               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.6.2016
            COM(2016) 314 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta 2017. aastal

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruses (EL, Euratom) 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020
                  1
                (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), lubatakse ettenägematule olukorrale reageerimiseks viimase võimalusena kasutada ettenägemata kulude varu mahus kuni 0,03 % EL 28 kogurahvatulust. Mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artiklil 6 põhinevas komisjoni teatises „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks“
                  2
                on 2017. aastaks ettenägemata kulude varu absoluutsummaks kehtestatud 4 496,8 miljonit eurot.

               Kooskõlas mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikliga 13 ja olles uurinud kõiki täiendavate ja ettenägemata kulukohustuste vajaduste rahastamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku võtta 2017. aastaks ette nähtud ettenägemata kulude varu kasutusele summas 1 164,4 miljonit eurot, et täiendada Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve rubriigis 3 esitatud kuludega seotud kulukohustuste assigneeringuid summaga, mis lisandub 2 578 miljoni euro suurusele kulukohustuste ülemmäärale jooksevhindades.

               Komisjon on kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  3
                punktiga 14 analüüsinud võimalusi paigutada olemasoleva eelarve siseselt ümber märkimisväärseid summasid. Komisjon teeb kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikega 3 ettepaneku kompenseerida rubriigi 3 kulude ülemmäära suurendamine järgmiselt: 650,0 miljonit eurot rubriigi 2 mittesihtotstarbelisest varust ja 514,4 miljonit eurot rubriigi 5 mittesihtotstarbelisest varust 2017. aastal.

               Koos käesoleva ettepanekuga teeb komisjon ettepaneku võtta samuti rubriigis 3 täies ulatuses kasutusele paindlikkusinstrumendi
                  4
                2017. aasta vahendid (530 miljonit eurot).

               2.KASUTUSELEVÕTMISE PÕHJENDUS

               2.1.SISSEJUHATUS

               Rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi sisemõõdet rahastatakse rubriigist 3 Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning spetsialiseeritud asutuste, nagu Frontexi, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, eu-Lisa ja Europoli kaudu. Nõukogu asutas 2016. aastal uue rahastamisvahendi, mille kaudu pakutakse erakorralist liidusisest toetust. 2017. aastal jätkatakse rahastamisvahendist erakorralise toetuse andmist humanitaareesmärkidel, et reageerida pagulaste ja rändajate sissevoolule liitu.

               Rubriigi 3 kulude ülemmäär 2017. aastal on 2 578 miljonit eurot jooksevhindades. Rubriigi 3 2016. aastaks heaks kiidetud kulukohustuste assigneeringud moodustavad 4 052 miljonit eurot, mis nõudis paindlikkusinstrumendi täies mahus (1 506 miljonit eurot) kasutuselevõtmist lisaks rubriigi 3 ülemmäärale vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 11 lõikele 2.

               Komisjon teeb ettepaneku võtta 2017. aastal kasutusele paindlikkusinstrument kogu selle ülemmäära (530 miljonit eurot) piires, et suurendada kulutusi üle rubriigi 3 ülemmäära.

               Siiski eeldatakse, et eelarvelised vajadused rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi mõjuga toimetulekuks on 2017. aastal vähemalt sama suured kui 2016. aastal. Poliitilise vastusena tegi komisjon ettepaneku võtta seoses julgeoleku, välispiiride haldamise, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformi, integratsiooni ja tagasisaatmisega hulk struktuurilisi meetmeid.

               Rände, pagulaste ja julgeolekuga seotud kulud rubriigis 3 moodustavad rohkem kui 70 % kogukuludest ülemmäära piires. Komisjon vaatas hoolikalt läbi kõik ümberpaigutamise võimalused ja teeb ettepaneku vähendada (võrreldes finantsplaneeringuga) assigneeringuid toidule ja söödale ning kodanikukaitse mehhanismile. Sellegipoolest on manööverdamisruum piiratud programmide väiksuse ja uute nõuete tõttu, nagu toidu- ja söödamäärusega 2017. aastaks ette nähtud uued taimetervise hädaabimeetmed. Sel põhjusel on võimalik katta vaid väike osa rände ja pagulastega seotud täiendavatest vajadustest assigneeringute ümberpaigutamisega rubriigi 3 sees.

               Selle tagajärjel on ainus võimalik väljapääs eelarveliste vajaduste rahuldamiseks kasutada ettenägemata kulude varu. Muude rubriikide varud võimaldavad selle kasutuselevõtu 2017. aastal täielikult kompenseerida.

               Vastavad maksete assigneeringud mahuvad 2017. aastal maksete ülemmäärade piiresse, seega ei ole vajadust võtta ettenägemata kulude varu kasutusele maksete osas.

               2.2.ETTENÄGEMATA KULUDE VARU KUI VIIMANE VÕIMALUS

               Mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikli 13 lõikes 1 on ettenägemata kulude varu määratletud kui viimane võimalus ettenägematule olukorrale reageerimiseks. Olles läbi vaadanud kõik rubriigisisesed ümberpaigutamisvõimalused, teeb komisjon 2017. aasta eelarveprojektis ettepaneku kasutada täielikult ära mittesihtotstarbeline varu rubriigi 3 kulukohustuste ülemmäära piires.

               Võttes arvesse paindlikkusinstrumendi täielikku kasutuselevõttu 2017. aasta eelarveprojektis (530 miljonit eurot), on ettenägemata kulude varu kasutamine 2017. aastal 1 164,4 miljoni euro ulatuses ainus olemasolev vahend, millega katta puudujääk rubriigi 3 2017. aasta kulude ülemmäära ja 2017. aastaks prognoositavate täiendavate ettenägemata vajaduste vahel.

               2.3.ETTENÄGEMATU OLUKORRA EELARVEMÕJU 2017. AASTAL

               Ehkki rände-, pagulas- ja julgeolekukriis algas 2015. aastal, muutuvad selle mõju ja tagajärjed endiselt päevast päeva. Kolmandate riikide poliitilised otsused pagulaste lubamise kohta nende territooriumile ning nende piiride avamise ja sulgemise kohta muudavad väga raskeks ette näha pikaajalisi arenguid kõnealuses valdkonnas. Kriisi muutuv iseloom ja ennustamatus õigustab ettenägemata kulude varu kasutamist viimase võimaliku vahendina rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi ettenägemata tagajärgede leevendamiseks rubriigi 3 kuluvajadustele.

               3.ETTENÄGEMATA KULUDE VARU KOMPENSEERIMINE MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADE KAUDU

               Mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et ettenägemata kulude varu kasutusele võtmisega kättesaadavaks tehtud summad tuleb täielikult kompenseerida jooksva eelarveaasta või tulevaste eelarveaastate finantsraamistiku varudega.

               Sama määruse artikli 13 lõike 4 kohaselt ei võeta selliselt kompenseeritud summasid finantsraamistikus enam kasutusele, et ei ületataks finantsraamistikus jooksvaks eelarveaastaks või tulevasteks eelarveaastateks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid. Sellest tulenevalt tuleb ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmisel 2017. aastal rubriigis 3 ja selle kompenseerimisel jälgida aastate 2017–2020 kulukohustuste ülemmäära.

               Kuna 2017. aastal on rubriikide 2 ja 5 kulude ülemmäärade piires piisavad varud, teeb komisjon ettepaneku kompenseerida summad täielikult 2017. aastal, et mitte piirata aastate 2018–2020 kulukohustuste assigneeringute vajadusi. Rubriigist 2 kompenseeritav summa on 650,0 miljonit eurot, mis jätab 2017. aastal 639,3 miljoni euro suuruse varu. Ülejäänud summa (514,4 miljonit eurot) kompenseeritakse rubriigi 5 varust, mis jätab 2017. aasta varuks 81,9 miljonit eurot. 2017. aasta üldine kulukohustuste ülemmäär ja mitmeaastane finantsraamistik tervikuna jäävad muutumatuks.

               4.TÄIENDAVAD TEGURID

               Euroopa Parlamendile ja nõukogule tuletatakse meelde, et kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõike 1 viimase lausega tuleb käesolev otsus avaldada Euroopa Liidu Teatajas mitte hiljem kui Euroopa Liidu 2017. aasta eelarve,

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta 2017. aastal

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  5
                eriti selle punkti 14 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1) Nõukogu määruse nr 1311/2013
                  6
                artikliga 13 on kehtestatud ettenägemata kulude varu suuruseks kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust.

               (2) Vastavalt nimetatud määruse artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägemata kulude varu absoluutsumma aastaks 2017
                  7
               .

               (3) Olles vaadanud läbi kõik rahastamisvõimalused, et reageerida ettenägemata asjaoludele rubriigi 3 2017. aasta kulude ülemmäära piires ning teinud ettepaneku võtta rubriigis 3 kasutusele paindlikkusinstrument kogu 2017. aastaks ette nähtud summas 530 miljonit eurot, on rände-, pagulas- ja julgeolekukriisist tulenevate vajaduste rahuldamiseks vaja kasutusele võtta ettenägemata kulude varu, suurendades rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarves üle nimetatud rubriigi ülemmäära.

               (4) Võttes arvesse praegust väga erilist olukorda, on täidetud määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud viimase võimaluse tingimus.

               (5) Selleks et minimeerida ettenägemata kulude varu kasutuselevõtuaega, tuleks otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2017,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2017. aasta üldeelarve jaoks võetakse kasutusele ettenägemata kulude varu, et teha lisaks mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kulukohustuste ülemmäärale kättesaadavaks 1 164,4 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid.

               Artikkel 2

               2017. aastal ettenägemata kulude varu kaudu kasutusele võetavad 1 164,4 miljonit kulukohustuste assigneeringuid kompenseeritakse 2017. aastal järgmiste rubriikide varust:

               a)
                     Rubriik 2 (Jätkusuutlik kasv: loodusvarad): 650,0 miljonit eurot;

                  b)
                     Rubriik 5 (Halduskulud): 514,4 miljonit eurot.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 884, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  COM(2016) 311, 30.6.2016.

                     (3)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)
                  COM(2016) 313, 30.6.2016.

                     (5)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (7)
                  Komisjoni 30. juuni 2016. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele“ (COM(2016) 311, 30.6.2016).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0610

