|

52010PC0635

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem  /* KOM/2010/0635 lõplik - COD 2010/0309 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 8.11.2010KOM(2010) 635 lõplik2010/0309 (COD)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem(kodifitseeritud tekst)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et õigusenormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 21/2004 millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 21/2004 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas.ê 21/2004 (kohandatud)2010/0309 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem(kodifitseeritud tekst) (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli Ö 43 lõiget 2 Õ ,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,pärast ettepaneku edastamist riiklikele parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[5]toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetluseganing arvestades järgmist:ê1.  Nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 21/2004 millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ[6] on korduvalt oluliselt muudetud[7]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 21/2004 põhjendus 1 (kohandatud)2.  Ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle käsitleva nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ[8] artikli 3 lõike 1 punkti c kohaselt tuleb Ö Euroopa Liidu siseses Õ kaubanduses loomad identifitseerida Ö Euroopa Liidu Õ eeskirjade nõuete kohaselt ja registreerida viisil, mis võimaldab kindlaks teha päritolu- või vahepõllumajandusettevõtte, -keskuse või -organisatsiooni. 1. jaanuariks 1993 tuli neid identifitseerimis- ja registreerimissüsteeme laiendada loomade liikumisele iga liikmesriigi territooriumil.ê 21/2004 põhjendus 23.  Nõukogu [15. juuli 1991. aasta] direktiivi [91/496/EMÜ (millega nähakse ette kolmandatest riikidest ühendusse toodavate loomade veterinaarkontrolli põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ,[9]] [artiklis 14] sätestatakse, et nende loomade direktiivi 90/425/EMÜ artikli 3 lõike 1 punktiga c ettenähtud identifitseerimine ja registreerimine toimub pärast veterinaarkontrolli, välja arvatud tapaloomade ja registreeritud hobuslaste puhul.ê 21/2004 põhjendus 4 (kohandatud)4.  Ö Euroopa Liidu Õ õigusaktidest ja eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 1760/2000, millega kehtestatakse veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta.[10] tuleneb, et üldiselt kasutatavad mõisted “loomapidaja” ja “põllumajandusettevõte” ei viita veterinaarpraksisele või -kliinikutele. Õigusaktide loetavuse parandamiseks tuleb nende mõistete ulatus määratleda selgesõnalisemalt.ê 21/2004 põhjendus 8 (kohandatud)5.  Lammaste ja kitsede elektroonilise identifitseerimise tehnoloogia on nii kaugele arenenud, et seda võib hakata kohaldama. Ö Euroopa Liidu ulatuses elektroonilise identifitseerimissüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks ette nähtud rakendusmeetmed peaksid võimaldama Õ loomade ja nende sünniettevõtete individuaalset identifitseerimist.ê 933/2008 põhjendus 76.  Käesolevas määruses on sätestatud, et alates 31. detsembrist 2009 on elektrooniline identifitseerimine kohustuslik kõigi pärast nimetatud kuupäeva sündinud loomade puhul. Esimesel aastal pärast 31. detsembrit 2009 identifitseeritakse enamik loomi üksnes tavaliste mitteelektrooniliste tunnuste abil, kuna need loomad on sündinud enne nimetatud kuupäeva. Sel aastal toimub nii elektrooniliste kui ka mitteelektrooniliste tunnustega loomade liikumine ja käsitlemine koos.ê 1560/2007 põhjendus 5 (kohandatud)7.  Mitu liikmesriiki olid juba välja arendanud elektroonilise identifitseerimise kasutuselevõtuks vajaliku tehnoloogia ja on saanud märkimisväärseid kogemusi selle rakendamisel Ö enne 31. detsembrit 2009 Õ. Nende kogemus annab komisjonile ja teistele liikmesriikidele väärtuslikku teavet elektroonilise identifitseerimise tehnilise külje ja mõju kohta.ê 21/2004 põhjendus 108.  Komisjon peaks eeskätt Teadusuuringute Ühiskeskuse tööd silmas pidades pakkuma lisaks üksikasjalikke tehnilisi suuniseid, määratlusi ja menetlusi seoses tunnuste ja riiderite tehniliste omadustega, soovitama volitatud laboritele katsetamismenetlusi ja nõuetekohasuse näitajaid ning esitama sertifikaadi näidise, tarnima asjakohased tunnused ja riiderid, teavitama tunnuste kohaldamisest, lugemisest ja kõrvaldamisest, hoolitsema tunnuste kodifitseerimise, ühise sõnastiku, andmesõnastiku ja teabevahetusstandardite eest.ê 21/2004 põhjendus 119.  Liikmesriikides, kus lambaid ja kitsi on suhteliselt vähe, ei pruugi elektroonilise identifitseerimissüsteemi kasutuselevõtmine olla õigustatud; seetõttu on soovitatav lubada, et sellistele liikmesriikidele on see süsteem vabatahtlik. Samuti tuleks ette näha kiire menetlus, mille abil oleks võimalik korrigeerida neid loomade üldarvu künniseid, millest allpool võib elektrooniline identifitseerimine olla vabatahtlik.ê 21/2004 põhjendus 1210.  Lammaste ja kitsede liikumise kindlakstegemiseks tuleb loomad nõuetekohaselt identifitseerida ja kõik nende liikumised peavad olema kindlakstehtavad.ê 21/2004 põhjendus 13 (kohandatud)11.  Loomapidajad peavad haldama ajakohastatud andmeid oma põllumajandusettevõtte loomade kohta. Nõutavad miinimumandmed tuleks kindlaks määrata Ö Euroopa Liidu Õ tasandil.ê 21/2004 põhjendus 14 (kohandatud)12.  Iga liikmesriik peab looma keskregistri, mis sisaldab kõikide käesoleva määrusega hõlmatud loomapidajate ajakohastatud loetelu, kes tegelevad loomapidamisega tema territooriumil, ning Ö Euroopa Liidu Õ tasandil sätestatud miinimumandmeid.ê 21/2004 põhjendus 1513.  Loomade kiireks ja täpseks kindlakstegemiseks peab iga liikmesriik looma elektroonilise andmebaasi, kus registreeritakse kõik tema territooriumil asuvad põllumajandusettevõtted ja loomade liikumised.ê 21/2004 põhjendus 16 (kohandatud)14.  