leiti, et kõnealune meetod on konservatiivne, mõistlik ja alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c tähenduses kõige asjakohasem. Ühtlasi jääb see samasse vahemikku nagu Indiast pärit samasuguse toote puhul tuvastatud kasum.(11) Pärast esialgset järelduste teatavaks tegemist esitas eksportiv tootja pretensiooni mitmete kohanduste suhtes, mis olid seotud normaalväärtuses sisalduvate kuludega, eriti aga jäätmekäitluse, tooraine ostuhinna ja teatavate rühmakuludena deklareeritud müügi-, üld- ja halduskulude suunamisega. Ühtegi nimetatud kaebust ei loetud õigustatuks, sest neid kas ei olnud võimalik kontrollida või olid need vastuolus raamatupidamisarvestusega.(12) Ühtlasi nõudis äriühing müügi-, üld- ja halduskulude vähendamist, mida kasutati normaalväärtuse määramiseks, et tühistada kompensatsiooninõue, mis esitati müügi suhtes uurimiseelsel perioodil. Seda kaebust kontrolliti esitatud tõendite põhjal ning müügi-, üld- ja halduskulusid kohandati kaebusele vastavalt.2. Ekspordihinnad(13) Kuna puuduvad märkused ekspordihindade kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 29 ja 30 esitatud ekspordihinnad.3. Võrdlus(14) Kuna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse see selliselt, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 31.4. Dumpingumarginaal(15) Eelnevast lähtuvalt on lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmine:Äriühing | Dumpingumarginaal |Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17.1 % |(16) Kuna üleriigilise kõikidele Lõuna-Aafrika eksportijatele kohaldatava dumpingumarginaali kohta märkusi ei ole, kinnitatakse üleriigilise dumpingumarginaali määramise meetodid vastavalt ajutise tollimaksu määruse põhjendusele 34.E. KAHJU1. Ühenduse toodang ja ühenduse tööstusharu(17) Kuna ühenduse toodangu ja ühenduse tööstusharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 35–38.2. Ühenduse tarbimine(18) Kuna ühenduse tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39 ja 40.3. Vaatlusalusest riigist pärit import ühendusse(19) Kuna vaatlusalusest riigist pärit ühendusse saabuva impordi kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41–46.4. Ühenduse tööstusharu olukord(20) Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47–65.5. Järeldus kahju kohta(21) Kuna märkusi kahju kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 66–72.F. PÕHJUSLIK SEOS1. Lõuna-Aafrikast pärit impordi mõju(22) Kuna uut teavet või väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 73–78.2. Muude tegurite mõjuMuudest kolmandatest riikidest pärit import(23) Mitmed isikud väitsid, et kuigi uurimisperioodi vältel oli Hiina Rahvavabariigist imporditud elektrolüütiliste mangaandioksiidide kogus tühine, tekitavad juba ainuüksi sellise odava elektrolüütiliste mangaandioksiidide allika olemasolu ja ülemaailmne liigpakkumine hinnasurvet ühenduse turul ja kogu maailmas.(24) Märgitakse, et uurimine tõestas, nagu ka mõned muud isikud on oma seisukohtades väljendanud, et praegu ei ole elektrolüütiliste mangaandioksiidide import Hiinast kasutajate jaoks alternatiiviks, eriti väikese elemendiga patareide sektoris. Ka on elektrolüütiliste mangaandioksiidide allika vahetamine (nn kõlblikuks tunnistamine) aega ja rahalisi vahendeid nõudev tegevus. See vähendab kasutajate paindlikkust elektrolüütiliste mangaandioksiidide allika valikul.(25) Märgitakse, et seda järeldust kinnitab ka elektrolüütiliste mangaandioksiidide Hiinast importimise madal tase, mis tõestab, et vaatamata keskmisest oluliselt madalamale impordihinnale ei pidanud kasutajad seda impordiallikat uurimisperioodi ajal enda jaoks alternatiiviks ja järelikult ei saanud see ka suurendada ühenduse tööstusharu kantud kahju. Seetõttu lükatakse see väide tagasi ja kinnitatakse põhjendustes 79–81 tehtud järeldused.Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus(26) Mõned isikud väitsid, et ühenduse tööstusharu omamaise müügi languse uurimisperioodi kestel põhjustas ühenduse tööstusharu keskendumine eksporditurule. See väide tuleb tagasi lükata, sest leiti, et kuigi ühenduse tööstusharu ekspordimaht suurenes 9 % võrra kogu vaatlusaluse perioodi vältel (alates 2002. aastast kuni uurimisperioodini), ei suurendanud ekspordijõudlus mingil moel ühenduse tootmisharu kantud kahju, mida on selgitatud allpool.(27) Kõigepealt tehti kindlaks, et ühenduse tööstusharu ekspordikäive oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasumis. Lisaks vähenes ekspordimaht uurimisperioodi vältel 18 protsendipunkti võrra (võrreldes 2005. aastaga), samal ajal kui ekspordi suhe ühenduse tööstusharu tootmismahtu jäi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul muutumatuks.(28) Kuna uut teavet või väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 82 ja 83.Muud ühenduse toojad(29) Pärast järelduste esialgset teatavaks tegemist väitis Delta, et teise ühenduse tootja CEGASA koostööst hoidumine andis märku sellest, et see äriühing ei kandnud kahju. See väide lükati tagasi kui puhas oletus. Esiteks kasutab eespool nimetatud ühenduse tootja elektrolüütilisi mangaandioksiide peamiselt patareide tootmiseks ja elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük ei ole tema peamine äritegevus. Teiseks, kuna nimetatud ühenduse tootja ei teinud koostööd, ei saa teha mingeid järeldusi tema kahjutegurite või koostööst hoidumise motiivide kohta. Lisaks võib kasutajatele saadetud küsimustike vastuste põhjal esialgselt järeldada, et muude ühenduse tootjate müük vähenes paralleelselt Lõuna-Aafrikast saabunud dumpinguhinnaga impordi suurenemisega.(30) Kuna uut teavet selle kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 84–86.Nõudluse vähenemine(31) Mõned isikud väitsid, et ühenduse tööstusharu omamaise müügi langus uurimisperioodi kestel oli tingitud sellest, et üks kasutaja, kes ühenduse tööstusharult ostis, viis osa oma tootmisest mujale. Seega võis nõudluse vähenemine põhjustada müügimahtude vähenemist.(32) Kuigi üks peamine kasutaja paigutas tõepoolest 2005. ja 2006. aastal oma tootmise teatavad osad Hiinasse ümber ja samal ajal langes uurimisperioodi ajal ka ühenduse tööstusharu müügimaht nimetatud kasutajale, moodustas see siiski vaid väikese osa müügimahu üldisest langusest uurimisperioodi jooksul. Pealegi jäi ühenduse tööstusharu müük selle kasutaja puhul uurimisperioodi jooksul samale tasemele, nagu see oli olnud kaks aastat tagasi (2004. aastal), hakates tõusma 2005. aastal, kui algas ümberpaigutamine, kuid samal ajal vähenes jõuliselt ka kogu ühenduse tööstusharu käive Euroopa Ühenduses, langedes 61 protsendipunkti ajavahemikul alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini (-39 protsendipunkti 2005. aastal ja -22 protsendipunkti uurimisperioodi ajal). Seetõttu lükati väide tagasi.(33) Kuna uut teavet või muid väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 87.Tooraine hinnatõus(34) Eksportiv tootja väitis, et tänu konkurentsieelisele seoses paiknemisega mangaanimaagi kaevanduste läheduses ja sidusettevõttega sõlmitud tarnelepingu soodsatele tingimustele ei tekitanud tooraine hinnatõusust tulenevate lisakulude kandmine talle raskusi.(35) See väide lükati tagasi kui põhjuslike seoste kontrollimise seisukohalt ebaoluline, sest tuvastati, et hoolimata väidetavatest konkurentsieelistest kasutas eksportiv tootja dumpinguhinda.