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsusühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169) (EMPs kohaldatav tekst) SEK(2009)1476 SEK(2009)1475  /* KOM/2009/0610 lõplik - COD 2009/0169 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.10.2009KOM(2009)610 lõplik2009/0169 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169)(EMPs kohaldatav tekst)SEK(2009)1476 SEK(2009)1475SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUSTEesmärgidKäesoleva EÜ asutamislepingu artiklil 169 põhineva ettepaneku eesmärk on kehtestada ühenduse osalemine ühises Läänemere teadusprogrammis (BONUS-169), mille algatasid kõik kaheksa ELi Läänemere-äärset liikmesriiki (Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Saksamaa, Soome ja Taani, edaspidi „osalevad riigid”) Läänemere piirkonna säästva arengu toetamiseks. BONUS-169 teaduslikud väljundid hõlbustavad ökosüsteemipõhise majandamise rakendamist Läänemere piirkonnas ning toetavad ökosüsteemi kaupade ja teenuste säästva kasutamise kaitsmisele suunatud eesmärgipäraste ökosüsteemist lähtuvate määruste, tegevuspõhimõtete ja juhtimistavade väljatöötamist ning rakendamist.Kõnealune algatus aitab kaasa ka Euroopa teadusruumi loomisele ja ülesehitamisele Läänemere piirkonnas. Eelnevalt rahastatud BONUS ERA-NET ja ERA-NET Plus on juba andnud märkimisväärse panuse Läänemere uuringute kooskõlastatuse parandamisse. BONUS-169 annab ajendi vajaliku kriitilise massi või integreerituse taseme saavutamiseks, et tulla asjakohasel viisil toime ülimalt keeruliste riiklike teadussüsteemidega. Selle kõiki kaheksat ELi Läänemere-äärset liikmesriiki ühendava algatuse eesmärk on saavutada asjaomaste riikide teaduspoliitika ja teadusringkondade vahel pidev kooskõlastamine ja koostöö, et lahendada Euroopa ühiseid probleeme ning anda seega oluline panus Euroopa teadusruumi ülesehitamisse Läänemere piirkonnas, kaotades takistused riiklikul tasandil rahastatavate teadusprogrammide vahel. Ühises teadusprogrammis on võimalus osaleda ka Venemaa Föderatsioonil, tingimusel et riik täidab kõik vajalikud õiguslikud nõuded. Peale selle oodatakse, et BONUS-169 aitab oluliselt kaasa Läänemere strateegia rakendamisele ning toetab aktiivselt merestrateegiat ja merenduspoliitikat.Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUS-169 spetsiaalne rakendusstruktuur on Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik BONUS EEIG, asukohaga Helsingis (Soome).Ettepaneku põhjusedLäänemere ökosüsteemi kahjustavad olulisel määral paljud looduslikud ja inimtegevusest põhjustatud ohud. Eeskätt mõjutavad merd ja rannikut koostoimes ning üha kahjulikumal määral reostus, eutrofeerumine, kliimamuutused, hapestumine, sissetungivad võõrliigid, elusressursside liigkasutus ning bioloogilise mitmekesisuse vähenemine. Need ohud kahandavad Läänemere suutlikkust pakkuda säästval viisil kaupu ja teenuseid, millest inimesed sõltuvad. Sellel on laastavad tagajärjed nii tervele Läänemere piirkonnale kui ka Euroopa Ühendusele laiemalt. Tulevateks kümnenditeks prognoositakse üleilmsete muutuste (sealhulgas kliimamuutuste) ning pikaajaliste ja samas kaugeleulatuvate mõjude süvenemist, mis tekitab Läänemere ökosüsteemile lisaohtusid.Keskkonnaprobleemide säästvaks lahendamiseks ning ökosüsteemipõhise lähenemisviisi väljatöötamiseks ja rakendamiseks on vaja uusi teaduslikult põhjendatud teadmisi, et mõista Läänemere äärmiselt keerulise süsteemi toimimist ning selle kokkupuuteid ja vastastikust mõju mitme loodusliku ja inimtekkelise mõjuriga.Kuigi Läänemere piirkonnas korraldatakse mitmesuguseid teadusuuringuid, on selline tegevus siiski paljuski kooskõlastamata ega lähtu ühiselt kokkulepitud piirkondlikust tegevuskavast. Selle tagajärjel on keeruliste probleemide lahendamiseks hädavajalikud jõupingutused ülimalt killustatud.Kuna terve Läänemere piirkonna üksikute keeruliste keskkonnaprobleemide lahendamiseks vajalikud uurimisvõimalused on riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil piiratud, tuleb Läänemere piirkonnas kiiresti võtta ühenduse tasandi meetmeid. Piirkonna tõsiste ja kiireloomuliste keskkonnaprobleemide tõhusaks lahendamiseks on hädavajalik Läänemere-äärsete riikide terviklik ja kooskõlastatud tegevus.BONUS-169 võimaldab saavutada vajaliku kriitilise massi ja integreerituse taseme, et tulla asjakohasel viisil toime ülimalt keeruliste riiklike teadussüsteemidega. Algatuse eesmärk on parandada Läänemere piirkonna keskkonnauuringute killustatud kavandamise ja rakendatava lähenemisviisi tõhusust ja tulemuslikkust, integreerides Läänemere süsteemiga seotud teadusuuringud kestvaks koostööpõhiseks ja valdkonnaüleseks rahvusvaheliseks programmiks, mis on selge sihiga ning toetab piirkonna säästvat arengut.Kõnealune algatus on kooskõlas nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt viimase 15 aasta jooksul avaldatud pikaajalise poliitilise toetusega, mille puhul on rõhutatud vajadust Euroopa teadusuuringute paremaks kooskõlastamiseks ning riigi ja piirkondliku tasandi teaduspoliitika ja -programmide kooskõlastamiseks seitsmenda raamprogrammi alusel, et vältida killustatust ning pädevuste kattumist.Vastusena sellele esitab komisjon käesoleva ettepaneku ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169).Ettepaneku valdkonnas rakendatavad algatusedKuigi Läänemere keskkonnauuringutega tegeleval teadusringkonnal on ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide alusel juurdepääs mitmele programmile, ei ole praegu olemas ühtegi konkreetselt Läänemere piirkonna keskkonnaprobleemidele suunatud ühiselt rakendatavat kava.Esimese sammuna piirkonnas kooskõlastamise parandamiseks rahastati projekti BONUS ERA-NET (2004–2006) kuuenda raamprogrammi alusel. Sellega tehti suuri edusamme kõnealuses piirkonnas teadusuuringuid rahastavate organisatsioonide vahelise teabevahetuse algatamisel, olukorra analüüsimisel ning edasise integreerumise eeltingimuste väljatöötamisel, koostades mitu analüütilist dokumenti, teadusuuringute kava ning spetsiaalse rakendusstruktuuri õigusliku aluse.2006. aastal tunnistas Euroopa Parlament oma raportis seitsmendat raamprogrammi käsitleva komisjoni ettepaneku kohta vajadust lahendada killustatuse probleem, rõhutades, et „…on väga tähtis, et seitsmes raamprogramm toetaks riikliku ja piirkondliku tasandi teaduspoliitika ja uurimisprogrammide kooskõlastamist”, ning et „killustatuse ja pädevuste kattumise vältimiseks peavad riiklikud ja Euroopa teadusprogrammid ning ettevõtjad tegema rohkem koostööd pikaajalises teadusuuringute programmis”. BONUS-169 oli üks neljast võimalikust seitsmenda raamprogrammi eriprogrammis „Koostöö” ja eriprogrammis „Võimekus”[1] sisalduvast artikli 169 kohasest algatusest sellise kooskõlastatuse edendamiseks. Algatust BONUS-169 ei hõlmatud esimesse artikli 169 kohaste algatuste paketti, kuna see ei olnud tollal piisavalt küps ega rakendusvalmis. Selle asemel rahastati seitsmenda raamprogrammi alusel enne iseseisva BONUS-169 algatuse vastuvõtmist vahemeetmena projekti ERA-NET Plus (2007–2011), et kindlaksmääratud mehhanisme arendada ja neid ühise konkursi kaudu praktikas katsetada.Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaBONUS-169 on täielikult kooskõlas Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia ning Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegiaga. Peale selle aitab see saavutada muudetud Lissaboni strateegia eesmärke, investeerides rohkem ja arukamalt teadmistesse, et tagada majanduskasv ja tööhõive, aidates kaasa Euroopa teadusruumi teokssaamisele Läänemere piirkonnas ning aidates Euroopal tulemuslikumalt reageerida kõnealuse piirkonna peamistele ühiskondlikele proovikividele, nagu keskkonnakaitse ja säästev areng, turism, vesiviljelus, toiduohutus ja meretransport.KAVANDATUD MEETMETE KOKKUVÕTEAlgatusega BONUS-169 integreeritakse kaheksa Läänemere-äärse riigi teadusprogrammid ja -tegevus üheks ühiseks teadusprogrammiks ning toetatakse eeskätt Läänemere strateegia, mere- ja merendusstrateegia ning veepoliitika raamdirektiivi teadus- ja keskkonnaeesmärke. Peale selle loob ELi ja riiklike vahendite koondamine suutlikkuse, eriteadmiste ja ressursside kriitilise massi, mis soodustab struktuurimuutusi Läänemere ning selle vesikonna ja rannikuvööndi uurimise süsteemides ning edendab kõikide osalevate riikide ühiselt rakendatava kestva ja suunitletud koostööpõhise ja valdkonnaülese tervikliku teadusprogrammi väljatöötamist ja rakendamist.BONUS-169 eesmärkide saavutamiseks rakendatakse algatust kahe selgesti eristatava etapina: kaks aastat kestva esialgse strateegilise etapi jooksul luuakse sidusrühmade aktiivseks kaasamiseks sobivad konsulteerimisplatvormid, koostatakse strateegiline uurimiskava ning laiendatakse ja arendatakse täpseid rakendusviise; vähemalt viis aastat kestva rakendusetapi jooksul algatatakse konkreetselt algatuse eesmärkide saavutamisele suunatud strateegiliste BONUS-169 projektide rahastamiseks vähemalt kolm ühist konkurssi.Kaheetapiline lähenemisviis võimaldab kaasata suurema hulga rahastamisasutusi, võtta seega kasutusele lisavahendeid ning luua sidus, poliitikast juhinduv ja pikaajaline teadusuuringute kava, mis toetab piirkonna säästvat arengut.Kuna algatuse BONUS-169 tulevane edukus sõltub suurel määral strateegilise etapi jaoks kehtestatud eesmärkide saavutamisest, hindab komisjon algatuse küpsust ja valmidust ning positiivse hinnangu korral sõlmivad komisjon ja BONUS EEIG rakenduslepingu.Euroopa Ühendus annab samaväärselt abikõlblike osalevate riikide toetusega kuni 50 miljonit eurot, seega moodustab algatuse prognoositav kogueelarve 100 miljonit eurot. Osalevate riikide rahalist toetust ja ühenduse toetust hallatakse reaalse ühiskassana.Strateegilise etapi rakendamine toimub toetuse kaudu kooskõlas käesolevas otsuses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad,[2] kehtestatud eeskirjadega.Rakendusetapi täitmine toimub kaudse tsentraliseeritud halduse teel kooskõlas finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktiga c. Finantsmääruse artikli 56 kohaselt nõuab komisjon kõigepealt tõendeid selle kohta, et üksuses, millele ta täitmise delegeerib, kasutatakse muu hulgas nõuetekohaselt toimivaid toetuste andmise menetlusi, sisekontrollisüsteemi, piisavat raamatupidamisarvestuse süsteemi ning sõltumatuid välisauditeid.