Identifitseerimisvahendite laad tuleb kindlaks määrata Ö Euroopa Liidu Õ tasandil.ê 21/2004 põhjendus 1715.  Loomadega kauplemisse kaasatud isikud peavad pidama oma tehingute kohta arvestust ja pädeval asutusel peab taotluse korral olema juurdepääs nendele andmetele.ê 21/2004 põhjendus 18 (kohandatud)16.  Käesoleva määruse õigeks kohaldamiseks on vaja ette näha identifitseerimisvahendeid ning asjaga seotud dokumente käsitlev kiire ja tõhus teabevahetus liikmesriikide vahel. Asjakohased Ö Euroopa Liidu Õsätted võeti vastu nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning haldusasutuste ja komisjoni koostöö kohta tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks[11] ja nõukogu 21. novembri 1989. aasta direktiiviga 89/608/EMÜ liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning haldusasutuste ja komisjoni koostöö kohta veterinaar- ja zootehnikaküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks[12].ê 21/2004 põhjendus 1917.  Käesolevas määruses sätestatud korra usaldusväärsuse tagamiseks on liikmesriikidel vaja rakendada sobivaid ja küllaldasi kontrollmeetmeid, ilma et see piiraks Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset käsitleva nõukogu (EÜ, Euratom) 18. detsembri 1995. aasta määruse nr 2988/95[13] kohaldamist.ê 21/2004 põhjendus 2118.  Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlus[14],ê 21/2004ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Iga liikmesriik kehtestab lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemi käesoleva määruse sätete kohaselt.ê 21/2004 (kohandatud)2. Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma, et see piiraks haiguste likvideerimist ja vältimist käsitlevate võimalike Ö Euroopa Liidu Õ eeskirjade ning direktiivi [91/496/EMÜ] ja nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 Ö [15] Õ kohaldamist.Artikkel 2Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) loom – mis tahes lamba- või kitseliiki kuuluv loom;b) põllumajandusettevõte – üksus, ehitis või vabapidamise korral keskkond, kus alaliselt või ajutiselt peetakse, kasvatatakse või hoitakse loomi, välja arvatud veterinaarpraksis või -kliinikud;c) loomapidaja – iga loomade eest isegi ajutiselt vastutav füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud veterinaarpraksis või -kliinikud;d) pädev asutus – liikmesriigi keskasutus või asutused, kes vastutavad või on volitatud vastutama veterinaarkontrolli ja käesoleva määruse rakendamise eest, või lisatasude järelevalve korral asutused, keda on volitatud rakendama määrust (EÜ) nr 73/2009.ê 21/2004Artikkel 31. Loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteem koosneb järgmistest osadest:a) identifitseerimisvahendid iga looma identifitseerimiseks;b) igas põllumajandusettevõttes peetavad ajakohastatud registrid;c) liikumisdokumendid;d) keskregister või elektrooniline andmebaas.2. Kõik käesoleva määrusega hõlmatud andmed peavad komisjonile ja asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele kättesaadavad olema. Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikke meetmeid, et tagada kõigi huvitatud poolte, sealhulgas liikmesriigi tunnustatud tarbijaorganisatsioonide juurdepääs nendele andmetele tingimusel, et tagatakse siseriiklike õigusaktidega ettenähtud andmekaitse ja konfidentsiaalsus.Artikkel 4ê 21/2004 (kohandatud)è1 1791/2006 art 1 lg 1 ja lisa osa 5 peatükk B jagu I lõige 7a1. Kõik põllumajandusettevõttes pärast 9. juulit 2005 è1 või Bulgaaria ja Rumeenia puhul pärast 1. jaanuarit 2007 ç sündinud loomad identifitseeritakse lõike 2 kohaselt liikmesriigi kindlaksmääratava ajavahemiku jooksul alates looma sündimisest ja igal juhul enne looma äraviimist sünniettevõttest. See ajavahemik ei või olla pikem kui kuus kuud.Liikmesriigid võivad erandina Ö esimesest lõikest Õ seda ajavahemikku pikendada kuni üheksa kuuni loomade ekstensiivse või vabapidamise korral. Asjaomased liikmesriigid peavad kohaldatud erandist teatama komisjonile. Vajaduse korral võib sätestada rakenduseeskirjad artikli 13 lõikes 2 nimetatud korras.2. Loomad identifitseeritakse:a) esimese identifitseerimisvahendiga, mis vastab I lisa A jao punktide 1, 2 ja 3 nõuetele; jab) teise identifitseerimisvahendiga, mille pädev asutus on heaks kiitnud ja mis vastab I lisa A jao Ö punktides 1, 2 ja Õ 4 loetletud tehnilistele omadustele.Kuni artikli 9 lõikes 3 nimetatud kuupäevani võib Ö käesoleva lõike punkti b esimeses lõigus nimetatud Õ teise identifitseerimisvahendi siiski asendada I lisa A jao punktis 5 sätestatud süsteemiga, välja arvatud Ö Euroopa Liidu Õ sisese kaubandusega hõlmatud loomade korral.Liikmesriigid, kes võtavad kasutusele teises lõigus nimetatud süsteemi, taotlevad komisjonilt selle heakskiitmist artikli 13 lõikes 2 nimetatud korras. Selleks tutvub komisjon põhjalikult liikmesriikide esitatud dokumentidega ja teeb süsteemi hindamiseks vajalikud kontrollid. Kui need kontrollid on tehtud, esitab komisjon 90 päeva jooksul alates heakskiitmistaotluse vastuvõtmisest Ö artikli 13 lõikes 1 nimetatud Õ komiteele aruande koos asjakohaste meetmete eelnõuga.3. Ö Erandina lõikest 2 Õ võib pädev asutus lubada I lisa A jao punktis 7 kirjeldatud identifitseerimisvahendit alternatiivina lõikes 2 nimetatud identifitseerimisvahendile alla 12 kuu vanuste tapaloomade puhul, kes ei ole ette nähtud ei Ö Euroopa Liidu Õ siseseks kaubanduseks ega ekspordiks kolmandatesse riikidesse.4. Iga kolmandast riigist imporditud loom, kes on pärast 9. juulit 2005 è1 või Bulgaaria ja Rumeenia puhul pärast 1. jaanuarit 2007 ç läbinud direktiiviga [91/496/EMÜ] sätestatud kontrollid ja jääb Ö Euroopa Liidu Õ territooriumile, identifitseeritakse lõike 2 kohaselt loomakasvatusega tegelevas sihtettevõttes liikmesriigi kindlaksmääratava ajavahemiku jooksul, mis võib olla kõige rohkem 14 päeva alates kõnealustest kontrollidest, igal juhul enne loomade äraviimist põllumajandusettevõttest.