Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0469

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus hülgetoodetega kauplemise kohta {SEK(2008) 2290} {SEK(2008) 2291}  /* KOM/2008/0469 lõplik - COD 2008/0160 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.7.2008KOM(2008) 469 lõplik2008/0160 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUShülgetoodetega kauplemise kohta(esitanud komisjon) {SEK(2008) 2290} {SEK(2008) 2291}SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust( Ettepaneku põhjused ja eesmärgidEuroopa Parlamendi ja nõukogu käesoleva määruse eesmärk on keelata hülgetoodete turuleviimine, ühendusse importimine, transiidina läbi ühenduse vedamine ja ühendusest eksportimine. Kõnealuste toodetega kauplemine oleks siiski võimalik, kui täidetakse hüljeste tapmise ja nülgimise viisi ja meetoditega seotud teatavaid tingimusi. Ühtlasi kehtestatakse määrusega teabenõuded, mille eesmärk on tagada, et hülgetoodete puhul, millega kauplemine oleks võimalik erandina tavapäraselt kehtivatest keeldudest, oleks selgelt tõendatud, et need pärinevad nõutavatele tingimustele vastavast riigist või et hülged on tapetud ja nülitud isikute poolt, kes tegutsevad nende riikide jurisdiktsiooni all, kus täidetakse kõnealuseid tingimusi.Kõnealuse keeluga kavatsetakse asendada teatavates liikmesriikides hülgetoodete impordi, tootmise ja tarnimise keelustamiseks juba kehtestatud või kehtestada kavatsetavad erinevad meetmed, nii et ühenduses reguleeritaks nende toodetega kauplemist ühtlustatud tingimuste alusel. Ühtlasi on käesoleva määruse eelnõu eesmärk tagada, et väljaspool ühendust toodetud hülgetooteid ei saaks ühendusse importida, transiidina läbi ühenduse vedada ega ühendusest eksportida.Hülgetooteid imporditakse ühendusse ning nendega kaubeldakse ühenduse piires. On tõendeid, mis osutavad sellele, et suurem osa hülgetoodetest on pärit kolmandatest riikidest, kuigi mingil määral toodetakse neid ka ühenduses, kuna hülgeid tapetakse ja nülitakse Soomes ja Rootsis, kuid samas toodetakse hülgetooteid ka teistes liikmesriikides, nagu Ühendkuningriik (Šotimaa), kasutades muudest riikidest pärit hülgenahku.Juba aastaid on paljud avalikkuse esindajad väljendanud muret hüljeste tapmise ja nülgimise pärast loomade heaolu aspektist vaadatuna ning selliste toodetega kauplemise pärast, mis võivad olla valmistatud hüljestest, kelle tapmisel ja nülgimisel ei ole ära hoitud asjatut valu, stressi ja muid kannatusi, mida hülged kui aistimisvõimelised olendid on võimelised tundma. Seda muret on väljendatud eetilistel põhjustel. Komisjon on viimaste aastate jooksul saanud palju kirju ja kaebusi, milles kodanikud on väljendanud sügavat pahameelt ja vastumeelsust hülgetoodetega kauplemise vastu sellistel tingimustel.Kodanike murelike pöördumiste tulemusel on mitmed liikmesriigid võtnud vastu õigusaktid (või on neid vastu võtmas või läbi vaatamas), mille eesmärk on piirata hülgetoodete tootmisega seotud majandustegevust või see keelata. Liikmesriikide seadusandjad lahendavad probleemi erinevate meetmete abil, keelates vastavalt hüljestest või teatavatest hülgeliikidest saadud toodete impordi, tootmise, nendega kauplemise või nende turuleviimise. Üldsuse suurenev teadlikkus ja surve riikide seadusandjatele toovad liikmesriikides tõenäoliselt kaasa uusi seadusandlikke algatusi vastuseks ulatuslikule murele, mis on tekkinud eespool märgitud põhjustel.Kahes liikmesriigis juba kehtivad õigusaktid, millega piiratakse hülgetoodetega kauplemist.Kui teatavates liikmesriikides kehtivad (või hakkavad varsti kehtima) hülgetoodetega kauplemist piiravad eeskirjad, siis teistes liikmesriikides ei ole selles küsimuses kehtestatud mingeid erinõudeid, nii et ühenduses kehtivad üheaegselt liikmesriigiti või nende rühmiti erinevad kaubandustingimused. Selle tagajärjel on siseturg killustatud, kuna müüjad peavad kohandama oma kaubandustegevust liikmesriikides kehtivate erinevate sätetega.Euroopa Ühenduse asutamislepinguga ei sätestata konkreetset õiguslikku alust, mis võimaldaks ühendusel kehtestada õigusnorme eetikavaldkonnas. Kuna aga Euroopa Ühenduse asutamislepinguga volitatakse ühendust kehtestama õigusnorme teatavates valdkondades, tingimusel et asjaomase õigusliku aluse eritingimused on täidetud, siis pelgalt asjaolu, et ühenduse õigusakt põhineb eetilistel kaalutlustel, ei takista ühendusel seadusandlikke meetmeid võtmast. Sellega seoses tuleks märkida, et asutamisleping võimaldab ühendusel võtta meetmeid siseturu rajamiseks ja säilitamiseks, mis asutamislepingu artikli 14 kohaselt on sisepiirideta turg.Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikast järeldub, et kui liikmesriikide õigus- ja haldusnormide erinevused takistavad põhivabadusi ja mõjutavad seega otseselt siseturu toimimist, on ühenduse meetmed nende takistuste vältimiseks õigustatud. Sõltuvalt olukorrast võivad need meetmed sisaldada ajutist või lõplikku keeldu teatava toote või teatavate toodete turustamiseks[1].Hülgetooteid käsitlevad õigus- ja haldusnormid on liikmesriigiti erinevad. Kaks liikmesriiki on juba keelanud kõnealuste toodete turuleviimise ning kolmas on teatanud oma kavatsusest seda teha. Teistes liikmesriikides käib elav arutelu selliste õigusaktide vajalikkuse üle. Autorite sõnul on kõnealuste meetmete eesmärk peatada hülgetoodetega kauplemine peamiselt loomade heaoluga seotud eetilistel põhjustel. Need turuleviimise keelud soodustavad aga asjaomase turu ebaühtlast arengut ning on seega takistuseks kaupade vabale liikumisele.Võttes arvesse ka üldsuse kasvavat teadlikkust ja tundlikkust hülgetoodete saamisviisiga seotud eetilistes kaalutlustes, on tõenäoline, et takistusi kõnealuste kaupade vabale liikumisele tekib veelgi, kui liikmesriikides võetakse vastu uued eeskirjad, mis kajastavad neid muresid.Seepärast on põhjendatud ühenduse seadusandlik tegevus asutamislepingu artikli 95 alusel seoses hülgetoodetega[2].Erinevate kehtivate keeldude ja/või muude piiravate meetmete ühtlustamine on kõige kergem ja lihtsam tee tagada, et kui on täidetud teatavad tingimused, võetakse hülgetoodetega kauplemise puhul arvesse toodete saamiseks kütitavate hüljeste heaolu.Euroopa Kohus on tunnustanud loomade heaolu kaitset kui õigustatud avalikku huvi pakkuvat eesmärki[3].Euroopa Kohus on võtnud ka seisukoha, et kui on kindlaks tehtud, et õigusliku alusena asutamislepingu artiklile 95 tuginemise tingimused on täidetud, ei saa ühenduse seadusandjat takistada kõnealusele õiguslikule alusele toetumast põhjendusel, et rahvatervise kaitse on tehtavate valikute puhul otsustav tegur[4].Eespool märgitud kohtupraktika koos lugemisel järeldub, et ühenduse seadusandjat ei saa takistada kõnealusele õiguslikule alusele toetumast põhjendusel, et loomade heaolu kaitse on tehtavate valikute puhul otsustav tegur.Niivõrd kui käeoleva määruse eelnõuga püütakse kehtestada ühetaolisi tingimusi, mille raames võib kaubelda hülgetoodetega erandina tavapäraselt kohaldatavatest keeldudest, aitab see igal juhul tagada nende kaupade vaba liikumist siseturul.Kuna suur osa ühenduses leiduvatest hülgetoodetest on pärit kolmandatest riikidest, tuleb koos kauplemiskeeluga kehtestada samasugune keeld nende kaupade ühendusse importimisele.Transiidi- ja ekspordikeeld peaks tagama ka selle, et hülgetooteid ei veeta läbi ühenduse ega toodeta ühenduses ekspordiks. Sellised lisakeelud muudaksid ühendusesisese kaubanduskeelu tõhusamaks, kuna on oht, et transiidiprotseduurile suunatud või väidetavalt ekspordiks toodetud hülgetooted võidakse pettuse teel tuua ühenduse turule.Niivõrd kui käesoleva määruse sätted mõjutavad hülgetoodetega kauplemist kolmandate riikidega rohkem kui ühendusesisese kaubanduskeelu säilitamiseks rangelt nõutav, tuleks seda käsitada ka rahvusvahelist kaubandust reguleeriva meetmena.Käesoleva määrusega kehtestatud mitmesugused keelud oleksid vastuseks üldsuse murele loomade heaolu pärast seoses sellega, et ühendusse võidakse tuua hülgetooteid, mis on saadud hüljestest, kelle tapmisel ja nülgimisel ei ole hoitud ära asjatut valu, stressi ja muid kannatusi.Kaubelda peaks siiski olema võimalik selliste hülgetoodetega, mille saamiseks kasutataks hüljeste tapmisel ja nülgimisel meetodeid, mis pakuvad mõistlikke tagatisi, et nende tapmisel ja nülgimisel ei ole põhjustatud asjatut valu, stressi ja muid kannatusi.Niimoodi kehtestatud reguleeriv raamistik tuleks seepärast kavandada nii, et see pakuks asjaomastele riikidele stiimuleid oma õigusaktide ja tavade ülevaatamiseks ja vajaduse korral parandamiseks meetodite osas, mida tuleb hüljeste tapmisel ja nülgimisel järgida.Traditsiooniliselt hülgejahiga tegelevate inuittide kogukondade põhilisi majanduslikke ja sotsiaalsed huve ei tohiks kahjustada. Seetõttu ei peaks käesoleva määrusega kehtestatud keelud hõlmama hülgetooteid, mis on saadud inuittide kogukondade traditsioonilisel hülgejahil elatuseks kütitud hüljestest.