				|

		52011PC0609

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta /* KOM/2011/0609 lõplik - 2011/0270 (COD) */

			   	{SEC(2011)1130
final}
{SEC(2011)1131
final}
SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·
Üldine taust
Euroopa ühiskond puutub kokku paljude
probleemidega, mis tulenevad suurenenud ülemaailmsest konkurentsist,
tehnoloogia kiirest arengust, demograafilistest suundumustest ja
kliimamuutustest. Hiljuti kõiki liikmesriike tabanud majandus- ja finantskriis
muutis olukorra veelgi keerulisemaks. Tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas
seisab ELil jätkuvalt ees keerukaid probleeme, näiteks:
–
tööpuuduse kõrged määrad, eelkõige madala
kvalifikatsiooniga töötajate, noorte, vanemaealiste töötajate, sisserändajate
ja puuetega inimeste hulgas;
–
üha enam killustunud tööturg, kus on hakanud üha
laiemalt levima paindlikum töökorraldus ja muud väljakutsed, mis võivad
avaldada mõju tööga kindlustatusele ja töötingimustele;
–
tööjõu kahanemine ja suurenev surve sotsiaalkaitse
süsteemidele tulenevalt demograafilistest muutustest;
–
raskused töö ja hoolduskohustuse ühildamisel ning
jätkusuutliku töö- ja pereelu tasakaalu saavutamisel, mis takistavad isiklikku
ja perekondlikku arengut;
–
vaesuspiirist allpool ja sotsiaalses tõrjutuses
elavate inimeste lubamatult kõrge arv.
Kriis tõi esile ka
tihedad seosed ja mõju ülekandumise EL 27 liikmesriigi majanduste vahel,
eelkõige euroalal, mis tähendab, et reformid või nende puudumine ühes riigis
mõjutab teiste riikide tulemusi. See tähendab,
et nende probleemide käsitlemisel on kooskõlastatud tegevus ELi tasandil
tõhusam kui üksikute liikmesriikide eraldiseisvad tegevused. Selleks, et reformid oleksid kulutõhusad, peavad
need võimalikult suurel määral põhinema tõendusmaterjalidel. Poliitikakujundajate ja teiste sidusrühmade
kaasatus kollektiivse õppimise protsessi ja uute lähenemisviiside
väljatöötamisse ja katsetamisse viivad tõenäoliselt Euroopa 2020. aasta
strateegia suurema aktsepteerimise ja omaksvõtmise ning sellega seotud
kohustuste võtmiseni. Seda arvestades võivad
sotsiaalne innovatsioon ja eelkõige sotsiaalsed eksperimendid olla võimas
tööriist Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimiseks vajalike reformide
ja põhimõtete kujundamisel.
Sotsiaalse
innovatsiooni lähenemisviisi väljatöötamist ja selle ulatuslikku levitamist
ELis takistab siiski mitu tegurit, sealhulgas:
–
ebapiisav teave kodanikuühiskonna
organisatsioonide, sotsiaalsete ettevõtete ja ettevõtjate ning avaliku sektori
organisatsioonide vajadustest ja suutlikkusest;
–
jõupingutuste ja ressursside killustatus,
läbipaistvuse ja nähtavuse puudumine, piiratud rahaline toetus ja ebapiisavad
tehnilised oskused, mis aitaksid organisatsioonidel välja töötada ja rakendada
sotsiaalseid uuendusi;
–
kodanike ja ettevõtete kaasatuse madal tase;
–
heade tavade vähene levik ja lisandumine;
–
meetmete ja poliitika mõju hindamise halvad
meetodid.
Kui
sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamine on peamiselt liikmesriikide ja
piirkondade vastutusalas ja otsuseid tuleb teha kodanikele võimalikult lähedal,
siis ELi ülesanne on võtta päevakorda vajadus konkreetsete reformide järele,
teha kindlaks muutumist takistavad asjaolud ja neist ülesaamise viisid, tagades
kehtivate ELi tasandi eeskirjade järgimise, ergutades heade tavade jagamist ja
vastastikust õppimist ning toetades sotsiaalset innovatsiooni ja üleeuroopalisi
lähenemisviise.
·
Ettepaneku põhjused
ELi sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni
programm põhineb kolmel olemasoleval vahendil:
–
otsusega nr 1672/2006/EÜ kehtestatud programm
Progress;
–
EURES;
–
otsusega nr 283/2010/EL loodud tööhõive elavdamise
ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu Progress.
Programm
Progress
Oma pädevuse
raames on ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika eesmärk peamiselt kollektiivsete
meetmete ja poliitika tõhusa kooskõlastamise tagamine liikmesriikide vahel.
Sellise tegevuse raamistik on sätestatud ELi lepingus, millega on ette nähtud
kaks peamist meetmeliiki: kooskõlastamine (meetmete vastuvõtmine
liikmesriikidevahelise koostöö soodustamiseks) ja õigusaktid (miinimumnõuete
vastuvõtmine direktiividega).
Senised kogemused
liikmesriikidevahelise koostöö edendamisel tööhõive ja sotsiaalküsimuste
valdkonnas on esile toonud mitmeid tegureid, mis mõjutavad kooskõlastatud
poliitikameetmete edu, sealhulgas võtmetegurite järjepidev käsitlemine ja nende
omavaheline sõltuvus (nt kuidas selgitada töötajate vaesust, kuidas tulla toime
tervisega seotud ebavõrdsusega), ühtne terminoloogia ja mõõtmine, et võimaldada
seiret ja võrdlemist, võrreldavad andmed ning erinevate sidusrühmade
eesmärkide, väärtuste ja huvide koondumine või sünergia.
Alates loomisest
on programm Progress aidanud kaasa tõhusate poliitikameetmete rakendamisele.
Euroopa 2020. aasta strateegia kohane tugevdatud poliitiline raamistik eeldab
veelgi suuremat vajadust tõenditel põhineva poliitika kujundamise järele, et
ELi poliitika ja õigusaktid vastaksid sotsiaal-majanduslikele väljakutsetele.
Programmi Progress järglane aitab komisjonil oma ülesandeid täita:
–
faktide leidmine ja tõendite kogumine asjaomase
poliitika arengu kohta;
–
liikmesriikide edusammude jälgimine ELi ühiste
prioriteetide ja eesmärkide täitmisel ning sellekohane aruandlus;
–
ELi õiguse tõhusa ja ühtse rakendamise tagamine;
–
töötingimusi käsitleva ELi õiguse kaasajastamine
kooskõlas aruka reguleerimise põhimõtetega.
EURES
Töötajate vaba
liikumine on üks aluslepingus talletatud neljast vabadusest, mis aitab kaasa
ELi majanduslikule arengule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Geograafiline
liikuvus ELis on siiski piiratud mitme takistusega alates juriidilistest ja
administratiivsetest takistustest, elamiskuludest, pensionide ülekandmisest,
keelebarjäärist ning lõpetades vabade töökohtade läbipaistvuse puudumisega ja
toetuse puudumisega tööotsijate ja tööpakkujate kokkuviimisele. EURESe eesmärk
on parandada tööturu läbipaistvust, pannes vabad töökohad üles EURESe tööalase
liikuvuse portaali ning andes tuge teabe, nõustamise ja juhendamisteenuste
kaudu riiklikul ja piiriülesel tasandil.
Samal ajal on
riiklike tööturuasutuste roll muutunud seoses hiljutise majanduskriisiga ja on
tekkinud vajadus individuaalsemate teenuste järele. Riiklikud tööturuasutused
peaksid muutuma elukestva õppe pakkujateks, osutades laias valikus teenuseid
(nt oskuste hindamine, koolitus, kutsenõustamine, töökohtade ja profiilide
vastavusse viimine, klientide nõustamine) ning tööturult enim tõrjutud inimeste
vajaduste rahuldamine. Lisaks peaks EURES edendama uusi töömeetodeid koos
eratööturuasutustega.
Euroopa mikrokrediidirahastu
Progress
Füüsilisest
isikust ettevõtjaks hakkamine on töötutele üks võimalus töökoha saamiseks.
Töökohtade loomine uute ettevõtete asutamise ja konsolideerimise kaudu etendab
võtmerolli Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel: olulise
osa uutest töökohtadest ELis loovad värskelt asutatud firmad ja peaaegu
85 % neist töökohtadest luuakse mikrofirmades. Samas ei kasuta EL selles
vallas kaugeltki kogu oma potentsiaali. Üks peamisi takistusi ettevõtte
loomisel on juurdepääsu puudumine rahalistele vahenditele ja eelkõige
mikrokrediidile ning sellist olukorda on halvendanud ka hiljutine
majanduskriis. Euroopa mikrorahastamissektor ei ole veel saavutanud täit
küpsust. Kasvamiseks peavad ELi mikrorahastamisasutused looma ja haldama piisavaid
rahastamismudeleid. Seega on selgelt vaja tugevdada institutsioonilise
suutlikkuse loomist (eelkõige mikrorahastamist pakkuvad asutused, mis ei ole
pangad), et katta alustuskulusid ja rahastada laene kõrge riskiga
sihtrühmadele.
ELi sotsiaalsete muutuste
ja innovatsiooni programmi eesmärk on suurendada ELi meetmete järjepidevust
tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas, ühendades programmi Progress, EURESe ja Euroopa
mikrokrediidirahastu Progress ja toetudes nende rakendamisele. Samuti annab
programm võimaluse lihtsustada rakendamist tänu ühistele sätetele, mis hõlmavad
muu hulgas ühiseid üldeesmärke, ühist meetmete liigitust ning aruandluse ja
hindamise ratsionaliseerimist. Ühtlasi sisaldab programm piiratud arvu
konkreetseid sätteid, mida kohaldatakse kolme tegevussuuna (Progress, EURES
ning mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus) suhtes, et võtta arvesse
õigusnõudeid (sh komiteemenetluse eeskirju, mida kohaldatakse ainult Progressi
tegevussuuna suhtes, geograafilist katvust ning konkreetseid aruandlus- ja
hindamisnõudeid mikrokrediidi ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna puhul).
·
Ettepaneku eesmärk
Programmiga
tahetakse saavutada alljärgnevad üldised eesmärgid:

(a)
tugevdada peamiste ELi ja riiklike
poliitikakujundajate, samuti teiste huvitatud isikute poolset ELi eesmärkide
omaksvõtmist tööhõive, sotsiaalsete ja töötingimuste valdkonnas, et saavutada
konkreetsed ja kooskõlastatud meetmed nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil;
(b)
toetada piisavate, juurdepääsetavate ja tõhusate
sotsiaalkaitse süsteemide ja tööturgude arengut ning aidata kaasa poliitika
reformile, edendades head juhtimistava, vastastikku õppimist ja sotsiaalset
innovatsiooni;
(c)
nüüdisajastada ELi õigust kooskõlas aruka
reguleerimise põhimõtetega ja tagada ELi õiguse tõhus rakendamine töötingimustega
seotud küsimustes;
(d)
edendada töötajate geograafilist liikuvust ning
suurendada tööhõive võimalusi, arendades ELi tööturge, mis on avatud ja kõigile
juurdepääsetavad;
(e)
edendada tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust,
parandades haavatavate rühmade ja mikroettevõtete juurdepääsu
mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust nende jaoks ning parandades
sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu rahastamisvahenditele.
Programmi Progress need osad, mis käsitlevad
soolist võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist, lisatakse uutesse
justiitsvaldkonna õigusaktidesse. Oma
eesmärkide poole püüeldes edendab Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja
innovatsiooni programm soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise
peavoolustamist.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU
HINDAMISE TULEMUSED
·
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Käimasoleva programmi Progress läbivaatamisega
seoses korraldas komisjon kaheetapilise konsultatsiooni.
1.
Moodustati programmi peamiste sidusrühmade
esindajatest koosnev töörühm, et esitada komisjonile soovituste kogum tulevase
vahendi ülesehituse, eesmärkide, rakendamise ja rahastamise kohta.
2.
4. aprillist kuni 27. maini 2011 toimus avalik
internetikonsultatsioon programmile Progress järgneva vahendi kohta.
2011. aasta jooksul peeti EURESe töörühma
ja riiklike tööturuasutuste juhtide nõupidamistel spetsiifilisi arutelusid
EURESe tuleviku üle.
Komisjon kogus Liidu mikrorahastamissektorit
esindava Euroopa Mikrorahastamise Võrgustiku, Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa
Investeerimisfondi (kes rakendab komisjoni nimel mikrokrediidirahastut
Progress) juhtorganite ja Euroopa Investeerimispanga arvamusi mikrorahastamise
kohta. Peale selle võeti arvesse komisjoni
talituste korraldatud kahe seminari järeldusi, mis hõlmasid nii
mikrorahastamist kui ka tuge sotsiaalsele ettevõtlusele.
·
Mõju hindamine
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse
kaasatuse peadirektoraadi vastutusalas olevate rahastamisvahendite, sealhulgas
Euroopa Sotsiaalfondi, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, programmi
Progress, EURESe ja mikrokrediidirahastu Progress, kohta tehti koondmõju
hindamine[1]. Mõju hindamisel kaaluti kolme varianti:
–
1. variant: poliitika
ei muutu: selle variandi kohaselt jääksid programm Progress, EURES ja
mikrokrediidirahastu Progress alles eraldi vahenditena lisaks Euroopa
Sotsiaalfondile;
–
2. variant: sotsiaalsete
muutuste ja innovatsiooni uus integreeritud programm: uus programm koosneks
kolmest eraldiseisvast, kuid üksteist täiendavast tegevussuunast: Progress,
EURES ning mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus;
–
3. variant: tööhõive ja sotsiaalküsimuste üks
rahastamisvahend: sellisel rahastamisvahendil oleks
jagatud juhtimise mõõde (Euroopa Sotsiaalfond) ja otsejuhtimise mõõde.
Mõju hindamisel järeldati, et eelistatuim on
teine variant, sest see annaks kõige rohkem kasu tõhususe kasvu, kriitilise
massi, järjepidevuse ja tulemuslikkusega seoses, vältides poliitilisi ja
institutsioonilisi ohte.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·
Õiguslik alus
Ettepanek põhineb aluslepingu artikli 46
punktil d, artiklil 149, artikli 153 lõike 2 punktil a
ja artikli 175 kolmandal lõigul.
·
Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted
Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik piisavalt
saavutada kavandatud sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi eesmärke,
võib EL võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Vastavalt nimetatud artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõttele ei minda käesoleva määrusega kaugemale, kui on
vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
4.           MÕJU EELARVELE
Rahalised eraldised programmi rakendamiseks
ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 moodustavad
958,19 miljonit eurot (hetkehindades).
2011/0270 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja
innovatsiooni programmi kehtestamise kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 46 punkti d, artiklit 149,
artikli 153 lõike 2 punkti a ja artikli 175 kolmandat
lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[2],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt komisjoni teatisele „Euroopa 2020. aasta
strateegia aluseks olev eelarve”,[4]
milles soovitatakse ELi rahastamisvahendite ratsionaliseerimist ja
lihtsustamist ning nende suuremat keskendumist ELi lisaväärtusele ning mõjudele
ja tulemustele, luuakse käesoleva määrusega Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste
ja innovatsiooni programm (edaspidi „programm”), et jätkata ja arendada
meetmeid, mida võetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
24. oktoobri 2006. aasta otsusele nr 1672/2006/EÜ, millega
kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress,[5] Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrusele (EL) nr 492/2011
töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires,[6] komisjoni 23. detsembri
2002. aasta otsusele 2003/8/EÜ, millega rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ)
nr 1612/68 vabade töökohtade ja töötaotlejate vahenduse osas,[7] ning
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2010. aasta otsusele
nr 283/2010, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise
Euroopa mikrokrediidirahastu Progress[8]
(edaspidi „rahastu”).
(2)
17. juunil 2010. aastal kinnitas Euroopa Ülemkogu
komisjoni ettepaneku Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive ning aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu kohta, milles nähakse ette viis peamist
eesmärki (millest kolm käsitlevad vastavalt tööhõivet, võitlust vaesuse ja
sotsiaalse tõrjutusega ja haridust) ning seitse juhtalgatust, kujutades seega
ühtset poliitikaraamistikku eelolevaks aastakümneks. Ülemkogu pooldas
asjakohaste ELi vahendite ja poliitikavaldkondade täielikku kasutuselevõttu, et
toetada ühiste eesmärkide saavutamist, ja tegi liikmesriikidele ettepaneku
tõhustada koordineeritud tegutsemist.
(3)
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 148 lõikele 4 võttis nõukogu 21. oktoobril
2010. aastal vastu tööhõivepoliitika suunised, mis koos aluslepingu
artikli 121 kohaselt vastu võetud liikmesriikide ja liidu ulatuslike
eeskirjadega majanduspoliitika kohta moodustavad Euroopa 2020. aasta
strateegia integreeritud suunised. See programm peaks aitama kaasa Euroopa
2020. aasta strateegia integreeritud suuniste, eelkõige suunise nr 7, 8
ja 10 rakendamisele, ja ühtlasi toetama juhtalgatuste elluviimist,
pöörates erilist tähelepanu vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise
Euroopa tegevusprogrammile, uute oskuse ja töökohtade tegevuskavale ning noorte
liikuvusele.
(4)
Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise
Euroopa tegevusprogramm ja juhtalgatus „Innovaatiline liit” vaatlevad
sotsiaalset innovatsiooni mõjuvõimsa vahendina käsitlemaks sotsiaalseid
väljakutseid, mis tulenevad elanikkonna vananemisest, vaesusest, tööpuudusest,
uutest töökorraldusviisidest ja elustiilidest ning kodanike ootustest
sotsiaalse õigluse ja tervishoiu suhtes. Programm peaks toetama meetmeid
sotsiaalse kaasatuse suurendamiseks oma reguleerimisalasse kuuluvates
poliitikavaldkondades avalikus, era- ja kolmandas sektoris, võttes
nõuetekohaselt arvesse piirkondlike ja kohalike ametivõimude rolli. Eelkõige
peaks see aitama kindlaks teha, hinnata ja laiendada uuenduslikke lahendusi ja
tegutsemisviise sotsiaalse eksperimenteerimise kaudu, et aidata liikmesriikidel
tõhusamalt reformida oma tööturge ja sotsiaalkaitse poliitikat. See peaks
samuti toimima riikidevaheliste partnerluste ning avaliku, era- ja kolmanda
sektori organisatsioonide vaheliste võrkude katalüsaatorina, samuti toetama
nende kaasamist uute lähenemisviiside väljatöötamisse ja rakendamisse, et leida
lahendusi pakilistele sotsiaalsetele vajadustele ja probleemidele.
(5)
Kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga peaks
programm kasutama järjepidevat lähenemist tööhõive parandamisele ning
sotsiaalse tõrjutuse ja vaesusega võitlemisele. Programmi rakendamist tuleks
ratsionaliseerida ja lihtsustada eelkõige ühiste sätetega, mis hõlmavad inter
alia üldeesmärke, meetmete liigitust, seiret ja hindamiskorda. Programm
peaks keskenduma ka suurtele, selge ELi lisaväärtusega projektidele, et
saavutada kriitiline mass ning vähendada nii toetusesaajate kui ka komisjoni
halduskoormust. Ühtlasi tuleks eelkõige
liikuvuskavade rakendamisel rohkem kasutada lihtsustatud kuluvõimalusi
(kindlasummaline rahastamine ja ühekordsed maksed). Programm peaks olema ühtne
kontaktpunkt mikrorahastamise pakkujate jaoks, kes pakuvad rahastamist
mikrokrediidi, suutlikkuse suurendamise ja tehnilise abi jaoks. Ning
lõpuks peaks programm võimaldama eelarvelist paindlikkust sellega, et luuakse
reserv, millest tehakse igal aastal eraldisi, et reageerida poliitilistele
prioriteetidele.
(6)
EL peab varustama end kindla analüütilise alusega,
et toetada poliitika kujundamist tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas. Selline
tõendite baas lisab riiklikele meetmetele väärtust, pakkudes ELi mõõdet ja
võrdlust andmete kogumiseks ning statistiliste vahendite, meetodite ja ühiste
näitajate väljatöötamiseks eesmärgiga saada täielik ülevaade olukorrast
tööhõive, sotsiaalpoliitika ja töötingimuste valdkondades kogu Euroopa Liidu
ulatuses ning tagades programmide ja poliitika tõhususe ja tulemuslikkuse
kvaliteetse hindamise.
(7)
ELil on ainulaadsed võimalused pakkuda
liikmesriikidevahelise põhimõtete vahetamise ja vastastikuse õppimise ELi
tegevuskava tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas. Teadmised teistes riikides
rakendatud poliitikast ja selle tulemustest laiendavad võimaluste ulatust
poliitikakujundajate jaoks, tingivad uusi poliitikaarenguid ja ergutavad
riiklikke reforme.
(8)
ELi sotsiaalpoliitika keskmes on
miinimumstandardite olemasolu ja töötingimuste pidev paranemine ELis. EL
etendab olulist rolli nii selle tagamisel, et õiguslikku raamistikku
kohandatakse – järgides aruka reguleerimise põhimõtteid – vastavalt arenevale
töökorraldusele ning uutele tervishoiu ja ohutusega seotud ohtudele, kui ka
selliste meetmete rahastamisel, millega parandatakse töötajate õiguste kaitset
käsitlevate ELi eeskirjade täitmist.
(9)
Erinevatel tasanditel tegutsevad kodanikuühiskonna
organisatsioonid võivad etendada olulist rolli programmi eesmärkide täitmisel
tulenevalt nende osalemisest poliitika kujundamise protsessis ja nende panusest
sotsiaalsesse innovatsiooni.
(10)
EL on võtnud kohustuse üleilmastumise sotsiaalse
mõõtme tugevdamiseks, propageerides sobivaid töö- ja tööjõustandardeid
rahvusvahelisel tasandil, kas kolmandate riikidega otsekohtumiste või kaudselt
rahvusvaheliste organisatsioonidega koostöö kaudu. Sestap
on vaja arendada sobivaid suhteid programmis mitteosalevate kolmandate
riikidega, et aidata kaasa programmi eesmärkide saavutamisele, võttes arvesse
selliste riikide ja ELi vahelisi asjakohaseid kokkuleppeid. See võib hõlmata
selliste kolmandate riikide esindajate osalemist vastastikust huvi pakkuvatel
üritustel (näiteks konverentsid, töörühmad ja seminarid), mis toimuvad
programmis osalevates riikides. Peale selle tuleb arendada koostööd asjaomaste
rahvusvaheliste organisatsioonidega ja eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni
(ILO), Euroopa Nõukogu ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD),
et viia programm ellu nii, et võetakse arvesse selliste organisatsioonide
rolli.
(11)
Kooskõlas aluslepingu artiklitega 45
ja 46 kehtestatakse määruses (EL) nr 492/2011 sätted, mille eesmärk
on saavutada töötajate vaba liikumine, tagades tiheda koostöö liikmesriikide ja
komisjoni vahel. EURES peaks edendama tööturgude paremat toimimist, hõlbustades
töötajate riikidevahelist geograafilist liikuvust, tagades suurema läbipaistvuse
tööturul, tagades vabade töökohtade ja töötaotlejate vahenduse ning toetades
tegevusi värbamis-, nõustamis- ja juhendamisteenuste valdkonnas riiklikul ja
piiriülesel tasandil, aidates sellega kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia
eesmärkide täitmisele.
(12)
EURESe tegevusulatust tuleks laiendada, et töötada
välja ja toetada liikuvuskavasid ELi tasandil eesmärgiga täita vabad kohad
seal, kus tööturul on tuvastatud puudujääke. Aluslepingu artikli 47
kohaselt peab see kava aitama kaasa liikuvusele noortöötajate hulgas.
(13)
Euroopa 2020. aasta strateegias ja eriti selle
suunises nr 7 peetakse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja
ettevõtlust aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamise
olulisteks vahenditeks[9].