(36) Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 88–90.Elektrolüütiliste mangaandioksiidide ülemaailmne liigpakkumine(37) Kuna uut teavet või muid väiteid sellega seoses ei esitatud ja võttes arvesse eespool põhjendustes 23, 24 ja 25 tehtud järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 91 ja 92.Patareide tootjate vahelise konkurentsi teravnemine(38) Pärast järelduste esialgset teatavakstegemist vaidlustas Delta järelduse, mille kohaselt omavad elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad elektrolüütiliste mangaandioksiidide piiratud kasutuse tõttu (s.t üksnes patareide tootmisel) patareitootjatega hinnaläbirääkimisi pidades märkimisväärset mõjuvõimu. Seega väideti, et konkurentsisurve tugevdas patareitootjate mõjuvõimu hinnaläbirääkimiste pidamisel ja nad kehtestasid elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjatele madalad hinnad.(39) Kuigi ei saa eitada, et elektrolüütiliste mangaandioksiidide piiratud kasutamine kitsendab teataval määral elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjate mõjuvõimu hinnakujunduses, ei tasakaalusta see kaugeltki seda mõjuvõimu, mida elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad omavad elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajate vähese paindlikkuse tõttu tarneallikate vahetamisel ja tänu kõrge puhtusastmega elektrolüütiliste mangaandioksiidide kättesaadavusele (vt põhjendusi 23, 24 ja 25). Ainus arvessevõetav asjaolu, mis lisab patareitootjate mõjujõudu hinnaläbirääkimistel, on elektrolüütiliste mangaandioksiidide turu suhteline läbipaistvus, kuna iga-aastaseid tarneläbirääkimisi erinevate elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjatega peetakse üheaegselt. Läbipaistvusest saadud kasu muutis tühiseks nende elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjate vähesus, kelle elektrolüütilised mangaandioksiidid olid patareitootjate poolt juba kõlblikuks tunnistatud – need olid Delta ja Tosoh. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.(40) Mitmed kasutajad on väitnud, et hinnad, mida Delta neilt nõudis, ei olnud dumpinguhinnad ega avaldanud survet ühenduse tööstusharule. Sellega seoses märgitakse, et hinnates ühenduse tööstusharule kui tervikule tekitatud kahju, ei saa välja tuua konkreetseid äriühinguid, sest erinevate äriühingute olukorrad tasakaalustavad teineteist.(41) Kuna uut teavet või muid väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 93 ja 94.Oma süül tekkinud kahju(42) Delta on väitnud, et ühenduse tööstusharu on ise oma kahju põhjustanud otsusega Tosohi ümberkorraldamise kohta ning vähendanud investeeringutega tööhõivet ja kulutasuvust.(43) Ajutises määruses tuvastati, et tööhõive vähenemine toimus peamiselt Tosohi ümberkorraldamise tõttu. Väide, et kulutasuvus vähenes investeeringute tõttu, lükatakse aga tagasi. Esiteks tehti suur osa Tosohi ümberkorraldamisest ja investeeringutest 2004. aastal, mil kulutasuvus oli positiivne ja investeeringute tasuvus hea. Nimetatud investeeringute tulemusel vähendas Tosoh oluliselt oma kulusid tootmisühiku kohta. Ent vaatamata saavutatud edule ei suutnud Tosoh järgnevatel aastatel investeeringutelt tulu saada. Lõuna-Aafrikast saabuva dumpinguhinnaga impordi suurenemine, kusjuures see hind oli tootmiskuludest isegi madalam, vähendas Tosohi kulutasuvust ning ta investeeringutasuvus ja rahakäive langesid tasemele, mis ajutise määruse kohaselt on tugevalt negatiivne.(44) Lisaks on Delta väitnud, et ühenduse tööstusharu juhtkond kahjustas ise oma kasumit otsustega, mis sisaldasid „klientide maksetähtaegade edasilükkamist ebatavaliselt pikale perioodile” ja „liiga kõrget vahendustasu esindajatele”. Need väited lükati tagasi järgmistel põhjustel.(45) Ei leitud, et maksetähtaja edasilükkamine oleks olulisel määral mõjutanud ühenduse tööstusharu likviidsust või sularahakäivet. Lisaks pikendati maksetähtaegu selleks, et saada veidi kõrgemat hinda ja leevendada seeläbi dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele. Seega ei saa maksetähtaegade edasilükkamist pidada endale kahju tekitamiseks.