-  Üldine taustHüljestest saadud toodetega kaubeldakse ühenduse piires ja väljaspool ühendust.Hülgeid tapetakse ja nülitakse ühenduse riikidest Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis (Šotimaa) kas hülgetoodete valmistamiseks või kahjuritõrje eesmärgil. Väljaspool ühendust tapetakse ja nülitakse hülgeid samadel eesmärkidel Kanadas, Gröönimaal, Namiibias, Norras ja Venemaal.Ühendus on juba hulk aega tagasi vastu võtnud asjakohased õigusaktid, püüdes tagada, et jahipidamine nii ühenduse piires kui ka väljaspool ühendust ei seaks ohutu mitme hülgeliigi (vt allpool) kaitsestaatust.Lisaks kaitsestaatusega seotud murele on hüljeste ja hülgepoegade tapmiseks kasutatavad meetodid juba aastaid põhjustanud üldsuses, organisatsioonides ja teatavates liikmesriikides tõsist muret selle hirmu, valu, stressi ja muude kannatuste pärast, mida peavad tundma hülged ja hülgepojad.17. novembril 2006 võttis Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee vastu soovituse hülgejahi kohta, kutsudes hülgejahiga tegelevaid liikmes- ja vaatlejariike üles muu hulgas „ keelama kõik julmad jahipidamismeetodid, mis ei garanteeri loomade silmapilkset surma ilma kannatusteta, ning keelustama loomade uimastamine selliste vahenditega nagu hakapik, löögirelvad ja püssid ”.26. septembril 2006 võttis Euroopa Parlament vastu deklaratsiooni, milles nõuti, et Euroopa Komisjon reguleeriks grööni ja põishüljestest saadavate toodete importi, eksporti ja nendega kauplemist, tagades samal ajal, et kõnealune reguleerimine ei mõjutaks inuittide traditsioonilist hülgejahti.16. märtsil 2007 võttis Belgia vastu seaduse, millega keelati hülgetoodete tootmine ja turuleviimine, Holland võttis vastu 4. juuli 2007. aasta dekreedi, millega muudeti taime- ja loomaliikide seadust (looma- ja taimeliikide nimetused), ning kaitsealuste looma- ja taimeliikide (erand) dekreeti seoses grööni ja põishüljestest saadavate toodetega kauplemise keelustamisega. Saksamaa kavatseb vastu võtta seaduse, millega keelatakse hülgetoodete import, töötlemine ja turuleviimine. Teiste liikmesriikide sarnased algatused ei ole edaspidi välistatud.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidTeataval määral järgitakse hülgetoodetega kauplemisel kehtivaid ühenduse õigusakte, mille ulatus ja põhjendus on siiski suurel määral erinevad.Nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiiviga 83/129/EMÜ on keelatud teatavate hülgepoegade[5] nahkade ja neist valmistatud toodete[6] liikmesriikidesse importimine kaubanduslikul eesmärgil. Kõnealune direktiiv võeti vastu pärast mitmete uurimiste läbiviimist, mis olid tekitanud kahtlusi seoses grööni ja põishüljeste populatsiooni seisundiga ning eelkõige seoses mittetraditsioonilise jahipidamise mõjuga põishüljeste kaitsmisele ja populatsiooni seisundile. Kuna inuittide traditsioonilisel jahipidamisel ei kahjustata hülgepoegi, siis ei kohaldata direktiivi nende toodete suhtes, mis saadakse sellise jahipidamisviisi tulemusel.Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta)[7] on kaitstud kõik ühenduses esinevad hülgeliigid. Nagu kõigi muude kõnealuse direktiiviga hõlmatud liikide (ja elupaikade) puhul on ka ühenduses esinevate hülgeliikide puhul peamine eesmärk säilitada või taastada nende soodne kaitsestaatus.Selle eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmete ühe osana keelatakse kõnealuse direktiivi artikliga 15 kõigi mittevalikuliste vahendite kasutamine, mis võivad põhjustada selliste liikide kohalike populatsioonide kadumist või tekitada neile tõsiseid häireid. Keelatud püüdmis- ja tapmismeetodid ja -vahendid on loetletud VI lisa punktis a ning keelatud püüdmis- ja tapmisviisid transpordivahenditelt VI lisa punktis b.Kõnealuse direktiiviga on keelatud IV lisa punktis a loetletud liikide isendite tahtliku püüdmise või tapmise kõik viisid ning see hõlmab järgmisi hülgeliike: Monachus monachus ja Phoca hispida saimensis . Asjaomaste liikide kaitsestaatuse järelevalvet silmas pidades on kõnealuse direktiiviga nõutud, et liikmesriigid tagaksid samuti, et V lisas loetletud looduslike looma- ja taimeliikide isendite loodusest võtmine ja kasutamine (hõlmab kõiki ühenduses leiduvaid hülgeliike, mis ei ole loetletud VI lisas) oleks kooskõlas nende soodsa kaitsestaatuse säilitamisega. Sellised meetmed võivad hõlmata isendite loodusest võtmise meetodite sätestamist, jahieeskirjade kohaldamist isendite võtmiseks, võttes arvesse niisuguste populatsioonide kaitset, või isendite ostmise, müügi, müügiks pakkumise, müügiks hoidmise või müügiks transportimise sätestamist.Liikmesriigid on kohustatud esitama iga kuue aasta tagant aruande direktiivi 92/43/EMÜ raames võetud meetmete rakendamise kohta. Viimane aruandeperiood hõlmas ajavahemikku 2001–2006 ning aruandes esitati esimest korda teave kõigi kõnealuse direktiiviga hõlmatud hülgeliikide kaitsestaatuse kohta.Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel)[8] on ühenduses rakendatud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES). Kõnealuse määruse (ja CITESi) eesmärk on tagada looduslike looma- ja taimeliikide kaitse, reguleerides nendega kauplemist. CITESi ja kõnealuse määruse kohaselt võib kauplemine aset leida ainult juhul, kui see ei ohusta asjaomase liigi säilimist. Mitmed loivaliste liigid on loetletud kas CITESi I või II liites ning kõnealuse määruse vastavates lisades A ja B. Käesolev määruse eelnõu hõlmab ainult ühte liiki, aafrika merikaru ( Arctocephalus pusillius pusillus ), mis on praegu loetletud ka CITESi II liites.Kokkuvõtteks võib öelda, et kehtivate õigusaktide eesmärk on liikide kaitse ning nende õigusaktide tegelik rakendamine sõltub teataval määral (vähemalt direktiivi 92/43/EMÜ osas) asjaomaste liikide kaitsestaatuse arengust. Mingil juhul ei keela need kõigi hülgeliikidega seotud kogu ärilist tegevust, mida taotletakse käesoleva määrusega, ega ole need suunatud hüljeste tapmise ja nülgimise konkreetsete meetodite vastu loomade heaolu aspektist.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaLoomade heaolu kaitse on õiguspärane eesmärk, mida ühendus võib järgida üldsuse huvides, kui ta teostab talle Euroopa Ühenduse asutamislepinguga antud seadusandlikku võimu[9]. Loomade heaolu kaalutlusi on ühenduse seadusandlikus tegevuses arvesse võetud mitmes valdkonnas. Teatavates valdkondades, nagu siseturg, peavad Euroopa institutsioonid seadusandlikus tegevuses pöörama täit tähelepanu loomade heaolu nõuetele[10].Aastateks 20062010 kehtestatud, loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava[11] keskmes on samuti loomade heaolu. See tegevuskava kajastab EÜ asutamislepingule lisatud protokolli loomade kaitse ja heaolu kohta, milles määratletakse loomi kui aistimisvõimelisi olendeid. Tegevuskava vastuvõtmise ajal sõlmitud kokkuleppe kohaselt ja selleks, et toetada avaliku ja erasektori poolt ühenduses vastu võetud loomade heaolu standardite ühtlustamist, on komisjon algatanud teostatavuse uuringu, et luua loomade kaitse ja heaolu Euroopa keskus. Euroopa keskust võiks arendada viisil, mis aitaks ühendust ja liikmesriike loomade heaoluga seotud küsimuste haldamisel nii ühenduse kui rahvusvahelisel tasandil. Kui selline keskus luuakse, võiks see näiteks abistada komisjoni tähistamis- ja märgistamisnõuete rakendamisel, mille põhijooned pannakse paika käesoleva määrusega.Käesolev ettepanek ei ole vastuolus muude kehtivate ühenduse õigusaktidega (vt eespool): see ettepanek keskendub loomade heaolu kaalutlustele, samas kui kehtivates õigusaktides on silmas peetud kaitse-eesmärke ning niivõrd, kuivõrd käesoleva määrusega kehtestataks rangemad sätted kaubanduse suhtes, võiks see toimuda probleemideta, kuna olemasolevates ühenduse õigusaktides on sätestatud vaid miinimumnõuded. Seevastu, kui hülgetoodetega kauplemist lubataks erandi alusel, oleks vaja tagada, et kehtivate ühenduse õigusaktide alusel kehtestatud erikorda kohaldatakse jätkuvalt.Impordikeeld on vastavuses üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XX punktiga a, mille alusel on igal lepinguosalisel lubatud võtta või jõustada meetmeid, mis on vajalikud avaliku moraali kaitseks, tingimusel et neid meetmeid ei rakendata viisil, mis kujutaks endast meelevaldset või õigustamatut diskrimineerimist. Kavandatav määrus ei ole diskrimineeriv, kuna selles sätestatud eri keeldusid kohaldatakse nii ühendusesisese kauplemise kui ka impordi ja ekspordi suhtes.