ê 21/2004Kolmanda riigi antud esialgne tunnus ja sihtkohaliikmesriigis loomale antud tunnuskood kantakse põllumajandusettevõtte registrisse, mis on ette nähtud artiklis 5.Lõikes 1 sätestatud identifitseerimine ei ole siiski vajalik tapalooma puhul, kui loom transporditakse otse veterinaarkontrolli piiripunktist selles liikmesriigis paiknevasse tapamajja, kus esimeses lõigus nimetatud kontrollid aset leiavad, ja loom tapetakse viie tööpäeva jooksul alates kõnealustest kontrollidest.5. Teisest liikmesriigist pärit loomale jäetakse alles tema esialgne tunnus.6. Identifitseerimisvahendit ei tohi eemaldada ega asendada pädeva asutuse loata. Kui identifitseerimisvahend on muutunud loetamatuks või kadunud, tuleb loomale niipea kui võimalik kinnitada sama koodiga tunnus käesoleva artikli kohaselt. Peale koodi võib asendustunnusel olla oma eriline asendusnumber.Pädev asutus võib oma kontrolli all siiski lubada asendustunnusel erinevat koodi tingimusel, et ei kahjustata jälgitavuse põhimõtet eelkõige lõike 3 kohaselt identifitseeritavate loomade puhul.7. Identifitseerimisvahendid antakse põllumajandusettevõttele, need jaotatakse ja kinnitatakse loomadele pädeva asutuse kindlaksmääratud viisil.8. Liikmesriigid teevad üksteisele ja komisjonile teatavaks nende territooriumil kasutatava identifitseerimisvahendi näidise ja identifitseerimismeetodi.ê 21/2004 (kohandatud)9. Kuni artikli 9 lõikes 3 nimetatud kuupäevani tagavad liikmesriigid, kes I lisa A jao punktide 4 ja 6 sätete kohaselt on vabatahtlikult kasutusele võtnud elektroonilise identifitseerimise, et individuaalset elektroonilise identifitseerimise numbrit ja kasutatud vahendi omadusi nimetatakse nõukogu direktiivi 91/68/EMÜÖ [16] Õ kohases vastavas sertifikaadis, mis on kaasas Ö Euroopa Liidu Õ sisese kaubandusega hõlmatud loomadega.ê 21/2004Artikkel 51. Iga loomapidaja, välja arvatud vedaja, peab pidama ajakohastatud registrit, mis sisaldab vähemalt I lisa B jaos loetletud andmeid.2. Liikmesriigid võivad nõuda, et loomapidajad lisaksid lõikes 1 nimetatud registrisse I lisa B jaos loetletud andmeid täiendavaid andmeid.3. Registrit peetakse pädeva asutuse heakskiidetud kujul käsitsi või elektroonilises vormis ning see on pädeva asutuse taotluse korral talle põllumajandusettevõttes alati kättesaadav tema määrataval minimaalsel ajavahemikul, mis ei või olla lühem kui kolm aastat.4. Erandina lõikest 1 on I lisa B jaos nõutavate andmete kandmine registrisse vabatahtlik nendes liikmesriikides, kus on kasutusel nimetatud andmeid juba sisaldav elektrooniline keskandmebaas.5. Iga loomapidaja annab pädevale asutusele viimase taotlusel kõik vajalikud andmed talle kuulunud või tema peetud, transporditud, turuleviidud või tapetud loomade päritolu, identifitseerimise ning vajadusel sihtkoha kohta.6. Liikmesriigid teevad üksteisele ja komisjonile teatavaks nende territooriumil kasutusel oleva põllumajandusettevõtte registri näidise ja lõike 1 sätetest võimalikult tehtud erandid.ê 21/2004 (kohandatud)è1 1791/2006 art 1 lg 1 ja lisa osa 5 peatükk B jagu I lõige 7aArtikkel 61. Kui loom liigub riigi territooriumil kahe eri põllumajandusettevõtte vahel alates 9. juulist 2005 è1 või Bulgaaria ja Rumeenia puhul Ö alates Õ 1. jaanuarist 2007 ç, peab temaga kaasas olema pädeva asutuse koostatud näidisel põhinev liikumisdokument, mis sisaldab vähemalt I lisa C jaos loetletud andmeid ja mille täidab loomapidaja, kui pädev asutus ei ole seda veel teinud.ê 21/20042. Liikmesriigid võivad lisada või paluda lisada lõikes 1 nimetatud liikumisdokumendile I lisa C jaos nimetatud andmeid täiendavaid andmeid.3. Sihtettevõtte loomapidaja peab säilitama liikumisdokumenti pädeva asutuse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis peab olema vähemalt kolm aastat. Taotluse korral esitab ta selle dokumendi koopia pädevale asutusele.4. Erandina lõikest 1 on liikumisdokument vabatahtlik nendes liikmesriikides, kus on kasutusel elektrooniline keskandmebaas, mis sisaldab vähemalt I lisa C jaos nõutavaid andmeid, loomapidaja allkiri välja arvatud.5. Liikmesriigid teevad üksteisele ja komisjonile teatavaks nende territooriumil kasutusel oleva liikumisdokumendi näidise ja lõikes 4 nimetatud võimaliku erandi.Artikkel 71. Liikmesriigid tagavad, et pädeval asutusel on keskregister kõikidest nende territooriumil tegutsevate loomapidajatega seotud põllumajandusettevõtetest, vedajad välja arvatud.2. Register peab sisaldama põllumajandusettevõtte tunnuskoodi või pädeva asutuse loal loomapidaja (muu kui vedaja) tunnuskoodi, loomapidaja tegevusala, tootmissuunda (liha või piim) ja peetavaid loomaliike. Kui loomapidaja peab loomi alaliselt, peab ta liikmesriigi pädeva asutuse kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike järel ja vähemalt kord aastas loomad loendama.ê 21/2004 (kohandatud)è1 1791/2006 art 1 lg 1 ja lisa osa 5 peatükk B jagu I lõige 7a3. Põllumajandusettevõte jääb keskregistrisse veel kolmeks järjestikuseks aastaks, kui seal enam loomi ei ole. Alates 9. juulist 2005 è1 või Bulgaaria ja Rumeenia puhul Ö alates Õ 1. jaanuarist 2007 ç ühendatakse register artikli 8 lõikes 1 nimetatud elektroonilise andmebaasiga.Artikkel 81. Alates 9. juulist 2005 è1 või Bulgaaria ja Rumeenia puhul Ö alates Õ 1. jaanuarist 2007 ç loob iga liikmesriigi pädev asutus elektroonilise andmebaasi I lisa D jao punkti 1 kohaselt.ê 21/20042. Iga loomapidaja, välja arvatud vedaja, esitab pädevale asutusele 30 päeva jooksul loomapidaja või põllumajandusettevõttega seotud andmete osas ja seitsme päeva jooksul loomade liikumisega seotud andmete osas järgmised andmed:a) andmed keskregistrisse kandmiseks ja artikli 7 lõikes 2 nimetatud loendamise tulemused ning käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud andmebaasi loomiseks nõutavad andmed;b) artikli 6 lõikes 4 nimetatud erandit kohaldavates liikmesriikides iga loomade liikumise korral kõnealust loomade liikumist käsitlevad andmed, nagu on ette nähtud artiklis 6 nimetatud liikumisdokumendis.