(14)
Juurdepääsu puudumine krediidile on üks peamisi
takistusi ettevõtete loomisele, eelkõige tööturult enim tõrjutud inimeste
hulgas. ELi ja liikmesriikide jõupingutusi selles valdkonnas on vaja tõhustada,
et suurendada mikrorahastamist ja viia see vastavusse seda kõige enam vajavate
isikute, s.o eelkõige töötutute ja haavatavas olukorras inimeste vajadustele,
kes soovivad alustada või arendada mikroettevõtlust, sealhulgas füüsilisest
isikust ettevõtjana, kuid kellel ei ole juurdepääsu krediidile. Esimese sammuna
moodustasid Euroopa Parlament ja nõukogu 2010. aastal rahastu.
(15)
ELi noorel mikrokrediiditurul mikrorahastamise
kättesaadavamaks muutmiseks on vaja mikrorahastamise pakkujate ja eriti muul
kujul kui pankadena tegutsevate mikrorahandusasutuste institutsioonilise
suutlikkuse tõstmist kooskõlas komisjoni teatisega „Euroopa algatus
mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet”[10].
(16)
Sotsiaalsed ettevõtted on Euroopa pluralistliku
sotsiaalturumajanduse nurgakivi. Need võivad toimida sotsiaalsete muutuste
mootorina, pakkudes uuenduslikke lahendusi ja andes seega väärtusliku panuse
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmiseks. Programm peaks
parandama sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu rahalistele vahenditele ja
sellega aitama kaasa komisjoni tehtud sotsiaalse ettevõtluse algatusele[11].
(17)
Selleks et saada kasu rahvusvaheliste
finantseerimisasutuste ja eriti Euroopa Investeerimispanga kontserni
kogemustest, peaks komisjon mikrorahastamist ja sotsiaalset ettevõtlust
hõlmavaid meetmeid rakendama kaudselt, usaldades eelarve rakendamisega seotud
ülesanded finantseerimisasutustele vastavalt finantsmäärusele. ELi ressursside
kasutamisega tagatakse rahvusvaheliste finantsorganisatsioonide ja teiste
investorite eraldatavate vahendite sihipärane kasutamine, ühtlustatakse
lähenemisviise ja seega parandatakse rahaliste vahendite kättesaadavust
mikroettevõtete, kaasa arvatud füüsilisest isikust ettevõtjate ja sotsiaalsete
ettevõtete jaoks. ELi rahaline osalus aitab seega kaasa tärkava sotsiaalse
ettevõtluse ja mikrorahastamisturu arengule ELis ning ergutab piiriülest
tegevust.
(18)
Aluslepingu artiklite 8 ja 10 kohaselt
peab programm toetama soolise võrdsuse ja mittediskrimineerimise eesmärkide
peavoolustamist kõikides oma tegevustes. Tagada tuleb regulaarne järelevalve ja
hindamine, et anda hinnang soolise võrdsuse ja mittediskrimineerimise küsimuste
käsitlemisele programmi tegevustes.
(19)
Aluslepingu artikli 9 kohaselt peaks programm
tagama, et ELi poliitika ja tegevuste määratlemisel ning rakendamisel võetakse
arvesse nõudeid, mis on seotud kõrge tööhõive edendamise, piisava
sotsiaalkaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisega.
(20)
Et tagada tõhus suhtlus laiema üldsusega ja
komisjoni algatusel ette võetud kommunikatsioonimeetmete suurem sünergia,
peavad käesoleva määruse alusel teavituseks ja kommunikatsiooniks eraldatud
vahendid aitama kaasa ka Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest
teavitamisele, kui need on seotud käesoleva määruse üldiste eesmärkidega.
(21)
Kuna käesoleva määruse eesmärke ei ole võimalik
piisavalt täita liikmesriikide tasandil ning need on oma ulatuse ja mõju tõttu
paremini saavutatavad ELi tasandil, võib EL võtta meetmeid vastavalt Euroopa
Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Vastavalt
nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei minda käesoleva
määrusega kaugemale, kui on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
(22)
Käesoleva määrusega nähakse programmi kehtivusajaks
ette rahaline kogusumma, mis on eelarvepädeva institutsiooni jaoks iga-aastases
eelarve menetluses peamine lähtealus Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni
{…} eelarvealast koostööd ja kindlat finantsjuhtimist käsitleva
institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 17 tähenduses.
(23)
Euroopa Liidu finantshuvid peavad olema kaitstud
proportsionaalsete meetmete kaudu kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul, kaasa
arvatud ebakorrapärasuste vältimine, avastamine ja uurimine, kaotatud, valesti
makstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasisaamine ja vajadusel
trahvid.
(24)
Rakendamisvolitused tuleb anda komisjonile eesmärgiga
tagada ühtsed tingimused meetmete rakendamiseks programmi kahe tegevussuuna –
EURESe ning mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse – raames.
(25)
Programmi tegevussuuna Progress raames võetavate
meetmetega seotud rakendamisvolitusi tuleb teostada kooskõlas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL)
nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis
käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[12],
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I jaotis
Üldsätted
Artikkel 1
Reguleerimisese
1.
Käesoleva määrusega luuakse Euroopa Liidu
sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm (edaspidi „programm”), mille
eesmärk on aidata kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia, selle peamiste
eesmärkide ja koondsuuniste rakendamisele, andes rahalist toetust Euroopa Liidu
eesmärkidele tööhõive kõrge taseme edendamisel, piisava sotsiaalkaitse
tagamisel, sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemisel ja töötingimuste
parandamisel.
2.
Programm kestab alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31.
detsembrini 2020.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(a)
„Sotsiaalne ettevõte” on ettevõte, mille peamine
eesmärk on sotsiaalse mõju saavutamine, mitte kasumi tootmine omanikele ja
sidusrühmadele. Selline ettevõte tegutseb turul, tootes kaupu ja teenuseid
ettevõtlikul ja innovatiivsel moel, ning kasutab ülejääki peamiselt
sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks. Ettevõtet juhitakse vastutustundlikul ja
läbipaistval moel, kaasates töötajaid, kliente ja sidusrühmi, keda ettevõtte
tegevus mõjutab.
(b)
„Mikrokrediit” tähendab laenu summas kuni
25 000 eurot.
(c)
„Mikroettevõte” tähendab ettevõtet, milles töötab
vähem kui 10 inimest, kaasa arvatud füüsilisest isikust ettevõtjad, ja
mille aastakäive ja/või aasta bilansimaht ei ületa 2 miljonit eurot
vastavalt komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitusele 2003/361/EÜ
mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta[13].
(d)
„Mikrorahastamine” hõlmab garantiisid,
vastugarantiisid, mikrokrediiti, omakapitali ja kvaasikapitali vahendeid, mida
antakse isikutele ja mikroettevõtetele;
Artikkel 3
Programmi ülesehitus
1.
Programm koosneb kolmest alljärgnevast üksteist
täiendavast tegevussuunast:
a)      programmi Progress tegevussuund, mis
toetab ELi tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate
õigusaktide väljatöötamist, rakendamist, järelevalvet ja hindamist ning edendab
tõenditepõhist poliitika kujundamist ja innovatsiooni, kaasates sotsiaalseid
partnereid, kodanikuühiskonna organisatsioone ja teisi huvitatud isikuid;
b)      EURESe tegevussuund, mis toetab EURESe
võrgustiku elluviidavaid tegevusi, s.o EMP liikmesriikide ja Šveitsi
Konföderatsiooni poolt koos teiste huvitatud isikutega määratud eriteenuseid,
et arendada teabe vahetamist ja levitamist ning teisi koostöö vorme edendamaks
töötajate geograafilist liikuvust;
c)      mikrorahastamise ja sotsiaalse
ettevõtluse tegevussuund, mis hõlbustab ettevõtjate, eelkõige tööturult enim
tõrjutud inimeste jaoks juurdepääsu rahastamisele.
2.
Artiklites 1–14 sätestatud üldsätteid kohaldatakse
kõigi kolme lõike 1 punktides a, b ja c osutatud tegevussuuna suhtes, millest
igaühe suhtes kohaldatakse ka erisätteid.
Artikkel 4
Programmi üldised eesmärgid
1.
Programmiga tahetakse saavutada järgmised üldised
eesmärgid:
(a)
tugevdada peamiste ELi ja riiklike
poliitikakujundajate, samuti teiste huvitatud isikute poolset ELi eesmärkide
omaksvõtmist tööhõive, sotsiaalsete ja töötingimuste valdkonnas, et saavutada
konkreetsed ja kooskõlastatud meetmed nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil;
(b)
toetada piisavate, juurdepääsetavate ja tõhusate
sotsiaalkaitse süsteemide ja tööturgude arengut ning aidata kaasa poliitika
reformile, edendades head juhtimistava, vastastikku õppimist ja sotsiaalset
innovatsiooni;
(c)
nüüdisajastada ELi õigust kooskõlas aruka
reguleerimise põhimõtetega ja tagada ELi õiguse tõhus rakendamine
töötingimustega seotud küsimustes;
(d)
edendada töötajate geograafilist liikuvust ning
suurendada tööhõive võimalusi, arendades ELi tööturge, mis on avatud ja kõigile
juurdepääsetavad;
(e)
edendada tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust,
parandades haavatavate rühmade ja mikroettevõtete juurdepääsu
mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust nende jaoks ning parandades
sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu rahastamisvahenditele.
2.
Nende eesmärkide poole püüeldes püüab programm:
(a)
edendada naiste ja meeste vahelist võrdsust ning
võidelda soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste,
puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimisega;
(b)
tagada, et liidu poliitika ja tegevuste
määratlemisel ja rakendamisel võetakse arvesse nõudeid, mis on seotud kõrge
tööhõive edendamise, piisava sotsiaalkaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse
vastu võitlemisega.
Artikkel 5
Eelarve
1.
Rahalised eraldised programmi rakendamiseks
ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 moodustavad
958,19 miljonit eurot[14].
2.
Artikli 3 lõikes 1 sätestatud tegevussuundadele
eraldatakse alljärgnevad soovituslikud protsendimäärad:
(a)
Progressi tegevussuunale 60 %, millest
vähemalt 17 % eraldatakse sotsiaalse eksperimenteerimise kui uuenduslike
lahenduste testimise ja hindamise meetodi edendamiseks eesmärgiga suurendada
lahenduste hulka;
(b)
EURESe tegevussuunale 15 %;
(c)
mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse
tegevussuunale 20 %.
Ülejäänud 5 % jaotatakse tegevussuundade
vahel iga-aastaselt vastavalt poliitilistele prioriteetidele.
3.
Komisjon võib kasutada lõikes 1 osutatud eraldisi
tehnilise ja haldusalase abi rahastamiseks, eelkõige auditeerimiskulude,
tõlketeenuse sisseostmise, ekspertide kohtumiste ning nii komisjonile kui ka
toetusesaajatele kasulike teavitus- ja kommunikatsioonitegevuste jaoks.
4.
Iga-aastased eraldised kinnitab eelarvepädev asutus
vastavalt mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piirmääradele.
Artikkel 6
Meetmete liigid
Programmi raames võidakse rahastada järgmist
liiki meetmeid:
1.
Analüütilised meetmed:
(a)
andmete ja statistika kogumine, ühiste metoodikate,
liigituste, näitajate ja võrdlusaluste väljatöötamine;
(b)
küsitlused, uuringud, analüüsid ja aruanded, kaasa
arvatud ekspertide võrgustike rahastamise kaudu;
(c)
hinnangud ja mõjuhinnangud;
(d)
ELi õigusaktide ülevõtmise ja rakendamise jälgimine
ja hindamine;
(e)
sotsiaalse eksperimenteerimise kui uuenduslike
lahenduste katsetamise ja hindamise meetodi ettevalmistamine ja rakendamine
eesmärgiga suurendada lahenduste hulka;
(f)
nende analüütiliste meetmete tulemuste levitamine.
2.
Vastastikuse õppimise, teadlikkuse ja levitamisega
seonduvad meetmed:
(a)
heade tavade, uuenduslike lähenemisviiside ja
kogemuste, vastastikuste eksperthinnangute, võrdlusuuringute ja vastastikuse
õppe vahetamine ja levitamine Euroopa tasandil;
(b)
nõukogu eesistuja üritused, konverentsid ja
seminarid;
(c)
õigusala ja poliitika valdkonna töötajate ja EURESe
nõustajate koolitamine;
(d)
suuniste, aruannete ja koolitusmaterjalide
koostamine ja avaldamine;
(e)
teabevahetus ja kommunikatsioon;
(f)
Infosüsteemide väljatöötamine ja haldamine, et
vahetada ja levitada teavet ELi poliitika ja õigusaktide kohta ning
tööturuteavet.
3.
Toetus peamistele osalejatele seoses järgmisega:
(a)
nende oluliste Euroopa tasandi võrgustike
tegevuskulud, mille tegevus on seotud programmi Progress tegevussuuna
eesmärkidega ja mis aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele;
(b)
liikmesriikide määratud riigiasutuste ja
geograafilise liikuvuse edendamise eest vastutavate eriasutuste ning
mikrokrediidi pakkujate suutlikkuse suurendamine;
(c)
riigiametnike töörühmade korraldamine ELi õiguse
rakendamise jälgimiseks;
(d)
erialaasutuste, riiklike, piirkondlike ja kohalike
omavalitsuste ja tööturuasutuste võrgustikuna tegutsemine ja koostöö Euroopa
tasandil;
(e)
Euroopa tasandi vaatluskeskuste rahastamine;
(f)
töötajate vahetamine riiklike asutuste vahel.
4.
Meetmed edendamaks üksikisikute liikuvust ELis,
eelkõige mitmekeelse digitaalse platvormi väljatöötamine vabade töökohtade ja
töötaotluste vahendamiseks ning eesmärgipärased liikuvuskavad, et täita vabad
töökohad seal, kus tööturul on tuvastatud puudujääke, ja/või aidata
konkreetseid töötajate rühmi, näiteks noori.
5.
Mikrorahastamise ja sotsiaalsete ettevõtete
toetamine eelkõige ELi aastaeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju
käsitleva määruse XXX/2012 (uus finantsmäärus) esimese osa VIII jaotises
sätestatud rahastamisvahendite ja toetustega.
Artikkel 7
Ühismeetmed
Programmi raames abikõlblikke meetmeid võib rakendada
koos teiste ELi vahenditega tingimusel, et need meetmed vastavad nii programmi
kui ka teiste asjaomaste vahendite eesmärkidele.
Artikkel 8
Järjepidevus ja vastastikune täiendavus
1.
Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega, et
programmi kohaselt elluviidavad meetmed on järjepidevad ja vastastikku
täiendavad muude liidu meetmetega, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kohaste
meetmetega ning meetmetega sellistes valdkondades nagu sotsiaalne dialoog,
õiglus ja põhiõigused, haridus, kutseõpe ja noorsoopoliitika, teadusuuringud ja
innovatsioon, ettevõtlus, tervishoid, liidu laienemine ja välissuhted ning
üldine majanduspoliitika.
2.
Programmi toetatavad meetmed peavad olema kooskõlas
ELi ja siseriiklike õigusnormidega, sh riigiabi eeskirjadega.
Artikkel 9
Koostöö komiteedega
Komisjon loob kõik vajalikud suhted nende
komiteedega, kes tegelevad programmi seisukohast oluliste poliitikavaldkondade,
vahendite ja meetmetega, et tagada nende regulaarne ja asjakohane teavitamine
programmi rakendamise käigust.
Artikkel 10
Tulemuste levitamine ja kommunikatsioon
1.
Programmi raames rakendatud meetmete tulemustest
teavitatakse ja neid levitatakse sobival viisil, et maksimeerida nende mõju,
jätkusuutlikkust ja ELi lisaväärtust.
2.
Kommunikatsioonimeetmed peavad aitama kaasa ka
Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisele, kui need on seotud
käesoleva määruse üldiste eesmärkidega.
Artikkel 11
Finantssätted
1.
Komisjon haldab programmi kooskõlas ELi
aastaeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju käsitleva määrusega XXX/2012
(uus finantsmäärus)[15].
2.
Programmis osalejatele antud toetuse puhul võib
kasutada kindlasummalist rahastamist, ühikukulude astmestikke ja ühekordseid
makseid, seda eelkõige artikli 6 lõikes 4 osutatud liikuvuskavade puhul.
Artikkel 12
Euroopa Liidu finantshuvide kaitse
1.
Komisjon rakendab asjakohaseid ennetusmeetmeid
tagamaks, et käesoleva määruse raames rahastatavate meetmete rakendamisel
kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve tõhusa kontrollimisega pettuse,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, ning kui avastatakse
rikkumisi, siis alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajadusel
tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega kooskõlas
aluslepingu artikliga 325, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta
määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse
kohta[16]
ja finantsmäärusega.
2.
Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal
on õigus teostada nii dokumentidel põhinevat kui ka kohapealset auditit kõikide
toetusesaajate, töövõtjate ja alltöövõtjate, aga ka kolmandate isikute suhtes,
kes on saanud liidu rahalisi vahendeid. Euroopa Pettusevastasel Ametil (OLAF)
on volitused kontrollida ja inspekteerida kohapeal kõnealuse rahastamisega kas
otseselt või kaudselt seotud ettevõtjaid vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta
määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat
kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste
finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) [17]
sätestatud korrale, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni
või muud ebaseaduslikku tegevust seoses toetuse kokkuleppe, otsuse või
lepinguga, mis käsitleb liidupoolset rahastamist.
3.
Piiramata lõigete 1 ja 2 kohaldamist, antakse
käesoleva määruse rakendamisest tulenevate otsuste, kokkulepete ja lepingutega
komisjonile, samuti OLAFile ja kontrollikojale selged õigused selliseks
auditeerimiseks, kohapeal kontrollimiseks ja inspekteerimiseks.
Artikkel 13
Seire
Programmi regulaarseks järelevalveks ning
selle poliitika ja rahastamisprioriteetide vajalikuks kohandamiseks koostab
komisjon igal kahe aasta järel seirearuanded ning edastab need Euroopa
Parlamendile ja nõukogule. Sellised aruanded hõlmavad programmi tulemusi ning
seda, kuivõrd on programmi tegevuste raames käsitletud soolise võrdõiguslikkuse
ja mittediskrimineerimise küsimusi, sh juurdepääsetavust.
Artikkel 14
Hindamine
1.
Programmi kohta tehakse 2017. aasta lõpuks
vahehindamine, et mõõta selle eesmärkide täitmisel tehtud edusamme, määrata
kindlaks, kas vahendeid on kasutatud tõhusalt, ja hinnata selle Euroopa
lisaväärtust.
2.
Hiljemalt kahe aasta jooksul pärast programmi
lõppemist teostab komisjon järelhindamise, mõõtes programmi mõju ja Euroopa
lisaväärtust, ning edastab selle hindamise aruande Euroopa Parlamendile,
nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.
II jaotis
Erisätted
I peatükk
Progressi tegevussuund
Artikkel 15
Erieesmärgid
Lisaks artiklis 4 sätestatud üldeesmärkidele
on programmi Progress tegevussuunal järgmised erieesmärgid:
(a)
Töötada välja ja levitada kõrgetasemelisi
võrreldavaid analüütilisi teadmisi tagamaks, et ELi tööhõive- ja
sotsiaalpoliitika ning töötingimuste alased õigusaktid põhinevad
usaldusväärsetel tõendusmaterjalidel ja vastavad eri liikmesriikide ja teiste
osalevate riikide vajadustele, väljakutsetele ja tingimustele.
(b)
Edendada tõhusat ja kaasavat teabe jagamist,
vastastikust õppimist ja dialoogi ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning
töötingimuste alaste õigusaktide kohta ELi, riiklikul ja rahvusvahelisel
tasandil, et osutada liikmesriikidele ja teistele osalevatele riikidele abi
nende poliitika väljatöötamisel ja ELi õiguse rakendamisel.
(c)
Anda poliitikakujundajatele rahalist toetust
sotsiaal- ja tööturupoliitika reformide katsetamiseks, suurendada peamiste
osalejate suutlikkust sotsiaalse eksperimenteerimise kavandamiseks ja
rakendamiseks ning muuta vastavad teadmised ja kogemused kättesaadavaks.
(d)
Anda ELi ja liikmesriikide organisatsioonidele
rahalist toetust nende suutlikkuse suurendamiseks, et arendada, edendada ja
toetada ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning töötingimuste alaste
õigusaktide rakendamist.
Artikkel 16
Osalemine
1.
Programmi Progress tegevussuund on osalemiseks
avatud järgmistele riikidele:
(a)
liikmesriigid;
(b)
EFTA ja EMÜ liikmesriigid, vastavalt EMP lepingule;
(c)
kandidaatriigid ning võimalikud kandidaadid
vastavalt üldistele põhimõtetele ja tingimustele, mis on sätestatud nendega
sõlmitud raamlepingutes nende osalemise kohta ELi programmides.
2.
Programmi Progress tegevussuund on avatud kõikidele
riigi- ja/või eraasutustele, osalejatele ja institutsioonidele ning eelkõige:
(a)
riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused;
(b)
tööturuasutused;
(c)
liidu õigusega ette nähtud erialaasutustele;
(d)
sotsiaalpartneritele;
(e)
valitsusvälistele organisatsioonidele, eelkõige
neile, kes on organiseerunud ELi tasandil;
(f)
kõrgkoolidele ja uurimisasutustele;
(g)
hindamistoimingute ja mõjuhindamise ekspertidele;
(h)
riikide statistikaametitele;
(i)
meediale.
3.
Komisjon võib teha koostööd rahvusvaheliste
organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu, OECD, ILO ja Maailmapangaga.
4.
Komisjon võib teha koostööd ka programmis
mitteosalevate kolmandate riikidega. Kolmandate riikide esindajad võivad
osaleda vastastikust huvi pakkuvatel üritustel (näiteks konverentsid, töörühmad
ja seminarid), mis toimuvad programmis osalevates riikides, ja nende osalemise
kulud võib katta programmi vahenditest.
Artikkel 17
Komisjoni rakendusvolitused
1.
Programmi Progress tegevussuuna rakendamiseks
vajalikud meetmed, mis on seotud alljärgnevate küsimustega, võetakse vastu
artikli 18 lõikes 3 viidatud kontrollimenetluse kohaselt:
(a)
mitmeaastased tööplaanid, milles sätestatakse
keskpika ajavahemiku poliitilised ja rahastamisprioriteedid;
(b)
iga-aastased tööplaanid, mis sisaldavad
konkursikutsejärgseid toetusesaajate valimise kriteeriume.
2.
Kõik muud programmi Progress tegevussuuna
rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu kooskõlas artikli 18
lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.
Artikkel 18
Komitee
1.
Komisjoni abistab komitee. Komitee tähendab
komiteed määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.
Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse
otsuse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
3.
Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse
otsuse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 19
Üleminekusätted
Enne 1. jaanuari 2014 otsuse 1672/2006/EÜ
(selle artiklis 3 osutatud jaotised 1, 2 ja 3) algatatud meetmete suhtes
kohaldatakse nimetatud otsust ka edaspidi. Selliste meetmete puhul asendatakse
nimetatud otsuse artiklis 13 osutatud komitee käesoleva määruse artiklis 18
osutatud komiteega.