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine( Konsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusEuroopa Komisjon viis läbi internetipõhise avaliku arutelu, andes nii Euroopa kodanikele kui ka mittekodanikele võimaluse avaldada arvamust hülgejahi reguleerimise kohta ja seega osaleda vastava poliitika väljatöötamise protsessis. Üle kogu maailma saadi 73 153 vastust 160 riigi kodanikelt. Vastuste suur arv (lisaks umbes 1350 e-kirja) näitab, et hülgejaht on paljude kodanike jaoks väga oluline küsimus. Vastused näitasid üldist rahulolematust praeguste jahipidamistavadega, vähemalt seda, kuidas üldsus neid tajub. Peaaegu kõigis analüüsitud geograafilistes piirkondades pooldas suur enamus vastajatest keelustamist. Üle poole vastajatest oli pärit Ühendkuningriigist, USAst ja Kanadast.Lisaks organiseeris Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) konsulteerimise sidusrühmadega oma töö raames, mida ta tegi hüljeste tapmise ja nülgimise loomade heaolu aspekti kohta teadusliku arvamuse kujundamiseks. Sidusrühmadel paluti avaldada arvamust EFSA töörühma ettevalmistatud aruande projektis esitatud andmete täielikkuse ja usaldusväärsuse kohta, et ükski tähtis teaduslik tõendusmaterjal ei jääks arvesse võtmata. Lisaks organiseeris Euroopa Komisjon õpikoja, kus osalesid nii eksperdid riikidest, kus tegeldakse hülgejahiga, kui ka loomade heaolu taotlevate valitsusväliste organisatsioonide, samuti karusnahakaupmeeste ja jahimeeste ühingute esindajad. Ürituse eesmärk oli saada tagasisidet riiklikest aruannetest (riiklikud jahikorraldussüsteemid) saadud faktilise teabe kohta, mis esitati komisjonile üldise hindamise raames. Samuti peeti kahepoolseid koosolekuid, milles osalesid sidusrühmade esindajad ning mis leidsid aset nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKonsulteerimiste tulemused näitasid, et paljud vastanud olid põhimõtteliselt hülgeküttimise vastu, mis võib tuleneda teatavatest arusaamadest inimese ja looduse seoste kohta. Siiski näitasid tulemused ka seda, et mõnede vastajate puhul mõjutas hülgejahi vastuvõetavuse taset see, kuidas hülgejaht on korraldatud, milliseid moodusi kasutatakse ja mis põhjustel jahti peetakse.Käesolevas ettepanekus võetakse arvesse peetud konsultatsioonide tulemusi, kuna soovitakse reageerida murele, mida väljendati seoses selliste hülgetoodete ühenduse turule viimisega, sealhulgas ka import kolmandatest riikidest, mis on saadud hüljestest, kelle tapmisel ja nülgimisel ei hoitud ära asjatut valu, stressi ja muid kannatusi. Lisaks on ettepaneku üldine ülesehitus kavandatud nii, et see pakuks hülgeküttimisega tegelevatele riikidele stiimuleid hüljeste tapmise ja nülgimise meetodite parandamiseks.( Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineKomisjon tunnustas 16. jaanuari 2007. aasta vastuses Euroopa Parlamendile avalikkuse suurt muret hülgeküttimise pärast vaadatuna loomade heaolu aspektist. Kooskõlas kindla sooviga tagada loomade heaolu kõrged standardid võttis komisjon ülesandeks esitada täielik ja objektiivne hinnang hüljeste tapmise ja nülgimise loomade heaolu aspekti kohta ning selle tulemuste alusel esitada Euroopa Parlamendile võimalikud õigusloomealased ettepanekud, kui olukord seda tingib. Komisjon viis hindamise läbi eri elementide alusel, mille hulgas olid, näiteks ekspertiisi kasutamisest rääkides, Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) sõltumatu teaduslik seisukoht ning mõju hindamise protsessi toetamiseks tellitud uuring.Vastuseks komisjoni 2007. aasta mai nõudmisele võttis EFSA 6. detsembril 2007 vastu sõltumatu teadusliku seisukoha hüljeste tapmise ja nülgimise meetodite loomade heaolu aspekti kohta[12].EFSA järeldas et „hülgeid on võimalik tappa kiiresti ja tõhusalt, ilma neile asjatut valu ja stressi põhjustamata . Siiski esitas toimkond tõendeid, et praktikas ei kasutata alati tõhusat ja humaanset tapmisviisi”.EFSA ei võta selget seisukohta hüljeste tapmiseks ja nülgimiseks praegu kasutatavate meetodite suhtes. Pigem kehtestab ta hulga kriteeriume hülgejahil rakendatavate erinevate meetodite sobivuse hindamiseks.Arvestades selgete, vastastikuste teaduslike eksperdihinnangute aluseks olnud andmete nappust, on EFSA riskianalüüs läbi viidud kvalitatiivsel viisil. Siiski käsitatakse üldjäreldusi ja soovitusi piisavalt kindlana, et teavitada neist poliitika väljatöötamises osalejaid.EFSA teaduslikule arvamusele tuginedes uuriti (komisjoni tellitud) uurimuses[13] hülgejahi eri viiside reguleerivat raamistikku ja nende haldamise tavasid.Anti hinnang mitme hülgejahiga tegeleva riigi asjaomastele õigusaktidele ja nende jõustamise sätetele nii Euroopa Ühenduses kui ka väljaspool ühendust ning tehti kindlaks parimad tavad. Kõnealuste hinnangute aluseks oli dokumentidel põhinev uurimistöö ja kogu konsulteerimisprotsessi vältel saadud teave, uurimisrühm ei külastanud kõiki hüljeste levikuala riike maailma eri paikades.Uuringus anti hinnang ka hülgetoodetega kauplemise keelustamise võimalikule mõjule ja muudele sotsiaalsetele ja majanduslikele aspektidele.( Mõju hindamineMõjuhinnangus võeti arvesse nii seadusandlike kui ka mitteseadusandlikke poliitikameetmeid. Analüüsiti ka poliitikameetmeid, mis ei ole otseselt seotud hülgejahi keelustamise süsteemiga, nagu ühenduse turule viimise ja/või impordi ja ekspordi täielik keelustamine, ning meetmeid, mida võib liigitada hülgejahi korraldamise süsteemi hea või halva tava alla.Hinnangu keskkonnamõõde piirdub mõjuga hüljeste heaolule, mida on siiski raske mõõta, kuna hüljeste tapmise meetodite tõhusus sõltub kasutatavatest meetoditest, tapjate oskustest ja keskkonnatingimustest. Majanduslik mõju piirdub mõjuga kaubandusele ja kohalikule majandusele nii nende riikide puhul, kus tegeldakse hülgejahiga, kui ka potentsiaalsete transiidi- ja töötlemisriikide puhul, samas sotsiaalse mõõtme puhul käsitletakse peamiselt mõju inuittide kogukonna tingimustele.Hülgetoodete ühenduse turule viimise täielikul keelustamisel on hinnangu kohaselt majanduslikult väike mõju ühenduse liikmesriikidele. Sellisel juhul eeldatakse siiski, et hülgenahkade ja muude hülgetoodete ümberlaadimine ning hülgenahkade import edasise töötlemise ja ekspordi eesmärgil võib jätkuda. Hinnangu kohaselt on kõnealune mõju veidi suurem ühendusse mittekuuluvate levikuala riikide puhul. Seda põhjustab asjaolu, et neis ühendusse mittekuuluvates riikides kütitakse rohkem hülgeid kui ühendusse kuuluvates levikuala riikides ning ühenduse turg on nende jaoks, välja arvatud Venemaa jaoks, üsna tähtis. Kõnealune variant jätaks ka tarbija ilma võimalusest osta ühendusest hülgetooteid.Impordi ja ekspordi täielikul keelustamisel oleks ühenduse liikmesriikidele keskmine majanduslik mõju, ehkki Soome ja Saksamaa puhul oleksid mõjud tunduvad, kui selline keeld hõlmaks ka transiitkaubandust. Mõjud oleksid veidi suuremad ühendusse mittekuuluvate levikuala riikide jaoks. Seda põhjustab samuti asjaolu, et ühendusse mittekuuluvates riikides kütitakse rohkem hülgeid kui ühendusse kuuluvates levikuala riikides ning ühenduse turg on nende jaoks, välja arvatud Venemaa jaoks, üsna tähtis. Kui keeldu siiski laiendatakse transiitkaubandusele, kannatab eriti Kanada, kui kõnealust kauplemist ei suunata ümber, Saksamaa ja Soome asemel ühendust välja (näiteks Norrasse). Seega võib Norra tegelikult tugevdada oma positsiooni transiitkaubanduses. Tarbijad saaksid ainult väga piiratud valiku hülgetoodetest, mis on saadud ühenduses kütitud hülgeliikidest ning mida pakutakse müügiks ainult kohalikul turul.Taani ja Itaalia on konkurentsitult suurimad hülge toorkarusnaha importijad edasiseks töötlemiseks ja müügiks ühenduse turul ning seetõttu mõjutaks selline reguleerimine ka neid. Taani impordib toornahku Kanadast ja Gröönimaalt (neid ei loeta transiitkaubaks), Itaalia impordib toorkarusnahku Venemaalt, Soomest ja Ühendkuningriigist (Šotimaalt). Kreekal on samuti märkimisväärne toornahakaubandus, kusjuures nahad pärinevad kahest viimati nimetatud levikuala riigist.Märgistamissüsteemist saadav kasu võiks hõlmata hinnatõusu tarbijaturul ning samal ajal hülgejahi maine üldist tõusu. Kui süsteem on vabatahtlik, siis võib see soodustada loomulikku iseeneslikku valikut nõuete täitmise kaudu ning seega hoida tasakaalu loomade heaolu, majandusliku ja sotsiaalse dimensiooni vahel, st et märgistamisnõuete järgijad saavad rohkem kasu, kui see neile maksma läheb, ning samas on võimalik suurendada ka hüljeste heaolu. Lisaks hinnatakse mõju suurimaks sel juhul, kui tegemist on laialt levinud rahvusvahelise märgistamissüsteemiga, mitte ainult ühenduses kasutatavaga.Võiks sõlmida kahe- ja mitmepoolseid kokkuleppeid ühenduse ja ühe või mitme levikualariigi vahel, mis võiks suurendada geograafilist piirkonda, mida ei hõlma ükski seadusandlik meede. Sellisel juhul oleks mõju sarnane piiratud keelu mõjuga, mis võimaldab kauplemist, kui hülgejaht vastab mõnedele kehtestatud nõuetele, mida käsitleti eespool.Võttes arvesse üldsuse, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide väljendatud muret loomade heaolu pärast, ei ole eraldiseisvad mitteseadusandlikud meetmed piisavad kõnealuse küsimuse lahendamiseks.EFSA teaduslik arvamus osutab selgelt sellele, et praktikas ei kasutata alati tõhusat ja humaanset tapmisviisi, samuti toetavad seda muud hindamise tulemused. Seepärast on põhjendatult alust kaaluda ettevaatusabinõude rakendamist, et tagada selliste toodete ühenduse turule juurdepääsu keelamine, mis võivad olla valmistatud hüljestest, kellele tapmisel ja nülgimisel tekitati asjatut valu, stressi ja muid kannatusi.Pelgalt hülgetoodete märgistamine ei ole alternatiiv nende toodetega kauplemise keelustamisele, kuna märgistamine leevendaks kodanike ja tarbijate eetilisi muresid loomade heaolu pärast vaid juhul ja siis, kui hülgejahiga tegelevates riikides kehtivad tapmis- ja nülgimismeetodid vastaksid käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele. Seepärast peaksid riikidel, kus tegeldakse hülgeküttimisega, olema stiimulid oma õigusaktide ja tavade kohandamiseks, mida on võimalik saavutada ainult kauplemise keelustamisega.3. Ettepaneku õiguslik külg-  Kavandatud meetmete kokkuvõteEuroopa Parlamendi ja nõukogu käesoleva määruse ettepaneku eesmärk on keelata hülgetoodete turuleviimine, ühendusse importimine, transiidina läbi ühenduse vedamine ja ühendusest eksportimine. Kõnealuste toodetega kauplemine oleks siiski võimalik, kui on täidetud hüljeste tapmise ja nülgimise viisi ja meetoditega seotud teatavad tingimused. Ühtlasi kehtestatakse teabenõuded, mille eesmärk on tagada, et hülgetoodetel, millega kauplemine oleks võimalik erandina tavapäraselt kehtivatest keeldudest, oleks selgelt märgitud, et need on pärit eespool osutatud tingimustele vastavast riigist või et hülged on tapetud ja nülitud isikute poolt, kes tegutsevad nende riikide jurisdiktsiooni all, kus täidetakse kõnealuseid tingimusi.