ê 21/2004 (kohandatud)3. Iga liikmesriigi pädev asutus Ö loob Õ elektroonilise andmebaasi, mis sisaldab vähemalt I lisa D jao punktis 2 loetletud andmeid.4. Liikmesriigid võivad lisada lõigetes 1 ja 3 nimetatud elektroonilisse andmebaasi I lisa D jao punktides 1 ja 2 loetletud andmeid täiendavaid andmeid.ê 21/2004Artikkel 91. Elektroonilise identifitseerimise rakendamise suunised ja kord võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt.2. Lõikes 1 nimetatud otsused võetakse vastu elektroonilise identifitseerimise rakendamise parandamiseks.ê 1560/2007 art 1 p 1 (kohandatud)3. Alates 31. detsembrist 2009 on lõikes 1 nimetatud suuniste kohane elektrooniline identifitseerimine kooskõlas I lisa A jao asjakohaste sätetega kohustuslik kõikide loomade puhul Ö kes on sündinud pärast seda kuupäeva Õ.ê 21/2004 (kohandatud)Liikmesriigid, kus lammaste ja kitsede üldarv on 600 000 või väiksem, võivad ette näha, et selline elektrooniline identifitseerimine on vabatahtlik Ö Euroopa Liidu Õ sisese kaubandusega hõlmamata loomade puhul.Liikmesriigid, kus kitsede üldarv on 160 000 või väiksem, võivad samuti ette näha, et selline elektrooniline identifitseerimine on vabatahtlik Ö Euroopa Liidu Õ sisese kaubandusega hõlmamata kitsede puhul.ê 1560/2007 art 1 p 24. Liikmesriigid võivad kehtestada nende territooriumil sündinud loomade puhul kohustusliku elektroonilise identifitseerimise enne 31. detsembrit 2009.ê 21/2004Artikkel 101. Lisade muudatused ja käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt.Need meetmed käsitlevad eelkõige järgmist:a) tehtavate kontrollide miinimumtase;b) halduskaristuste kohaldamine;c) vajalikud üleminekusätted süsteemi käivitamise ajaks.2. Artikli 13 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt võidakse ajakohastada järgmised andmed:a) artikli 8 lõikes 2 nimetatud andmete esitamise tähtajad;b) artikli 9 lõike 3 teises ja kolmandas lõigus nimetatud loomade üldarv.Artikkel 111. Liikmesriigid teatavad üksteisele ja komisjonile käesolevale määruse järgimise eest vastutava pädeva asutuse.2. Liikmesriigid tagavad, et kõik loomade identifitseerimise ja registreerimise eest vastutavad isikud on saanud juhtnööre ja suuniseid I lisa vastavate sätete kohta ning, et asjakohased koolituskursused on kättesaadavad.Artikkel 121. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse sätete järgimine. Ettenähtud kontrollid ei piira kontrolle, mida komisjon võib teha määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 kohaselt.2. Liikmesriigid sätestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.3. Komisjoni eksperdid koostöös pädevate asutustega:a) kontrollivad, kas liikmesriigid täidavad käesolevas määruses sätestatud nõudeid;b) kontrollivad vajaduse korral kohapeal, et tagada lõikes 1 sätestatud kontrollide tegemine käesoleva määruse kohaselt.4. Liikmesriik, kelle territooriumil kohapealne kontroll tehakse, osutavad komisjoni ekspertidele nende ülesannete täitmiseks vajalikku abi.Enne lõpparuande koostamist ja edasisaatmist tuleb kontrolli tulemusi arutada asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega.ê 21/2004 (kohandatud)5. Kui komisjon peab seda kontrolli tulemusel põhjendatuks, vaatab ta olukorra üle artikli 13 lõikes 1 nimetatud komitees. Ta võib vastu võtta vajalikud otsused artikli 13 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt.ê 21/20046. Komisjon jälgib olukorra muutumist. Komisjon võib muutusi arvesse võttes muuta või kehtetuks tunnistada lõikes 5 nimetatud otsuseid artikli 13 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt.7. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vajaduse korral vastu artikli 13 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt.Artikkel 131. Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002[17] loodud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.êArtikkel 14Määrus (EÜ) nr 21/2004 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.ê 21/2004 (kohandatud)Artikkel 15Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .ê 21/2004Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.[…]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaê 933/2008 art 1 ja lisaI LISAA. IDENTIFITSEERIMISVAHENDID1. Nagu ette nähtud artikli 4 lõikega 1, kiidab pädev asutus heaks identifitseerimisvahendid, mis vastavad järgmistele tingimustele:a) need tagavad vähemalt ühe nähtava ja ühe elektrooniliselt loetava tähise;b) püsivad looma küljes teda kahjustamata ningc) neid on võimalik toiduahelast kergesti eemaldada.2. Identifitseerimisvahendil peab olema näha kood, mis annab järgmist teavet esitatud järjestuses:a) ISO 3166 standardile vastav kas kahetäheline või kolmenumbriline[18] selle liikmesriigi tunnuskood (edaspidi „riigi kood”), kus asub põllumajandusettevõte, kus loom esimest korda identifitseeriti;b) kõige rohkem 12 numbrist koosnev looma individuaalne tunnuskood.Lisaks punktides a ja b osutatud koodidele ning tingimusel, et nende koodide loetavust ei kahjustata, võib pädev asutus lubada loomapidajal märkida vöötkoodi ning esitada lisateavet.3. Artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud esimene identifitseerimisvahend peab vastama kas punktis a või punktis b sätestatud kriteeriumitele:a) elektrooniline tähis makku paigutatava tunnuse või elektroonilise kõrvamärgi kujul kooskõlas punktis 6 loetletud tehniliste omadustega võib) kõrvamärk, mis on korrosioonikindlast materjalist, võltsimisekindel ning looma eluea jooksul kergesti loetav; see ei tohi olla korduskasutuses ja punktis 2 osutatud tunnuskoodid ei tohi olla eemaldatavad.4. Artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud teine identifitseerimisvahend peab vastama järgmistele kriteeriumitele:a) loomade puhul, kes identifitseeritakse vastavalt punkti 3 alapunktile a:i) kõrvamärk, mis