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGÕiguslik alusAlgatust BONUS-169 käsitlev ettepanek põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 169, millega nähakse ette ühenduse osalemine mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammides, sealhulgas osalemine nende programmide elluviimiseks loodud struktuurides.Peale selle mainitakse algatust BONUS-169 nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”, selgesõnaliselt ühe võimaliku kandidaadina ühenduse poolt mittehallatavate teadusuuringute programmide kooskõlastamise alusel.Subsidiaarsuse põhimõteHoolimata kõikidest Läänemere uuringute killustatuse ja kattumise lahendamiseks tehtud jõupingutustest on endiselt vaja jõulisemalt integreerida riiklikul tasandil rahastatavaid teadusuuringuid, et täielikult toime tulla Läänemere piirkonna keskkonnaprobleemidega, mis on oma olemuselt paljuski riikidevahelised. Algatuse strateegilist eesmärki, nimelt Läänemere keskkonnauuringute riiklike programmide integreerimist Läänemere piirkonna kiireloomuliste keskkonnaprobleemidega toimetulekuks ning killustatust põhjustavate puudujääkide kõrvaldamiseks, ei suuda liikmesriigid saavutada üksinda ja oma riigi põhiseadusliku süsteemi raames, võttes arvesse asjaolu, et pelgalt valitsustevaheline Läänemere keskkonnaalase avaliku rahastamise kooskõlastamisele suunatud tegevus ei ole viimastel aastatel laienenud ega suutnud olemasolevaid keskkonnaprobleeme seni edukalt lahendada.Artikli 169 kohaselt antavad lisavahendid 1) toetavad mitut teemavaldkonda hõlmavat rahastamist, mis on tegelike uurimisvajaduste seisukohast äärmiselt oluline, kuid ei kuulu tavapäraste rahastamiskavade alla, näiteks loodus-, sotsiaal- ja humanitaarteadusi jms ühendavad projektid; 2) edendavad ida- ja läänepoolsete riikide vahel teadus- ja arendustegevuse rahastamisel valitseva tasakaalutuse vähenemist; 3) õhutavad riiklikke teadusuuringuid rahastavaid organisatsioone loobuma osaliselt oma sõltumatusest, et saavutada Läänemere uuringute haldamisel tõhusam ühine juhtimissüsteem. Seda on väga jõulise poliitilise toetuse ja kinnitusega tunnustanud ka Läänemere-äärsete riikide valitsused, mitu Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament.Oodatava piirkondliku lisandväärtuse kõrval aitab algatus kaasa sarnaste teadusuuringute juhtimise mudelite väljatöötamisele ka muude Euroopa merede puhul.Proport sionaalsuse põhimõteArtiklis 169 kutsutakse ühendust üles „sätestama kokkuleppel asjassepuutuvate liikmesriikidega osavõtu mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammidest, kaasa arvatud osavõtt nende programmide elluviimiseks loodud struktuuridest”. Seda silmas pidades on liikmesriigid juhtpositsioonil ning nende riigisisestel otsustel on lai kohaldamisala.Algatuselt oodatakse väga suurt võimendavat mõju, kuna sellega suunatakse Läänemere uuringutesse kuni 100 miljonit eurot – sellist summat, mida peetakse valitsevate probleemide olemust ja kiireloomulisust silmas pidades hädavajalikuks, ei oleks olnud võimalik kasutada ilma artiklita 169. Rahastamine võimaldab BONUS-169 abil hetkeolukorda põhjalikult muuta, suunates Läänemere piirkonna keskkonnauuringute ja tehnoloogiaarenduse investeeringute suuresti killustatud süsteemi struktureeritud ja tasakaalustatud investeeringute poole, mille abil on võimalik lahendada terve Läänemere süsteemi keerulised ja piiriülesed küsimused ning aidata kaasa usaldusväärse jätkusuutliku poliitika väljatöötamisele ja rakendamisele selles piirkonnas.Õigusakti valikAlgatuse üld- ja erieesmärkide saavutamiseks kaaluti kolme poliitikavalikut. Need on järgmised:-  1. poliitikavalik: seitsmenda raamprogrammi alusel seni väljatöötatud poliitika jätkamine (nn tavapärane tegevus);-  2. poliitikavalik: mitmeid teemavaldkondi hõlmavate piirkondliku suunitlusega konkursside korraldamine raamprogrammi alusel;-  3. poliitikavalik: artikli 169 kasutamine kolme alternatiivse lähenemisviisi kaudu (A, B ja C), mis erinevad strateegilise suunitluse ning sidusrühmade projektikonkursside ühtlustamisse ja rakendamisse kaasamise ulatuse ja põhjalikkuse poolest:-  3. poliitikavalik, lähenemisviis A – artikli 169 kasutamine, keskendudes üksnes mereuuringutele ning käivitades viivitamata teaduspõhised projektikonkursid;-  3. poliitikavalik, lähenemisviis B – artikli 169 kasutamine, keskendudes Läänemere vesikonnale laiemalt ning töötades enne algatuse käivitamist ja komisjoni ettepaneku esitamist välja strateegilise visiooni ja tegevuskava;-  3. poliitikavalik, lähenemisviis C – artikli 169 kasutamine, keskendudes Läänemere vesikonnale laiemalt ning töötades strateegilise visiooni ja tegevuskava välja algatuse esimese etapi jooksul.Eelistatakse 3. poliitikavalikut lähenemisviisi C kaudu, kuna see võimaldab tõhusalt kõrvaldada eespool täpsustatud puudusi, saavutades pikaajalise ja kestva integratsiooni liikmesriikide, asutuste ja teadusringkondade tasandil.Ühenduse toetus tagab tõeliselt euroopalike huvide kajastumise algatuse tööprogrammis, mis tugineb üksnes riiklikul tasandil ette võetud meetmetele, kuid ei piirdu sellega.MÕJU EELARVELEKäesoleva horisontaalse ettepaneku mõju eelarvele on juba mainitud seitsmenda raamprogrammi õiguslikus aluses,[3] samuti seitsmenda raamprogrammi „Koostöö” eriprogrammis[4]. Komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitava lepinguga tagatakse ühenduse finantshuvide kaitse.LISATEAVELihtsustamineEttepanekuga nähakse ette (ELi või liikmesriikide) ametiasutuste ning eraõiguslike osapoolte halduskorra lihtsustamine.EL suhtleb vahetult BONUS-169 spetsiaalse rakendusstruktuuriga (Helsingis asuv BONUS EEIG), mille ülesandeks on ühenduse toetuse ja liikmesriikide rahalise toetuse jaotamine ning selle kasutamise järelevalve ja aruandlus. Osalevate riikide rahalist toetust ja ühenduse toetust hallatakse reaalse ühiskassana.LäbivaatamineEnne rakendusetapi käivitamist hindab komisjon algatuse küpsust ja valmidust. Rakendusetapi keskpaigas korraldatakse vahehindamine ning ühise teadusprogrammi lõppedes lõpphindamine.Euro opa MajanduspiirkondKavandatavas õigusaktis käsitletakse EMPga seotud küsimusi, mistõttu peaks see laienema Euroopa Majanduspiirkonnale.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGAKONSULTATSIOONIMEETODID, PEAMISED SIHTVALDKONNAD JA VASTAJATE ÜLDISELOOMUSTUSMõju hindamise protsessi käigus küsiti nõu viielt sõltumatult eksperdilt, kes moodustavad BONUSe mõju hindamise eksperdirühma. Rühm koosnes mitmesuguste kõrgetasemeliste eriteadmistega isikutest, kes kogunesid korrapäraselt Brüsselis[5] terve 2008. aasta ja 2009. aasta esimese poole jooksul. Rühma soovituste alusel vaatas BONUSe konsortsium koostöös kahe komisjoni poolt selleks otstarbeks palgatud sõltumatu eksperdiga BONUS-169 programmi läbi.Mõlemad eksperdirühmad analüüsisid nii Läänemere piirkonna keskkonna ja keskkonnauuringute üldist olukorda käsitlevaid taustadokumente kui ka BONUS-169 konsortsiumi esitatud dokumente ning nõustasid BONUSe konsortsiumi dokumendi „BONUS-169 Läänemere süsteemi ühise teadusprogrammi kokkuvõte” koostamisel.Komisjoni korraldatud konsultatsioonid asjakohaste sidusrühmadegaKonsultatsioonid ELi teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi väljatöötamise, vastuvõtmise ja rakendamise kontekstisBONUS-169 on eriprogrammi „Koostöö” lahutamatu osa ning algatuse suhtes korraldati seitsmenda raamprogrammi kontekstis kasulik ja väga laiaulatuslik konsultatsiooniprotsess. Peale selle toimuvad kõnealuse keskkonna teemavaldkonda jääva algatuse puhul korrapärased konsultatsioonid vastava programmikomiteega ja programmi nõuanderühmaga.Konsultatsioonid Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia kontekstisBONUS-169 on Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia lahutamatu osa ja seega on seda käsitletud kõnealuse strateegia raames toimunud konsultatsiooniprotsessis.Konsultatsioonid ELi Läänemere-äärsete liikmesriikide ministritega seoses poliitilise osalemisega tulevases algatuses BONUS-169Vastusena teadusvolinik Potočniki 2008. aasta novembri kirjale kinnitasid BONUSes osalevate riikide teadusministrid veel kord oma poliitilist ja rahalist pühendumust algatusele ning rõhutasid vajadust BONUS-169 algne versioon mõju hindamise eksperdirühma soovituste põhjal läbi vaadata.Konsultatsioonid sidusrühmadega ELi Läänemere piirkonna strateegia[6] raamesVäga laia reguleerimisala ja geograafilise ulatusega ELi Läänemere piirkonna strateegias viidatakse selgesõnaliselt BONUS-169 algatusele nii poliitilise suunitlusega tegevuse kui ka üksikasjaliku tegevuskavaga seoses. Selles kontekstis on algatust ulatuslikult käsitletud kõnealuses raamistikus aastatel 2008/2009 avalikkuse ja sidusrühmadega toimunud konsultatsioonides[7].Mõju hindamise komitee arvamus9. septembril 2009 esitati mõju hindamise aruande projekt mõju hindamise komiteele – see on kõrgetasemelistest komisjoni ametnikest koosnev organ, millel on volitused kontrollida komisjoni kõige olulisemate algatuste mõju hindamise aruannete kvaliteeti. Pärast komitee 11. septembril 2009 esitatud arvamust vaadati mõju hindamise aruanne läbi, et komitee soovitusi võimalikult suurel määral arvesse võtta. Soovituste tulemusel täiustati peamiselt ELi meetme lisandväärtuse ja algatuse BONUS eesmärkide selgitust. Läbivaadatud mõju hindamise aruanne esitati komiteele uuesti 21. septembril 2009. Kuigi komitee andis sellele viimasele versioonile positiivse hinnangu, esitas ta veel soovitusi edasiseks kaalumiseks. Mõju hindamise aruande lõplikus versioonis püütakse mõnele komitee viimasele soovitusele võimalikult asjakohasel viisil vastata ja põhjendatakse, miks ülejäänud soovitusi ei olnud võimalik arvesse võtta (seda peamiselt andmete puudumise tõttu).BONUSe konsortsiumi korraldatud konsultatsioonid sidusrühmadegaEsialgse teaduskava ja rakendusstrateegia väljatöötamisel suhtles BONUSe konsortsium ajavahemikul 2005. aasta juunist 2006. aasta novembrini eri sidusrühmadega. See protsess hõlmas mitmesuguseid konsultatsioonimehhanisme ja tagasisidemenetlusi kõigis üheksas Läänemere-äärses riigis (st kaheksa ELi riiki ja Venemaa Föderatsioon). BONUSe konsortsiumi rahastavate asutuste, asjaomaste ministeeriumide ja nendega seotud spetsialiseeritud instituutide, valitsustevaheliste ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning juhtimis- ja reguleerivate otsuste tegijate kõrval konsulteeriti eri akadeemiliste ja valitsusasutustes töötavate teadlastega kõikidest mereteaduse asjaomastest valdkondadest.Peale selle oli BONUS-169 teaduskava ja rakendusstrateegia koostamisel oluline roll BONUSe nõuandekogul, mis hõlmab hulka eri sidusrühmasid, nagu Helsingi komisjon (HELCOM), Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES), merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, Maailma Looduse Fond (WWF) ja Soome Põllumeeste Liit.Teadusuuringute peadirektoraadile 2009. aasta juunis esitatud läbivaadatud BONUS-169 teadusprogrammi kokkuvõte tugineb suurel määral esialgse BONUS-169 algatuse raames tehtud tööle ja korraldatud konsultatsioonidele.Programmi strateegilise etapi käigus viiakse ellu laiaulatuslik ja strateegiast juhinduv sidusrühmadega konsulteerimise programm, mis on suunatud muude asjaomaste valdkondade, näiteks põllumajanduse, kalanduse, vesiviljeluse, transpordi ja veemajanduse sidusrühmadele.2009/0169 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 169 ja artikli 172 teist lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[8],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[9]ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013),[10] (edaspidi „seitsmes raamprogramm”) on sätestatud ühenduse osalemine mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendusprogrammides, sealhulgas osalemine selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides asutamislepingu artikli 169 tähenduses.2.  Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsusega 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”,[11] soodustatakse mitut teemavaldkonda hõlmavat lähenemisviisi, mis on seotud ühe või mitme seitsmenda raamprogrammi valdkonnaga, ning nimetatakse artikli 169 kohast algatust ühiste Läänemere uuringute vallas ühe valdkonnana, mis sobib ühenduse osalemiseks ühiselt rakendatavates riiklikes teadusprogrammides.3.  Läänemere, Euroopas asuva poolsuletud sisemere ökosüsteem on üks maailma suurimaid riimveekogusid, mida mõjutavad praegu olulisel määral paljud looduslikud ja inimtegevusest põhjustatud ohud, näiteks raskmetallidest, püsivatest orgaanilistest saasteainetest, radioaktiivsest materjalist ning muudest kahjulikest ja ohtlikest ainetest tingitud saastatus, õlireostused, ulatuslikku eutrofeerumist põhjustav toitainete ja orgaaniliste ainete üleliigne juurdevool, kahjulike võõrliikide sissetoomine, kalavarude mittesäästev kasutamine, kliimamuutuste kahjulikud mõjud, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ning inimtegevuse, sealhulgas ökoloogiliselt mittesäästva turismi üha suurenev tungimine rannikualadele ja avamerele. Need ohud on tõsiselt kahandanud Läänemere suutlikkust tagada säästval viisil kaubad ja teenused, millest inimesed otseselt ja kaudselt sotsiaalse, kultuurilise ja majandusliku kasu tasandil sõltuvad.4.  