II peatükk
EURESe tegevussuund
Artikkel 20
Erieesmärgid
Peale artiklis 4 sätestatud üldeesmärkide on
EURESe tegevussuunal järgmised erieesmärgid:
(a)
Tagada, et vabad töökohad, töötaotlused ja nendega
seonduv teave on potentsiaalsete tööotsijate ja tööandjate jaoks läbipaistev;
see saavutatakse nende vahendamise ja levitamise kaudu riikidevahelisel,
piirkondadevahelisel ja piiriülesel tasandil, kasutades standardseid
koostalitusvõime vorme.
(b)
Töötada välja teenuseid töötajate värbamiseks ja
nende ametisse nimetamiseks vabade töökohtade ja töötaotlejate vahenduse kaudu
Euroopa tasandil; See peab hõlmama kõiki ametisse nimetamise etappe alates
värbamiseelsest ettevalmistusest kuni ametisse nimetamise järgse abini
eesmärgiga tagada taotleja edukas integreerumine tööturul; sellised teenused hõlmavad
eesmärgipäraseid liikuvuskavasid, et täita vabu töökohti seal, kus tööturul on
tuvastatud puudujääke, ja/või aidata teatud töötajate rühmi, näiteks noori.
Artikkel 21
Osalemine
1.
EURESe tegevussuund on osalemiseks avatud
järgmistele riikidele:
(a)
liikmesriigid;
(b)
EFTA/EMP liikmesriigid kooskõlas EMP lepinguga ning
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt Šveitsi
Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga[18].
2.
EURESe tegevussuund on avatud kõikidele liikmesriigi
või komisjoni määratud riigi- ja eraasutustele, osalejatele ja
institutsioonidele, kes täidavad komisjoni otsuses 2003/8/EÜ[19]
sätestatud tingimused EURESe võrgustikus osalemiseks. Selliste asutuste ja
organisatsioonide hulka kuuluvad eelkõige:
(a)
riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused;
(b)
tööturuasutused;
(c)
sotsiaalpartnerite organisatsioonid ja muud
huvitatud isikud.
III peatükk
Mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuund
Artikkel 22
Erieesmärgid
Peale artiklis 4 sätestatud üldeesmärkide on
mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuunal järgmised
erieesmärgid:
1.         Suurendada juurdepääsu
mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust:
(a)
oma töökoha kaotanud või selle kaotamise ohus
olevatele inimeste või tööturule sisenemise või taassisenemise raskustega
inimeste jaoks; isikute jaoks, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus, ja haavatavate
inimeste jaoks, kes on ebasoodsas olukorras tavapärasele krediiditurule
juurdepääsu saamisel ning kes soovivad käivitada või arendada oma
mikroettevõtteid;
(b)
mikroettevõtete jaoks, eriti nende jaoks, kes
võtavad tööle punktis a nimetatud isikuid.
2.         Suurendada mikrokrediidi
andjate institutsioonilist suutlikkust.
3.         Toetada sotsiaalsete ettevõtete
arengut, eelkõige hõlbustades juurdepääsu rahalistele vahenditele.
Artikkel 23
Osalemine
1.
Osalemine mikrorahastamise ja sotsiaalse
ettevõtluse tegevussuunas on avatud artikli 16 lõikes 1 osutatud
riikides riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil tegutsevatele riigi-
ja eraasutustele, kes pakuvad neis riikides:
(a)
mikrorahastamist isikutele ja mikroettevõtetele:
(b)
rahastamist sotsiaalsetele ettevõtetele.
2.
Lõplike toetusesaajateni jõudmiseks ja
konkurentsivõimeliste, elujõuliste mikroettevõtete loomiseks teevad lõike 1
punktis a viidatud tegevusi teostavad riigi- ja eraasutused tihedat koostööd
mikrokrediidi lõplike toetusesaajate huve esindavate organisatsioonidega ja
nimetatud lõplikele toetusesaajatele juhendamist ja koolitusprogramme pakkuvate
organisatsioonidega, eriti ESFi toetatud organisatsioonidega.
3.
Lõike 1 punktis a viidatud tegevusi teostavad
riigi- ja eraasutused järgivad hea haldustava, juhtimise ja klientide kaitse
kõrgeid standardeid kooskõlas mikrokrediidiga tegelevate asutuste Euroopa
tegevusjuhendiga ega lase isikuid ega ettevõtteid sattuda üleliia suurtesse
võlgadesse.
Artikkel 24
Rahaline osalus
Kui tegemist ei ole ühismeetmetega, katavad
mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuunale eraldatud
assigneeringud kõik rahastamisvahendite kaudu rakendatava meetme kulud, kaasa
arvatud maksekohustused finantsvahendajate ees, näiteks garantiidega seonduvad
kahjud, ELi panust haldavate rahvusvaheliste finantseerimisasutuste haldustasud
ja muud abikõlblikud kulud.
Artikkel 25
Haldamine
1.
Artikli 6 lõikes 5 osutatud vahendite ja toetuste
rakendamiseks võib komisjon sõlmida lepinguid ELi aastaeelarve suhtes
kohaldatavaid finantseeskirju käsitleva määruse XXX/2012 (2012. aasta uus
finantsmäärus) artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides iii ja iv loetletud
üksustega, eelkõige Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondiga.
Sellistes lepingutes sätestatakse üksikasjalikult neile
finantseerimisasutustele usaldatud ülesannete elluviimine, muu hulgas nähakse
nendega ette vajadus tagada vastastikune täiendavus ja koordineeritus
olemasolevate ELi ja riiklike finantsvahenditega ning vahendite tasakaalustatud
jaotamine liikmesriikide ja teiste osalevate riikide vahel. Selliseid
finantsvahendeid nagu riskijagamisinstrumendid, omakapitaliinstrumendid ja
võlainstrumendid võib kasutuse võtta spetsiaalsetesse investeerimisvahenditesse
tehtavate investeeringute kaudu.
2.
Käesoleva artikli lõikes 1 viidatud lepingutes
sätestatakse rahvusvaheliste finantseerimisasutuste kohustus reinvesteerida
ressursid ja tulud (kaasa arvatud dividendid ja tagasimaksed) artikli 6 lõikes
5 osutatud meetmetesse kümne aasta pikkuseks ajaperioodiks alates programmi
alguskuupäevast.
3.
Vastavalt [finantsmääruse] artikli 18 lõikele 2
assigneeritakse ühe finantseerimisvahendi toodetud tulud ja maksed sellele
finantsvahendile. Juba eelmise mitmeaastase finantsraamistiku raames loodud
finantseerimisvahendite puhul assigneeritakse eelmisel perioodil alustatud
toimingute toodetud tulud ja maksed jooksva perioodi finantseerimisvahendile.
4.
Rahvusvaheliste finantseerimisasutustega sõlmitud
lepingute lõppemisel või pärast spetsiaalse investeerimisvahendi
investeerimisperioodi lõppemist makstakse ELile kuuluvad tulud ja jääksumma
Euroopa Liidu üldeelarvesse.
5.
Rahvusvahelised finantseerimisasutused ja vajadusel
ka fondijuhid sõlmivad kirjalikud lepingud artiklis 23 osutatud avalik- ja
eraõiguslike asutustega. Sellistes lepingutes sätestatakse avalik- ja
eraõiguslike asutuste kohustused kasutada neile mikrorahastamise ja
sotsiaalettevõtluse tegevussuuna raames kättesaadavaks tehtud vahendeid
kooskõlas artiklis 22 nimetatud eesmärkidega ja anda teavet
artiklis 26 sätestatud aastaaruannete koostamiseks.
Artikkel 26
Rakendamisaruanded
1.
Rahvusvahelised finantseerimisasutused ja vajadusel
fondijuhid saadavad komisjonile toetuse rakendamise aastaaruanded, kus loetletakse
toetatud tegevused ning käsitletakse nende rahalist rakendamist ning rahaliste
vahendite ja investeeringute eraldamist ning neile juurdepääsetavust sektorite
ja toetusesaajate liikide lõikes, heakskiidetud või tagasilükatud taotlusi ning
asjaomaste riigi- ja eraasutustega sõlmitud lepinguid, rahastatud meetmeid ja
tulemusi, võttes muu hulgas arvesse sotsiaalset mõju, töökohtade loomist ja
toetatud ettevõtete jätkusuutlikkust.
2.
Sellistes iga-aastastes rakendamisaruannetes
esitatud andmeid kasutatakse artiklis 13 osutatud iga kahe aasta järel
koostatavates seirearuannetes. Sellised seirearuanded sisaldavad otsuse
nr 283/2010/EL artikli 8 lõikes 2 sätestatud aastaaruandeid.
Artikkel 27
Hindamine
1.
Artikli 14 lõikes 2 sätestatud lõplik hindamine
sisaldab otsuse nr 283/2010/EL artiklis 9 sätestatud lõplikku
hindamist.
2.
Komisjon teostab mikrorahastamise ja sotsiaalse
ettevõtluse tegevussuuna spetsiifilise lõpliku hindamise hiljemalt üks aasta
pärast rahvusvaheliste finantseerimisasutustega sõlmitud lepingute lõppemist.
Artikkel 28
Muudatused
Otsust nr 283/2010/EL muudetakse järgmiselt:
(a)
Artiklis 5 asendatakse lõige 4 järgmisega:
“4. Rahastu aegumise korral antakse Euroopa
Liidule võlgnetav osa mikrorahastamiseks ja sotsiaalsete ettevõtete toetamiseks
kooskõlas määrusega (EL) nr XX/201X.”
(b)
Artiklist 8 jäetakse välja lõiked 3 ja 4.
Artikkel 29
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu
Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Määrus
Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise
kohta

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise
juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[20]

Praegu:
Tööhõive ja sotsiaalküsimused, ühenduse tööhõivepoliitika / ühenduse
tööhõivepoliitika vahendid: Progress (04 04 01), Eures (04 03 04), Euroopa
mikrokrediidirahastu Progress (04 04 15)
Tulevased
mitmeaastased finantsperspektiivid: 1. rubriik (sotsiaalse arengu tegevuskava)

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

þEttepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb pilootprojektist / ettevalmistavast
meetmest
¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Programmi
eesmärk on aidata kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia, selle põhieesmärkide
(vaesuse, tööhõive ja hariduse kohta) ja koondsuuniste (eriti nr 7, 8
ja 10) elluviimisele, andes rahalist tuge Euroopa Liidu eesmärkidele
tööhõive kõrge taseme edendamisel, piisava sotsiaalkaitse tagamisel, sotsiaalse
tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemisel ja töötingimuste parandamisel.

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärgid:
1.
Töötada välja ja levitada kõrgetasemelisi
võrreldavaid analüütilisi teadmisi tagamaks, et ELi tööhõive- ja
sotsiaalpoliitika ning töötingimuste alased õigusaktid põhinevad
usaldusväärsetel tõendusmaterjalidel ja vastavad eri liikmesriikide ja teiste
osalevate riikide vajadustele, väljakutsetele ja tingimustele.
2.
Edendada tõhusat ja kaasavat teabe jagamist,
vastastikust õppimist ja dialoogi ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning
töötingimuste alaste õigusaktide kohta ELi, riiklikul ja rahvusvahelisel
tasandil, et osutada liikmesriikidele ja teistele osalevatele riikidele abi
nende poliitika väljatöötamisel ja ELi õiguse rakendamisel.
3.
Anda poliitikakujundajatele rahalist toetust
sotsiaal- ja tööturupoliitika reformide katsetamiseks, suurendada peamiste
osalejate suutlikkust sotsiaalse eksperimenteerimise kavandamiseks ja
rakendamiseks ning muuta vastavad teadmised ja kogemused kättesaadavaks.
4.
Anda ELi ja liikmesriikide organisatsioonidele
rahalist toetust nende suutlikkuse suurendamiseks, et arendada, edendada ja
toetada ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning töötingimuste alaste
õigusaktide rakendamist.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise
juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
04 04 01 ja 04 01 04 10
Erieesmärgid:
1.
Tagada, et vabad töökohad, töötaotlused ja nendega
seonduv teave on potentsiaalsete tööotsijate ja tööandjate jaoks läbipaistev;
see saavutatakse nende vahendamise ja levitamise kaudu riikidevahelisel,
piirkondadevahelisel ja piiriülesel tasandil, kasutades standardseid
koostalitusvõime vorme.
2.
Töötada välja teenuseid töötajate värbamiseks ja
nende ametisse nimetamiseks vabade töökohtade ja töötaotlejate vahenduse kaudu
Euroopa tasandil; See peab hõlmama kõiki ametisse nimetamise etappe alates
värbamiseelsest ettevalmistusest kuni ametisse nimetamise järgse abini
eesmärgiga tagada taotleja edukas integreerumine tööturul; sellised teenused
hõlmavad eesmärgipäraseid liikuvuskavasid, et täita vabu töökohti seal, kus
tööturul on tuvastatud puudujääke, ja/või aidata teatud töötajate rühmi,
näiteks noori.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise
juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
04 03 04 ja 04 01 04 04
Erieesmärgid:
1.         Suurendada juurdepääsu
mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust:
(a)
oma töökoha kaotanud või selle kaotamise ohus
olevatele inimeste või tööturule sisenemise või taassisenemise raskustega
inimeste jaoks; isikute jaoks, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus, ja haavatavate
inimeste jaoks, kes on ebasoodsas olukorras tavapärasele krediiditurule
juurdepääsu saamisel ning kes soovivad käivitada või arendada oma
mikroettevõtteid;
(b)
mikroettevõtete jaoks, eriti nende jaoks, kes
võtavad tööle punktis a nimetatud isikuid.
2.         Suurendada mikrokrediidi
andjate institutsioonilist suutlikkust.
3.         Toetada sotsiaalsete ettevõtete
arengut, eelkõige hõlbustades juurdepääsu rahalistele vahenditele.
Asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
04 04 15 ja 04 01 04 11
Oodatavad tulemused ja mõju
Programmi
lõppeesmärk on saavutada positiivne muutus sotsiaal-majanduslikus olukorras,
näiteks kõrgem tööhõive, vaesuse vähenemine, suurem sotsiaalne kaasatus ja
paremad töötingimused. Keskendutakse sellele, et aidata kaasa Euroopa
2020. aasta strateegia kaasava majanduskasvu eesmärgi ja sellega seotud
põhieesmärkide saavutamisele, andes kõrge lisaväärtusega toetust juhtalgatustele
„Uute oskuse ja töökohtade tegevuskava”, Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu
võitlemise Euroopa tegevusprogramm” ning „Noorte liikuvus”.
Samas
on programmi mõju sotsiaal-majandusliku olukorra tegelikele muutustele siiski
väga piiratud. Järgneva vahendi põhieesmärk ja -roll on pigem toetada
nüüdisaegse, tõhusa ja uuendusliku ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika
väljatöötamist, kooskõlastamist ja elluviimist eespool nimetatud lõppeesmärgi
täitmisel:
–
toetades ELi poliitikakujundamise protsessi
seadusloome valdkonnas kooskõlas aruka reguleerimise põhimõtetega ja tugevama
poliitika kooskõlastamise/majandusjuhtimise tingimustes;
–
keskendudes ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika
riikidevahelisele dimensioonile, mille edendamiseks on vaja kooskõlastatud
meeteid kõikides liikmesriikides;
–
toetades liikmesriikide kollektiivseid ja
vastastikku tugevdavaid meetmeid, et konsolideerida ELi koostööd ning edendada
vastastikust õppimist ja sotsiaalset innovatsiooni;
–
töötades välja teenuseid töötajate (eelkõige
noorte) värbamiseks ja ametisse nimetamiseks vabade töökohtade ja töötaotlejate
vahenduse kaudu Euroopa tasandil, edendades sellega töötajate geograafilist
liikuvust;
–
hõlbustades ettevõtjate, eelkõige tööturult enim
tõrjutud inimeste ja sotsiaalsete ettevõtete jaoks juurdepääsu rahastamisele.