vastab punkti 3 alapunktis b sätestatud kriteeriumidele, võiii) sõrgatsile kinnitatav tähis, mis vastab punkti 3 alapunktis b kõrvamärkide kohta sätestatud kriteeriumidele, võiê 933/2008 art 1 ja lisa (kohandatud)iii) tätoveering, välja arvatud Ö Euroopa Liidu Õ sisese kaubandusega hõlmatud loomade puhul;b) loomade puhul, kes identifitseeritakse vastavalt punkti 3 alapunktile b:i) elektrooniline tunnus, mis vastab punkti 3 alapunktis a sätestatud kriteeriumitele, võiii) Ö Euroopa Liidu Õ sisese kaubandusega hõlmamata loomade puhul sõrgatsile kinnitatava tähise või naha alla süstitava transpondri kujul elektrooniline tunnus kooskõlas punktis 6 loetletud tehniliste omadustega, võiê 933/2008 art 1 ja lisaiii) kui elektrooniline identifitseerimine ei ole vastavalt artikli 9 lõikele 3 kohustuslik:-  kõrvamärk, mis vastab punkti 3 alapunktis b sätestatud kriteeriumidele,-  sõrgatsile kinnitatav tähis, mis vastab punkti 3 alapunktis b kõrvamärkide kohta sätestatud kriteeriumidele, või-  tätoveering.ê 933/2008 art 1 ja lisa (kohandatud)5. Artikli 4 lõike 2 Ö teises lõikes Õ nimetatud süsteem eeldab loomade identifitseerimist nii põllumajandusettevõtete kaupa kui ka individuaalselt ja selles sätestatakse episootiliste haiguste tõkestamise eesmärgil pädeva asutuse järelevalve all toimuv asendusmenetlus ilma põllumajandusettevõtete vahel jälgitavust ohustamata olukorras, kui identifitseerimisvahend on muutunud loetamatuks või kadunud, ja see võimaldab samal eesmärgil kindlaks teha loomade liikumise riigi territooriumil.ê 933/2008 art 1 ja lisa (kohandatud)6. Elektroonilistel tunnustel peavad olema järgmised tehnilised omadused:a) nad peavad olema üksnes lugemiseks ette nähtud passiivsed transpondrid, milles kasutatakse HDX- või FDX-B-tehnoloogiat ja mis vastavad ISO standarditele 11784 ja 11785;b) nad peavad olema loetavad selliste riiderite abil, mis vastavad ISO standardile 11785 ja suudavad lugeda HDX- ja FDX-B-transpondreid;c) lugemiskaugus peab olema:i) vähemalt 12 cm kõrvamärkide ja sõrgatsile kinnitatavate tähiste puhul, kui lugemiseks kasutatakse kaasaskantavat riiderit;ii) vähemalt 20 cm makku paigutatavate tunnuste puhul ja naha alla süstitavate transpondrite puhul, kui lugemiseks kasutatakse kaasaskantavat riiderit;iii) vähemalt 50 cm mis tahes tüüpi tähiste puhul, kui neid loetakse paiksete riideritega.7. Artikli 4 lõikes 3 osutatud identifitseerimismeetod on järgmine:a) loomad tuleb identifitseerida ühele kõrvale kinnitatud kõrvamärgiga, mille on heaks kiitnud pädev asutus;b) kõrvamärk peab olema korrosioonikindlast materjalist, võltsimisekindel ning kergesti loetav; see ei tohi olla korduskasutuses ja sellel tohivad olla ainult mitte-eemaldatavad tunnuskoodid;c) kõrvamärk peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:i) kahetäheline riigi kood[19] ningii) sünniettevõtte tunnuskood või looma individuaalne tunnuskood, mille alusel on sünniettevõte võimalik kindlaks määrata.Nimetatud lisameetodit kasutavad liikmesriigid peavad sellest teatama komisjonile ja teistele liikmesriikidele artikli 13 lõikes 1 nimetatud komitee raames.ê 759/2009 art 1 ja lisa punkt 1 (kohandatud)Kui käesoleva punkti kohaselt identifitseeritud loomi peetakse üle 12 kuu vanuseni või kui nad on ette nähtud Ö Euroopa Liidu Õ siseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, tuleb nad identifitseerida punktide 1–4 kohaselt, et tagada iga looma teekonna täielik jälgitavus alates sünniettevõttest.ê 506/2010 art 1 ja lisa punkt 1 (kohandatud)8. Erandina artikli 4 lõikes 1 sätestatud identifitseerimise nõudest võib pädev asutus otsustada, et peatüki A sätteid ei kohaldata loomaaias peetavate ning ühest loomaaiast teise viidavate lammaste ja kitsede suhtes, juhul kui kõnealused loomaaiad on nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ[20] artikli 13 lõike 2 kohaselt heaks kiidetud ja tingimusel, et kõnealused loomad on individuaalselt identifitseeritavad ja jälgitavad.ê 933/2008 art 1 ja lisaB. PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTE REGISTER1. Alates 9. juulist 2005 peab põllumajandusettevõtte register sisaldama vähemalt järgmist teavet:a) põllumajandusettevõtte tunnuskood;b) põllumajandusettevõtte aadress ja geograafilised koordinaadid või samaväärne põllumajandusettevõtte geograafilist asukohta näitav tunnus;c) tootmissuund;d) artiklis 7 osutatud viimase loendamise tulemus ja kuupäev;e) loomapidaja nimi ja aadress;f) loomade põllumajandusettevõttest äraviimise korral:i) vedaja nimi;ii) transpordivahendi selle osa registrinumber, kus loomad on;iii) sihtettevõtte tunnuskood või nimi ja aadress; kui loomad viiakse tapamajja, tapamaja tunnuskood või nimi ja lahkumiskuupäev;või artiklis 6 osutatud liikumisdokumendi duplikaat või tõestatud koopia;g) kui loomad saabuvad põllumajandusettevõttesse, lähteettevõtte tunnuskood ja saabumiskuupäev;h) teave identifitseerimisvahendite mis tahes asendamise kohta.2. Alates 31. detsembrist 2009 peab põllumajandusettevõtte register sisaldama iga pärast nimetatud kuupäeva sündinud looma kohta järgmisi ajakohastatud andmeid:a) looma tunnuskood;b) sünniaasta ja sünniettevõttes identifitseerimise kuupäev;c) looma surma kuu ja aasta põllumajandusettevõttes;d) tõug ja genotüüp, kui see on teada.A jao punkti 7 kohaselt identifitseeritud loomade puhul tuleb esitada käesoleva punkti alapunktides a–d osutatud teave iga samade tunnustega loomapartii kohta, kaasa arvatud loomade arv.3. Põllumajandusettevõtte register peab sisaldama registrit kontrollinud pädeva asutuse määratud või heaks kiidetud esindaja nime ja allkirja ning kontrolli kuupäeva.C. LIIKUMISDOKUMENT1. Liikumisdokumendi peab täitma loomapidaja pädeva asutuse koostatud näidise alusel. See peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:a) põllumajandusettevõtte tunnuskood;b) loomapidaja nimi ja aadress;c) ümberpaigutatud loomade üldarv;d) sihtettevõtte või järgmise loomapidaja tunnuskood või nimi ja aadress; kui loomad viiakse tapamajja, tapamaja tunnuskood või nimi ja asukoht, või rändkarjatamise korral sihtkoht;e) andmed transpordivahendi ja vedaja kohta, kaasa arvatud vedaja loa number;f) lahkumiskuupäev;g) loomapidaja allkiri.