14. detsembri 2007. aasta Euroopa Ülemkogul toonitati Läänemere keskkonnaseisundi probleemi, mida kajastatakse komisjoni teatises, mis käsitleb Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegiat[12]. Peale selle on nõukogu kutsunud komisjoni üles esitama ettepaneku artikli 169 kohase Läänemere piirkonda hõlmava algatuse kohta.5.  Teadus aitab kõnealuste proovikividega toime tulla ja leida lahendusi Läänemere keskkonnaprobleemidele. Hetkeolukorra tõsidus nõuab aga praeguste Läänemere piirkonna teadusuuringute kvalitatiivset ja kvantitatiivset arendamist täielikult integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise ja rakendamise kaudu, mis võimaldab kõikide Läänemerega piirnevate riikide asjaomaste teadusprogrammide ühtlustamist ja suunitlemist eesmärgiga käsitleda keerulisi ja kiireloomulisi küsimusi kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil.6.  Praegu ei ole mitmed üksikute liikmesriikide riigisisesel tasandil Läänemere piirkonna teadus- ja arendustegevuse toetamiseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid või -meetmed Euroopa tasandil piisavalt kooskõlastatud, et saavutada strateegilistes teadus- ja arendusvaldkondades vajalikku kriitilist massi.7.  Peale selle põhinevad pikaajalise riikliku poliitika jooksul välja kujunenud olemasolevad sektorispetsiifilised teadusuuringute struktuurid suuresti riiklikel juhtimissüsteemidel ning takistavad Läänemere probleemide lahendamiseks vajalike mitut valdkonda hõlmavate, valdkondadevaheliste ja valdkonnaüleste keskkonnauuringute väljatöötamist ja rahastamist.8.  Kuigi nii Läänemere piirkonnas kui ka väljaspool seda asuvate riikidega on Läänemere uuringute vallas koostööd tehtud pikka aega, on ühiste jõupingutuste puhul siiani jäänud puudu teadussuutlikkuse optimaalseks kasutamiseks piisavatest rahalistest vahenditest, seda tulenevalt nii nende riikide ebavõrdsest majandus- ja arenguolukorrast kui ka äärmiselt mitmekesistest riiklikest teadusuuringute kavadest, uurimisteemadest ja -prioriteetidest. Selline olukord on takistanud poliitikakujundamise seisukohalt kasulike teaduslike väljundite saavutamist.9.  Oma 11. juuni 2007. aasta „Koostöö” eriprogrammi rakendamise 2007.–2008. aasta tööprogrammis[13] andis komisjon BONUS ERA-NETile ja ERA-NET Plusile Läänemere keskkonnauuringute valdkonnas rahalist toetust, et tugevdada keskkonnauuringuid rahastavate asutuste koostööd Läänemere piirkonnas ja hõlbustada üleminekut asutamislepingu artikli 169 alusel rakendatavale ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile.10.  Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi lähenemisviisiga ning nagu BONUS ERA-NETi raames sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus tõdetud, on Läänemere piirkonnas vaja poliitikast juhinduvaid teadusprogramme.11.  Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi (edaspidi „osalevad riigid”) on kokku leppinud ühise Läänemere teadus- ja arendusprogrammi BONUS-169 (edaspidi „BONUS-169”) ühises korraldamises. BONUS-169 eesmärk on toetada teaduse arengut ja uuenduslikkust, luues vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku Läänemere-äärsete riikide koostööks Läänemere piirkonna keskkonnauuringutes.12.  Kuigi BONUS-169 keskendub suures osas keskkonnauuringutele, seondub kõnealune algatus mitme asjassepuutuva ühenduse teadusprogrammiga, milles käsitletakse mitmesugust ökosüsteemile kumuleeruvat mõju avaldavat inimtegevust, näiteks kalandust, vesiviljelust, põllumajandust, infrastruktuuri, transporti, teadlaste koolitust ja liikuvust ning sotsiaalmajanduslikke küsimusi. Algatus on väga oluline mitme ühenduse poliitikavaldkonna ja direktiivi seisukohalt, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)),[14] ELi Läänemere piirkonna strateegia, ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik),[15] ning ELi rahvusvaheliste kohustuste seisukohalt, näiteks HELCOMi Läänemere tegevuskava. Sellest tulenevalt on BONUS-169 kasulik paljude muude ühenduse poliitikavaldkondade tasandil.13.  BONUS-169 mõju suurendamiseks on osalevad riigid nõustunud ühenduse osalemisega selles algatuses.14.  BONUS-169 peaks hõlmama strateegilist etappi (millele järgneb rakendusetapp), et pidada laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega strateegiast juhinduva teadusuuringute kava üle, mis suudaks vastata ka esilekerkivatele uurimisvajadustele. Algatuse strateegilise etapi käigus tuleks taotleda ka teiste konkreetsetes sektorites tegutsevate rahastamisasutuste kaasamist, et mitme sektori lõppkasutajate vajadusi arvestavate teadusuuringute integreerimist veelgi tõhustada ning tagada uuringutulemuste tõhus kasutamine ja arvessevõtmine eri majandussektorite poliitilises ja ressursside haldamise korralduses.15.  Strateegilise etapi lõpus peaks komisjon sõltumatu eksperdi abiga hindama algatuse küpsust ja valmidust rakendusetapi alustamiseks.16.  Osalevad riigid on kokku leppinud, et algatust BONUS-169 toetatakse 50 miljoni euroga. Lubada tuleks ka mitterahalisi toetusi infrastruktuuri kättesaadavuse ja kasutamise võimaldamise kaudu (edaspidi „mitterahalised infrastruktuuritoetused”), tingimusel et need ei moodusta märkimisväärset osa kogu toetusest. Selliste toetuste väärtust ja kasulikkust BONUS-169 projektide elluviimisel tuleks hinnata.17.  Ühenduse toetus algatusele BONUS-169 peaks terve algatuse kestuse vältel moodustama kuni 50 miljonit eurot ning vastama selle summa piires osalevate riikide toetusele, et suurendada nende huvi programmi ühise rakendamise vastu. Suurem osa ühenduse toetusest peaks olema suunatud rakendusetapile. Kummagi etapi jaoks tuleks kindlaks määrata ülemmäär. Rakendusetapi ülemmäära tuleks tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra.18.  BONUS-169 ühiseks rakendamiseks on vaja spetsiaalset rakendusstruktuuri, nagu on sätestatud otsuses 2006/971/EÜ. Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUS-169 rakendamisel on spetsiaalne rakendusstruktuur Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik (edaspidi „BONUS EEIG”). BONUS EEIG peaks saama ühenduse toetuse ja osalevate riikide toetused. Kõnealuseid toetusi peaks BONUS EEIG haldama kooskõlas programmi ühiste rahastamiseeskirjade ja -menetlustega. Samuti peaks BONUS EEIG tagama, et algatuse BONUS-169 elluviimine on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.19.  Ühenduse toetus peaks sõltuma osalevate riikide poolsest vahendite eraldamisest ning rahalise toetuse maksmisest.20.  Strateegilises etapis tuleks ühenduse rahalist toetust maksta ühenduse nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud toetuslepingu alusel, mis peaks olema reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad,[16] et toetuse haldamist hõlbustada ja lihtsustada.21.  Rakendusetapis tuleks ühenduse rahalist toetust maksta ühenduse nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud rakenduslepingu alusel, milles nähakse ette ühenduse toetuse kasutamise üksikasjalik kord. Seda ühenduse toetuse osa tuleks hallata kaudse tsentraliseeritud halduse teel kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[17] (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 54 lõike 2 punktiga c ja artikliga 56 ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[18] artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41.22.  BONUS EEIG-le makstud toetustelt saadavat intressi tuleks käsitada tema tuluna ja see tuleks suunata BONUS-169 rakendamisele.23.  Kui algatust BONUS-169 rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega algatuse rahastamises, peaks ühendusel oma finantshuvide kaitsmiseks olema õigus oma rahalist toetust vähendada, selle andmine peatada või see lõpetada tingimustel, mis sätestatakse ühenduse ja BONUS EEIG vahel sõlmitavates lepingutes.24.  BONUS-169 tõhusaks rakendamiseks tuleks rakendusetapil rahaliselt toetada projektikonkursside alusel ja BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult välja valitud BONUS-169 projektides osalejaid.25.  Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskus on komisjoni osakond, on selle instituutide teadussuutlikkus BONUS-169 seisukohalt siiski oluline ning võib aidata kaasa algatuse rakendamisele. Seepärast on asjakohane määratleda Teadusuuringute Ühiskeskuse roll seoses tema rahastamiskõlblikkusega.26.  Võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks hindamisel järgida seitsmenda raamprogrammi alusel esitatavate ettepanekute hindamisel kohaldatavaid põhimõtteid. Seepärast peaksid projektiettepanekuid BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult hindama sõltumatud eksperdid. Sõltumatu hindamise tulemusi rangelt järgides peaks BONUS EEIG koostama pingerea ja tähtsusjärjekorra, mis peaksid olema siduvad.27.  Kõik liikmesriigid ja kõik seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid peaksid saama algatusega BONUS-169 liituda.28.  Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks olema võimalik muude riikide osalemine algatuses BONUS-169, kui selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga ning kui nii komisjon kui ka osalevad liikmesriigid on sellega nõus. Seitsmenda raamprogrammi kohaselt peaks ühendusel olema õigus leppida vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele kokku algatusele BONUS-169 oma rahalise toetuse andmise tingimustes seoses selliste muude riikide osalemisega.29.  Tuleks võtta asjakohased meetmed eeskirjade eiramise ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta),[19] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest)[20] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta)[21].30.  On oluline, et BONUS-169 alusel toimuv teadustegevus vastaks peamistele eetilistele põhimõtetele, sealhulgas Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtetele, ning järgiks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.31.  Komisjon peaks tegema vahehindamisi, hinnates BONUS-169 rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning seatud eesmärkide suunas tehtud edusamme, samuti lõpphindamise.32.  BONUS EEIG peaks julgustama väljavalitud BONUS-169 projektides osalejaid oma tulemusi teatavaks tegema ja levitama ning tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Ühenduse toetus1. Ühenduse rahalist toetust ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile BONUS-169 (edaspidi „BONUS-169”), mille on ühiselt algatanud Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi (edaspidi „osalevad riigid”), antakse käesolevas otsuses sätestatud tingimustel.2. Ühendus annab kogu BONUS-169 kestuse vältel rahalist toetust summas kuni 50 miljonit eurot määruse (EÜ) nr 1906/2006 alusel strateegilises etapis ning finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c alusel rakendusetapis. Selle ülemmäära piires on ühenduse toetus samaväärne osalevate riikide toetusega.3. Ühenduse rahaline toetus makstakse ühiselt eelarveassigneeringutest, mis on eraldatud kõikidele vastavatele teemavaldkondadele „Koostöö” eriprogrammis.Art ikkel 2 BONUS-169 rakendamine1. Algatust BONUS-169 rakendab Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik BONUS EEIG (edaspidi „BONUS EEIG”).2. Kooskõlas I lisaga rakendatakse algatust BONUS-169 kahes etapis: strateegiline etapp ja sellele järgnev rakendusetapp.3. Programmi strateegiline etapp kestab kuni kaks aastat. Sellega valmistatakse ette rakendusetapp. Strateegilise etapi jooksul täidab BONUS EEIG järgmisi ülesandeid:33.  