1.4.3.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Praegu
kehtiva programmi Progress puhul kasutatav tulemustepõhise juhtimise
lähenemisviis ja iga-aastane tulemuste järelevalve osutusid edukaks programmi
saavutuste näitamisel ja ELi aruandekohustuse tugevdamisel. Sellele kogemusele toetudes on uuel programmil
selge sekkumisloogika (kui SMART-põhimõtete erieesmärgid aitavad kaasa üldiste
eesmärkide saavutamisele) ning vastavad mõju- ja tulemuste näitajad. Ei tohiks
unustada, et programmi Progress tegevussuunaga seotud meetmete eesmärk on
aidata kaasa Euroopa 2020. aasta strateegiliste eesmärkide saavutamisele ning
seega ei hõlma nad kaupade ega teenuste pakkumist. Küll aga on programmiga
Progress seotud meetmetel kaudne mõju ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika arengule,
sest poliitika parem kujundamisega saavutatakse paremad sotsiaalmajanduslikud
tulemused. Kuna programmi Progress tegevussuund põhineb peamiselt poliitikal,
on näitajate kehtestamine keeruline ning sama puudutab ka koguselisi sihtmärke
koondandmete tasandil (käesoleval juhul lähtuvad mõõtmised peamiselt
representatiivsetest näitajatest).
Seetõttu
on väga keeruline muuta Progressi neli eesmärki reaalselt mõõdetavaks, kuigi
nad on konkreetsed, saavutatavad, realistlikud ja ajalised (programmi lõpuks). Näiteks ei saa vastastikuse õppimise üritusi
hinnata koguseliselt, sest nende arv ja teemad sõltuvad liikmesriikide huvidest
ja tahtest selliseid üritusi korraldada ja neil osaleda; ka teadmiste maht oleneb poliitika kujundamise vajadustest. Seepärast tehakse ettepanek kasutada selliseid
subjektiivseid muutujaid nagu sidusrühmade rahulolu ja teadmised, uuringud
selle kohta, kuidas tajutakse ELi rolli tööhõive ja sotsiaalpoliitika
valdkonnas, ning Progressi väljundite kavandatud ja tegelik kasutus. Samalaadsetel põhjustel ei ole võimalik anda kõigil
juhtudel konkreetseid keskpika ajavahemiku sihtmärke.
Lähenemine on siiski ka edaspidi kooskõlas tulemustepõhise juhtimisega,
mille kohaselt kehtestatakse tõhusad sihtmärgid võimalikult meetmelähedasel
tasandil.
Vt
jaotises 2.1.2 olevat näitajate loetelu.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Programmiga
püütakse toetada komisjoni, liikmesriike ja peamisi sidusrühmi selliste
tõhusate poliitikareformide kavandamisel, kooskõlastamisel ja elluviimisel, mis
on suunatud alljärgnevate pikaajaliste probleemide lahendamisele:
–
tööpuuduse kõrged määrad, eelkõige madala
kvalifikatsiooniga töötajate, vanemaealiste töötajate, sisserändajate ja
puuetega inimeste hulgas;
–
üha enam killustunud tööturg, kus on hakanud üha
laiemalt levima paindlikum töökorraldus ja muud väljakutsed, mis võivad
avaldada mõju tööga kindlustatusele ja töötingimustele;
–
tööjõu kahanemine ja suurenev surve sotsiaalkaitse
süsteemidele tulenevalt demograafilistest muutustest (elanikkonna vananemine);
–
vaesuspiirist allpool ja sotsiaalses tõrjutuses
elavate inimeste lubamatult kõrge arv.
Lühiajalises
perspektiivis püütakse programmiga käsitleda järgmisi probleeme/vajadusi:
–
vajadus kogu ELi hõlmavate usaldusväärsete,
võrreldavate ja juurdepääsetavate tõendusmaterjalide, statistiliste andmete ja
näitajate järele tagamaks, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning õigusaktid
vastaksid eri liikmesriikide vajadustele, probleemidele ja tingimustele;
–
vajadus ELi tasandil vastastikuse õppe järele, et
suurendada ELi eesmärkidest ja poliitikast arusaamist ja nende omaksvõtmist
poliitikakujundajate ja sidusrühmade hulgas;
–
vajadus toetada finantsiliselt piisavalt
poliitikakujundajaid, et katsetada, hinnata ja laiendada uuenduslikke
lahendusi;
–
piiratud geograafiline liikuvus Euroopas ja
ebapiisav toetus tööotsijate ja tööpakkujate kokkuviimiseks;
–
halb juurdepääs rahalistele vahenditele ja
mikrokrediidile sotsiaalsete ettevõtete ja töötute, töökoha kaotamisohus
olevate inimeste ja ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvate
inimeste, näiteks noorte või vanemaealiste või sisserändajate jaoks.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

ELil
on unikaalsed võimalused luua Euroopa tegevuskava kogemuste vahetamise ja
vastastikuse õppimise jaoks tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas, kaasates
liikmesriike (kaasa arvatud EMP ja kandidaatriigid). Teadmised teistes riikides
rakendatud poliitikast laiendavad poliitikakujundajate käsutuses olevate
võimaluste ulatust, käivitavad uusi poliitilisi arenguid ja ergutavad riiklikke
reforme.
ELi
meetmed lisavad väärtust riikliku tasandi meetmetele, andes kogu ELi hõlmava
mõõtme tõendusmaterjalide kogumisele ja võrdlemisele, statistiliste
töövahendite ja meetodite ning ühiste näitajate väljatöötamisele, et saada
täielik ülevaade tööhõive ja sotsiaalsest olukorrast. Sellised üleeuroopalised
tõendusmaterjalid on eeltingimus iga liikmesriigi ees seisvate peamiste
tööhõivealaste ja sotsiaalsete väljakutsete usaldusväärseks analüüsiks. See on
oluline ka Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmisel tehtud
edusammude jälgimiseks ja Euroopa semestri raames nõutavate riigispetsiifiliste
soovituste koostamiseks.
ELi
õigusaktide parema kohaldamise vajadus on samuti tunnistatud aruka
reguleerimise tegevuskava põhiprioriteediks. Et luua võrdsed tingimused ja
tagada kõikide jaoks ELi õigusaktide ühtlane tase töötervishoiu ja -ohutuse
ning tööõiguse valdkonnas, on kõige otstarbekam kaasajastada õigusakte ELi
tasandil. ELil on samuti kõige paremad võimalused, et rahastada meetmeid,
millega parandatakse vastavust ELi eeskirjadele, ja vaadata süstemaatiliselt
üle ELi õigusaktide kohaldamine kõigis liikmesriikides.
Euroopa
tasandi peamiste kodanikuühiskonna võrgustike suutlikkust saab kõige paremini
arendada ELi tasandil, et need võrgustikud saaksid toetada ja arendada ELi
sotsiaalpoliitika eesmärke.
Tänu
uuele programmile, eelkõige EURESe tegevussuunale, saavad liikmesriigid kasu
suuremast EL-sisesest tööturu mobiilsusest, mis aitab täita vabu töökohti,
mille jaoks ei ole piisavalt töötajaid või mis on raskemini täidetavad, ning
seega toetab majandustegevust ja aitab kaasa majanduskasvule. Suurem liikuvus
Euroopa tööturul on oluline ka sisepiirideta ala loomise lõpuleviimiseks,
majandusliku ja sotsiaalse sidususe tugevdamiseks ning aktiivse Euroopa
kodakondsuse jaoks. ELi institutsioonid ja eelkõige komisjon, kellel on
haldusalased ressursid, kogemused ja suutlikkus koordineerida sellist
riikidevahelist võrgustikku nagu EURES, peaksid seetõttu toetama ja soodustama
meetmeid töötajate geograafilise liikuvuse toetamiseks. Komisjon saab lisada
väärtust EURESe võrgustikule ka sellega, et töötab välja poliitilised
lahendused, et ületada allesjäänud takistused vabale liikumisele, soodustades
heade tavade vahetust ja tagades vastastikuse õppimise EURESe võrgustiku
liikmete vahel.
Mikrokrediidi
kättesaadavuse suurenemine saavutatakse kõige paremini Euroopa tasandil:
esiteks, koostöös Euroopa Investeerimisfondiga saab komisjon nüüd tugineda
kogemustele hetkel kehtiva Euroopa mikrokrediidirahastu Progress ja muude ELi
tasandi algatustega mikrorahastamise valdkonnas. Kõikide liikmesriikide
mikrorahastamist pakkuvad asutused saavad nüüd kasu sellest kogemusest, ilma et
nende riiklikud, piirkondlikud või kohalikud asutused peaksid kehtestama
sarnaseid süsteeme.
ELi
tasandi meetmed peaksid sillutama teed tugevamatele riiklikele ja
piirkondlikele meetmetele tulevikus ja peaksid seega hõlmama suutlikkuse
arendamist ning vahendajate ja levitajate mobiliseerimist, et luua põhjalik
toetuste ökosüsteem.
Kui
finantsvahendid koondatakse Euroopa tasandil, siis on tõenäolisem saada
täiendavaid vahendeid kolmandatest isikutest investoritelt, näiteks Euroopa
Investeerimispangalt, mis mikrokrediidirahastu Progress korral pani ELi
100 miljoni euro suurusele rahalisele osalusele omalt poolt juurde teist
samapalju. See on nii ka sotsiaalsetesse ettevõtetesse investeeritavate ELi
tasandi aktsiafondide puhul, mis seetõttu eeldatavasti meelitavad täiendavaid
vahendeid teistelt investoritelt.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Programmi
Progress vahehindamisel (2007–2013) järeldati, et selle eesmärgid vastavad
täielikult komisjoni strateegilistele eesmärkidele, mis on sätestatud Lissaboni
strateegias ja Euroopa 2020. aasta strateegias. Programmi
raames teostatavad põhitegevused (analüütilised meetmed ja vastastikune
õppimine, toetus peamistele osalejatele) on tõhusad selle eesmärkide
saavutamiseks. Iga-aastast kavandamise,
rakendamise ja järelevalve tsüklit ning tegevuste hindamist peetakse üldiselt
sobivaks; siiski on soovitav töötada välja
mitmeaastane planeerimine, et seada pikaajalisi strateegilisi poliitikaeesmärke
koos iga-aastaste rahastamisprioriteetidega.
EURESe
võrgustiku järelhindamisest (2006–2008) nähtub, et võrreldes teiste ELi
võrgustikega keskendub EURES oluliselt suuremal määral tööhõive võimalustele ja
on ühtlasi ainus võrgustik, mis püüab pakkuda spetsiifilisi
töövahendusteenuseid. EURESe tööalase liikuvuse portaali hinnatakse
tööotsijate, töökohtade vahetajate ja tööandjate hulgas, kes näevad selget kasu
võimalusest omada juurdepääsu vabade töökohtade andmetele kogu Euroopas või
panna ise üles vastavaid andmeid.
Kuna
EL hakkas andma mikrokrediidi toetutust alles 2010. aasta teisel poolel,
siis ei ole sõltumatut hindamist veel teostatud. Teistelt sidusrühmadelt
(Euroopa mikrokrediidivõrgustik, mis esindab Euroopa mikrokrediidi sektorit)
saadud tagasiside põhjal võib öelda, et ELi tasandi mikrorahastamisvahend
vastab nende ootustele. See ergutab riiklike ja piirkondlike toetuskavade loomist,
toob kaasa mastaabisäästu ja/või minimeerib läbikukkumisohu valdkondades, kus
üksikud liikmesriigid ei ole suutelised looma kriitilist massi, ning
kokkuvõttes on selle mõju suurem kui väikese ulatusega riiklikel kavadel.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Komisjon
tagab koostöös liikmesriikidega, et programmi raames ette võetavad tegevused on
järjepidevad ja vastastikku täiendavad muude ELi meetmete, eelkõige Euroopa
Sotsiaalfondi (ESF) raames võetud meetmetega ega dubleeri neid sellistes
valdkondades nagu sotsiaalne dialoog, justiitsküsimused ja põhiõigused,
haridus, kutseõpe ja noorsoopoliitika, teadustöö ja innovatsioon, ettevõtlus,
tervishoid, liidu laienemine ja välissuhted ning üldine majanduspoliitika.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

þ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 01.01.2014–31.12.2020
–
þ  Finantsmõju aastatel 2014–2020.
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid

þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine
koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
þ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega
Otsese
tsentraliseeritud eelarve täitmise meetodit (finantsmääruse artikkel 53a)
kohaldatakse kõigi tegevuste puhul, mida viiakse ellu programmi Progress ja
EURESe tegevussuundade raames. Mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse
tegevussuuna raames teostatavaid meetmeid rakendatakse vastavalt eelarve ühise
täitmise meetodile (lepingud allkirjastab komisjon koos rahvusvaheliste
finantsasutustega, nagu Euroopa Investeerimispank ja Euroopa
Investeerimisfond).

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
2.1.1.
Järelevalve ja hindamise kord

Programmi
suhtes teostatakse iga kahe aasta järel järelevalvet, et hinnata selgete
näitajate põhjal, millised on olnud edusammud nii üldiste kui ka erieesmärkide
saavutamisel, ning võimaldada vajadusel korrigeerida poliitikat ja
rahastamisprioriteete. Järelevalve peab samuti võimaldama hinnata seda, kuidas
on programmi toimingutesse integreeritud soolise võrdõiguslikkuse ja
mittediskrimineerimisega seotud küsimused. Vajadusel tuleb näitajad liigitada
soo, vanuse ja puude põhjal.
Programmile
teostatakse nii vahe- kui ka järelhindamine. Programmi
vahehindamise eesmärk on mõõta programmi eesmärkide täitmisel tehtud edusamme,
määrata kindlaks, kas vahendeid on kasutatud tõhusalt, ja hinnata selle Euroopa
lisaväärtust. Vahehindamisaruanne tuleb
esitada 2017. aasta lõpuks, et seda saaks kasutada programmile järgneva vahendi
ettevalmistamisel. Peale selle tuleb lõpliku
hindamise käigus uurida programmi mõju. Järelhindamise
aruanne tuleb esitada hiljemalt 2022. aasta lõpuks.
Arvestades
mikrorahastamise ja sotsiaalsete ettevõtete tegevussuuna pikemat eluiga
(investeeringuid tehakse kuni kümne aasta jooksul pärast vahendi käivitamist),
tehakse kõnealuse tegevussuuna lõplik hindamine hiljemalt ühe aasta jooksul
pärast komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi vahel sõlmitud lepingute lõppu.