-  Õiguslik alusKäesolev ettepanek põhineb EÜ asutamislepingu artiklitel 95 ja 133. Käesoleva ettepaneku koostamisel on komisjon võtnud asjakohasel viisil arvesse Euroopa Kohtu pretsedendiõigust, milles kohus sätestas artiklile 95 tuginemise tingimused[14].Kuna käesoleva ettepaneku eesmärk on keelata ka kõnealuste toodete import ühendusse väljastpoolt ühendust ja eksport ühendusest, on viide artikli 133 sätetele samuti vajalik. Ettepanekul on kaks tahku, sest sellega taotletakse üheaegselt kaht eesmärki (ühendusesisese kaubanduse keelamine ning impordi ja ekspordi keelamine), mis on omavahel lahutamatult seotud, ilma et kumbki oleks teise suhtes teisejärguline või kaudne.Ühenduse õigusaktide vastuvõtmiseks kehtestatud menetlused vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 95 ja 133 ei ole üksteisega vastuolus.-  Subsidiaarsuse põhimõteKõnealuse ettepaneku eesmärk on ühtlustada hülgetoodetega kauplemist käsitlevaid õigusakte. Liikmesriikide tasandil on ühtlustamine vajalik selleks, et kõrvaldada siseturu praegune killustatus, mis tuleneb erinevustest liikmesriikide kehtivates õigusaktides, millega reguleeritakse hülgetoodete kaubandust, importi, tootmist ja märgistamist, võttes samal ajal arvesse loomade heaolu kaalutlusi. Sellist eesmärki on võimalik saavutada üksnes ühenduse tasandil võetavate meetmetega, kuna riiklikke meetmeid, sealhulgas täielikku keelustamist, saab jõustada ainult siseturu osades.Samamoodi on otsus, mis käsitleb hülgetoodetega kauplemise võimalikku jätkamist erandina tavapäraselt kohaldatavatest keeldudest, parem vastu võtta ühenduse tasandil, kuna sellega tagatakse, et enne erandite lubamist peavad olema täidetud ühetaolised tingimused, ning et erandi saanud toodetega kauplemist reguleeritakse ühtlustatud eeskirjadega kogu siseturu ulatuses. Sama kehtib ka tähistamis- ja märgistamisnõuete kohta, mida kohaldatakse toodete suhtes, millele on tehtud erandid, kuna sama teemat käsitlevaid riiklikke õigusakte ei ole nende olemuse tõttu võimalik kohaldada kogu ühenduses ning need põhjustaksid turu killustatust.Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.-  Proportsionaalsuse põhimõte ja õigusakti valikEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Pelgalt hülgetoodete märgistamine ei ole alternatiiv nende toodetega kauplemise keelustamisele, kuna märgistamine leevendaks kodanike ja tarbijate eetilisi muresid loomade heaolu pärast vaid juhul ja siis, hülgejahiga tegelevates riikides kehtivad tapmis- ja nülgimismeetodid vastaksid käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele. Seepärast peaksid riikidel, kus tegeldakse hülgeküttimisega, olema stiimulid oma õigusaktide ja tavade kohandamiseks, mida on võimalik saavutada ainult kauplemise keelustamisega.Sellises olukorras on keelustamine koos võimalusega teha erandeid kõige vähem koormav meede, mida võtta soovitud eesmärgi edukaks saavutamiseks.Tuleks sätestada asjakohased nõuded, et tagada, et käesoleva määruse alusel on võimalik nõuetekohaselt jõustada erandeid kehtivatest kauplemiskeeldudest. Seepärast tuleks ette näha sätted nii sertifitseerimiskavade kui ka märgistamise ja tähistamise kohta. Sertifitseerimiskavad peaksid tagama, et hülgetoode puhul on tõendatud, et need on saadud hüljestest, kes on tapetud ja nülitud asjakohaste, tõhusalt jõustatud nõuete kohaselt, ning et hüljeste tapmisel ja nülgimisel ei põhjustatud asjatut valu, stressi ja muid kannatusi.Kõik käesoleva määruse rakendamiseks komisjoni poolt võetud meetmed on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Määruse eeliseks on selle üldine ja ühetaoline kohaldamine, see on tervikuna siduv ja samal päeval vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides ilma täiendava halduskoormuseta võtta vastu ülevõtmiseks vajalik riiklik õigusakt.Muud vahendid ei oleks piisavad. Direktiivi puhul on vaja riiklikke rakendusmeetmeid ja sellega suureneb rakendamisel kõrvalekallete tekkimise oht. Keelu jõustamise kohustus on liikmesriikidel, samas säilib neil õigus valida, kuidas tagada, et hülgetooteid enam turule ei viida, impordita ega ekspordita, samuti jääb neile õigus töötada välja keelu jõustamise meetodid. Samuti on vaja tagada tavapäraselt kohaldatavatest kauplemiskeeldudest tehtavate erandite ühetaoline kohaldamine.4. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. Lisateave-  LihtsustamineEttepanek ei hõlma lihtsustamiselemente, kuna ei käsitle kehtivaid õigusakte.Seoses määrusega nr 338/97 on asjakohane märkida, et ei oleks kohane eemaldada kõnealusest määrusest hülgeliike, mida see praegu hõlmab, kuna sellised otsused on tihedasti seotud otsustega, mida teevad looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) juhtorganid. (Ehkki ühendus ei ole CITESi osapool, väljendab määrus nr 338/97 selgelt taotlust rakendada kõnealust konventsiooni ühenduses.)Vt ka allpool seoses nn hülgepoegade direktiiviga 83/129/EMÜ.-  Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamineKäesoleva ettepaneku vastuvõtmine ei põhjusta kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamist, kuna viimased kas hõlmavad muid elemente või põhinevad erinevatel alustel ja püüavad leevendada erinevaid muresid ja on seotud asjaomaste hülgeliikide kaitsestaatusega.Vaadeldes täpsemalt nn hülgepoegade direktiivi 83/129/EMÜ (muudetud kujul), on selge, et käesolev määrus kujutab endast keeldu importida direktiiviga hõlmatud konkreetseid tooteid kaubanduslikul eesmärgil. Kõnealust direktiivi ei tohi see siiski mõjutada, kuna käesolevas määruses kaalutakse võimalust jätkata kauplemist erandina tavapäraselt kohaldatavatest keeldudest. Juhul kui selliseid erandeid lubatakse, on vaja tagada, et direktiivi 83/129 kaitsealased eesmärgid oleksid ikkagi täidetud, mis omakorda eeldab, et sellega kehtestatud impordikeeldu kohaldatakse jätkuvalt. Seetõttu ei oleks direktiivi 83/129 EMÜ kehtetuks tunnistamine asjakohane.-  Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklauselEttepanek ei sisalda ühtegi nendest klauslitest.-  UuestisõnastamineEttepanek ei hõlma uuestisõnastamist.-  VastavustabelEi kohaldata, kuna vastavustabel on nõutav üksnes direktiivi puhul.-  Euroopa Majanduspiirkond (EMP)Kavandatud õigusakt käsitleb Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale.2008/0160 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUShülgetoodetega kauplemise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 95 ja 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[15],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[16],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[17]ning arvestades järgmist:(1) Hülged on loomad, kes on võimelised tundma valu, stressi ja muid kannatusi.(2) Hülgeid kütitakse ühenduses ja väljaspool ühendust ning neid kasutatakse selliste toodete ja artiklite saamiseks nagu liha, õli, rasv, karusnahk ja sellest valmistatud tooted, mida müüakse eri turgudel, sealhulgas ühenduses.(3) Hülgejaht on tekitanud tõsist muret loomade heaolu suhtes tundlikus üldsuses, valitsustes ning Euroopa Parlamendis, kuna on tõendeid, et hüljeste tapmisel ja nülgimisel ei hoita ära valu, stressi ja muid kannatusi, mida on võimalik vältida. Euroopa Toiduohutusamet esitas teaduslikus arvamuses hüljeste tapmise ja nülgimise loomade heaolu aspekti kohta järelduse, et hülgeid on võimalik tappa kiiresti ja tõhusalt, põhjustamata neile asjatut valu ja stressi, teatades samas, et tegelikult ei kasutata alati tõhusat ja humaanset tapmisviisi[18].(4) Vastusena murele hüljeste tapmise ja nülgimise pärast loomade heaolu aspektist on mitmed liikmesriigid vastu võtnud või kavatsevad vastu võtta õigusaktid, mille eesmärk on reguleerida hülgetoodetega kauplemist, keelustades nende impordi ja tootmise, samal ajal kui teistes liikmesriikides ei ole nende toodetega kauplemisel seatud mingeid piiranguid.(5) Liikmesriikide õigusaktides, millega reguleeritakse hülgetoodetega kauplemist, nende importi, tootmist ja turuleviimist, on seetõttu erinevusi. Need riiklike meetmete erinevused mõjutavad siseturu toimimist. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed peaksid seepärast ühtlustama hülgetoodetega kauplemise eeskirju kõigis liikmesriikides.