ê 759/2009 art 1 ja lisa punkt 22. Alates 1. jaanuarist 2011 peab lähteettevõtte loomapidaja enne loomade äraviimist märkima liikumisdokumenti A osa punktide 1–6 kohaselt identifitseeritud loomade kohta iga looma individuaalse tunnuskoodi.ê 759/2009 art 1 ja lisa punkt 2 (kohandatud)Erandina esimeses lõigus sätestatust võib pädev asutus loomade puhul, kelle liikumine ei ole seotud Ö Euroopa Liidu sisese Õ kaubandusega, lubada individuaalsete tunnuskoodide märkimist sihtkohas lähteettevõtte loomapidaja nimel järgmistel tingimustel:ê 759/2009 art 1 ja lisa punkt 2a) kõnealuseid loomi veetakse muudest ettevõtetest pärit loomadest eraldi, välja arvatud juhul, kui loomapartiid on üksteisest füüsiliselt eraldatud;b) pädev asutus on andnud sihtettevõttele õiguse märkida loomade individuaalseid tunnuskoode lähteettevõtte loomapidaja nimel;c) on kehtestatud kord, millega tagatakse, et 48 tunni jooksul pärast loomade lahkumist:i) märgitakse iga looma individuaalne tunnuskood lähteettevõtte registrisse vastavalt B osa punkti 2 alapunktile a;ii) edastatakse andmed loomade liikumise kohta pädevale asutusele, et ajakohastada elektroonilist andmebaasi vastavalt D osa punktile 2.ê 933/2008 art 1 ja lisa3. Punktis 2 sätestatud teabe esitamine ei ole siiski kohustuslik loomade puhul, kes on sündinud enne 31. detsembrit 2009:a) kui nad viiakse tapamajja otse või suunamise korras, mis välistab edasise liikumise mis tahes muusse põllumajandusettevõttesse;b) kuni 31. detsembrini 2011 kogu muu liikumise puhul.D. ELEKTROONILINE ANDMEBAAS1. Elektrooniline andmebaas peab sisaldama iga põllumajandusettevõtte kohta vähemalt järgmist teavet:a) põllumajandusettevõtte tunnuskood;b) põllumajandusettevõtte aadress ja geograafilised koordinaadid või vastav põllumajandusettevõtte geograafilist asukohta näitav tunnus;c) loomapidaja nimi ja aadress ning tegevusala;d) loomaliigid;e) tootmissuund;ê 759/2009 art 1 ja lisa punkt 3f) artikli 7 lõikes 2 sätestatud loomade loendamise tulemus ja kuupäev, välja arvatud liikmesriikide puhul, kelle keskne elektrooniline andmebaas sisaldab iga põllumajandusettevõtetes peetava looma individuaalset tunnuskoodi;ê 933/2008 art 1 ja lisa (kohandatud)g) andmeväli, kuhu pädeval asutusel on võimalik sisestada teavet loomade tervise kohta, näiteks loomade liikumise piirangud, tervislik seisund või Ö Euroopa Liidu Õ või riigi programmidega seotud muud asjakohased andmed.ê 933/2008 art 1 ja lisa2. Artikli 8 kohaselt peab andmebaasis olema kirje iga loomade liikumise kohta.See kirje peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:a) ümberpaigutatavate loomade arv;b) lähteettevõtte tunnuskood;c) lahkumiskuupäev;d) sihtettevõtte tunnuskood;e) saabumiskuupäev.______________éII LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos nimekirjaga hilisematest muudatustestNõukogu määrus (EÜ) nr 21/2004 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 8) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1) | Ainult, mis puudutab määruse (EÜ) nr 21/2004 artikli 1 lõiget 1 ja lisa 5.B.I.7a |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1560/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 25) |Komisjoni määrus (EÜ) nr 933/2008 (ELT L 256, 24.9.2008, lk 5) |Komisjoni määrus (EÜ) nr 759/2009 (ELT L 215, 20.8.2009, lk 3) |Komisjoni määrus (EL) nr 506/2010 (ELT L 149, 15.6.2010, lk 3) |______________III LISAVastavustabelMäärus (EÜ) nr 21/2004 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 sissejuhatavad sõnad punktid a kuni d | Artikkel 2 sissejuhatavad sõnad punktid a kuni d |Artikkel 2 punkt e | - |Artikkel 3 | Artikkel 3 |Artikkel 4 lõige 1 | Artikkel 4 lõige 1 |Artikkel 4 lõige 2 punkt a | Artikkel 4 lõige 2 esimene lõik sissejuhatavad sõnad ja punkt a |Artikkel 4 lõige 2 punkt b | Artikkel 4 lõige 2 esimene lõik punkt b |Artikkel 4 lõige 2 punkt c | Artikkel 4 lõige 2 teine lõik |Artikkel 4 lõige 2 punkt d | Artikkel 4 lõige 2 kolmas lõik |Artikkel 4 lõiked 3 kuni 9 | Artikkel 4 lõiked 3 kuni 9 |Artiklid 5, 6 ja 7 | Artiklid 5, 6 ja 7 |Artikkel 8 lõiked 1 kuni 4 | Artikkel 8 lõiked 1 kuni 4 |Artikkel 8 lõige 5 | - |Artiklid 9 kuni 12 | Artiklid 9 kuni 12 |Artikkel 13 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 13 lõiked 1 ja 2 |Artikkel 13 lõige 3 | - |Artikkel 14 | - |Artikkel 15 | - |Artikkel 16 | - |- | Artikkel 14 |Artikkel 17 esimene lõik | Artikkel 15 |Artikkel 17 teine lõik | - |Lisa | I lisa |- | II lisa |- | III lisa |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste 3 lisa A osa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT L 5, 9.1.2004, lk 8.[7] Vt lisa II.[8] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.[9] [EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.][10] EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1.[11] EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1.[12] EÜT L 351, 2.12.1989, lk 34.[13] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.[14] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[15] ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.[16] ELT L 46, 19.2.1991, lk 19.[17] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.[18] Belgia BE 056Bulgaaria BG 100Tšehhi Vabariik CZ 203Taani DK 208Saksamaa DE 276Eesti EE 233Iirimaa IE 372Kreeka EL 300Hispaania ES 724Prantsusmaa FR 250Itaalia IT 380Küpros CY 196Läti LV 428Leedu LT 440Luksemburg LU 442Ungari HU 348Malta MT 470Madalmaad NL 528Austria AT 040Poola PL 616Portugal PT 620Rumeenia RO 642Sloveenia SI 705Slovakkia SK 703Soome FI 246Rootsi SE 752Ühendkuningriik UK 826[19] Vt viidet 18.[20] ELT L 268, 14.9.1992, lk 54.