2.1.2.
Tulemusnäitajad

Üldeesmärgid
 Näitajad || Praegune olukord || Pikaajalised sihtmärgid
 Tugevdada peamiste ELi ja riiklike poliitikakujundajate, samuti teiste huvitatud isikute poolset ELi eesmärkide omaksvõtmist tööhõive, sotsiaalsete ja töötingimuste valdkonnas, et saavutada konkreetsed ja kooskõlastatud meetmed nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil.
 Sidusrühmade aktiivne osalemine ELi ja liikmesriikide tasandil toimuvatel aruteludel ühiste probleemide ja nendega toimetulemiseks võetavate konkreetsete meetmete üle || Ei ole ühtset meetodit, mis võimaldaks mõõta sidusrühmade poliitilisse arutellu kaasatuse taset. Hiljutistest hinnangutest[21] nähtub, et sidusrühmade osalus varieerub nii olenevalt arutletavatest küsimustest kui ka liikmesriikide kaupa. Programmi Progress värskeima iga-aastase eduaruande kohaselt on ametiasutustel (nii ELi, riiklikel, piirkondlikel kui ka kohalikel) tihedamad suhted üksteisega kui sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonidega. || Kõigi asjaomaste sidusrühmade võrdselt aktiivne osalus ELi tasandil ja kõigis liikmesriikides.
 Asjaomaste riigispetsiifiliste soovituste heakskiitmine || Näitaja põhineb riigispetsiifilistele soovitustele, mis anti esmakordselt välja 2011. aasta juunis. Komisjoni hinnangust varasematele riiklikele strateegiaaruannetele ja varasemate riigispetsiifiliste koondsoovituste sisust on näha, et kuni kolmveerandi liikmesriikide poliitika ja strateegiad on ELi eesmärkidega kooskõlas. || Kõik liikmesriigid kiidavad heaks riigispetsiifilised soovitused tööhõive, sotsiaalsete ja töötingimuste valdkonnas (sellest annavad kinnitust strateegiad ja poliitika, millest antakse aru järgmistes riiklikes reformikavades).
 Toetada piisavate, juurdepääsetavate ja tõhusate sotsiaalkaitse süsteemide ja tööturgude arengut ning aidata kaasa poliitika reformile, edendades head juhtimistava, vastastikust õppimist ja sotsiaalset innovatsiooni.
 Sotsiaalse innovatsiooni tulemuste rakendamine aktiivse tööturu ja sotsiaalkaitse poliitika kujundamisel ning elluviimisel || Sotsiaalse innovatsiooni toetamine on uus sekkumisvaldkond. Puudub süstemaatilisem lähenemisviis sotsiaalse innovatsiooni tulemuste täiemahulisele kasutamisele aktiivsel tööturul ja sotsiaalkaitse poliitikas. || Iga liikmesriik annab oma riiklikus reformikaas aru vähemalt ühest kavandatud või tegelikust sotsiaalse innovatsiooni kättesaadavate tulemuste rakendamise juhust aktiivse tööturu ja sotsiaalkaitse poliitika kujundamisel ning elluviimisel
 Teadlikkus sotsiaalsest innovatsioonist || Nagu eespool. || Nagu eespool.
 Nüüdisajastada ELi õigust kooskõlas aruka reguleerimise põhimõtetega ja tagada ELi õiguse tõhus rakendamine töötingimustega seotud küsimustes.
 Järgmiste osakaal: a) põhjalikult ülevaadatud ühenduse õigustik (direktiivid)        b) sellest tulenevate sisuliste ettepanekute arv kehtivate õigusaktide parandamiseks (loobumine, ühendamine) või uute õigusaktide algatamiseks ||     a) Praegu vaadatakse üle üht direktiivi (tööaja direktiiv)       b) ei kohaldata ||     a) Programmi lõpuks vaadatakse põhjalikult läbi kõik töötingimustega seotud küsimusi käsitlevad direktiivid.   b) Vajadusel algatab komisjon kehtivate õigusaktide muutmise, selgitamise või lihtsustamise või uue õigusakti vastuvõtmise, kui see on mõjuhinnangu põhjal õigustatud ja vajadusel pärast ELi sotsiaalpartneritega konsulteerimist.
 ELi õigusaktide järgimine liikmesriikides (ülevõtmise määr ja killustatuse tegur) || 2010. aastal oli ülevõtmise määr tööõiguse direktiivide puhul 98,3 % ning töötervishoiu ja tööohutuse direktiivide puhul 100 %; vastavad killustatuse tegurid olid 5 % ja 0 %. Ajalooline analüüs näitab, et pärast uute õigusaktide vastuvõtmist muutuvad need näitajad kehvemaks. Lähtudes komisjoni võimalikest kavatsustest muuta, selgitada või lihtsustada kehtivaid õigusakte või algatada uusi, on oluline, et ülevõtmise tegur ja killustatuse määr oleksid madalad. || Sajaprotsendiline ülevõtmise määr ja vastavalt madal killustatuse tegur (0 %).
 Aktiivne rakendamine ja jõustamine || Praegu hinnatakse rakendamise ja jõustamise aktiivsust kvalitatiivselt (hindamiste ja sõltumatute ekspertide võrkude kaudu) ning see varieerub direktiivide ja riikide kaupa. || Kõiki töötingimustega seotud direktiive rakendatakse ja jõustatakse aktiivselt peaaegu kõigis liikmesriikides (kvalitatiivne hindamine)
 Edendada töötajate geograafilist liikuvust ning suurendada tööhõive võimalusi, arendades ELi tööturge, mis on avatud ja kõigile juurdepääsetavad.
 Geograafilise liikuvuse mõju liikmesriikide SKP-le || Mõnedes riikides (nt Ühendkuningriigis ja Iirimaal) on tehtud esialgseid katseid seda mõju modelleerida ja hinnata, kuid need ei hõlma kogu ELi. 2008. aasta aruandes „Tööhõive Euroopas” leiti, et hinnanguliselt olid EL-8 saabunud liikuvusvood lisanud Iirimaa SKPle 2007. aastaks juurde 0,4 % ja Ühendkuningriigi SKPle 0,3 %. || Geograafilise liikuvuse mõju liikmesriikide SKPle hinnatakse kogu Liidus ja see on positiivne. Pikaajalise ennustuse kohaselt võiks 2015. aastaks võrreldes laienemiseelse olukorraga lisanduda Iirimaa SKPle 1,7 % ja Ühendkuningriigi SKPle 0,6 %.
 Geograafilise mobiilsuse mõju täitmata töökohtade / raskesti täidetavate töökohtade vähenemisele || Mõnedes on tehtud esialgseid katseid seda mõju modelleerida ja hinnata, kuid need ei hõlma kogu ELi.   || Geograafilise liikuvuse mõju täitmata töökohtade / raskesti täidetavate töökohtade vähenemisele hinnatakse kogu Liidus ja see on positiivne.
 Liikuvate töötajate tööturul osalemise ja tööhõive määrade vaheline erinevus vastuvõtvas riigis ja päritoluriigis || ELi sees liikuvate töötajate tööhõive määr kipub olema kõrgem kui mitteliikuvatel töötajatel || Kättesaadavaks tehakse Eurostati tööjõu uuringu ja muud statistilised andmed
 Edendada tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust, parandades haavatavate rühmade ja mikroettevõtete juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust nende jaoks ning parandades sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu rahastamisvahenditele.
 Loodud või konsolideeritud ettevõtete arv, kes on saanud kasu ELi toetusest || 0 || 51 000 (kellest 1000 on sotsiaalsed ettevõtted)
 Ettevõtte asutamise või arendamise kaudu loodud või säilitatud töökohtade arv || Konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi hinnangul loodi ühe antud mikrolaenu kohta 1,2 töökohta. ||
 Nende isikute profiil (võimalusel vanus, sugu, kuuluvus vähemusse, puue ja tööhõive olukord), kes on loonud ettevõtte või arendanud seda edasi ELi mikrorahastamise toel || Ei ole kättesaadav || 50 % toetusesaajatest on töötud või kuuluvad ebasoodsas olukorras olevasse rühma

Erieesmärgid
 Näitajad || Värskeimad teadaolevad andmed || Keskpika ajavahemiku sihtmärgid
 1. Töötada välja ja levitada kõrgetasemelisi võrreldavaid analüütilisi teadmisi tagamaks, et ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning töötingimuste alased õigusaktid põhinevad usaldusväärsetel tõendusmaterjalidel ja vastavad eri liikmesriikide ja teiste osalevate riikide vajadustele, väljakutsetele ja tingimustele.
 Sidusrühmade rahulolu programmiga loodud teadmistega ja nende kinnitatud kasutus || Praeguse programmi Progress raames loodud teadmisi kasutavad mitmesugused sidusrühmad (komisjon, Euroopa Parlament, riikide ametiasutused, rakendusasutused, sotsiaalpartnerid, valitsusvälised organisatsioonid jt). 2010. aasta iga-aastane ülevaade näitab, et need, kes on teadlikud loodud teadmistest (umbes 50 %), peavad seda kasulikuks (ligikaudu 85 % vastanud sidusrühmadest) ja kasutavad neid teadmisi või kavatsevad neid kasutada. || Suurendada nende sidusrühmade osakaalu, kes on teadlikud programmi raames loodud teadmistest (suurem teadlikkus peamistest väljunditest: 75 % vastanud sidusrühmadest) ning säilitada rahulolu kõrge tase (85 % vastanud sidusrühmadest või rohkem)
 Selliste tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi algatatud poliitikaalgatuste osakaal, mis põhinevad programmiga loodud teadmistel || Ei ole kättesaadav. || 100% ELi tööhõive ja sotsiaalpoliitika algatusi ja meetmeid seoses töötingimusi käsitlevate õigusaktidega toetub programmi loodud teadmistele
 Uute (varem olematute) teadmiste loomisele suunatud jõupingutuste osakaal[22] (ideed, kontseptsioonid, lähenemisviisid, mudelid, tulevikku suunatud analüüsid) || Täpsed hinnangud puuduvad, kuid nimetatud liiki teadmiste loomiseks eraldatud eelarve osa on ligikaudu 10–20 %. Eeldatavasti see protsent kasvab, eriti arvestades seda, kuivõrd rõhutatakse sotsiaalset innovatsiooni. || Vähemalt 25 % eelarvest pühendatakse uute (varem olematute) teadmiste loomisele (ideed, kontseptsioonid, lähenemisviisid, mudelid, tulevikku suunatud analüüsid)
 2. Edendada tõhusat ja kaasavat teabe jagamist, vastastikust õppimist ja dialoogi ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning töötingimuste alaste õigusaktide kohta ELi, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, et osutada liikmesriikidele ja teistele osalevatele riikidele abi nende poliitika väljatöötamisel ja ELi õiguse rakendamisel.
 Avaldatud kasu ELi poliitika ja eesmärkide paremast mõistmisest (s.h vajadusel soolise võrdsuse ja mittediskrimineerimise peavoolustamine) || Ligikaudu 89 % neist, kes vastasid 2010. aasta iga-aastasele ülevaatele, väidab, et saab tänu programmi Progress poolt rahastatud üritustele ELi poliitika eesmärkidest paremini aru. || Igast kümnest sidusrühmast üheksa väidab, et saab programmi rahastatud üritustel osalemise tulemusena ELi poliitikast ja eesmärkidest paremini aru.
 Kuivõrd on vastastikuse õppimise / teabe jagamise sündmused kaasavad ja vastavad konsulteerimise miinimumstandarditele || 2010. aasta järeluuringust nähtus, et programmi Progress rahastatud vastastikuse õppimise üritusi hinnatakse kõrgelt, sest aruteluteemad on selged ning kaasatud on asjaomased otsustajad (igast viiest vastanust 4 väljendasid positiivset suhtumist), kuid teiste sidusrühmade (sotsiaalpartnerid, valitsusvälised organisatsioonid jt) kaasamise koha pealt ei ole tulemused nii positiivsed. || Igast viiest sidusrühmast neli väidab, et vastastikuse õppimise /teabejagamise üritused on kaasavad ja vastavad täielikult konsulteerimise miinimumstandarditele
 Teabe kinnitatud (kavatsuslik/tegelik) kasutus poliitika kujundamiseks / propageerimiseks kaasatud osalejate, kuid ka teiste otsustajate ja sidusrühmade poolt || 2010. aastal programmi Progress poolt rahastatud ürituste järelhindamine näitas, et umbes 2/3 osalenuist kavatses saadud teavet poliitika kujundamiseks või propageerimiseks kasutada või kasutas seda tegelikult. Suurim väljakutse (eriti vastastikuse õppimise ürituste puhul) on siiski see, kuidas edendada omandatud teabe jagamist teiste asjaomaste otsustajate ja sidusrühmadega (st nendega, kes ei osalenud). || – Igast neljast kaasatud osalejast 3 kinnitab omandatud teadmiste (kavatsetud/tegelikku) kasutamist – Tõhusam teabe jagamine teiste otsustajate ja sidusrühmadega (kes ei ole osalejad)
 3. Anda poliitikakujundajatele rahalist toetust sotsiaal- ja tööturupoliitika reformide katsetamiseks, suurendada peamiste osalejate suutlikkust sotsiaalse eksperimenteerimise kavandamiseks ja rakendamiseks ning muuta vastavad teadmised ja kogemused kättesaadavaks.
 Teabe kinnitatud (kavatsuslik/tegelik) kasutus poliitika kujundamiseks / propageerimiseks ja/või edasiseks sotsiaalseks eksperimenteerimiseks kaasatud osalejate, kuid ka teiste otsustajate ja sidusrühmade poolt || Sotsiaalse innovatsiooni toetamine on uus sekkumisvaldkond ja seega võrdlusandmed puuduvad. || Sellise tegevuse uudsuse tõttu võib eeldada, et kuni 2/3 kaasatud osalejatest kinnitab omandatud teabe kavatsuslikku või tegelikku kasutamist poliitika kujundamiseks / propageerimiseks ja/või edasiseks sotsiaalseks eksperimenteerimiseks
 Piisavate tingimuste olemasolu (rahalised vahendid, juurdepääs asjaomasele oskusteabele ja kogemustele), et kavandada ja rakendada sotsiaalseid eksperimente ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika valdkonnas: peamiste osalejate piisav suutlikkus || Sotsiaalse innovatsiooni toetamine on uus sekkumisvaldkond ja seega võrdlusandmed puuduvad. || Kõik peamised tingimused (rahalised vahendid, juurdepääs asjaomasele oskusteabele ja kogemustele, peamiste osalejate piisav suutlikkus), et kavandada ja rakendada sotsiaalseid eksperimente ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, on (nt hinnangute kohaselt) piisavad.
 4. Anda ELi ja liikmesriikide organisatsioonidele rahalist toetust nende suutlikkuse suurendamiseks, et arendada, edendada ja toetada ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning töötingimuste alaste õigusaktide rakendamist.
 Tugevamaid organisatsioone ja võrgustikke peetakse kasulikuks teabeallikaks ELi ja liikmesriikide poliitika ning otsustajate ja teiste sidusrühmade jaoks || Puudub võrdlusalus kõigi selliste organisatsioonide ja võrgustike liikide jaoks, keda on kavas uue programmi alusel toetada. Praegu (2011) on andmeid vaid selle kohta, et igast 10 vastanud üldisest sidusrühmast kuni 9 ja ligikaudu 3 igast neljast vastanud otsustajast ja eelkõige ametnikest leiab, et kõige paremini toimivad ELi võrgustikud ja valitsusvälised organisatsioonid on kasulik teabeallikas. || Uurimusele vastanud otsustajate ja muude sidusrühmade seas leidis kolm neljast, et kõige enam toetust saanud organisatsioonid ja võrgustikud on kasulik teabeallikas ELi ja liikmesriikide poliitika kohta.
 Kinnitatud muutus suutlikkuses[23] arendada, edendada ja toetada ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning vastavate õigusaktide rakendamist osalejate (vastavalt vajadusele kas üksikisikute või organisatsioonide) poolt, kes on kaasatud toetatud suutlikkuse tugevdamise meetmetesse || Toetust saanud suutlikkuse suurendamise meetmetes osalejatel (vastavalt vajadusele kas üksikisikud või organisatsioonid) puudub sellise enesehinnangu tegemiseks laiapõhjaline võrdlusalus. Programmi Progress rahastatud peamiste ELi võrgustike ja valitsusväliste organisatsioonide samalaadsete tulemuslikkuse mõõtmiste esimesed tulemused viitavad positiivsetele muutustele eelkõige seoses poliitika kujundamise ja propageerimise jaoks oluliste konkreetsete teadmiste omandamisega, kuid sisemise töökorralduse parandamine on olnud mõnevõrra vähem edukas. || Igast neljast toetust saanud suutlikkuse suurendamise meetmetes osalenust kolm kinnitas paremat suutlikkust arendada, edendada ja toetada ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning vastavate õigusaktide rakendamist.
 5. Tagada, et vabad töökohad, töötaotlused ja nendega seonduv teave on potentsiaalsete tööotsijate ja tööandjate jaoks läbipaistev
 Vabade töökohtade ja CVde arv EURESe tööalase liikuvuse portaalis; praegu on EURESe portaali üles pandud enam kui 1 000 000 vaba töökohta ja 600 000 CVd. || Praegu on EURESe portaali üles pandud enam kui 1 000 000 vaba töökohta ja 600 000 CVd. || Eeldatavasti kasvab vabade töökohtade arv 3 % aastas.
 EURESe tööalase liikuvuse portaali kaudu tehtud värbamiste/ametissenimetamiste ja tööpakkumiste arv || Praegu hinnanguliselt 150 000 ametissenimetamist aastas. || EURESe eest vastutavad talitused käivitasid uuringu riiklike tööturuasutuste tulemuslikkuse mõõtmise süsteemide hindamise ja geograafilise liikuvuse näitajaid käsitlevate soovituste kohta, et määratleda näitajad EURES 2020 jaoks.
 6. Töötada välja teenuseid töötajate värbamiseks ja nende ametisse nimetamiseks vabade töökohtade ja töötaotlejate vahenduse kaudu Euroopa tasandil
 EURESe kaasabil toimunud riikidevaheliste ametissenimetamiste arv. Ametissenimetamiste arvu suurendatakse 3 % võrra aastas (praegu hinnanguliselt 150 000 ametissenimetamist aastas). || Komisjon käivitas alles hiljuti ettevalmistused esimese suunatud liikuvusskeemi „Sinu esimene EURESe töökoht” jaoks. Hinnanguliselt peaks see aitama leida töökoha 2000–3000 noorele töötajale. || Vt eespool
 7. Parandada juurdepääsetavust mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust
 ELi toetusega lõplikele toetusesaajatele vahendajate poolt antud mikrolaenude arv. (50 000 mikrolaenu kogu investeerimisperioodi lõpuks.) || 0 || (50 000 mikrolaenu kogu investeerimisperioodi lõpuks.)
 Antud mikrolaenude maht eurodes (kogumaht peaaegu 450 miljonit eurot, mis tuleneb ELi 87 miljoni euro suuruse panuse viiekordsest finantsvõimendusest) || Ei ole kättesaadav || Kogumaht 500 miljonit eurot (see vastab ELi rahalise panuse viiekordsele finantsvõimendusele)
 Nende lõplike toetusesaajate profiil (vanus, sugu, kuuluvus vähemusse, tööhõive olukord…), kes on saanud mikrolaenu ELi toel. (50 % toetusesaajatest on töötud või kuuluvad ebasoodsas olukorras olevasse rühma) || Ei ole kättesaadav || 50 % toetusesaajatest on töötud või kuuluvad ebasoodsas olukorras olevasse rühma
 8. Luua mikrokrediidi andjate institutsiooniline suutlikkus
 Suutlikkuse suurendamiseks mõeldud rahastamise kaudu toetatud mikrokrediidi väljastajate arv (toetusperioodi lõpuks on toetust saanud 50 mikrokrediidi väljastajat) || Ei ole kättesaadav || Kogu investeerimisperioodi lõpuks on toetust saanud 50 mikrokrediidi väljastajat
 Institutsioonilise suutlikkuse tase rahastamise, inimressursside, tegevuste juhtimise, ning süsteemide ja infrastruktuuri osas (sektori kõrgem suutlikkus võrreldes 2009. aastal kindlakstehtuga). || 2009. aastal tehti suutlikkuse suurendamise osas kindlaks puudused, mis olid seotud käivitamis- ja tegevuskulude katmise keerukuse, tulemuslikkuse mõõtmise ja analüüsi ebapiisavalt välja arendatud süsteemide, inimressursi juhtimise suutlikkuse keskpärase taseme ning muul kujul kui pankadena tegutsevate mikrokrediidi pakkujate vähene suutlikkus osaleda võrgustike töös ja teha koostööd[24] || Sektori kõrgem suutlikkus kui 2009. aastal kindlaks tehtud tase.
 9. Toetada sotsiaalsete ettevõtete arengut
 Algatuse kaudu toetatud sotsiaalsete ettevõtete arv (1000 sotsiaalset ettevõtet on saanud toetust) || 0 || Kogu investeerimisperioodi lõpuks on toetust saanud 900 sotsiaalset ettevõtet
 Sotsiaalsetele ettevõtetele antud investeeringute maht (270 miljonit, mis tekitab kolmekordse finantsvõimenduse) || 0 || 270 miljonit, mis tekitab ELi panuse kolmekordse finantsvõimenduse