(6) Siseturu praeguse killustatuse kõrvaldamiseks on vaja kehtestada ühtlustatud eeskirjad, võttes samal ajal arvesse loomade heaolu kaalutlusi. Sellega seoses on asjakohane keelata hülgetoodete turuleviimine.(7) Suurem osa ühenduse hülgetoodetest on pärit kolmandatest riikidest. Selleks et ühendusesisene kaubanduskeeld oleks tõhusam, tuleb seda täiendada samade kaupade ühendusse toomise keeluga.(8) Transiidi- ja ekspordikeeld peaks tagama ka selle, et hülgetooteid ei veeta läbi ühenduse ega toodeta ühenduses ekspordiks. Sellised keelud muudaksid ühendusesisese kaubanduskeelu tõhusamaks, kuna on oht, et transiidiprotseduurile suunatud või väidetavalt ekspordiks toodetud hülgetooted võidakse pettuse teel tuua ühenduse turule.(9) Niivõrd kui käesoleva määruse sätted mõjutavad hülgetoodetega kauplemist kolmandate riikidega rohkem kui ühendusesisese kaubanduskeelu säilitamiseks rangelt nõutav, tuleks seda käsitada ka rahvusvahelist kaubandust reguleeriva meetmena.(10) Käesoleva määrusega kehtestatud mitmesugused keelud peaksid olema vastuseks üldsuse murele loomade heaolu pärast, et ühenduse turule tuuakse, sealhulgas täiendavalt impordina kolmandatest riikidest, hülgetooteid, mis on saadud hüljestest, kelle tapmisel ja nülgimisel ei hoitud ära asjatut valu, stressi ja muid kannatusi.(11) On siiski asjakohane näha ette võimalus teha erandeid hülgetoodete turustamise, ühendusse importimise ja ühendusest eksportimise üldisest keelust, niivõrd kui loomade heaolu kaalutlustele tuginevad asjakohased tingimused on täidetud. Selleks tuleks sätestata kriteeriumid, mille täitmine peaks tagama, et hüljeste tapmisel ja nülgimisel ei põhjustata neile asjatut valu, stressi ja muid kannatusi. Kõik sellised erandid tuleks teha ühenduse tasandil, nii et kogu ühenduses kohaldatakse nende erandite raames lubatud kauplemise suhtes ühetaolisi tingimusi ning et säilitatakse siseturu sujuv toimimine.(12) Hülgetooteid tuleks turule viia, importida, vedada transiidina või eksportida ainult juhul, kui need vastavad käesolevas määruses sätestatud asjakohastele tingimustele. Kui hülgetooteid viiakse turule, imporditakse või eksporditakse kooskõlas käesoleva määruse alusel tehtud erandiga, peavad need tooted vastama ühenduse oluliste asjakohaste õigusaktide nõuetele, sh vajaduse korral loomatervise ja toiduohutusega seotud õigusaktide nõuetele. Käesolev määrus ei peaks mõjutama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad)[19] kohaseid kohustusi, mis käsitlevad hülgetoodete kõrvaldamist inimeste ja loomade tervise kaitse huvides.(13) Enda ülalpidamiseks traditsiooniliselt hülgejahiga tegelevate inuittide kogukondade põhilisi majanduslikke ja sotsiaalsed huve ei tohiks kahjustada. Hülgejaht on inuittide ühiskonna liikmete kultuuri ja identiteedi lahutamatu osa. See on jahimehele ühtlasi nii tuluallikas kui ka elatusvahend. Seepärast ei peaks käesoleva määrusega kehtestatud keelud hõlmama hülgetooteid, mis on saadud inuittide kogukondade traditsioonilisel hülgejahil elatuseks kütitud hüljestest.(14) Tuleks sätestada asjakohased nõuded, et tagada, et käesoleva määruse alusel on võimalik nõuetekohaselt jõustada erandeid kehtivatest kauplemiskeeldudest. Seepärast tuleks ette näha sätted nii sertifitseerimiskavade kui ka märgistamise ja tähistamise kohta. Sertifitseerimiskavad peaksid tagama, et hülgetoodete puhul on tõendatud, et need on saadud hüljestest, kes on tapetud ja nülitud asjakohaste, tõhusalt jõustatud nõuete kohaselt, ning et hüljeste tapmisel ja nülgimisel ei põhjustatud asjatut valu, stressi ja muid kannatusi.(15) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[20].(16) Komisjonile tuleks eelkõige anda volitused võtta kõigi asjakohaste menetluste tagamiseks vajalikke meetmeid, et oleks võimalik esitada taotlusi käesolevas määruses sätestatud kaubanduskeeldudest erandite tegemiseks ja neid tõhusalt käsitleda ning tagada käesoleva määruse nende sätete nõuetekohane rakendamine, mis käsitlevad sertifitseerimiskavasid, märgistamist ja tähistamist. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendada seda uute vähem oluliste sätete lisamisega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjonile tuleks anda ka volitused teha otsuseid, mis käsitlevad käesoleva määrusega kehtestatud kaubanduskeelust erandite tegemist, nende peatamist või tühistamist. Kuna kõnealused meetmed võetakse vastu selleks, et tagada käesolevas määruses sätestatud kava korraldamine ning kohaldada seda üksikjuhtudel, tuleb need meetmed vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetluse kohaselt.(17) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumiste korral, ja tagama eeskirjade rakendamise. Karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.(18) Liikmesriigid peaksid korrapäraselt esitama aruandeid meetmete kohta, mis on võetud käesoleva määruse jõustamiseks. Komisjon esitab nende aruannete põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta.(19) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt takistuste kõrvaldamist siseturu toimimiselt, milleks ühtlustatakse siseriiklikke keeldusid seoses hülgetoodete kaubandusega ühenduse tasandil, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda hõlpsam saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Asutamislepingu artikli 133 kohaselt võib ühendus reguleerida rahvusvahelist kaubandust. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad seoses hülgetoodete turuleviimise, ühendusse importimise, transiidina läbi ühenduse vedamise ja ühendusest eksportimisega.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1. hüljes – I lisas loetletud liikidesse kuuluvate loivaliste isend;2. hülgetoode – kõik töödeldud või töötlemata tooted, mis on saadud hüljestest, sh liha, õli, rasv, toorkarusnahad ja karusnahad, pargitud või töödeldud, sh nelinurksete tükkide, risti vm kujul ühendatud karusnahad ning hülgekarusnahast valmistatud tooted;3. turuleviimine – toote viimine ühenduse turule, millega muudetakse see kas tasu eest või tasuta kättesaadavaks kolmandatele isikutele;4. import – kauba toomine ühenduse tolliterritooriumile, v.a import, mis on:i) juhuslikku laadi ningii) koosneb eranditult reisija või tema perekonna isiklikuks kasutamiseks ettenähtud kaubast;5. transiitvedu – kauba vedu ühest väljaspool ühendust asuvast punktist teise läbi ühenduse territooriumi kas ümberlaadimise, tolliladustamise, ümberjaotamisega või ilma nendeta või vahetades transpordivahendeid, kusjuures edasitoimetamise võivad katkestada üksnes sellisest liikluse vormist tingitud asjaolud;6. eksport – kauba väljaviimine ühenduse tolliterritooriumilt;7. erandi taotlejad – käesoleva määruse artikli 5 alusel erandit taotlevad riigid, sh liikmesriigid, kelle territooriumil või kelle jurisdiktsiooni all on tapetud ja nülitud hülged, millest on valmistatud hülgetooted; samuti riik, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad isikud, kes tapavad ja nülivad hülgeid, juhul kui tapmine ja nülgimine toimub muu riigi territooriumil. Artikli 5 lõikes 5 osutatud rakendusmeetmete vastuvõtmisel võib komisjon otsustada kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega, kas ja millistel tingimustel tuleks sinna lisada peale riikide muid üksusi.Artikkel 3Keelud1. Hülgetoodete turuleviimine, ühendusse importimine, transiidina läbi ühenduse vedamine või ühendusest eksportimine on keelatud.2. Lõiget 1 ei kohaldata hülgetoodete suhtes, mis on saadud inuittide kogukondade traditsioonilisel hülgejahil elatuseks kütitud hüljestest.3. Komisjon võtab kõik lõike 2 rakendamiseks vajalikud meetmed, sh määrab kindlaks tõendusmaterjalid, mida on vaja kõnealuses lõikes osutatud hülgetoodete päritolu tõendamiseks.Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.Artikkel 4Turuleviimise, impordi-, transiidi- ja eksporditingimused1. Olenemata artikli 3 lõikest 1 on hülgetoodete turuleviimine, import, transiidina läbi ühenduse vedamine või eksport lubatud, kui on täidetud järgmised tingimused:1.  need tooted on saadud hüljestest, kes on tapetud riigis (või isikute poolt), mille (või kelle) suhtes kohaldatakse piisavaid õigusnorme, millega tõhusalt tagatakse, et hüljeste tapmisel ja nülgimisel ei põhjustata asjatut valu, stressi ja muid kannatusi;2.  asjaomased ametiasutused on tõhusalt jõustanud punktis a osutatud õiguslikud sätted või muud nõuded;3.  on kehtestatud asjakohane kava, millega tagatakse, et hülgetoodete, sealhulgas hülgenahkade ja muu toormaterjali puhul, mis on saadud hülgetoodete tootmiseks kasutatud hüljestest, on tõendatud, et need on saadud hüljestest, kelle suhtes kohaldatakse punktides a ja b sätestatud tingimusi, ning4.  