title: Ettepanek Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet, seoses direktori ametiajaga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0190(17)

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.05.2005KOM(2005) 190 lõplik2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU PÕHJUSED JA EESMÄRKPraegu on Euroopa Liidus 20 detsentraliseeritud asutust, mida võib nimetada ühenduse asutusteks mõnede ühiste tunnuste põhjal, näiteks asutamine õiguslikust alusest lähtudes, juriidilise isiku staatus, halduslik ja rahanduslik sõltumatus ning selgelt määratletud pädevus- ja tegevusala.Sellist ühenduse asutust juhib vastutav ametnik, kelle ametnimetus on üldjuhul direktor ja keda teatavatel juhtudel abistab üks või mitu asedirektorit. Direktorite ametiaeg kestab tavaliselt neli kuni viis aastat. Enamikus algmäärustest on siiski ette nähtud, et direktori või vajaduse korral asedirektori ametiaega võib üks või mitu korda sama pikaks ajavahemikuks pikendada. Ametisse nimetamise tingimused ja ametiaja kestus on iga asutuse puhul algmäärusega kindlaks määratud.Kuni viimaste aastateni pikendas direktori ametiaega ametisse nimetav asutus või ametiisik oma otsusega. Kui komisjon asus algmäärusi üksikasjalikumalt läbi vaatama, jõudis ta järeldusele, et selline tava tekitab teatava õigusliku probleemi.Nimelt kasutatakse ühenduste asutuste algmäärustes (välja arvatud määrus nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, ja hilisem määrus nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) ametiaja pikendamise tähistamiseks mõistet „ametisse tagasi nimetamine“.Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 214 lõige 1, mis käsitleb komisjoni liikmete ametissenimetamist, ning artiklid 223 ja 224, mis käsitlevad Euroopa Kohtu kohtunike ametissenimetamist, sisaldavad samasugust sätet. Kuid mõlemal juhul on kokku lepitud, et ametisse tagasi nimetamise võimalus ei tähenda lihtsustatud menetluse rakendamist ja seda, et ametiaega pikendatakse ilma asutamislepinguga ettenähtud ametissenimetamise menetlusest kinni pidamata.Sellistel asjaoludel saab ametisse tagasi nimetamise võimalust tõlgendada üksnes nii, et töötaja peab ametiaja lõppedes uueks ametiajaks uuesti kandideerima.Kui sellist tõlgendusviisi kasutada ka ühenduse asutuste puhul, tuleb teha järeldus, et ametisse tagasinimetamise võimalus ei vabasta direktorit algmääruses sätestatud ametissenimetamise menetluse järgimisest.Asutuste direktoritel ja abidirektoritel ei ole mitte üksnes kindlaksmääratud ametiaeg, vaid nad on lisaks ka asutuse töötajad, kes on tööle võetud lepingu alusel ajutise teenistujana, ning nende suhtes kehtivad Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused.Sel põhjusel peab ametissenimetamise menetlus hõlmama vaba ametikohta käsitleva teate avaldamist kõikides liikmesriikides ning järgima sobivate kandidaatide väljavalimise korda, mis vastab ühenduste muude teenistujate teenistustingimustest ja algmäärustest lähtuvatele eeskirjadele.Kõnealused menetlused on tavaliselt aeganõudvad ja suhteliselt kulukad. Juhul kui ametisolev direktor otsustab uuesti kandideerida, võivad need asjaomasel ajavahemikul asutuse tööd aeglustada või häirida.Arvestades asutuste konkreetseid vajadusi ja viimaste aastate tava, ei ole ilmselt asjakohane kehtestada nõuet, et asutused iga kord direktori või muu asjaomase ametniku ametiaja lõpul järgiksid valikumenetlust. Ametisse nimetavatel asutustel või ametiisikutel peaks olema võimalik valida, kas pikendada jooksvat ametiaega või viia läbi uus valikumenetlus.Samuti tuleks arvesse võtta asjaolu, et asutuste direktorid ei vastuta üksnes halduse eest, vaid mängivad olulist osa ka asutuse töös ja asutuse ülesannete täitmises. Ametisse nimetav asutus või ametiisik peab otsuse tegemisel niisiis arvesse võtma kaht vajadust: tagada järjepidevus asutuse haldusjuhtimises ning rakendada asutuse tegevuses uusi ideid ja põhimõtteid.Seepärast tuleb ametisoleva direktori ametiaja pikendamise otsus vastu võtta, tuginedes direktori suutlikkuse ja asutuse vajaduste eelnevale hindamisele, mille viib läbi asutus või isik, kelle ülesanne on esitada ametisse nimetavale asutusele kandidaate, ja ametiaja pikendamist võib lubada ühe korra kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei kesta kauem kui esimene ametiaeg.Kokku kavatsetakse ametissenimetamist käsitlevaid sätteid muuta 18 asutuse puhul, mis tingib 18 algmääruse eeskirjade muutmisele suunatud määrusettepanekute esitamise.Muuta ei ole vaja kahe asutuse asutamismäärusi: nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta[1] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet.[2] Asjaomaste asutuste piiratud tegevusaja tõttu ei ole nende määrustega ette nähtud direktori ametiaja pikendamist.Samuti ei ole tehtud ettepanekuid teise ja kolmanda samba asutuste ja muude organite asutamisdokumentide muutmiseks.Kahe asutuse puhul, mille kohta on tehtud määrusettepanek, mis on läbivaatamisel või vastuvõtmisel (Euroopa Kemikaalide Amet[3] ja ühenduse kalanduse kontrolliagentuur[4]) esitab komisjon muutmisettepanekuid nende tekstide ühtlustamiseks kõigi ühenduse asutuste algmäärustega vastavalt vajadusele.2. ÕIGUSLIK ALUS JA VASTUVÕTMISMENETLUSIga määrus, millega luuakse mingi asutus, tugineb põhimõtteliselt sellele asutamislepingu artiklile, mis vastab asutuse pädevusvaldkonnale ja tegevusalale ning millest tuleneb ka vastuvõtmismenetlus, mida tuleb rakendada.Seetõttu oleks vaja muuta kõiki määrusi, millega on loodud kõnealuseid asutusi.Määruste vastuvõtmisel tuleks järgida menetlust, mis kehtis asutuse loomise ajal, võttes vajadusel arvesse pärast asjaomase asutamismääruse vastuvõtmist toimunud arenguid Euroopa Parlamendi asutamislepinguga kehtestatud pädevustes või muudatusi õiguslikes alustes.Eelkõige käib see Euroopa Keskkonnaagentuuri kohta, kuid ka viie muu asutuse kohta, mille puhul õiguslikku alust on muudetud ja asutamislepingu artikkel 308 asendatud sellise õigusliku alusega, mis käsitleb asjaomaste asutuste tegevusvaldkonda.Tegemist on kõigepealt Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskusega, mille asutamismäärus on praegu kodifitseerimisel, mille käigus komisjon nõustus nõukogu seisukohaga, et õigusliku alusena tuleks nüüdsest kasutada artiklit 152, samuti Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (artikkel 150), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga (artikli 137 lõike 1 punktid a ja b), Euroopa koolitusfondiga (artikkel 150) ning Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuriga (artikli 137 lõike 1 punkt a).3. MÄÄRUSETTEPANEKUTE SÕNASTUS3.1 Kolm põhjendust, mis esinevad kõigis määrusettepanekutes, sõnastatakse järgmiselt:Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite või vajadusel esimeeste ametiaja pikendamise tingimusi ja korda käsitlevad eeskirjad tuleks ühtlustada.Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.Seetõttu tuleks muuta määrust nr …/… [asutuse loomist käsitleva algmääruse pealkiri].“3.2 Kõikide muudetud määruste puhul soovitatakse järgmist standardsõnastust:„Asutust juhib direktor, kelle haldusnõukogu* nimetab komisjoni ettepanekul** ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul** ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige– esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;– asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“*ühenduse sordiameti ja siseturu ühtlustamisameti puhul nõukogu, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul komisjon;**siseturu ühtlustamisameti, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul haldusnõukogu.3.3 Muudatusettepanekud puudutavad järgmisi asutusi ja määrusi:-  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP): nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) artikli 6 lõige 2;-  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND): nõukogu 26. mai 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) artikli 8 lõige 3;-  Euroopa Keskkonnaagentuur (AEE): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;-  Euroopa Koolitusfond (ETF): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1360/90 (millega luuakse Euroopa Koolitusfond, muudetud nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1572/98) artikli 7 lõike 1 teine lause;-  Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus: nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;-  siseturu ühtlustamisamet: nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 120 lõige 2;-  Euroopa töötervishoiu- ja tööohutusagentuur: nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrus (EMÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) artikli 11 lõige 1;-  ühenduse sordiamet (CPVO): nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 (ühenduse sordikaitse kohta) artikli 43 lõige 2;-  Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus: nõukogu 28. novembri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõige1;-  Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus: 2. juuni 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1035/97 (millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus) artikli 10 lõige 1;-  Euroopa Toiduohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) artikli 26 lõike 1 esimene lause;-  Euroopa Meresõiduohutuse Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) artikli 16 lõige 2;-  Euroopa Lennundusohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) artikli 30 lõige 4;-  haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) artikli 17 lõige 1;-  Euroopa ravimiamet: nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) artikli 64 lõike 1 kolmas lause;-  Euroopa Raudtee Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega luuakse Euroopa Raudtee Amet) artikli 31 lõige 3;-  Euroopa GNSS Järelevalveamet: nõukogu 12. juuli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta) artikli 7 lõike 2 kolmas lõik;-  Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur: nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) artikli 26 lõike 5 teine lause.2005/0072 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 175,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[6]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[7]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta,[9]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1210/90 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning ja nende saavutamise viisi,-  agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0073 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[10]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[11]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[12]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]ning arvestades järgmist:1.  Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.2.  Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.3.  