(46) Lisaks sellele, et esindajale makstud vahendustasu ei peetud kõnealuse sektori jaoks ebaharilikuks, ei ole see väide juba iseenesest asjakohane, sest ühenduse tööstusharu kulutasuvus ja tootmiskulud arvutati välja Tosohi ja vahendustasu saavate sidusettevõtete kulude põhjal. Vahendustasu on oma olemuselt äriühingutevaheline makse ja seepärast ei mõjutanud selle määr kahju arvutamiseks kasutatud konsolideeritud kasumit.3. Järeldus põhjusliku seose kohta(47) Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 95–97.G. ÜHENDUSE HUVID1. Ühenduse tööstusharu huvi(48) Kuna uut teavet või muid väiteid selles osas ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 100–104.2. Kasutajate huvid(49) Mõned isikud väitsid, et Tosohi kadumine ei kahjusta patareitööstust, sest on olemas alternatiivne allikas Delta näol ja seetõttu ei vasta ühenduse tootja säilitamine ühenduse huvidele. See väide lükati tagasi järgmistel põhjustel.(50) Esiteks ei saa Delta madalaid hindu pidada jätkusuutlikuks, sest need jäävad tootmiskuludest allapoole. Teiseks, võttes arvesse kasutajate piiratud paindlikkust ühelt elektrolüütiliste mangaandioksiidide allikalt teisele üleminekul, sest kui nad tahavad patareide tootmisel kasutada uut elektrolüütilist mangaandioksiidi, peavad nad seda kõigepealt testima (kõlblikuks tunnistama), võib järeldada, et nende mõjuvõim elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjatega hindade üle läbirääkimisi pidades on piiratud ja Tosohi kadumine nõrgendaks seda veelgi.(51) Esialgses määruses tehti kindlaks, et elektrolüütiliste mangaandioksiididega seotud kulud moodustavad patareide tootmise kogukuludest 10–15 %. Kaks kolmest koostööd tegevast kasutajast vaidlustasid selle järelduse, kuid nende kaebuse toetuseks ei esitatud ühtegi tõendit. Kuna see kasutaja, kes nimetatud arvnäitajat ei vaidlustanud, oli ainus, kelle andmeid oleks kõnesoleva menetluse käigus saanud kontrollida, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 107 tehtud ajutised järeldused.(52) Elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajad on korduvalt väitnud, et nad ei ole võimelised kandma dumpinguvastasest tollimaksust tulenevat elektrolüütiliste mangaandioksiidide lisakulu. Ka avaldab neile survet muude oluliste toorainetega seotud kulude suurenemine ja nad kurdavad, et ei pea vastu elektrolüütiliste mangaandioksiidide kulude kasvuga kaasnevale lisakoormusele.(53) Ajutise määruse põhjenduse 107 järeldusest hoolimata ei tundu dumpinguvastase tollimaksu määr olevat isegi võrreldav muude patareide tootmisel kasutatavate materjalide hinnatõusuga, mis toimus alates 2006. aasta jaanuarist kuni 2007. aasta jaanuarini (vase hind tõusis 119,73 %, nikli hind 252,89 %, tsingi hind 181,10 %). Järelikult võib lõplikult kinnitada, et neil meetmetel on kõnealuse tööstusharu konkurentsivõimele üksnes vähene mõju.(54) Lisaks väideti, et ühenduse kasutajate finantsolukord on väga erinev. Sellega seoses märgitakse, et ühenduse huvide testimisel hinnatakse kasutajate olukorda tervikuna.(55) Mitmed kasutajad olid seisukohal, et patareitootjad annavad tööd palju suuremale arvule inimestele kui ühenduse tööstusharu ja et dumpinguvastaste meetmed võivad sundida neid oma töötajaid vallandama ja võib-olla isegi tehaseid teise kohta üle viima. Kuigi on kinnitatud, et patareitootjate töötajate arv on ühenduse tööstusharu töötajate arvust oluliselt suurem, ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et tollimaksude kehtestamine võib põhjustada töökaotust. Seepärast, tuginedes põhjenduse 52 järeldustele ja ajutisele määrusele, mille kohaselt tollimaksudel ei ole olulist mõju kasutajatele, lükati väide tagasi.(56) Mitu isikut väitsid, et ühenduse tööstusharu ei suuda ühenduse nõudlust rahuldada. See väide lükati tagasi. Võttes arvesse kavandatavat tollimaksu määra on Lõuna-Aafrikast imporditav kaup ka edaspidi võimeline sisenema ühenduse turule ilma dumpinguhinda kasutamata.