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

Programmi
Progress kohaselt hõlmab tsentraliseeritud otsejuhtimine a) arvukate lepingute
ja toetuste omistamist konkreetsetele tegevustele (kehtib ka EURESe
tegevussuuna puhul); b) arvukate tegevustoetuste maksmist valitsusvälistele
organisatsioonidele; c) koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega (kehtib ka
mikrorahastamise ja sotsiaalettevõtluse tegevussuuna puhul, mida rakendatakse
vastavalt ühise haldamise meetodile). Peamine oht on seotud (eelkõige)
väiksemate organisatsioonide suutlikkusega kontrollida tõhusalt kulutusi ning
tagada elluviidud tegevuste läbipaistvus.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Programmi
olemust arvestades põhineb assigneeringute tulemuslik haldamine kumulatiivse
kontrollimise süsteemil, mis omakorda toetub sisekontrolli standarditele,
tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi siseste
tehingute kontrollimisele ja liikmesriikidevaheliste tehingute kontrollimisele.
Eelarve
rakendamiseks loodud finantsmenetlus lähtub mudelist 1 (st operatiivüksuste
tasemel detsentraliseeritud ning täiendava pistelise kontrolliga). Sellise
töökorralduse puhul peetakse kinni nelja silma põhimõttest, mis on täielikult
kooskõlas finantsmäärusega.
Tehinguid
kontrollitakse kaks korda: kõiki tehinguid kontrollib finantskontrolliga
tegelev ametnik (1. eelkontrolli tase) ning dokumentide täiendava
eelkontrollimisega tegeleb täiendava kontrollimise eest vastutav ametnik (teine
eelkontrolli tase), kelle eesmärk on kontrollida 10–20 % kõigist
tehingutest, mis moodustavad vähemalt 50 % eelarvest. Kui edasidelegeeritud
volitustega eelarvevahendite käsutaja ei ole kindel, et toimingud on
nõuetekohased, korraldatakse erandjuhtudel kohapealseid kontrollimisi enne
lõpliku makse teostamist. Kohapealseid kontrollimisi teostavad välisaudiitorid.

Välisaudiitorid
viivad kohapeal läbi ka tehingute pistelise järelauditi. Selliste tehingute
valimisel ühendatakse riskianalüüs ja juhuslik valik.
Lisaks
tegeleb praegune raamatupidamisüksus raamatupidamisdokumentide
järelkontrolliga.
Rahvusvahelised
organisatsioonid on kohustatud oma raamatupidamisarvestuse, auditi,
sisekontrolli ja hankeprotseduuride puhul kohaldama standardeid, mis pakuvad
rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega võrdväärseid garantiisid. Peale
selle sisaldavad rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud üksikud lepingud
üksikasjalikke sätteid rahaliste vahendite andmiseks sellistele
rahvusvahelistele organisatsioonidele antud ülesannete täitmiseks. Ühtlasi
peavad nad tagama, et eelarvest pärit vahendite saajad avaldatakse igal aastal
tagantjärele nõuetekohaselt.

2.2.3.
Kontrollimiskulud

Hinnatud
on kontrollimiskulusid (mis katavad kõiki tegevusi, mis on otseselt või
kaudselt seotud toetusesaaja/töövõtja õigustega ja kulude korrektsusega).
Kuludega seotud andmete hindamiseks intervjueeriti töötajaid selle kohta, mitu
täistööaja ekvivalenti kulus kontrollimiseks.
Arvutuste
tulemused kalendriaasta kohta:
Dokumentide
eelkontroll ja kontrollimine kohapeal: 5 616 200€ (0,6% vahenditest –
958,19M€)
Järelkontrollimine
kohapeal: 531 000€ (0,05% vahenditest – 958,19M€)
Kontrollimise
kogukulu kalendriaasta kohta: 6 147 200€ (0,64% vahenditest –
958.19M€)

2.2.4.
Kontrollimisest saadav kasu

Soovitatud
tasemel kontrollimise aastased kulud moodustavad ligikaudu 5 %
tegevuskulude aastaeelarvest (assigneeringutena – st esimesel aastal
6 147 200€/123 627 000€, nagu on näha tabelist 3.2.1).
Arvestades kontrollitavate tehingute suurt arvu, on see põhjendatud (vt
väljundid jaotises 3.2.2). Tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas hõlmavad
otsehaldus ja ühishaldus paljude lepingute sõlmimist ja meetmete subsideerimist
ning paljude tegevustoetuste maksmist valitsusvälistele organisatsioonidele,
ühendustele ja ametiühingutele. Nende tegevustega seotud oht puudutab
(eelkõige) väiksemate organisatsioonide suutlikkust kulusid tulemuslikult
kontrollida.
Möödunud
aastal kontrollisid finantskontrolliga tegelevad ametnikud 21,8 % kõigist
tehingutest, mis moodustas kogu eelarvest 84,6 % (59,4 %
otsehaldusega seotud kuludest). Selle tulemusena vähenes avastatud vigade arv
2009. aasta üheksakümne viielt 2010. aastal kuuekümne seitsmele, mis tähendab,
et veaprotsent on 8,6 % finantstehingute arvust. Suurem osa vigu olid oma
olemuselt vormilised ega mõjutanud asjaomaste tehingute õiguspärasuse ja
korrektsuse kinnitamist.
Välisaudiitorid
kontrollisid 2010. aastal kohapeal 20,78 % eelarvest. Veamäär oli allpool
olulisusnivood (1,08 %).

2.2.5.
Kohaldatavate eeskirjade täitmatajätmise eeldatava
ohu tase

Varem
on tehingute eelkontrolli määr ulatunud 8,6 %ni kõigist 2010. aasta
finantstehingutest. Nagu on sedastatud tööhõive, sotsiaalküsimuste ja
sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi möödunud aasta tegevusaruandes, ei
mõjutanud ükski tuvastatud vigadest asjaomaste tehingute õiguspärasuse ja
korrektsuse kindlusastet.
Otsehalduse
kohapealsete auditite varasem veamäär oli 1,08 %. Sellist veamäära peeti
vastuvõetavaks, sest see oli allpool olulisusnivood (2 %).
Programmi
kavandatavad muudatused ei mõjuta seda, kuidas assigneeringuid praegu
hallatakse. Praegune kontrollimissüsteem on osutunud sobivaks, et vältida
ja/või tuvastada vigu ja/või rikkumisi ning vigade või rikkumiste erinemise
korral need parandada. Seepärast võib eeldada, et veamäärad jäävad samale
tasemele kui varem.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Komisjon
rakendab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et käesoleva määruse raames
rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve tõhusa
kontrollimisega, kohaldades ennetusmeetmeid pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse vastu, ning kui avastatakse rikkumisi, siis alusetult
väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajadusel tõhusate,
proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega kooskõlas Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 325, nõukogu 18. detsembri
1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste
finantshuvide kaitse kohta[25]
ja finantsmääruse artikli 53 punktiga a.
Komisjonil
või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus teostada nii dokumentidel
põhinevat kui ka kohapealset auditit kõikide toetusesaajate, töövõtjate ja
alltöövõtjate suhtes, kes on saanud ELi rahalisi vahendeid. Euroopa
Pettusevastasel Ametil (OLAF) on volitused kontrollida ja inspekteerida
kohapeal kõnealuse rahastamisega kas otseselt või kaudselt seotud ettevõtjaid
vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ)
nr 2185/96[26]
sätestatud korrale, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni
või muud ebaseaduslikku tegevust seoses toetuse kokkuleppe, otsuse või
lepinguga, mis käsitleb liidupoolset rahastamist..
Piiramata
eelmiste lõikude kohaldamist, antakse käesoleva määruse rakendamisest
tulenevate otsuste, kokkulepete ja lepingutega komisjonile, samuti OLAFile ja
kontrollikojale selged õigused selliseks auditeerimiseks, kohapeal
kontrollimiseks ja inspekteerimiseks.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus……………………...……….] || Liigendatud/liigendamata ([27]) || EFTA[28] riigid || Kandidaatriigid[29] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1a || 04 03 04 XX Eures - –tegevuskulud || Liigendatud || JAH || JAH || EI || EI
 1a || 04 04 01 XX Progress - –tegevuskulud   || Liigendatud || JAH || JAH || EI || EI
 1a || 04 04 15 XX Euroopa mikrokrediidirahastu tegevuskulud || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 1a || 04 01 04 04 EURES (Euroopa tööturuasutuste süsteem) – Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH || EI || EI || EI
 1a || 04 01 04 10 Programme Progress Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH || JAH || EI || EI
 1a || 04 01 04 11 Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” – Halduskulud || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Rubriik……………………………………..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || [XX.YY.YY.YY] Euroopa sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm – programmi Progress tegevussuund – tegevuskulud   || Liigendatud || JAH || JAH || EI || EI
 1 || [XX.YY.YY.YY] Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm – EURESe tegevussuund – tegevuskulud || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
 1 || [XX.YY.YY.YY] Euroopa sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm – mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuund – tegevuskulud || Liigendatud || JAH || JAH || EI || EI
 1a || [XX.YY.YY.YY] Euroopa sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm - programmi Progress tegevussuund Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH || JAH || EI || EI
 1a || [XX.YY.YY.YY] Euroopa sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm – EURESe tegevussuund Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH || EI || EI || EI
 1a || [XX.YY.YY.YY] Euroopa sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm - mikrorahastamise ja sotsiaalse ettevõtluse tegevussuund — Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH || JAH || EI || EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || 1. RUBRIIK: Arukas ja kaasav majanduskasv
 Peadirektoraat: <Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus> ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Progressi tegevussuund || Kulukohustused || (1) || 74 176 || 75 858 || 77 413 || 78 618 || 80 297 || 82 098 || 85 694 ||   ||   ||   || 554 154
 Maksed || (2) || 23 617 || 46 581 || 50 306 || 70 130 || 68 425 || 69 129 || 71 773 || 61 677 || 52 866 || 39 650 || 554 154
 Eurese tegevusuund || Kulukohustused || (1a) || 18 544 || 18 964 || 19 353 || 19 654 || 20 075 || 20 524 || 21 424 ||   ||   ||   || 138 538
 Maksed || (2a) || 14 703 || 15 033 || 15 333 || 15 573 || 15 903 || 16 209 || 16 984 || 14 400 || 14 400 ||   || 138 538
 Mikrorahastamise tegevussuund || Kulukohustused || (1a) || 24 726 || 25 286 || 25 804 || 26 206 || 26 766 || 27 366 || 28 564 ||   ||   ||   || 184 718
 Maksed || (2a) || 24 726 || 25 286 || 25 804 || 26 206 || 26 766 || 27 366 || 28 564 ||   ||   ||   || 184 718
 Reserv || 6181 || 6322 || 6451 || 6551 || 6692 || 6842 || 7141 ||   ||   ||   || 46 180
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 123 627 || 126 430 || 129 021 || 131 029 || 133 831 || 136 829 || 142.823 ||   ||   ||   || 923 590
 Maksed || =2+2a +3 || 69 227 || 93 222 || 97 894 || 118 460 || 117 786 || 119 546 || 124.462 || 76.077 || 67.266 || 39.650 || 923 590
  Tegevusassigneeringud kokku || Kulukohustused || (4) || 123 627 || 126 430 || 129 021 || 131.029 || 133 831 || 136 829 || 142 823 ||   ||   ||   || 923 590
 Maksed || (5) || 69 227 || 93 222 || 97 894 || 118 460 || 117 786 || 119.546 || 124 462 || 76 077 || 67 266 || 39 650 || 923 590
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 4400 || 4600 || 5000 || 5000 || 5200 || 5200 || 5200 ||   ||   ||   ||   34 600
 Mitmeaastase finantsraamistiku 1. RUBRIIGI assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 128 027 || 131 030 || 134 021 || 136 029 || 139 030 || 142 029 || 148 024 ||   ||   ||   || 958 190
 Maksed || =5+ 6 || 73 627 || 97 822 || 102 894 || 123 460 || 122 986 || 124 746 || 129 662 || 76 077 || 67 266 || 39 650 || 958190
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud kokku || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Peadirektoraat: <Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus> ||
  Personalikulud || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,2
  Muud halduskulud || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94
 PEADIREKTORAAT: <TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED JA SOTSIAALNE KAASATUS> KOKKU || Assigneeringud || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
 Mitmeaastase finantsraamistiku 5. RUBRIIGI assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 144,047 || 147,05 || 150,041 || 152,049 || 155,05 || 158,049 || 164,044 ||   ||   ||   || 1,070,33
 Maksed || 89,647 || 133,844 || 118,91 || 139,483 || 139,007 || 140,767 || 145,679 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 1,070,33