punktides a, b ja c sätestatud tingimuste täitmist tõendab:i) sertifikaat jaii) etikett või märgistus, kui sertifikaadist ei piisa käesoleva määruse nõuetekohase jõustamise tagamiseks,kooskõlas artiklitega 6 ja 7.2. Liikmesriigid ei takista selliste hülgetoodete turuleviimist, importi või eksporti, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele.Artikkel 5Erandid1. Erand võimaldatakse erandi taotlejatele, kes suudavad komisjonile tõendada, et artiklis 4 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.2. Komisjon hindab artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimuste täitmist II lisas sätestatud kriteeriumide alusel.3. Lõike 1 kohaselt antud erandid peatatakse või tühistatakse, kui mõnd nimetatud lõikes osutatud tingimust enam ei täideta.4. Komisjon otsustab erandi andmise, selle peatamise või tühistamise vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud korrale.5. Komisjon võtab käesoleva artikli rakendamiseks kõik vajalikud meetmed, nagu meetmed taotluste kohta, mis tuleb erandi saamiseks esitada komisjonile koos tõendusmaterjalidega. Seda tehes võtab komisjon arvesse eri maades valitsevaid eri tingimusi.Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.Artikkel 6Sertifikaadid1. Artikli 4 lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud sertifikaat peab vastama järgmistele tingimustele:5.  sellel esitatakse kogu oluline teave, mis on vajalik selleks, et tõendada asjaomase hülgetoote või asjaomaste hülgetoodete vastavust artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele, ja6.  selle kinnitab sõltumatu asutus või ametiasutus, kes tõendab selles esitatud teabe õigsust.2. Komisjon võtab käesoleva artikli rakendamiseks kõik vajalikud meetmed. Ta võib eelkõige määratleda, milline teave peab olema sertifikaadil ja milline tõendusmaterjal tuleb esitada, et tõendada lõike 1 punktis b sätestatud tingimuste täitmist.Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.Artikkel 7Tähistamine ja märgistamine1. Artikli 4 lõike 1 punkti d alapunktis ii osutatud etikett või märgistus kinnitatakse tootele arusaadavalt, kustumatult ja nähtavalt.2. Komisjon võtab käesoleva artikli rakendamiseks kõik vajalikud meetmed, näiteks meetmed, millega täpsustatakse tingimused, millele peab etikett või märgistus vastama, ja nende kinnitamise asjaolud. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.Artikkel 8Lisade muudatusedKomisjon võib lisasid muuta. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.Artikkel 9Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 338/97[21] artikli 18 lõikele 1 asutatud komitee.2. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.3. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.Artikkel 10Karistused ja jõustamineLiikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Sätestatavad karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad asjakohastest sätetest komisjonile 31. detsembriks 200X ning annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.Artikkel 11Aruanded1. Liikmesriigid saadavad komisjonil iga viie aasta tagant aruande, kirjeldades lühidalt käesoleva määruse jõustamiseks võetud meetmeid.2. Lõikes 1 osutatud aruannete põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta 12 kuu jooksul pärast asjaomase 5-aastase aruandeperioodi lõppu.Artikkel 12Jõustumine ja kohaldamineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artiklid 3 ja 4 jõustuvad kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist, välja arvatud juhul, kui artikli 3 lõikes 3, artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 2 ja artikli 7 lõikes 2 osutatud rakendusmeetmed ei ole selleks kuupäevaks jõustunud, sel juhul kohaldatakse neid alates järgmisest päevast pärast kõnealuste rakendusmeetmete jõustumist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaI LISAArtiklis 2 osutatud loivaliste liigid1. Arctocephalus pusillus pusillus;2. Callorhinus ursinus;3. Cystophora cristata;4. Erignathus barbatus;5. Eumetopias jubatus;6. Halichoerus grypus;7. Histrophoca fasciata;8. Odobenus rosmarus rosmarus;9. Odobenus rosmarus divergens;10. Pagophilus groenlandicus;11. Phoca largha;12. Phoca vitulina;13. Phoca vitulina richardii;14. Pusa caspica;15. Pusa hispida;16. Pusa sibirica;17. Zalophus californianus.II LISAArtikli 5 lõikes 2 osutatud õiguslike sätete või muude kehtivate nõuete hindamise kriteeriumid1. Loomade heaolu põhimõttedLoomade heaolu põhimõtted on määratletud kohaldatavates õigusaktides või muudes nõuetes.2. JahiriistadHüljeste tapmiseks kasutatavate relvade omadused on kindlaks määratud. Asjaomastes õigusaktides või muudes nõuetes on selgesõnaliselt sätestatud, milliseid relvi on lubatud kasutada hülgepoegade ning milliseid täiskasvanud hüljeste uimastamiseks ja/või tapmiseks.3. Tuimestamise ja surma tuvastamine vastavate seiremeetodite abilOn sätestatud erinõuded, mille kohaselt jahimees on kohustatud kasutama vastavaid seiremeetodeid, et enne veretustamise alustamist või järgmise hülge juurde siirdumist veenduda, et hüljes on pöördumatult uimastatud.4. Tuimestatud loomade veretustamineKõigi loomade puhul on nõutav veretustamine otsekohe pärast piisavat uimastamist, st enne järgmise looma uimastamise juurde asumist.5. JahitingimusedOn sätestatud nõuded, mille kohaselt tuleb tagada, et hülge ja/või jahimehe asend on piisavalt stabiilne ja et sihtmärk on hästi nähtav. Muud kõnealuse jahipidamise jaoks olulised asjaolud on samuti reguleeritud.6. Jahimeeste väljaõpeJahimehel peab olema teatav teadmiste ja oskuste tase hülgebioloogias, samuti jahipidamismeetodite ja kolmeastmelise protseduuri kohta, mille raames on nõutavad jahiriistade praktilise kasutamise oskused, nagu laskmistest. Nn kolmeastmeline protseduur on meetod, mis hõlmab tõhusat löömist/tulistamist, tõhusat seiret (pilgutamisrefleksi või kolju palpeerimise abil veendumine, et loom on pöördumatult uimastatud või surnud) ning tõhusat veretustamist ning tagab, et hüljes tapetakse ilma talle sellist valu, stressi ja kannatusi põhjustamata, mida saab vältida.7. Sõltumatu seireSätestatud on jahipidamise seire ja vaatlemise süsteem, mis tagab regulaarse järelevalve jahipidamise üle ja inspektorite sõltumatuse.8. kolmandate isikute võimalus teostada seiretJahi seire kolmandate isikute poolt on võimalik ning sellel on minimaalsed halduslikud või logistilised tõkked.9. AruandlusnõudedNii jahimeeste kui ka inspektorite jaoks on kehtestatud selged aruandlusnõuded, mis hõlmavad seda, kus ja millal loomi tapetakse ning milliseid relvi ja laskemoona kasutatakse. Aruanne peab hõlmama ka asjaomaseid keskkonnategureid.10. Sanktsioonid ja nõuetele vastavusJahi statistilised andmed, kohaldatavate nõuete rikkumise juhud ja kaasnevad jõustamismeetmed kogutakse kokku ja süstematiseeritakse. [pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Euroopa Kohtu 14. detsembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-434/02 (Arnold André), punktid 34 ja 35.[2] Vt kohtuasi C-434/02, punktid 37, 38, 39 ja 41.[3] Vt liidetud kohtuasjad C-37/06 ja C-58/06 Viamex Agrar Handels et al , punkt 22.[4] Vt kohtuasi C-434/02, punkt 32.[5] Grööni hüljeste valgekarvalised pojad (whitecoats) ja põishüljeste pojad (blue-backs).[6] EÜT L 91, 9.4.1983, lk 30. Diretiivi on muudetud direkiitviga 89/370/EMÜ (ELT L 163, 14.6.1989, lk 37).[7] EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud 20. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/105/EÜ, millega kohandatakse direktiive 73/239/EMÜ, 74/557/EMÜ ja 2002/83/EÜ keskkonna valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 368).[8] EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 318/2008 (ELT L 95, 8.4.2008, lk 3).[9] Vt liidetud kohtuasjad C-37/06 ja C-58/06 Viamex Agrar Handels et al ., punkt 22.[10] Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokoll (nr 33) loomade kaitse ja heaolu kohta (EÜT C 340, 10.11.1997, lk 110). Kõnealune protokoll ise kajastab Euroopa Ühenduse asutamislepingu lõppaktile lisatud loomakaitse deklaratsiooni nr 24.[11] KOM(2006) 13 (lõplik), 23.1.2006.[12] EFSA Teataja (2007) 610, 1–122.[13] COWI „Hülgeliikidest saadud toodete keelustamise võimaliku mõju hinnang”, aprill 2008.[14] 10. detsembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-491/01: British American Tobacco ja Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453, punktid 60 ja 61; 14. detsembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-434/02: Arnold Andre [2004] ECR I-11825, punkt 34, ning 14. detsembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-210/03: Swedish Match [2004] ECR I-11893, punkt 33; 12. juuli 2005. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-154/04 ja C-155/04: Alliance for Natural Health [2006] ECR I-6451, punkt 32, ja 6. detsembri 2005. aasta kohtuasjas C-66/04 Ühendkuningriik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu [2005] ECR I-10553, punkt 41.[15] ELT C , , lk. .[16] ELT C , , lk. .[17] ELT C , , lk. .[18] Loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni teaduslik arvamus hüljeste tapmise ja nülgimise loomade heaolu aspekti kohta, teostatud komisjoni nõudel. EFSA Teataja (2007) 610, 1–122.[19] EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni 11. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 523/2008 (ELT L 153, 12.6.2008, lk 23).[20] EÜT L 184, 17.07.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[21] EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.