(57) Kuna muid väiteid selles osas ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 105–109.4. Ühenduses asuvate sõltumatute importijate/edasimüüjate huvid(58) Importija Traxys France (Delta esindaja) väitis, et kõnealused meetmed sunnivad tema tarnijat Deltat äritegevust lõpetama, mille tulemuseks on 5–25 % kasumi ja töökohtade kaotus. See väide lükati tagasi põhjusel, et kuigi meetmel on piiratud mõju turul tegutsejatele (patareide tootjatele), ei sunni see veel Deltat äritegevust lõpetama, vaid lihtsalt kõrvaldab ebaõiglase konkurentsi, säilitab ühenduse turul Tosohi ja loob mänguruumi tasemel, mis on kasulik kõikidele elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarnijatele ja patareitootjatele.(59) Kuna uut teavet või väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 110 ja 111.5. Järeldus ühenduse huvide kohta(60) Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 112–114.H. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase(61) Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.(62) Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 115–117. Kahjumarginaal oli märgatavalt kõrgem kui tuvastatud dumpingumarginaal.2. Lõplikud meetmed(63) Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artiklile 9 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada dumpingumarginaali tasemel, sest see on madalam eespool arvutatud kahjumarginaalist.(64) Pidades silmas dumpingumarginaali suurust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda.(65) Eelöeldu põhjal on lõplikud tollimaksumäärad kavandatud järgmiselt:Delta E.M.D (Pty) Ltd. | 17.1 % |Kõik muud äriühingud | 17.1 % |3. Hinnakohustis(66) Pärast peamiste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist, pakkus Lõuna-Aafrika eksportiv tootja hinnakohustise vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Ühenduse tööstusharule teatati pakkumisest ja ta esitas oma märkused.(67) Pakkumist analüüsiti ning otsustati see tagasi lükata järgmistel põhjustel.(68) Tuleb märkida, et ühenduse turul on ainult piiratud hulk elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarnijaid ning Lõuna-Aafrika eksportijal on märkimisväärne turuosa (60–70 %) See kasvas kahju hindamiseks uuritud perioodi jooksul 81 % ning saavutati ekspordi agressiivse hinnakujundusega, mis oli uurimisperioodi kestel allpool eksportija tootmiskulusid.(69) Lisaks sellele, hoolimata peamiste sisendite, nt mangaanimaagi ja energia hindade kõikumisest olid vaatlusaluse toote ja sarnase toote hinnad suhteliselt stabiilsed. Võib arvata, et seoses dumpinguga ei kajastunud tootmiskulude kõikumine vaatlusaluse toote hinnas.(70) Seega võivad fikseeritud miinimumhinnal põhinevad meetmed osutuda elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnamuutustega võitlemisel ebatõhusaks, kuna need muutused võivad tuleneda muutustest peamiste toormaterjalide hinnas, kui dumpinguhindadega toodete tekitatud hinnasurve on kõnealuse meetme abil juba parandatud. Lisaks on oht, et kuna ühenduse turul on ainult piiratud hulk elektrolüütiliste mangaandioksiidide ostjaid, võivad miinimumhinnal põhinevad meetmed muutuda turul võrdlushinnaks ja vähendada seeläbi konkurentsi, mis aga ei oleks ühenduse huvides.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (s.t elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820 10 00 10) alla.2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool nimetatud äriühingute toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17.1 % | A828 |Kõik muud äriühingud | 17.1 % | A999 |3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 1066/2007 (ajutise dumpinguvastase tollimaksu Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (s.t elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820 10 00 10) alla) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks võetud summad nõutakse lõplikult sisse.Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 243, 18.9.2007, lk 7.