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[30] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1: Töötada välja ja levitada kõrgetasemelisi võrreldavaid analüütilisi teadmisi tagamaks, et ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning töötingimuste alased õigusaktid põhinevad usaldusväärsetel tõendusmaterjalidel ja vastavad eri liikmesriikide ja teiste osalevate riikide vajadustele, väljakutsetele ja tingimustele.
 Euroopa õigusaktide ja poliitika rakendamise ja mõju jälgimine ja hindamine tööhõive, töötingimuste ja sotsiaalpoliitika valdkondades, k.a asjaomaste eksperdivõrgustike kaudu || Andmekogud, riikide ja õigusekspertide võrgustik || 0,20 || 14 || 2,698 || 14 || 2,708 || 14 || 2,718 || 14 || 2,968 || 14 || 2,739 || 14 || 3,049 || 14 || 3,191 || 98 || 20,071
 Tööhõive, töötingimuste ja sotsiaalpoliitika valdkondadega seotud uurimistöö ja analüüs, et anda teavet ja kujundada poliitika tegevuskava ELi ja rahvusvahelisel tasandil, k.a koostöö kaudu rahvusvaheliste organisatsioonidega || (Perspektiivne) uuringud, koostöö rah.vah. organisatsioonidega. || 0,34 || 14 || 4,338 || 14 || 4,67 || 14 || 4,495 || 14 || 4,842 || 14 || 4,749 || 14 || 5,267 || 14 || 5,585 || 98 || 33,946
 Tööhõive ja sotsiaalpoliitikaga seotud ühtsete metodoloogiate ja vajadusel näitajate või võrdlusaluste väljatöötamine ja levitamine || Euroopa töötajate liikuvus. Koostöö CEDEFOPiga, uued näitajad, ühisprojektid Teadusuuringute Ühiskeskusega || 0,79 || 5 || 3,87 || 5 || 3,886 || 5 || 3,691 || 5 || 3,918 || 5 || 3,936 || 5 || 4,102 || 5 || 4,4 || 35 || 27,803
 Andmete ja statistika kogumine ning levitamine, eelkõige koostöös ESTATiga, küsitlused || Ameti- ja kutsealade koodide Euroopa loetelu, Euroopa vabade töökohtade jälgimine, Eurobaromeetrid, LFS, LMP andmebaasi erimoodulid || 0,5 || 10 || 7,112 || 10 || 7,115 || 10 || 6,94 || 10 || 7,187 || 10 || 7,124 || 10 || 7,262 || 10 || 7,301 || 70 || 50,041
 Mõjuhinnangud ja hinnangud, et teavitada komisjoni poliitika kujundamise protsessist, k.a programmi hindamised || Aruanded, mõjuhinnangute eeluuringud || 0,32 || 6 || 1,747 || 5 || 1,549 || 7 || 2,847 || 5 || 1,785 || 7 || 2,915 || 5 || 1.,946 || 7 || 2,376 || 42 || 15,165
 Programmi iga-aastane järelevalve || Järelevalve aastaaruanded || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 ||   || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 3 || 0,9
 Erieesmärgi nr 1 vahesumma || 49 || 19,765 || 49 || 20,228 || 50 || 20,691 || 49 || 21 || 50 || 21,463 || 49 || 21,926 || 50 || 22,853 || 346 || 147,926
 ERIEESMÄRK nr 2: Edendada tõhusat ja kaasavat teabe jagamist, vastastikust õppimist ja dialoogi ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning töötingimuste alaste õigusaktide kohta ELi, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, et osutada liikmesriikidele ja teistele osalevatele riikidele abi nende poliitika väljatöötamisel ja ELi õiguse rakendamisel.
 Vastastikused eksperthinnangud, vastastikune õppimine ja heade tavade vahetamine seotud poliitikavaldkondades || Riiklike tööturuasutustevaheline dialoog, vastastikuste eksperthinnangute ülevaated, vastastikused õppeseminarid || 0,19 || 30 || 5,71 || 29 || 5,545 || 31 || 6,062 || 31 || 6,1 || 31 || 6,076 || 31 || 6,093 || 32 || 6,471 || 215 || 42,057
 Infosüsteemide väljatöötamine ja haldamine, et vahetada ja levitada teavet ELi poliitika ja õigusaktide kohta sellega seotud valdkondades || Ühisprojektid OECD, ILO, Maailmapanga, EUROMODiga; ELi oskuste ülevaade, veebitöövahend tööturuasutuste hinnatud tavade kohta || 0,93 || 6 || 5,15 || 6 || 5,343 || 6 || 5,248 || 6 || 5,514 || 6 || 5,713 || 6 || 6,114 || 6 || 6,143 || 42 || 39,225
 Õigusala ja poliitika praktikute koolitus ja vastastikune õpe || Seminarid || 0,1 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 56 || 5,6
 Info- ja kommunikatsioonikampaaniad ELi ja riikide tasandil || Üritused, audiovisuaalsed ja reklaammaterjalid || 0,49 || 4 || 1,9 || 4 || 1,914 || 4 || 1,928 || 4 || 1,943 || 4 || 2,069 || 4 || 1,973 || 4 || 1,988 || 28 || 13,715
 Töötajate vahetamine riiklike asutuste vahel. || Inspektorite vahetus, SLIC, visiidid, aruanded || 0,06 || 16 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 112 || 6,3
 Euroopa tasandi vaatluskeskuste rahastamine || Euroopa tööhõive vaatluskeskused || 0,29 || 5 || 1,32 || 5 || 1,344 || 5 || 1,368 || 5 || 1,393 || 5 || 1,419 || 5 || 1,445 || 5 || 1,471 || 35 || 9,76
 Suunised, aruanded ja haridusalased materjalid || Heade tavade juhiste ja muude haridusalaste materjalide avaldamine || 0,16 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 35 || 5,6
 Erialaasutuste võrgustike tegevus Euroopa tasandil || Riiklike tööturuasutuste juhtide võrgustiku muud kohtumised || 0,23 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 42 || 9,73
 Rahvusvahelised konverentsid, et edendada tööhõive ja sotsiaalpoliitika välisdimensiooni || Ravusvahelised konverentsid || 0,7 || 14 || 0,9 || 14 || 0,912 || 14 || 0,924 || 14 || 0,937 || 14 || 0,949 || 14 || 0,962 || 14 || 1,336 || 98 || 6,92
 Konverentsid, seminarid, ümarlauad jms ELi õigusaktide ja poliitika küsimuste kohta tööhõive, töötingimuste ja sotsiaalpoliitika vadkonnas || Euroopa tasandi üritused, eesistujariigi konverentsid, seminarid avatud koordinatsiooni meetodi toetamiseks || 0,16 || 18 || 2,906 || 19 || 3,24 || 20 || 3,041 || 20 || 3,082 || 21 || 3,216 || 22 || 3,447 || 23 || 3,85 || 143 ||
 Programmi tulemuste väärtuse määramine ja levitamine || Avaldamine, IT töövahend || 0,17 || 3 || 0,45 || 3 || 0,5 || 4 || 0,57 || 3 || 0,56 || 3 || 0,55 || 3 || 0,54 || 3 || 0,48 || 22 || 3,65
 Erieesmärgi nr 2 vahesumma || 115 || 22,226 || 115 || 22,688 || 119 || 23,031 || 118 || 23,419 || 119 || 23,882 || 120 || 24,464 || 122 || 25,629 || 828 || 165,339
 ERIEESMÄRK nr 3: Anda poliitikakujundajatele rahalist toetust sotsiaal- ja tööturupoliitika reformide katsetamiseks, suurendada peamiste osalejate suutlikkust sotsiaalse eksperimenteerimise kavandamiseks ja rakendamiseks ning muuta vastavad teadmised ja kogemused kättesaadavaks.
 Rahaline toetus sotsiaalse eksperimenteerimise projektidele || Toetused || 1,17 || 9 || 9,8 || 9 || 9,8 || 9 || 10,7 || 9 || 11,2 || 10 || 11,7 || 10 || 12 || 10 || 12,2 || 66 || 77,4
 Suutlikkuse loomise meetmed || Teadusuuringud, metodoloogia arendused, analüüs, koolitus, k.a ekspertide võrgustiku, praktikate kogumi, digitaalplatvormide kaudu || 0,14 || 10 || 1,65 || 12 || 1,8 || 10 || 1,3 || 10 || 1,4 || 10 || 1,2 || 8 || 0,986 || 8 || 1,098 || 68 || 9,434
 Teadlikkuse tõstmise meetmed || Konverentsid, õpikojad, vastastikused eksperdihinnangud ja heade tavade vahetamine, kommunikatsioon || 0,15 || 10 || 1,609 || 12 || 1,765 || 14 || 1,671 || 10 || 1,275 || 10 || 1,281 || 10 || 1,5 || 10 || 1,8 || 76 || 10,901
 Erieesmärgi nr 3 vahesumma || 29 || 13,059 || 33 || 13,365 || 33 || 13,671 || 29 || 13,875 || 30 || 14,181 || 28 || 14,486 || 28 || 15,098 || 210 || 97,735
 ERIEESMÄRK nr 4: Anda ELi ja liikmesriikide organisatsioonidele rahalist toetust nende suutlikkuse suurendamiseks, et arendada, edendada ja toetada ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning töötingimuste alaste õigusaktide rakendamist.
 Toetus peamistele ELi tasandi võrgustikele, mille tegevus on seotud programmi eesmärkide täitmisega (partnerluse raamlepingud) || Toetused (võrgustike jooksvad kulud) || 0,71 || 14 || 9 || 14 || 9,3 || 14 || 9,5 || 14 || 9,8 || 14 || 10 || 14 || 10,249 || 14 || 11 || 98 || 68,849
 Toetus riigiasutustele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja teistele asjaomastele osalejatele (v.a tööturuasutused) pärast konkursikutsete avaldamist || Projektide toetused || 0,6 || 16 || 8,927 || 16 || 9,051 || 16 || 9,276 || 16 || 9,249 || 16 || 9,472 || 16 || 9,645 || 16 || 9,775 || 112 || 65,395
 Mikrokrediidi väljastajate suutlikkuse suurendamine || Heade tavade vahetus, koolitused, konsultatsioonid ja hindamine || 0,06 || 20 || 1,2 || 20 || 1,224 || 20 || 1,248 || 20 || 1,273 || 20 || 1,299 || 20 || 1,325 || 20 || 1,341 || 140 || 8,91
 Erieesmärgi nr 4 vahesumma || 50 || 19,127 || 50 || 19,575 || 50 || 20,024 || 50 || 20,322 || 50 || 20,771 || 50 || 21,219 || 50 || 22,116 || 350 || 143,154
 ERIEESMÄRK nr 5: Tagada, et vabad töökohad, töötaotlused ja nendega seonduv teave on potentsiaalsete tööotsijate ja tööandjate jaoks läbipaistev
 EURESe veebisaidi, kasutajatoe ja tööalase liikuvuse portaalide väljatöötamine || Tööalase liikuvuse portaali CVde ja vabade töökohtade andmebaasid || 1,5 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 28 || 42
 Toetus tööturuasutustele, et soodustada Euroopa tööturgude arenemist, mis oleksid avatud ja juurdepääsetavad kõikidele, koolituse ja EURESe võrgustike, info- ja kommunikatsioonitegevuste ja töökohtade teemaliste päevade korraldamise kaudu || Koolitus, kooskõlastamiskohtumised, koolituse töörühmade kohtumised, õpikodade kohtumised, kommunikatsioonikampaaniad, töömesside korraldamisele kaasaaitamine || 1,4 || 3 || 3,019 || 3 || 3,439 || 3 || 3,829 || 3 || 4,129 || 3 || 4,549 || 3 || 4,999 || 3 || 5,899 || 21 || 29,863
 Erieesmärgi nr 5 vahesumma || 7 || 9,019 || 7 || 9,439 || 7 || 9,829 || 7 || 10,129 || 7 || 10,549 || 7 || 10,999 || 7 || 11,899 || 49 || 71,863
 ERIEESMÄRK nr 6: Töötada välja teenuseid töötajate värbamiseks ja nende ametisse nimetamiseks vabade töökohtade ja töötaotlejate vahenduse kaudu Euroopa tasandil
 Töötajate ametisse nimetamine vabade töökohtade ja töötaotluste vahendamise kaudu Euroopa tasandil, s.h meetmed noorte tööhõive tagamiseks || Noortöötajate arv, kes on nimetatud ametisse muus liikmesriigis kui nende elukohajärgne riik || 3175 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 21000 || 66,675
 Erieesmärgi nr 6 vahesumma || 66,675
 ERIEESMÄRK nr 7: Parandada juurdepääsetavust mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust
 Mikrolaenud || Antud mikrolaenude maht (miljonites eurodes) || 0,002 || 5657 || 11,314 || 5837 || 11,674 || 5972 || 11,944 || 6015 || 12,030 || 6074 || 12,148 || 6134 || 12,268 || 6269 || 12,538 || 41958 || 83,916
 Erieesmärgi nr 7 vahesumma || 83,916
 ERIEESMÄRK nr 8: Luua mikrokrediidi andjate institutsiooniline suutlikkus
 Suutlikkuse suurendamise rahastamine toetuste, laenude ja omakapitali investeeringute kaudu || Toetust saanud mikrokrediidi väljastajate arv || 0,203 || 4 || 0,812 || 5 || 1,015 || 5 || 1,015 || 6 || 1,218 || 7 || 1,421 || 7 || 1,421 || 8 || 1,62 || 42 || 8,522
 Erieesmärgi nr 8 vahesumma || 8,522
 ERIEESMÄRK nr 9: toetada sotsiaalsete ettevõtete arengut
 Laenud, omakapital sotsiaalsetele ettevõtetele || Laenu-/omakapitali saanud sotsiaalsete ettevõtete arv || 0,12 || 105 || 12,600 || 105 || 12,600 || 107 || 12,840 || 108 || 12,960 || 110 || 13,200 || 114 || 13,680 || 120 || 14,400 || 769 || 92,28
 Erieesmärgi nr 9 vahesumma || 92,28
 KULUD KOKKU (tegevusassigneeringud ilma 5 % suuruse resrvita) ||   || 97,682 ||   || 99,881 ||   || 101,879 ||   || 103,478 ||   || 105,677 ||   || 108,062 ||   || 112,825 ||   || 877,41

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku 5. RUBRIIK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,2
 Muud halduskulud || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94
 Mitmeaastase finantsraamistiku 5. RUBRIIGI vahesumma || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
 Mitmeaastase finantsraamistiku 5. RUBRIIGIST välja jäävad kulud[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud || 3567 || 3567 || 3567 || 3567 || 3567 || 3567 || 3567 || 24 969
 Mitmeaastase finantsraamistiku 5. RUBRIIGIst väljajäävate kulude vahesumma || 3567 || 3567 || 3567 || 3567 || 3567 || 3567 || 3567 || 24 969
 KOKKU || 19 587 || 19 587 || 19 587 || 19 587 || 19 587 || 19 587 || 19 587 || 137 109.

3.2.3.2.
 Hinnanguline personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnang tuleb esitada täistööaja ekvivalendina
täisarvudes
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || 04 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[32] ||
 || 04 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid) || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [33] || - peakorteris[34] ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personali- ja haldusressursside vajadused
kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees
ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajadusel lisaeraldistega,
mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase vahendite eraldamise
protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad ||
 Koosseisuvälised töötajad ||

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[35].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist,
mille hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || … lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
þ  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[36]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || … lisage vajadusel tulpasid mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)
 Artikkel …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
-
Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.
-
[1]               Lisada viide.
[2]               ELT C, , lk .
[3]               ELT C, ,
lk .
[4]               KOM(2011)
500.
[5]               EÜT L 315, 15.11.2006, lk 1.
[6]               EÜT L
141, 27.5.2011, lk 1.
[7]               EÜT L 5,
10.1.2003, lk 16.
[8]               EÜT L 87,
7.4.2010, lk 1.
[9]               Nõukogu
otsus 2010/707/EL, 21. oktoober 2010, liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste
kohta, ELT L 308, 24.11.2010, lk 46.
[10]             KOM(2007) 708, 13.11.2007.
[11]             KOM (2011) XXX
[12]             EÜT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[13]             EÜT L 124, 20.5.2003, lk 36.
[14]             Hetkehindades.
[15]             ELT L XXX,
XX.XX.2012, lk X.
[16]             EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
[17]             EÜT L 292,
15.11.1996, lk 2.
[18]             EÜT L 114,
30.4.2002, lk 6.
[19]             ELT L 5,
10.1.2009, lk 16.
[20]             ABM –
tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
[21]             Sotsiaalse
avatud kooskõlastusmeetodi hinnang, 2011; „2011; Study on Stakeholders’
Involvement in the Implementation of the Social OMC”, 2010.
[22]             Mõõdetuna
hinnangulise osana eelarvest, mis on teadmiste kõnealuse liigi loomiseks
eraldatud.
[23]             Suutlikkuse
all mõeldakse siin poliitika kujundamiseks ja propageerimiseks vajalikke
teadmisi, oskusi ja võimet seda aktiivselt ja tõhusalt propageerida;
organisatsioonide puhul – parem sisekorraldus (s.h parem strateegiline
planeerimine ja tulemuslikkuse juhtimine).
[24]             Evers and Jung / EMN, EIF Market studies on micro lending in the
European Union: capacity building and policy recommendations, March 2009. Uurimuse
kohaselt hõlmab institutsiooniline suutlikkus visioone ja strateegiat,
inimressurssi, tegevuste juhtimist ning süsteeme ja infrastruktuure.
[25]             EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
[26]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[27]             Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[28]             EFTA –
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[29]             Kanditaatriigid ja vajaduse korral potentsiaalsed kandidaatriigid.
[30]             Väljunditena
käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste
arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[31]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[32]             CA=
lepinguline töötaja; INT= kohalik töötaja („Intérimaire”); JED= „jeune expert
en délégation” (noored eksperdid delegatsioonides); LA= renditööjõud; SNE=
riikide lähetatud eksperdid.
[33]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
read).
[34]             Peamiselt
struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa
Kalandusfond.
[35]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[36]             Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.