Seetõttu tuleks muuta nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta,[14]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 337/75 artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Direktori ametiaeg kestab viis aastat. Juhatuse ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab juhatus eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0074 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkte a ja b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[15]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[16]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[17]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[18]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 26. mai 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta,[19]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Direktor ja asedirektor nimetatakse ametisse kuni viieks aastaks ning nende ametiaega võib haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,-  fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0075 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[20]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[21]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[22]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[23]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond,[24]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1360/90 artikli 7 lõike 1 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0076 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[25]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[26]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[27]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[28]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta,[29]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 302/93 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viisi,-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0077 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 40/94 seoses siseturu ühtlustamisameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[30]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[31]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[32]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta,[33]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 120 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg on kuni viis aastat. Haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist ning komisjoni arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0078 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[34]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[35]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[36]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta,[37]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 43 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg ei ole pikem kui viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist ning haldusnõukogu arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0079 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[38]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[39]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta,[40]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2965/94 artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0080 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 284 ja 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[41]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[42]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[43]võttes arvesse regioonide komitee arvamust[44]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus,[45]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1035/97 artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse neljaks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni nelja aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0081 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 37, 95 ja 133 ning artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[46]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[47]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[48]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[49]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seepärast tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused,[50]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 178/2002 artikli 26 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Esimesest lausest jäetakse välja fraas „ning teda saab tagasi nimetada“.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja lõpuks saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0082 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[51]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[52]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[53]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[54]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus,[55]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 851/2004 artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Haldusnõukogu nimetab direktori ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel viieks aastaks ning ametiaega võib komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viie aasta võrra; asjaomane nimekiri koostatakse Euroopa Ühenduste Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0083 (COD)EttepanekEURO OPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ja artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[56]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[57]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[58]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[59]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet,[60]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 726/2004 artikli 64 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Kolmas lause jäetakse välja.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0084 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 seoses Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[61]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[62]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliitraadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta,[63]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1321/2004 artikli 7 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga:„Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0085 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkti a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[64]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[65]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[66]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[67]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta,[68]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2062/94 artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks õigusega teda komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist tagasi nimetada teiseks kuni viie aasta pikkuseks ametiajaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0086 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, seoses tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[69]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[70]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[71]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[72]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet,[73]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0087 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 seoses Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori ja direktorite ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[74]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[75]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[76]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[77]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist,[78]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 30 lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:„4. Tegevdirektori ja direktorite ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0088 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[79]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[80]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[81]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[82]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet,[83]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 31 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0089 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[84]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[85]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[86]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seepärast tuleks muuta nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta,[87]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikli 26 lõike 5 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib haldusnõukogu nende ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 306, 7.12.2000 ja KOM(2004) 451 (lõplik), 28.6.2004.[2] ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.[3] KOM(2003) 644 (lõplik)[4] KOM(2004) 289 (lõplik)[5] EÜT C ..., ..., lk ... .[6] EÜT C ..., ..., lk ... .[7] EÜT C ..., ..., lk ... .[8] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[9] EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).[10] ELT C […], […], lk […].[11] ELT C […], […], lk […].[12] ELT C […], […], lk […].[13] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[14] EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2051/2004 (ELT L 355, 1.12.2004, lk 1).[15] EÜT C ..., ..., lk ... .[16] EÜT C ..., ..., lk ... .[17] EÜT C ..., ..., lk ... .[18] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[19] EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1649/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 25).[20] ELT C […], […], lk […].[21] ELT C […], […], lk […].[22] ELT C […], […], lk […].[23] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[24] EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1648/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 22).[25] ELT C […], […], lk […].[26] ELT C […], […], lk […].[27] ELT C […], […], lk […].[28] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[29] EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).[30] ELT C […], […], lk […].[31] ELT C […], […], lk […].[32] ELT C […], […], lk […].[33] EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 422/2004 (ELT L 70, 9.3.2004, lk 1).[34] ELT C […], […], lk […].[35] ELT C […], […], lk […].[36] ELT C […], […], lk […].[37] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 873/2003 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 38).[38] ELT C […], […], lk […].[39] ELT C […], […], lk […].[40] EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).[41] ELT C […], […], lk […].[42] ELT C […], […], lk […].[43] ELT C […], […], lk […].[44] ELT C […], […], lk […].[45] EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1652/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 33).[46] ELT C […], […], lk […].[47] ELT C […], […], lk […].[48] ELT C […], […], lk […].[49] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[50] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).[51] ELT C […], […], lk […].[52] ELT C […], […], lk […].[53] ELT C […], […], lk […].[54] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[55] EÜT L 142, 30.4.2004, lk 1.[56] ELT C […], […], lk […].[57] ELT C […], […], lk […].[58] ELT C […], […], lk […].[59] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[60] ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.[61] ELT C […], […], lk […].[62] ELT C […], […], lk […].[63] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.[64] ELT C […], […], lk […].[65] ELT C […], […], lk […].[66] ELT C […], […], lk […].[67] Euroopa Parlamendi […] arvamus[68] EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1654/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 38).[69] ELT C […], […], lk […].[70] ELT C […], […], lk […].[71] ELT C […], […], lk […].[72] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[73] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 724/2004 (ELT L 129, 29.4.2004, lk 1).[74] ELT C […], […], lk […].[75] ELT C […], […], lk […].[76] ELT C […], […], lk […].[77] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[78] EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).[79] ELT C […], […], lk […].[80] ELT C […], […], lk […].[81] ELT C […], […], lk […].[82] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[83] ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.[84] ELT C […], […], lk […].[85] ELT C […], […], lk […].[86] ELT C […], […], lk […].[87] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.