|

52010PC0751

/* KOM/2010/0751 lõplik */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3448/80 1979. aasta ühinemisakti artikli 43 rakendamise kohta seoses määrustega (EMÜ) nr 3033/80 ja (EMÜ) nr 3035/80 hõlmatud kaupade suhtes kohaldatava kaubandussüsteemiga

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 17.12.2010KOM(2010) 751 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3448/80 1979. aasta ühinemisakti artikli 43 rakendamise kohta seoses määrustega (EMÜ) nr 3033/80 ja (EMÜ) nr 3035/80 hõlmatud kaupade suhtes kohaldatava kaubandussüsteemigaSELETUSKIRIPaljude viimastel aastakümnetel vastuvõetud õigusaktide mõju on ammendunud, kuid need on jäänud jõusse. Aktid on vananenud oma ajutise iseloomu tõttu või nende sisu on üle võetud hilisemate aktidega. Mitu uute liikmesriikide ühinemisega seotud meedet on pärast nende riikide ühinemist vananenud. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes kokku, et liidu õigust tuleb ajakohastada ja õigusaktide arvu vähendada, tunnistades kehtetuks õigusaktid, mida enam ei kohaldata[1]. Aktid, mis ei ole enam asjakohased, tuleks liidu õigustikust välja jätta, et parandada liidu õiguse läbipaistvust ja õiguskindlust.Komisjon on võtnud mitmeid meetmeid, et vananenud õigusakte õigustikust eemaldada, peamiselt kuulutades asjaomased komisjoni õigusaktid vananenuks. Viimati kuulutas komisjon vananenuks ligikaudu 250 põllumajanduse valdkonna õigusakti; veel mõned põllumajanduse valdkonna õigusaktid ja ligikaudu 60 põllumajandustoodetega kauplemise valdkonna õigusakti kuulutatakse vananenuks lähitulevikus[2].Komisjon on kindlaks teinud nõukogu põllumajandustoodetega kauplemise valdkonna õigusakti, mis põhineb 1979. aasta ühinemisakti artiklil 43, millel ei ole enam praktilist mõju, aga mis on ametlikult ikka veel jõus. Nõukogu vastuvõetud õigusaktide vananenuks tunnistamine ei ole komisjoni pädevuses. Õiguskindluse huvides soovitab komisjon, et nõukogu tunnistaks käesolevas ettepanekus nimetatud õigusakti kehtetuks.Käesolevas ettepanekus soovitatakse kehtetuks tunnistada nõukogu määrus (EMÜ) nr 3448/1980 1979. aasta ühinemisakti (Kreeka ühinemisakti) artikli 43 rakendamise kohta seoses asutamislepingu I lisaga hõlmamata põllumajandustoodete suhtes kohaldatava kaubandussüsteemiga. See määrus sätestas üleminekumeetmed selliste I lisas loetlemata kaupadega kauplemiseks üheksa liikmesriigiga EÜ ja Kreeka vahel. Kuna Kreeka on nüüd täisliige, on nimetatud määrus vananenud ja tuleb kehtetuks tunnistada.Käesolev ettepanek sarnaneb sellele, mis on jätkuva lihtsustamisprogrammiga ette nähtud põllumajandusvaldkonna vananenud õigusaktide puhul; kõnealune lihtsustamisprogramm on vastu võetud regulatiivse keskkonna lihtsustamist käsitleva komisjoni strateegia rakendamise raames, hiljuti uuendatud – dokument KOM(2008) 712, komisjoni 2009. aasta õigusloome- ja tööprogrammi 2. lisa.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3448/80 1979. aasta ühinemisakti artikli 43 rakendamise kohta seoses määrustega (EMÜ) nr 3033/80 ja (EMÜ) nr 3035/80 hõlmatud kaupade suhtes kohaldatava kaubandussüsteemigaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Liidu õiguse läbipaistvuse parandamine on oluline osa parema õigusloome strateegiast, mida liidu institutsioonid rakendavad. Sellega seoses on asjakohane jätta kehtivate õigusaktide hulgast välja õigusaktid, millel ei ole enam tegelikku mõju.2.  Nõukogu 22. detsembri 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 3448/80 1979. aasta ühinemisakti artikli 43 rakendamise kohta seoses määrustega (EMÜ) nr 3033/80 ja (EMÜ) nr 3035/80 hõlmatud kaupade suhtes kohaldatava kaubandussüsteemiga[3] sätestas üleminekumeetmed I lisas loetlemata kaupadega kauplemiseks EÜ ja Kreeka vahel 1. novembrist 1981 kuni 31. juulini 1982. Kuna Kreeka on nüüd täisliige, ei ole nimetatud määrus enam asjakohane ja on seega vananenud ning tuleb seetõttu kehtivast liidu õigustikust välja jätta.3.  Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks määrus (EMÜ) nr 3448/80 kehtetuks tunnistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrus (EMÜ) nr 3448/1980 tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.[2] ELT C 30, 6.2.2009, lk 18.[3] EÜT L 359, 31.12.1980, lk 18.