strateegilise uurimiskava koostamine, st programmi teadusliku sisu määratlemine vastavalt seitsmendas raamprogrammis kehtestatud eesmärkidele, keskendudes projektikonkurssidele;34.  sidusrühmadega konsulteerimise platvormide loomine, mille eesmärk on tugevdada ja institutsionaliseerida kõikide asjakohaste sektorite sidusrühmade kaasamist;35.  rakendusviiside, sealhulgas finantsalaste ja õiguslike eeskirjade ja menetluste, BONUS-169 tegevusest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete ning inimressursside ja teabevahetusega seotud küsimuste ettevalmistamine.4. Rakendusetapp kestab vähemalt viis aastat. Rakendusetapi jooksul avaldatakse BONUS-169 eesmärkidele vastavate projektide rahastamiseks vähemalt kolm konkursikutset. Konkursid on suunatud mitut partnerit hõlmavatele riikidevahelistele projektidele, sealhulgas teadusuuringutele, tehnoloogiaarendusele ning koolitus- ja levitamistegevusele. Projektid valitakse välja, järgides võrdse kohtlemise, läbipaistvuse, sõltumatu hindamise, kaasrahastamise, mittetulunduslikkuse ja muudest ühenduse allikatest mitterahastamise põhimõtteid ning samuti tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet.Arti kkel 3 Ühenduse toetuse tingimused1. Strateegilises etapis moodustab ühenduse rahaline toetus kuni 1,25 miljonit eurot ja on selle ülemmäära piires samaväärne osalevate riikide toetusega. Ühenduse kohustus strateegilise etapi jooksul toetust anda sõltub osalevate riikide samaväärsest kohustusest.2. Rakendusetapis moodustab ühenduse rahaline toetus kuni 48,75 miljonit eurot ja on selle ülemmäära piires samaväärne osalevate riikide toetusega. Seda ülempiiri võib tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra. Rakendusetapil võib kuni 25 % osalevate riikide toetusest moodustada mitterahaline toetus teadusuuringute infrastruktuuri kättesaadavuse võimaldamise kujul (edaspidi „mitterahaline infrastruktuuritoetus”).3. Rakendusetapis antakse ühenduse rahalist toetust järgmistel tingimustel:36.  strateegilise etapi suhtes komisjoni sõltumatute ekspertide abiga korraldatud hindamise positiivne tulemus; hinnangus käsitletakse artikli 2 lõikes 3 ja I lisas sätestatud eesmärkide ja väljundite saavutamise suunas tehtud edusamme;37.  BONUS EEIG tõestus tema suutlikkusest algatust BONUS-169 rakendada, sealhulgas vastu võtta, jagada ja kontrollida ühenduse rahalist toetust kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 54 lõike 2 punkiga c ja artikliga 56 ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41 ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt;38.  BONUS-169 sobiva ja tõhusa juhtimismudeli säilitamine ja kohaldamine vastavalt II lisale;39.  I lisas sätestatud BONUS-169 rakendusetapiga seotud tegevuse (sh projektikonkursside algatamine toetuste määramiseks) tõhus elluviimine BONUS EEIGs;40.  iga osaleva riigi võetud kohustus maksta oma osa BONUS-169 rahastamisel, raha maksmine ja vajaduse korral mitterahalise infrastruktuuritoetuse tõhus tagamine; kõnealused kohustused lisatakse pädevate riiklike asutuste kokkulepitud rahastamiskavasse, et aidata kaasa BONUS-169 rakendusetapi ühisele elluviimisele;41.  ühenduse riigiabi eeskirjade ning eeskätt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi ühenduse raamistiku järgimine[22];42.  kõrgel tasemel teadusliku pädevuse tagamine, eetiliste põhimõtete järgimine vastavalt otsuse nr 1982/2006/EÜ (edaspidi „seitsmes raamprogramm”) üldpõhimõtetele ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtete järgimine.Arti kkel 4 Teadusuuringute Ühiskeskuse osalemine1. Teadusuuringute Ühiskeskusel on õigus saada algatuse BONUS-169 raames rahalisi vahendeid samadel tingimustel kui osalevate riikide abikõlblikel asutustel.2. Teadusuuringute Ühiskeskuse omavahendeid, mida ei kaeta BONUS-169 raames saadavatest rahalistest vahenditest, ei loeta ühenduse toetuse osaks artikli 1 tähenduses.Arti kkel 5 Ühenduse ja BONUS EEIG vahelised lepingud1. Rahaliste vahendite haldamise ja kontrollimise ning ühenduste finantshuvide kaitse üksikasjalik kord strateegilise etapi jooksul kehtestatakse toetuslepinguga, mille komisjon ühenduse nimel BONUS EEIGga kooskõlas käesolevas otsuses ning määruses (EÜ) nr 1906/2006 sätestatud eeskirjadega sõlmib.2. Rahaliste vahendite haldamise ja kontrollimise ning ühenduste finantshuvide kaitse üksikasjalik kord rakendusetapi jooksul kehtestatakse rakenduslepinguga ja iga-aastaste rahastamislepingutega, mille komisjon ühenduse nimel BONUS EEIGga sõlmib.Rakendusleping sisaldab eeskätt järgmisi sätteid:43.  antud ülesannete määratlus;44.  ühenduse rahaliste vahendite kaitsmist käsitlev säte;45.  ülesannete täitmise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas BONUS-169 projektide suhtes kohaldatavad rahastamiseeskirjad ja rahaliste vahendite ülemmäärad ning asjakohased vastutusala piiritlemise ja kontrolli korraldamise sätted;46.  komisjonile ülesannete täitmise kohta aruannete esitamise eeskirjad;47.  ülesannete täitmise lõpetamise tingimused;48.  komisjoni teostatava kontrolli üksikasjalik kord;49.  eraldi pangakonto kasutamise ja saadud intresside käsitlemise tingimused;50.  sätted, mis tagavad, et ühenduse meetmed eristuvad BONUS EEIG muust tegevusest;51.  kohustus hoiduda tegevusest, mis võib põhjustada huvide konflikti finantsmääruse artikli 52 lõike 2 tähenduses;52.  artiklis 2 osutatud BONUS-169 rakendamisest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivad sätted;53.  vahehindamistel ja lõpphindamisel, sealhulgas artiklis 13 osutatud hindamistel kasutatavad kriteeriumid.3. Komisjon korraldab BONUS EEIG eelhindamise, et saada tõendeid finantsmääruse artiklis 56 osutatud menetluste ja süsteemide olemasolu ja nõuetekohase toimimise kohta.Arti kkel 6 Toetuselt saadav intressAlgatusele BONUS-169 eraldatud rahaliselt toetuselt saadavat intressi käsitatakse BONUS EEIG tuluna ja see suunatakse BONUS-169-le.Arti kkel 7 Ühenduse rahalise toetuse vähendamine, selle andmise peatamine või lõpetamineKui algatust BONUS-169 ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, võib ühendus oma rahalist toetust vähendada või selle andmise peatada või lõpetada, võttes arvesse BONUS-169 rakendamisel tehtud edusamme.Kui osalevad riigid ei toeta BONUS-169 rahastamist või teevad seda osaliselt või hilinemisega, võib ühendus artikli 5 lõikes 1 osutatud toetuslepingu tingimuste kohaselt oma rahalist toetust vähendada, võttes arvesse osalevate riikide vahenditest eraldatud summat.Artikkel 8 Ühenduste finantshuvide kaitsmine osalevate riikide pooltBONUS-169 rakendamisel võtavad osalevad riigid ühenduste finantshuvide kaitseks vajalikud õiguslikud, reguleerivad, haldus- või muud meetmed. Eelkõige võtavad osalevad riigid vajalikud meetmed, et tagada kõigi ühendusele võlgnetavate summade tagasinõudmine kooskõlas finantsmäärusega ja määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.Artikkel 9 Komisjoni ja kontrollikoja tehtav kontrollKomisjonil ja kontrollikojal on õigus ellu viia kontrolli ja inspekteerimist, mis on vajalik ühenduse rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning ühenduste finantshuvide kaitseks pettuste või muu eeskirjade eiramise eest. Selleks teevad osalevad riigid ja BONUS EEIG komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavaks kõik asjakohased dokumendid.Artikkel 10 Vastastikune teavitamineKomisjon edastab kogu asjakohase teabe Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Osalevad riigid esitavad Euroopa Parlamendi, nõukogu või kontrollikoja taotlusel BONUS EEIG kaudu komisjonile kogu lisateabe BONUS EEIG finantsjuhtimise kohta.Artikkel 11 Teiste liikmesriikide ja assotsieerunud riikide osalemineIgal liikmesriigil ja igal seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigil on õigus liituda algatusega BONUS-169 kooskõlas käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 ning artikli 3 lõike 3 punktides e ja f sätestatud kriteeriumidega. Käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse algatusega BONUS-169 liitunud liikmesriike ja teisi riike osalevate riikidena.Artikkel 12 Muude riikide osalemineOsalevad riigid ja komisjon võivad nõustuda mis tahes kolmanda riigi osalemisega artikli 3 lõikes 1 ning artikli 3 lõike 3 punktides e ja f sätestatud kriteeriumide kohaselt ja tingimusel, et selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga.Osalevad riigid ja komisjon määratlevad tingimused, mille alusel on sellises riigis asutatud või asuvatel juriidilistel isikutel õigus saada BONUS-169 alusel rahalist toetust.Artikkel 13 Aastaaruanded ja hindamineKomisjon lisab Euroopa Parlamendile ja nõukogule asutamislepingu artikli 173 kohaselt esitatavale seitsmenda raamprogrammi aastaaruandele aruande BONUS-169 tegevuse kohta.Komisjon korraldab BONUS-169 vahehindamise hiljemalt 31. detsembriks 2014. Hinnang käsitleb edusamme artiklis 2 ja I lisas sätestatud eesmärkide saavutamisel, samuti BONUS 169 soovitusi kõige asjakohasemate viiside kohta integreerituse, sealhulgas teadusliku, juhtimisalase ja rahalise integreerituse ning rakendamise kvaliteedi ja tõhususe edasiseks suurendamiseks, ning küsimust, kas osalevate riikide rahalised toetused on nende riikide teadusringkondade võimalikku nõudlust silmas pidades asjakohased.Komisjon edastab hindamise tulemused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.Kui ühenduse osalemine algatuses BONUS-169 lõppeb, kuid mitte hiljem kui 31. detsembriks 2017, korraldab komisjon BONUS-169 lõpphindamise. Komisjon esitab selle hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.Arti kkel 14 JõustumineKäesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Arti kkel 15Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele .Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaI LISABONUS-169 eesmärgid ja rakendamineBONUS-169 EESMÄRGIDBONUS-169 tõstab Läänemere piirkonna teadussuutlikkust, et toetada eesmärgipäraste määruste, tegevuspõhimõtete ja juhtimistavade väljatöötamist ning rakendamist, tõhusalt reageerida kõnealuse piirkonna praegustele ja tulevastele olulistele keskkonnaprobleemidele ja peamistele ühiskondlikele küsimustele ning parandada Läänemere piirkonna keskkonnauuringute killustatud kavandamise ja rakendatava lähenemisviisi tõhusust ja tulemuslikkust, integreerides Läänemere süsteemiga seotud teadusuuringud koostööpõhiseks ja valdkonnaüleseks rahvusvaheliseks tervikprogrammiks, mis on kestev ning selge sihiga.Algatus aitab kaasa ka Euroopa teadusruumi loomisele ja ülesehitamisele Läänemere piirkonnas.Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb parandada Läänemere piirkonna keskkonnauuringute killustatud kavandamise tõhusust ja tulemuslikkust, integreerides teadusuuringud kestvaks koostööpõhiseks ja valdkonnaüleseks rahvusvaheliseks tervikprogrammiks, mis on selge sihiga ning toetab piirkonna säästvat arengut. Selleks võetakse algatuse BONUS-169 raames järgmised meetmed:a) kehtestatakse poliitikast juhinduv strateegiline uurimiskava;b) suurendatakse jätkusuutlike piiriüleste ja sektoriüleste avalik-õiguslike uurimisprogrammide kooskõlastatust ja integreeritust;c) tõstetakse ELi uute Läänemere-äärsete liikmesriikide teadussuutlikkuse taset;d) luuakse sobivad sidusrühmadega konsulteerimise platvormid, mille raames kaasatakse kõikide asjakohaste sektorite esindajad;e) võetakse kasutusele täiendavad rahalised vahendid tõhusamaks sektoritevaheliseks koostööks Läänemere süsteemiga seotud teadusuuringutes;f) kehtestatakse asjakohased rakendusviisid, mis võimaldavad programmi ühise juriidilise haldusasutuse ja juhtimisstruktuuri kaudu tõhusalt rakendada;g) algatatakse vähemalt kolm mitut teemavaldkonda käsitlevat, strateegilise suunitlusega ning mitut partnerit hõlmavat ühist projektikonkurssi.STRATEEGILINE ETAPPEesmärkStrateegilise etapi käigus valmistatakse ette rakendusetapp. See etapp on seotud programmi strateegilise väljatöötamisega, et tagada Läänemere uuringute optimaalse integreerituse saavutamine. Etapi eesmärk on tugevdada sidusrühmade ja kasutajarühmade kaasatust, et teadusuuringud oleks poliitika ja haldamise seisukohast asjakohased, uuringuteemade prioriteetsuse kindlaksmääramine lähtuks poliitilistest vajadustest ning et aktiivselt taotletaks nii teadlaste ja nende vastavate teadusasutuste kui ka laiemate sidusrühmade täielikku kaasamist.VäljundidBONUS EEIG esitab komisjonile järgmistes punktides kirjeldatud väljundid hiljemalt 18 kuu jooksul alates strateegilise etapi algusest.BONUS EEIG taotluse korral annab komisjon talle kõnealuste väljundite väljatöötamise ajal nõu ja abi. BONUS EEIG esitab komisjoni taotluse korral aruande oma edusammude kohta.2.2.1 Strateegiline uurimiskavaStrateegiline uurimiskava töötatakse välja ja selle suhtes lepitakse kokku osalevate riikide, mitmesuguste sidusrühmade ja komisjoni vaheliste konsultatsioonide käigus. See on alus poliitikast juhinduvale programmile. Kavaga laiendatakse teadusuuringute sihti, kaasates mereökosüsteemi kõrval ka vesikonnal põhineva lähenemisviisi, mille raames käsitletakse peamisi Läänemere piirkonna ökosüsteemide kvaliteeti ja tootlikkust mõjutavaid küsimusi.Kava sisaldab Läänemere uuringute hetkeolukorra ja taseme kirjeldust ning sellega pannakse paika selge strateegiline visioon ja tegevuskava sõnastatud eesmärkide saavutamiseks, määratletakse soovituslikud poliitikast juhinduvad teemad projektikonkursside jaoks, nende eelarved, konkursikutsete avaldamise ajakava ja projektide eeldatav kestus. Peale selle hõlmab kava meetmeid esilekerkivate uurimisvajaduste täitmiseks ja teadusuuringute tõhusamaks integreerimiseks terves Läänemere piirkonnas, ühist tegevuskava ühiskasutamiseks ning piirkondliku infrastruktuuri võimsusse tulevikus tehtavate investeeringute võimalikku kava.2.2.2 Sidusrühmadega konsulteerimise platvormidBONUS-169 kohaliku, riikliku, piirkondliku ja Euroopa tasandi sidusrühmade põhjaliku analüüsi põhjal luuakse sidusrühmadega konsulteerimise platvormid ja mehhanismid, mille eesmärk on tugevdada ja institutsionaliseerida kõikide asjakohaste sektorite sidusrühmade kaasamist, et selgitada välja olulised puudujäägid, seada uuringuteemad prioriteetsuse järjekorda ja laiendada teadusuuringute väljundite kasutuselevõttu. Selles osalevad teadlased, sealhulgas merenduse kõrval ka muudest loodusteaduste valdkondadest ning sotsiaal- ja majandusteaduste valdkondadest, et saavutada strateegilise uurimiskava, selle strateegilise visiooni ja uuringuteemade prioriteetsuse väljatöötamiseks vajalik multidistsiplinaarsus.Programmi toetava alalise organina luuakse sektoripõhiste teadusuuringute foorum (ministeeriumide esindajatest ja teistest Läänemere süsteemi teadusuuringute ja juhtimisega tegelevatest isikutest koosnev organ), mille vastutusalasse kuulub programmi kavandamise, tulemuste ja esilekerkivate uurimisvajaduste arutamine otsuste tegemise seisukohast. Kõnealune foorum hõlbustab ja edendab teadusuuringute integreerimist terves Läänemere piirkonnas, sealhulgas infrastruktuuri võimsuse ühist kasutamist ja kavandamist, aitab esile tuua uurimisvajadusi, edendab uuringutulemuste kasutamist ning hõlbustab teadusuuringute rahastamise integreerimist.2.2.3 RakendusviisidRakendusviisid hõlmavad kõiki strateegilise uurimiskava edukaks rakendamiseks vajalikke aspekte. Kui see on asjakohane, lähtuvad rakendusviisid seitsmenda raamprogrammi eeskirjadest. Muu hulgas hõlmavad need järgmisi elemente:a) võetakse finantsmääruses kaudse tsentraliseeritud halduse jaoks nõutavad meetmed (dokumentide koostamine, menetluste kehtestamine, töötajate palkamine ja koolitamine);b) osalevatelt riikidelt võetakse ametlik kinnitus kohustuse kohta maksta vähemalt 48,75 miljonit eurot, millest maksimaalselt 25 % võib moodustada mitterahaline infrastruktuuritoetus;c) esitatakse realistlik ja tõenditel põhinev hinnang osalevate riikide mitterahalise infrastruktuuritoetuse (millega nad lubavad algatuse BONUS-169 alusel toetuse saajatel oma infrastruktuure kasutada) väärtuse kohta;d) kõikidest infrastruktuuridest koostatakse täielik loetelu, mis hõlmab nende omanike, käitajate ja teiste vastutavate asutuste kontaktandmeid, see avaldatakse ja vajaduse korral ajakohastatakse seda;e) lepitakse kokku BONUS-169 alusel toetuse saajate ja BONUS EEIG vahel keskselt sõlmitavate toetuslepingute ühised rakendusviisid ja tagatakse nende toimimine, sealhulgas ühised ja kokkulepitud osalemiseeskirjad, toetuslepingu näidis, suunised toetuse taotlejatele, osalejatele ja sõltumatutele hindajatele ning toetusesaajate kontrollimise viisid, mis hõlmavad komisjoni ja kontrollikoja võimalust sellist kontrolli korraldada;f) töötatakse välja asjakohane juhtimisstruktuur programmi haldamiseks projektide kestuse igas etapis;g) tagatakse piisavad rahalised vahendid BONUS EEIG tugevdamiseks inimressursside ja mitme valdkonna eriteadmistega, et võimaldada tal toetada nii programmi strateegilisi tahke kui ka selle tõhusat rakendamist;h) osalevate riikide ja ühenduse rahalistest toetustest koosneva ühiste rahaliste vahendite kogumi põhjal töötatakse välja BONUS-169 projektide rahastamise struktuur;i) töötatakse välja teabevahetus- ja teabelevistrateegia, mis tagab võimalikult ulatuslikult tulemuste ja andmete vastavuse Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu normidele.Mitterahaliste infrastruktuuritoetuste puhul töötatakse strateegilise etapi käigus välja konkreetne lähenemisviis ja erieeskirjad, mille kohaselt kohustuvad osalevad riigid tagama BONUS-169 alusel toetuse saajatele oma infrastruktuuri (eelkõige uurimislaevade) tasuta kättesaadavuse ja kasutamise. Sellise infrastruktuuri kasutamise kulud ei ole abikõlblikud projektikulud. Selles küsimuses sõlmib BONUS EEIG osalevate riikide või infrastruktuuri omanikega asjakohased lepingud, milles:a) määratletakse mitterahalise infrastruktuuritoetuse hindamise meetodid;b) tagatakse, et BONUS EEIG, komisjon ja kontrollikoda saavad infrastruktuuri kättesaadavust, kasutamist ning sellest tulenevaid kulusid kontrollida;c) kehtestatakse nõue, et lepinguosalised peavad igal aastal esitama aruande kulude kohta, mis tulenevad infrastruktuuri kättesaadavuse või kasutamise võimaldamisest BONUS-169 alusel toetuse saajatele.2.2.4 Strateegilise etapi ühendusepoolne rahastamineAbikõlblikud kulud hüvitatakse kuni 50 % ulatuses ning need on BONUS EEIG poolt tegelikult kantud ja tema raamatupidamisarvestuses kirjendatud kulud punktis 1 kindlaksmääratud eesmärgi saavutamiseks. Kulud võivad olla abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2010 ja need määratletakse täpsemalt strateegilise etapi toetuslepingus.RAKENDUSETAPPKui hindamise ja BONUS EEIG eelhindamise tulemused on positiivsed, sõlmivad komisjon ja BONUS EEIG rakenduslepingu.EesmärgidRakendusetapi jooksul kuulutatakse välja ja rakendatakse algatuse eesmärkidele suunatud strateegiliste BONUS-169 projektide rahastamiseks vähemalt kolm ühist projektikonkurssi. Teemad lähtuvad BONUS-169 strateegilisest uurimiskavast, järgivad võimalikult suurel määral kehtestatud tegevuskava ning hõlmavad teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ning koolitus- ja levitamistegevust.BONUS-169 projektide rakendamineBONUS-169 projektikonkursse rakendatakse mitut partnerit hõlmavate riikidevaheliste projektidena, millesse on kaasatud vähemalt kolm sõltumatut abikõlblikku juriidilist isikut kolmest eri liikmesriigist või assotsieerunud riigist, millest vähemalt kaks on algatuses BONUS-169 osalevad riigid.Liikmesriikide ja assotsieerunud riikide juriidilistel isikutel on õigus saada BONUS-169 alusel rahalisi vahendeid. Igasse BONUS-169 projektide ettepanekuid esitavasse konsortsiumi võib kuuluda osalejaid kolmandatest riikidest, tingimusel et nad suudavad reaalselt tagada oma osalemiskulude täielikuks katmiseks vajalike vahendite olemasolu. Sellise osaleja BONUSe alusel rahastamise põhjendatuse üle võib otsustada iga juhtumi puhul eraldi, kui tema osalemine projektis on projekti edukuse seisukohalt tingimata vajalik.Igas konkursikutses nimetatakse selgelt asjakohased teaduslikud teemad. Need teemad määrab kindlaks BONUS EEIG, pidades nõu komisjoniga. Teemade kindlaksmääramisel võtavad nad arvesse esilekerkivaid vajadusi, eelnevalt rakendatud projektikonkursside tulemusi ning strateegilise etapi ja kogu programmi jooksul korraldatud laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega.BONUS EEIG avaldab konkursikutsed võimalikult laialdaselt, kasutades konkreetseid teabekanaleid, eelkõige kõikidele asjaomastele sidusrühmadele suunatud seitsmenda raamprogrammi veebilehti, erialaväljaandeid ja teatmikke. Konkurss on avatud vähemalt kolm kuud. Konkursikutsele vastavad taotlejad esitavad projektiettepanekud keskselt BONUS EEIG-le üheetapiliseks hindamismenetluseks.Esitatud projekte hinnatakse ja need valitakse välja tsentraliseeritult, tuginedes sõltumatule võrdlusele kindlaksmääratud abikõlblikkuse, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumidega. Põhilised hindamiskriteeriumid on teaduslik pädevus, rakendamise kvaliteet ja projekti oodatav mõju. Põhilisi hindamiskriteeriume täpsustatakse konkursikutses. Lisakriteeriumeid võib kehtestada tingimusel, et need avaldatakse konkursikutses ning et need ei ole diskrimineerivad ega ülimuslikud põhiliste hindamiskriteeriumide suhtes.BONUS EEIG tagab, et kõiki laekunud ettepanekuid hinnatakse vähemalt kolme sõltumatu eksperdi abiga, kes määratakse määruses (EÜ) nr 1906/2006 sätestatud kriteeriumide põhjal. Projektiettepanekud pannakse pingeritta. Sõltumatud eksperdid võrdlevad projekte hindamiskriteeriumide alusel ning määravad neile iga kriteeriumi kohta hinde 0st 5ni vastavalt ettepanekute esitamise eeskirjadele ning asjaomastele seitsmenda raamprogrammi hindamis-, valiku- ja lepingu sõlmimise menetlustele.Ranges kooskõlas sõltumatu hindamise tulemustega kehtestab BONUS EEIG rahastamisloetelu. Sõltumatute ekspertide koostatud pingerida loetakse BONUS-169 rahaliste vahendite eraldamisel siduvaks.Väljavalitud BONUS-169 projektidele antud toetuste haldusjuhtimine toimub tsentraliseeritult BONUS EEIG vastutusel.Muu tegevusPunktides 3.1 ja 3.2 sätestatud BONUS-169 haldamise kõrval tegeleb BONUS EEIG ka järgmise tegevusega:a) strateegilise uurimiskava ja uurimisteemade prioriteetsuse korrapärane ajakohastamine punktis 2.2.2 osutatud laiaulatusliku sidusrühmadega konsulteerimise põhjal, et võtta arvesse esilekerkivaid vajadusi ning eelnevalt rakendatud projektikonkursside tulemusi;b) BONUS-169 raames rahastatavates projektides osalevate riikidevaheliste ja valdkondadevaheliste uurimisrühmade juurdepääsu hõlbustamine ainulaadsetele teadusuuringute infrastruktuuridele ja rajatistele;c) teaduse ja poliitika tõhusa koostoime edendamine, et tagada uurimistulemuste optimaalne kasutuselevõtt;d) osalevate riikide poolse rahastamise kindlustamine, mis tagaks algatuse jätkusuutlikkuse ka siis, kui ühenduse rahastamine pärast algatuse BONUS-169 rakendamist lõpeb;e) tihedam koostöö piirkondlike keskkonnauuringute programmide ja Euroopa muude merepiirkondadega seotud asjaomaste teadusringkondade vahel;f) teabevahetus ja teabe levitamine;g) ühtlustamise ja tõhustamise tagamiseks asub BONUS EEIG ennetavalt jagama parimat tava Euroopa muude merepiirkondade tasandil ning seda üleeuroopalisel tasandil ulatuslikult väljendama.Toetused rakendusetapi jooksulOsalevad riigid ja ühendus kaasrahastavad BONUS-169 rakendamisetappi vähemalt viie aasta jooksul, kuni kõik BONUS-169 alusel rahastatud projektid on täielikult lõpetatud, tingimusel et täidetud on ühenduse kulukohustused kuni 2013. aastani ning kõik aruandekohustused komisjoni ees. Ühenduse toetus on rakendusetapil samaväärne rahalise toetuse ja mitterahalise infrastruktuuritoetusega, mida osalevad riigid annavad BONUS EEIG kaudu BONUS-169 projektideks ning BONUS EEIG rakendusetapis kantud jooksvateks kuludeks. Kõnealused jooksvad kulud ei tohi ületada 5 miljonit eurot.