|

52010PC0432

/* COM/2010/0432 final - NLE 2010/0233 */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …./…., millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1292/2007 ja (EÜ) nr 367/2006 (millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja tasakaalustav tollimaks ning säilitatakse kõnealuste tollimaksude laiendamine muu hulgas Iisraelist pärit polüetüleentereftalaatkile impordile), et teha kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes erand ühele Iisraeli eksportijale ja tühistada sellelt eksportijalt pärineva impordi registreerimise nõue

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 16.8.2010KOM(2010) 432 lõplik2010/0233 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …./….,millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1292/2007 ja (EÜ) nr 367/2006 (millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja tasakaalustav tollimaks ning säilitatakse kõnealuste tollimaksude laiendamine muu hulgas Iisraelist pärit polüetüleentereftalaatkile impordile), et teha kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes erand ühele Iisraeli eksportijale ja tühistada sellelt eksportijalt pärineva impordi registreerimise nõueSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb seda, kuidas pärast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist kohaldatakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”) ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”) Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile importi käsitleva menetlusega seoses, kusjuures kõnealust menetlust on laiendatud muu hulgas Iisraelist pärit polüetüleentereftalaatkile impordile. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruste rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmäärustes sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1292/2007 (millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse muu hulgas Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile impordile) ja nõukogu määrus (EÜ) nr 367/2006 (millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, mida laiendatakse muu hulgas Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile impordile). |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli võimalus uurimise ajal oma huve kaitsta algmäärustega sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruste rakendamise tulemus. Algmäärused ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldavad täielikku nimekirja tingimustest, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 6. jaanuaril 2010 algatas komisjon ühe Iisraeli eksportija taotlusel uut eksportijat käsitleva läbivaatamise määruse (EÜ) nr 1292/2007 (millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse muu hulgas Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile impordile) ja määruse (EÜ) nr 367/2006 (millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, mida laiendatakse muu hulgas Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile impordile) suhtes. Lisatud ettepanek nõukogu määruse kohta põhineb lõplikel uurimistulemustel, mis kinnitavad, et kõnealune Iisraeli eksportija ei eksportinud esialgsel uurimisperioodil (2003. aastal) ELi polüetüleentereftalaatkilet. Uurimine näitas, et polüetüleentereftalaatkile tootmine toimus algusest lõpuni ja seejärel tehti kilest toiduainete või muude esemete pakendid. Ei leitud mingeid tõendeid selle kohta, et eksportija oleks seotud polüetüleentereftalaatkilet tootvate India äriühingutega. Seepärast tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta, et vabastada kõnealune Iisraeli eksportija Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes kohaldatavatest dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest tollimaksudest. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed). |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek kuulub liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Meetmete vormi kirjeldatakse eelmainitud algmäärustes ja need ei võimalda teha riiklikke otsuseid. |Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |Vahendi valik |Kavandatav vahend: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärustega ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta oluliselt Euroopa Liidu eelarvet. |1.  2010/0233 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …./….,millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1292/2007 ja (EÜ) nr 367/2006 (millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja tasakaalustav tollimaks ning säilitatakse kõnealuste tollimaksude laiendamine muu hulgas Iisraelist pärit polüetüleentereftalaatkile impordile), et teha kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes erand ühele Iisraeli eksportijale ja tühistada sellelt eksportijalt pärineva impordi registreerimise nõueEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4 ja artikli 13 lõiget 4,võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[2] (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”), eriti selle artiklit 20 ning artikli 23 lõikeid 5 ja 6,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. KEHTIVAD MEETMED2.  Nõukogu kehtestas määrustega (EÜ) nr 1676/2001[3] ja nr 2597/1999[4] dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed (edaspidi „esialgsed meetmed”) muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordile. Nõukogu määrustega (EÜ) nr 1975/2004[5] ja (EÜ) nr 1976/2004[6] laiendati kõnealuseid meetmeid (edaspidi „laiendatud meetmed”) Brasiiliast ja Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes ja tehti erand ühe Brasiilia äriühingu Terphane Ltd ja ühe Iisraeli äriühingu Jolybar Ltd toodete impordi suhtes, mõlemaid äriühinguid on määrustes eraldi nimetatud.3.  Määrusega (EÜ) nr 101/2006[7] muutis nõukogu määruseid (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004, et vabastada veel üks Iisraeli äriühing (Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd) laiendatud meetmetest.4.  Pärast dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1292/2007[8] dumpinguvastase tollimaksu Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes ja säilitas kõnealuse tollimaksu laiendamise Brasiiliast ja Iisraelist saadetud samasuguse toote impordi suhtes (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte), välja arvatud teatavate kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 4 nimetatud tootjate puhul (edaspidi „kehtivad dumpinguvastased meetmed”).5.  Pärast tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 367/2006[9] tasakaalustava tollimaksu Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes ja säilitas kõnealuse tollimaksu laiendamise Brasiiliast ja Iisraelist saadetud samasuguse toote impordi suhtes (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte), välja arvatud teatavate kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 3 nimetatud tootjate puhul (edaspidi „kehtivad tasakaalustavad meetmed”). Kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele ja kehtivatele tasakaalustavatele meetmetele viidatakse edaspidi nii: „kehtivad dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed”.6.  Määruseid (EÜ) nr 1292/2007 ja (EÜ) nr 367/2006 muudeti viimati nõukogu määrusega (EÜ) nr 15/2009[10].B. KÕNEALUNE UURIMINE1. Läbivaatamistaotlus7.  Komisjon on saanud dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 ning subsiidiumivastase algmääruse artikli 20 ja artikli 23 lõigete 5 ja 6 kohase laiendatud meetmetest vabastamise taotluse. Taotluse esitas S.Z.P. Plastic Packaging Products Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”), tootja Iisraelis (edaspidi „asjaomane riik”).2. Läbivaatamise algatamine8.  Komisjon kontrollis taotluse esitaja esitatud tõendeid ja pidas neid piisavaks, et algatada läbivaatamine dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 ning subsiidiumivastase algmääruse artikli 20 ja artikli 23 lõigete 5 ja 6 sätete järgi, et välja selgitada, kas taotluse esitajat saab laiendatud meetmetest vabastada. Olles konsulteerinud nõuandekomiteega ja pärast seda, kui asjaomasele liidu tootmisharule oli antud võimalus esitada märkusi, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 6/2010[11] (edaspidi „algatamismäärus”) taotluse esitajat käsitleva määruste (EÜ) nr 1292/2007 ja (EÜ) nr 367/2006 läbivaatamise.9.  Läbivaatamist algatava määrusega tunnistas komisjon kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1292/2007 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu taotluse esitaja poolt Iisraelist eksporditud vaatlusaluse toote suhtes. Samal ajal tehti tolliasutustele vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 14 lõikele 5 ülesandeks, et nad võtaksid asjakohaseid meetmeid sellise impordi registreerimiseks.3. Asjaomane toode10.  Asjaomane toode on samasugune toode, nagu on määratletud määrustes, millega kehtestati esialgsed meetmed, st Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile, mis praegu kuulub CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla (edaspidi „asjaomane toode”).11.  Ollakse seisukohal, et Iisraelist liitu eksporditav CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „vaatlusalune toode”) on samasuguste tehniliste, füüsikaliste ja keemiliste põhiomadustega ja tal on samad kasutusvaldkonnad kui asjaomasel tootel. Seetõttu peetakse neid samasugusteks toodeteks dumpinguvastase algmääruse artikli 1 lõike 4 ja subsiidiumivastase algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.4. Uurimine12.  Komisjon andis taotluse esitajale ja asjaomase riigi esindajatele läbivaatamise algatamisest ametlikult teada. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Komisjonile ei esitatud siiski ühtegi ärakuulamise taotlust.13.  Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai vastuse ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon hankis ka kõik andmed, mida ta läbivaatamiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis neid andmeid. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik.5. Uurimisperiood14.  Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Andmeid kaubandusstruktuuri muutumise kindlaks tegemiseks koguti ajavahemiku kohta alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.C. UURIMISE TULEMUSED15.  Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei olnud laiendatud meetmete kehtestamiseni viinud esialgse uurimise uurimisperioodi jooksul, s.o 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2003, vaatlusalust toodet liitu eksportinud. Taotluse esitaja alustas vaatlusaluse toote liitu eksportimist pärast laiendatud meetmete kehtestamist muu hulgas Iisraeli suhtes.16.  Lisaks sellele suutis taotluse esitaja dokumentidega nõuetekohaselt tõendada, et tal ei olnud mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid ühegi India eksportiva tootjaga ega Iisraeli äriühingutega, kelle toodete suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid.17.  Nagu juba põhjenduses 14 mainitakse, ei eksportinud taotluse esitaja liitu vaatlusalust toodet laiendatud meetmete kehtestamiseni viinud esialgse uurimise perioodi lõpuni. Taotluse esitaja toodab polüetüleentereftalaatkilet ja müüb seda või kasutab seda pakendite tootmiseks.18.  Tooraine, mida taotluse esitaja kasutas liitu eksporditava polüetüleentereftalaatkile tootmiseks, oli pärit muu hulgas ka Indiast, kuid seda ei peetud tootmisprotsessiga seonduvaks meetmetest kõrvalehoidumiseks. Indiast pärit tooraine moodustas vaid väikese osa toorainest, mida taotluse esitaja ostis turuhinnaga, ja seda segati muu toorainega, mida osteti peamiselt siseturult. Tooraine tootja Indias on tarninud taotluse esitajale toorainet juba pikka aega.19.  Ei leitud tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja oleks Indiast ostnud valmis polüetüleentereftalaatkilet müügiks või transiidiks Euroopa Liitu.D. LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE20.  