Ühenduse ja osalevate riikide rahaline toetus algatusele BONUS-169 koondatakse ning seda haldab tsentraliseeritult BONUS EEIG.Kooskõlas artikli 5 lõikes 2 osutatud iga-aastastes rahastamislepingutes kokku lepitud tingimustega antakse ühenduse rahalist toetust tõendite põhjal, mis näitavad osalevate riikide rahalise toetuse maksmist BONUS EEIG-le ja mitterahalise infrastruktuuritoetuse andmist BONUS-169 projektidele.BONUS EEIG vastutab selle eest, et toetuse saajad kasutavad BONUS-169 rahalisi vahendeid nõuetekohaselt; see määratakse kindlaks BONUS EEIG enda või tema nimel teostatava rakendatavate projektide sõltumatu finantskontrolliga.BONUS-169 projektide rahastamineKui artikli 3 lõike 3 punktist f ei tulene teisiti, hõlmab BONUS-169 projektide rahastamine 100 % abikõlblikke kulusid, mida arvutatakse ühiste rahastamiseeskirjade ja ühiste rahastamismäärade põhjal, mille BONUS EEIG kehtestab rakendusviisides ning millele komisjon rakenduslepingus nõusoleku annab.II LISABONUS-169 juhtimine1. Algatust BONUS-169 haldab BONUS EEIG oma sekretariaadi kaudu. BONUS EEIG loob BONUS-169 haldamiseks järgmised struktuurid: juhtkomitee, sekretariaat, nõuandekogu, sektoripõhiste teadusuuringute foorum ja projektikoordinaatorite foorum.2. Juhtkomitee on BONUS EEIG kõrgeim organ, moodustades selle otsuseid tegeva organi ja sekretariaati juhtiva nõukogu. Juhtkomitee koosneb teadust rahastavate organisatsioonide ja haldusasutuste kõrgematest ametnikest, kelle nimetavad BONUS EEIG liikmed. Komiteed juhatab eesistuja, kelle ametikoht vahetub igal aastal BONUS EEIG liikmete vahel. Eelmine, ametisolev ja järgmine eesistuja moodustavad strateegilise töökonna, mis toetab sekretariaati strateegilise tähtsusega küsimustes. Sekretariaadi ettepanekute põhjal otsustab juhtkomitee BONUS-169 strateegilised suunad, sealhulgas BONUS-169 määratlemise ja ajakohastamise, projektikonkursside kavandamise, eelarve jaotuse, abikõlblikkus- ja valikukriteeriumide, hindajate valimise, rahastatavate BONUS-169 projektide pingerea heakskiitmise, rahastatavate BONUS-169 projektide edusammude jälgimise ning sekretariaadi piisava ja nõuetekohase järelevalve üle algatusega BONUS-169 seotud töös.3. Sekretariaati juhib peadirektor, kes viib ellu juhtkomitee otsuseid ning tegutseb BONUS-169 peamise esindajana nii komisjoni kui ka mitmesuguste riiklike rahastamisasutuste juures. Sekretariaat vastutab BONUS-169 üldise kooskõlastamis- ja järelevalvetegevuse, konkursikutsete avaldamise ning projektikonkursside hindamise ja rakendamise ning rahastatavate projektide järelevalve eest nii lepingulisest kui ka teaduslikust seisukohast ja juhtkomiteele edusammudest aru andmise eest. Samuti vastutab sekretariaat sidusrühmade ja nõuandekoguga konsultatsioonide korraldamise, konsultatsioonide tulemuste ja strateegilise uurimiskava järgneva lõimimise ja ühtlustamise ning teaduse ja poliitika tõhusa koostoime edendamise eest.4. Nõuandekogu abistab juhtkomiteed ja sekretariaati. See koosneb kõrge rahvusvahelise mainega teadlastest ning asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas näiteks turismi, taastuvenergia, kalanduse ja vesiviljeluse, meretranspordi ja biotehnoloogia valdkondade ja tehnoloogiate pakkujate esindajatest; need sidusrühmad hõlmavad nii tööstust kui ka kõnealustest valdkondadest huvitunud kodanikuühiskonna organisatsioone, muid integreeritud Läänemere uurimisprogramme ja teisi Euroopa piirkondlike meredega seotud organisatsioone. Nõuandekogu annab sõltumatuid nõuandeid, suuniseid ja soovitusi BONUS-169 teaduslikes ja poliitikaalastes küsimustes. See hõlmab nõuandeid BONUS-169 eesmärkide, prioriteetide ja suuna, BONUS-169 toimimise tugevdamise viiside ning algatuse teaduslike väljundite esitamise ja kvaliteedi, suutlikkuse tõstmise, võrgustike moodustamise ja töö asjakohasuse kohta BONUS-169 eesmärkide saavutamiseks. Samuti aitab nõuandekogu kasutada ja levitada BONUS-169 tulemusi.5. Sektoripõhiste teadusuuringute foorum koosneb ministeeriumide esindajatest ja teistest Läänemere süsteemi teadusuuringute ja juhtimisega tegelevatest isikutest. Korra aastas tuleb foorum kokku nõupidamisele, kus arutatakse BONUS-169 tulemusi ja esilekerkivaid uurimisvajadusi otsuste tegemise seisukohast. Foorum edendab teadusuuringute, sealhulgas asjakohaste sektoripõhiselt rahastatud teadusuuringute integreerimist terves Läänemere piirkonnas ning ühiste infrastruktuuride kasutamist ja kavandamist.6. Projektikoordinaatorite foorum koosneb BONUS-169 kaudu rahastatavate projektide koordinaatoritest. Foorum abistab sekretariaati BONUS-169 teadusliku kooskõlastamise ning uuringutulemuste integreerimise ja sünteesimisega seotud küsimustes.FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Läänemere uuringute ühisprogrammis (BONUS-169).2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus: seitsmes raamprogramm, Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 169.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh nende nimetused:Teadusuuringute peadirektoraadi toetuse proportsionaalne jaotus aastal 2010:Nimetus | Eelarverida | 2010 (%) | 2010 (€) |RTD | Koostöö – Keskkond (sh kliimamuutus) | 08 06 01 | 100% | 1 250 000,00 € |RTD | Koostöö – Toit, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia | 08 03 01 | 0% | 0,00 € |RTD | Koostöö – Energia | 08 05 01 | 0% | 0,00 € |RTD | Koostöö – Transport (sh lennundus) | 08 07 01 | 0% | 0,00 € |RTD | Koostöö – Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused | 08 08 01 | 0% | 0,00 € |KOKKU | 100% | 1 250 000,00 € |Alates 2012. aastast on Teadusuuringute peadirektoraadi toetus rakendamisetapiks proportsionaalselt järgmine:Nimetus | Eelarverida | 2012-2013 % |RTD | Koostöö – Keskkond (sh kliimamuutus) | 08 06 01 | 35% |RTD | Koostöö – Toit, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia | 08 03 01 | 20% |RTD | Koostöö – Energia | 08 05 01 | 15% |RTD | Koostöö – Transport (sh lennundus) | 08 07 01 | 15% |RTD | Koostöö – Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused | 08 08 01 | 15% |KOKKU | 100% |Eelarverida | 2012-2013 % | 2012 (€) | 2013 (€) | Kokku 2012-2013(€) |RTD | 08 06 01 | 35% | 5 862 500,00 | 11 200 000,00 | 17 062 500,00 |RTD | 08 03 01 | 20% | 3 350 000,00 | 6 400 000,00 | 9 750 000,00 |RTD | 08 05 01 | 15% | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |RTD | 08 07 01 | 15% | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |RTD | 08 08 01 | 15% | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |KOKKU | 100% | 16 750 000,00 | 32 000 000,00 | 48 750 000,00 |3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Eeldatakse, et ühenduse toetus Läänemere uuringute ühisprogrammile BONUS-169 kehtestatakse nõukogu ja Euroopa Parlamendi kaasotsustamismenetlusega 2010. aastal esialgseks ajavahemikuks, mis kestab 2016. aasta 31. detsembrini.3.3. Eelarve tunnusjooned:Mitut eelarverida hõlmavad kulukohustused alates aastast 2010:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |08 06 01 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | JAH | JAH | Nr [1A] |08 03 01 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | JAH | JAH | Nr [1A] |08 05 01 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | JAH | JAH | Nr [1A] |08 07 01 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | JAH | JAH | Nr [1A] |08 08 01 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | JAH | JAH | Nr [1A] |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendidKõik käesoleva finantsselgituse arvud on soovituslikud ja esitatud püsiväärtuses.4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 jj | Kokku |Tegevuskulud |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |Maksete assigneeringud | b | 1,000 | 0,250 | 5,584 | 12,874 | 30,292 | 50,000 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |Maksete assigneeringud | b+c | 1,000 | 0,250 | 5,584 | 12,874 | 30,292 | 50,000 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[23] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,000 | 0,671 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,008 | 0,040 | 0,015 | 0,045 | 0,000 | 0,108 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 1,380 | 0,223 | 16,948 | 32,228 | 0,000 | 50,779 |MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 1,130 | 0,473 | 5,782 | 13,102 | 30,292 | 50,779 |Kaasrahastamise andmedi) Programmi tasandilVastavalt käesolevale otsusele rakendatakse BONUS-169 algatust kahe selgesti eristatava etapina: kaks aastat kestev esialgne strateegiline etapp ning rakendusetapp, mis kestab vähemalt viis aastat. Rakendusetapi käivitamine peaks sõltuma komisjoni otsusest, mis tehakse pärast positiivse tulemusega eelauditit ning strateegilise etapi hindamise positiivset tulemust kui algatuse küpsuse ja valmiduse näitajat pärast strateegilist etappi.Euroopa Ühendus annab samaväärselt abikõlblike osalevate riikide toetusega kuni 50 miljonit eurot, seega moodustab algatuse prognoositav kogueelarve 100 miljonit eurot. Osalevate riikide rahalist toetust ja ühenduse toetust hallatakse reaalse ühiskassana.Strateegilise etapi rakendamine toimub toetuse kaudu kooskõlas käesolevas otsuses kehtestatud eeskirjadega. Strateegilises etapis moodustab ühenduse rahaline toetus kuni 1,25 miljonit eurot ja on samaväärne osalevate riikide toetusega.Rakendusetapi täitmine toimub kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktiga c ning käesolevas otsuses sätestatud eeskirjade kohaselt on ühenduse toetus rakendusetapil samaväärne osalevate riikide toetusega, mis on kuni 48,75 miljonit eurot. Seda ülempiiri võib tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra. Rakendusetapil võib kuni 25 % osalevate riikide toetusest moodustada mitterahaline toetus teadusuuringute infrastruktuuri kättesaadavuse võimaldamise kujul (edaspidi „mitterahaline infrastruktuuritoetus”). Ühenduse toetus makstakse aastatel 2010–2013 (kaasa arvatud). Ühendusel ei ole uusi kohustusi pärast 2013. aastat. Spetsiaalse rakendusstruktuuri jooksvad kulud on rakendamisetapis ja seni kuni rakendusstruktuuri tegevus on vajalik kõikide BONUS-169 rahastatavate projektide järelevalveks ja rakendamiseks ning lepinguliste kohustuste täitmiseks komisjoni ees abikõlblikud kulud kuni 5 miljoni euro ulatuses.ii) Projekti tasandilBONUS-169 rahastamist hallatakse reaalsest ühiskassast, mis hõlmab osalevate riikide rahalist toetust ning mille vahendeid kasutatakse väljavalitud BONUS-169 projektides osalejate rahastamiseks.Nendes BONUS-169 projektides osalejatele makstav rahaline toetus hõlmab kuni 100 % abikõlblikke kulusid, mida arvutatakse kooskõlas ühenduse riigiabi eeskirjadega ning ühiste rahastamiseeskirjade ja ühiste rahastamismäärade põhjal, mille kehtestab spetsiaalne rakendusstruktuur rakenduslepingus, mille on välja töötanud ja mida on hinnanud eelaudit strateegilise etapi käigus, ning arvestades rakenduslepingus sätestatavaid kindlaid rakendusviise, mis põhinevad seitsmendas raamprogrammis esitatud põhimõtetel. Rahastamisvahendeid eraldatakse BONUS-169 projektidele ühiselt hallatavast ühiskassast pingerea alusel.miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 jj | Kokku |Osalevad liikmesriigid[24] | f | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |Ühenduse toetus | a+c | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |Halduskulud | d+e | 0,130 | 0,223 | 0,198 | 0,228 | 0,000 | 0,779 |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 2,630 | 0,223 | 33,698 | 64,228 | 0,000 | 100,779 |Komisjoni kavandatav toetus on kokku 50 miljonit eurot. Osalevate liikmesriikide toetus on kokku 50 miljonit eurot, sh 25 % mitterahalised infrastruktuuritoetused.4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamine[25] (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusBONUS-169 ühisprogrammi loomiseks, arendamiseks ja toimimiseks on vajalik ühenduse toetus, et oleks võimalik koos osalevate riikidega selle tegevust kaasrahastada.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimePraegune Läänemere piirkonna teadussüsteem on liiga killustatud, et võidelda kiireloomuliste keskkonnaprobleemidega. Praegune olukord nõuab täielikult integreeritud lähenemisviisi väljatöötamist ja rakendamist, mis võimaldab kõikide Läänemerega piirnevate riikide asjaomaste teadusprogrammide ühtlustamist ja suunitlemist eesmärgiga käsitleda keerulisi ja kiireloomulisi küsimusi kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesAlgatusega BONUS-169 integreeritakse kaheksa Läänemere-äärse riigi teadusprogrammid ja -tegevus üheks ühiseks teadusprogrammiks ning toetatakse eeskätt Euroopa teadusruumi, Läänemere strateegia, veepoliitika raamdirektiivi ning mere- ja merendusstrateegia eesmärke5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riiklikele või rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele või eraõiguslikele asutustele, kes osutavad avalikke teenuseid, millele on oma tagatise andnud liikmesriigid, Island, Iisrael, Norra, Šveits ja Türgi.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordKui BONUS-169 on loodud, toimub selle järelevalve iga-aastaste aruannete kaudu, mida esitab spetsiaalne rakendusstruktuur.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineKomisjoni teenistused viivad läbi eelauditi, et hinnata valmisolekut programmi rakendamiseks kooskõlas finantsmäärusega ning täpsemalt selle kaudse tsentraliseeritud haldamise sätetega. Spetsiaalne rakendusstruktuur koostab seejärel tegevuskava, kus on täpselt ära toodud eelauditil põhinevad soovitused.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Kavandatav juhtimismudel põhineb kogemustel, mis on saadud esimesest artikli 169 kohasest kuuenda raamprogrammi ajal läbiviidud algatusest „Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlus” (EDCTP) ning seitsmenda raamprogrammi algatustest „Intelligentne elukeskkond”, EuroSTARS ja „Riiklik metroloogia teadusprogramm”.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusKäesoleva otsuse kohaselt viib komisjon sõltumatute ekspertide kaasabil läbi strateegilise etapi tõendatud hinnangu.Komisjon viib läbi teise konkursikutse rakendamisele järgneva ja enne kolmanda konkursikutse avaldamist toimuva rakendusetapi vahehindamise ning järelhindamise.7. Pettusevastased meetmedBONUS-169 asutamisotsuse artiklis 8 on sätestatud, et ühisprogrammi rakendamisel võtavad osalevad riigid vajalikud õiguslikud, halduslikud või muud meetmed ühenduse finantshuvide kaitseks. Eelkõige annavad osalevad riigid piisavad tagatised kõigi ühendusele võlgnetavate summade tagasinõudmiseks spetsiaalselt rakendusstruktuurilt.BONUS-169 asutamisotsuse artiklis 9 on sätestatud, et komisjon ja kontrollikoda võivad oma ametnike või agentide kaudu teha kõik kontrollimised ja inspekteerimised, mis on vajalikud ühenduse rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning ühenduse huvide kaitsmiseks mis tahes pettuse või eeskirjade rikkumise eest. Selleks teevad osalevad riigid ja/või spetsiaalne rakendusstruktuur kõik asjakohased dokumendid õigeaegselt komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavaks.Pettusevastased lisameetmed rakendatakse osana komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahelisest üksikasjalikust kokkuleppest.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |Ametnikud või ajutised teenistujad[29] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[30] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[31] |KOKKU |-  8.2.2. Meetmetest tulenevate ülesannete kirjeldus8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)aasta 2010 | aasta 2011 | aasta 2012 | aasta 2013 | aasta 2014 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sise- |välis- |Tehniline ja haldusabi kokku | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Arvestus – Spetsiaalse rakendusstruktuuri hinnangulised kulud |Kulude hinnang põhineb BONUS EEIG hinnangutel, mis tuginevad BONUS ERA-NETi ja BONUS Plusi käigus saadud kogemustele. Ajavahemiku 2010–2016 kogukulud hõlmavad: - BONUS ühisprogrammi haldamine: programmi juht ja sekretariaat / kontori abipersonal - levitamis- ja teabevahetuskulud: üritused, materjal, ajakirjandus ja trükkimine, veebileht - infotehnoloogiaalane tugi, hooldustööd ja litsentsitasud - reisikulud - ettepanekute hindamine sõltumatute ekspertide abil: eksperditasud ja reisikulud |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludVõrdlussummast välja jäävate personali- ja halduskuludega seotud teavet tuleb lugeda seitsmenda raamprogrammi siseseks haldusassigneeringute ümberpaigutuseks.miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik[33] | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |Ametnikud ja ajutine personal Eelarverida 08 01 05 | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,671 |Art XXXXX kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,671 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised teenistujad |Keskmiselt 122 000 eurot täistööajale taandatud ametikoha kohta. Lepingute läbirääkimiste etapi jaoks võetakse aastal 2010 arvesse 1 ja aastal 2011 1,5 täistööajale taandatud ametikohta. Aastatel 2012–2013 võetakse arvesse 1,5 täistööajale taandatud ametikohta. |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |Kõnealuse algatuse järeltegevuseks on alates 2012. aastast komisjoni talituste poolt ette nähtud 1,5 täistööajale taandatud ametikohta aastas. Peamised ülesanded on järgmised:-  osalemine liikmena BONUS-169 komitee ja BONUS-169 teadusnõukogu koosolekutel, +/- 3–4 kahepäevast koosolekut aastas (direktori / üksuse juhi tasand);-  osalemine vaatlejana BONUS-169 ettepanekute hindamisel, 2–3 korda aastas (projekti haldava ametniku tasand);-  osalemine seminaridel ja teabeleviüritustel, 2–3 korda aastas (projekti haldava ametniku tasand);-  läbirääkimised spetsiaalse rakendusstruktuuriga ja lepingu ettevalmistamine (projekti haldava ametniku + assistendi tasand);-  järelevalve rakendamise üle aastaaruannete põhjal ning vahe- ja lõpphindamiste korraldamine (projekti haldava ametniku tasand);-  BONUS-169 rakendamise finants- ja õigusalane auditeerimine (Audiitor. Finantsametniku tasand).2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |08 01 02 11 01 – Lähetused | 0,008 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,053 |08 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |08 01 02 11 03 – Komiteed[34] |08 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |08 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (08 01 02 11) | 0,008 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,053 |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud Sõltumatud eksperdid strateegilise etapi hindamiseks ning vahe- ja lõppkokkuvõtte tegemiseks | 0,025 | 0,030 | 0,055 |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA)[35] | 0,008 | 0,040 | 0,015 | 0,045 | 0,108 |Võrdlussummast välja jäävate personali- ja halduskuludega seotud teavet tuleb lugeda seitsmenda raamprogrammi siseseks haldusassigneeringute ümberpaigutuseks.Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |Lähetused: Arvestades seda, et kui Brüsselis toimuvad koosolekud välja arvata, toimub suurem osa koosolekutest, kus osaleb EL-i personal, Soomes, on kulud hinnanguliselt keskmiselt 700 eurot lähetuse kohta pluss 104 eurot päevaraha ning kuni 140 eurot majutuskulusid (nagu on määratletud EL-i lähetusjuhistes); lähetuse keskmine kestus on 1,5 päeva; lähetuste arv ja iseloom: 4 lähetust aastas 2 ametniku kohta, kes osalevad BONUS-169 koosolekutel. 3 lähetust aastas ühe ametniku kohta, kes osaleb seminaridel ja muudel üritustel. 4 lähetust aastas ühe ametniku kohta, kes osaleb BONUS-169 juhatuse koosolekutel (juhul kui need toimuvad väljaspool Brüsselit). 2010. aastaks on arvestatud pool aastakuludest. Välisabi: Vahe- ja lõpphindamistele kulunud välisabi eeldatavad kulud 3 väliseksperdi korral. Vahearuande kuluks hinnatakse 25 000 eurot ja lõpparuande kuluks 30 000 eurot (sisaldab eksperdikulusid, päevaraha ja reisikulusid). |[1] 2006/971/EÜ: Nõukogu otsus, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” ;2006/974/EÜ: Nõukogu otsus, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus” .[2] ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.[3] Otsus nr 1982/2006/EÜ, ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.[4] Otsus 2006/971/EÜ, ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.[5] 17. juulil, 8.–10. septembril, 6.–7. ja 20.–21. novembril 2008, 26.–27. veebruaril 2009, 15. aprillil, 3.–4. juunil ning 11.–12. juunil 2009.[6] KOM(2009) 248/3.[7] http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/baltic/consultation_en.htm.[8] ELT C […], […], lk […].[9] ELT C […], […], lk […].[10] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.[11] ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.[12] KOM(2009) 248 (lõplik), 10.6.2009.[13] K(2007) 2460, 11. juuni 2007.[14] ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.[15] EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.[16] ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.[17] EÜT L 248, 16.09.2002, lk 1.[18] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.[19] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.[20] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.[21] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.[22] ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.[23] Võrdlussummaks on ühenduse rahaline toetus BONUS-169 teadusprogrammile.[24] Osalevate riikide eeldatav soovituslik aastane toetus, mille kinnitab BONUS EEIG[25] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[26] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse kauem kui kuus aastat, lisada täiendavaid veerge.[27] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[28] Komisjoni ametnikud spetsiaalses rakendusstruktuuris BONUS-169 jaoks ei tööta.[29] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[30] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[31] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[32] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[33] "45H Ametikohtade täitmiseks prognoositavad täiendavad kulud 0,528 miljoni euro ulatuses loodetakse saada aastate 2014-2016 jooksul läbiviidava algatuse järelmeetmetest, kuid neid kulusid ei kaeta seitsmendast raamprogrammist.[34] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.[35] Prognoositavad täiendavad kulud 0,045 miljonit eurot lähetusteks ning 0,050 miljonit eurot lõppkokkuvõtte tegemiseks osutatavaks välisabiks (s.o kokku 0,095 miljonit eurot) loodetakse saada pärast 2013. aastat, kuid neid ei kaeta seitsmendast raamprogrammist.