Eespool esitatud järelduste põhjal, milles leitakse, et taotluse esitaja ei hoia meetmetest kõrvale, tuleks vabastada äriühing kehtivatest dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest meetmetest.21.  Taotluse esitaja poolt Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile impordi registreerimise nõue, mis kehtestati läbivaatamise algatamise määrusega, tuleks tühistada. Vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 14 lõikele 5, milles sätestatakse, et registreeritud impordi suhtes kohaldatakse meetmeid alates registreerimise kuupäevast, ning pidades silmas äriühingu vabastamist kõnealustest meetmetest, ei tohi sisse nõuda dumpinguvastast tollimaksu taotluse esitaja poolt Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile impordilt, mis saabus liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimisnõude alusel.22.  Tasakaalustavate meetmete osas (kuna tehti kindlaks, et äriühing ei hoia kehtivatest meetmetest kõrvale) tuleks vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artikli 23 lõikele 6 hakata kõnealust erandit kohaldama alates komisjoni määruse (EL) nr 6/2010 jõustumise kuupäevast. Tagasimakseid tuleb taotleda või tasakaalustava tollimaksu maksmise peatamist tuleb nõuda liikmesriigi pädevalt asutuselt vastavalt kohaldatavale tolliseadustikule.23.  Taotluse esitaja toodetud polüetüleentereftalaatkile impordi vabastamine laiendatud meetmetest jääb dumpinguvastase algmääruse artikli 13 lõike 4 ja subsiidiumivastase algmääruse artikli 23 lõike 6 kohaselt kehtima juhul, kui lõplikult kinnitatud faktid õigustavad kõnealust vabastamist ja ei selgu näiteks asjaolu, et erand tehti asjaomase äriühingu esitatud vale või eksitava teabe alusel. Kui esmapilgul piisavad tõendid peaksid kinnitama viimast, võib komisjon algatada uurimise selgitamaks, kas vabastus tuleks tühistada.24.  Taotluse esitaja toodetud polüetüleentereftalaatkile vabastati impordi suhtes kohaldatavatest laiendatud meetmetest käesoleva läbivaatamise käigus saadud andmete alusel. Kõnealune vabastus kehtib seega ainult Iisraelist saadetud ja taotluse esitanud juriidilise isiku toodetud polüetüleentereftalaatkile suhtes. Kõnealune vabastus ei kehti imporditava polüetüleentereftalaatkile suhtes, mille tootjaks või saatjaks on äriühing, mida ei ole määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 4 ja määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 3 eraldi, koos nime ja aadressiga nimetatud, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning selle impordi pealt tuleb maksta nende määrustega kehtestatud jääktollimaksu.E. MENETLUS25.  Taotluse esitajat ja kõiki teisi huvitatud isikuid teavitati faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti taotluse esitaja laiendatud meetmetest vabastada. Ühtegi märkust ei esitatud.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõiget 4 muudetakse, lisades nende äriühingute loetellu, kes toodavad polüetüleentereftalaatkilet Brasiilias ja Iisraelis ning kelle polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes ei kohaldata laiendatud lõplikku dumpinguvastast jääktollimaksu, järgmine äriühing:S.Z.P. Plastic Packaging Products Ltd, PO Box 53, Shavei Zion, 22086 Iisrael (TARICi lisakood A964).2. Määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõiget 3 muudetakse, lisades nende äriühingute loetellu, kes toodavad polüetüleentereftalaatkilet Brasiilias ja Iisraelis ning kelle polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes ei kohaldata laiendatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, järgmine äriühing:S.Z.P. Plastic Packaging Products Ltd, PO Box 53, Shavei Zion, 22086 Iisrael (TARICi lisakood A964).Kõnealust erandit hakatakse kohaldama alates komisjoni määruse (EL) nr 6/2010 jõustumise kuupäevast, st alates 7. jaanuarist 2010. Tasakaalustavad tollimaksud, mida alates sellest kuupäevast on sisse nõutud, tagastatakse asjaomasele importijale või asjaomastele importijatele. Tagasimakseid tuleb taotleda või tasakaalustava tollimaksu maksmise peatamist tuleb nõuda liikmesriigi pädevalt asutuselt vastavalt kohaldatavale tolliseadustikule.Artikkel 2Tolliasutused peavad lõpetama komisjoni määruse (EL) nr 6/2010 artikli 3 kohase impordi registreerimise. Selle sätte kohaselt juba registreeritud impordilt ei nõuta dumpinguvastast tollimaksu.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […] [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.[3] EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.[4] EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.[5] ELT L 342, 18.11.2004, lk 1.[6] ELT L 342, 18.11.2004, lk 8.[7] ELT L 17, 21.1.2006, lk 1.[8] ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.[9] ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.[10] ELT L 6, 10.1. 2009, lk 1.[11] ELT L 2, 6.1.2010, lk 5.


title: Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus liikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamise kohta (kodifitseeritud versioon)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0432

		ETBrüssel 1.8.2006KOM(2006)432 lõplik2006/0146(COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSliikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamise kohta(kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas [1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992 [2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 4060/89 liikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamise kohta [3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid [4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 4060/89 ja selle muutmisakti eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas.ê 4060/89 (kohandatud)2006/0146(COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSliikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit Ö 71 Õ ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [5],võttes arvesse regioonide komitee arvamust [6]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [7],ning arvestades järgmist:ê(1) Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määrust (EMÜ) nr 4060/89 liikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamise kohta [8] on oluliselt muudetud [9]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 4060/89 põhjendus 1(2) Asutamislepingu kohaselt on transpordialaste teenuste osutamise vabaduse saavutamine ühise transpordipoliitika tähtis osa. Sellest tulenevalt on kõnealuse poliitika eesmärgiks suurendada ühenduses eri transpordivahendite liikuvust.ê 4060/89 põhjendus 4(3) Olemasolevate ühenduse ja siseriiklike maantee- ja siseveetranspordialaste õigusaktide kohaselt teostavad liikmesriigid kontrollimisi, ülevaatusi ja inspekteerimisi, et sõidukid ja siseveelaevad vastavad neile esitatud tehnilistele omadustele ning et neil on vajalikud load ja muud dokumendid. See kontrollimine, ülevaatus ja inspekteerimine on üldiselt jätkuvalt õigustatud, vältimaks transpordituru korralduse häireid ja tagamaks maantee- ja siseveetranspordi ohutus.ê 4060/89 põhjendus 5(4) Olemasolevate ühenduse õigusaktide alusel saavad liikmesriigid korraldada ja teha eespool nimetatud kontrollimisi, ülevaatusi ja inspekteerimisi seal, kus nad soovivad.ê 4060/89 põhjendus 6(5) Selliseid kontrollimisi, ülevaatusi ja inspekteerimisi võib võrdse tõhususega teha kogu asjaomaste liikmesriikide territooriumil ja piiriületamine ei tohiks seepärast olla selliste toimingute tegemise ettekäändeks,ê 4060/89ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevat määrust kohaldatakse kontrollimiste suhtes, mida liikmesriik teeb ühenduse või siseriikliku õiguse kohaselt maantee- ja siseveetranspordi valdkonnas, mis toimub liikmesriigis registreeritud või ringlusesse lubatud transpordivahenditega.ê 4060/89 (kohandatud)Artikkel 2Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid mõisteid:a) piir – ühenduse sisepiir või, kui liikmesriikidevaheline vedu toimub läbi kolmanda riigi, ühenduse välispiir;b) kontrollimine – Ö liikmesriikide Õ siseriiklike asutuste poolt tehtav mis tahes kontrollimine, inspekteerimine, ülevaatus või formaalsused, mis tähendab asjaomaste sõidukite või laevade peatamist või vaba liikumise piiramist.Artikkel 3Ö I Õ lisas nimetatud kontrollimisi, mida tehakse liikmesriikidevahelise maantee- või siseveetranspordi valdkonnas ühenduse või siseriikliku õiguse kohaselt, ei tehta piirikontrollina, vaid üksnes kogu liikmesriigi territooriumil mittediskrimineerival viisil kohaldatava reeglipärase kontrollimenetluse osana.ê 3356/91 art 1 p 1 (kohandatud)Artikkel Ö 4 ÕKomisjon teeb vajaduse korral ettepaneku Ö I Õ lisas tehtavate muudatuste kohta, et võtta arvesse tehnoloogia arengut käesoleva määrusega hõlmatud valdkonnas.êArtikkel 5Määrus (EMÜ) nr 4060/89 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.ê 4060/89 art 4 (kohandatud)Artikkel 6Käesolev määrus jõustub Ökahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu TeatajasÕ.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaê 4060/89 (kohandatud)I LISA1. OSAÜHENDUSE ÕIGUSÖ 1. jagu ÕDirektiivida) Ö [Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass [10]], artikli 6 lõige 4, mille kohaselt sõidukit võib pisteliselt kontrollida seoses ühiste massistandarditega ning seoses ühiste mõõtmestandarditega ainult sellisel juhul, kui kaheldakse vastavuses direktiivi sätetele Õ;b) Ö [nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/96/EÜ, mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [11]] artikli 3 lõige 2, milles sätestatakse, et iga liikmesriik tunnistab teises liikmesriigis väljaantud tunnistust sõiduki tehnoülevaatuse läbimise kohta; see tunnustamine tähendab, et siseriiklikud asutused võivad teha kontrollimisi igal pool oma territooriumil Õ;c) ÖEuroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol [12] artikli 2 lõige 2, milles sätestatakse, et kõnealuse direktiivi järgimist tõendab rendileping ja juhi tööleping, mis peavad olema renditud sõidukis;Ö d) Õ [nõukogu 20. jaanuari 1976. aasta direktiivi 76/135/EMÜ siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta [13]] artikli 3 lõiked 3, 4 ja 5, milles sätestatakse, et sõidukõlblikkuse tunnistus, muud load või tunnistused tuleb esitada siseriikliku asutuse nõudmisel;Ö e) Õ [nõukogu 4. oktoobri 1982. aasta direktiivi 82/714/EMÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded [14]] artikli 17 lõige 1, milles sätestatakse, et liikmesriigid võivad igal ajal kontrollida, kas laevas on kõnealuse direktiivi tingimustele vastav tõend.Ö 2. jagu ÕMääruseda) Ö [Nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 684/92, bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta [15]] artiklid 14 ja 15, millega antakse volitatud kontrolliametnikule õigus nõuda ja kontrollida sõidupiletit või kõnealuse määrusega ettenähtud luba või kontrolldokumente; ÕÖ b) Õ ÖEuroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 [16] Õ artikkel 18, millega antakse liikmesriikidele õigus võtta meetmeid, mis peavad inter alia hõlmama korraldamist, menetlust ja järelevalvet ning rikkumiste korral rakendatavaid karistusi, et tagada kõnealuse määruse sätete täitmist;Ö c) Õ [nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta [17]] artikkel 19, millega antakse liikmesriikidele õigus võtta meetmeid, mis peavad inter alia hõlmama korraldamist, menetlust ja järelevalvet, et kontrollida, kas sõidumeerikud vastavad kõnealuse määruse sätetele;Ö d) nõukogu 26. märtsi 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 881/92, turulepääsu kohta sellise ühenduses toimuva kaupade autoveo puhul, mille algus- või lõpp-punkt asub liikmesriigi territooriumil või mis läbib ühe või mitme liikmesriigi territooriumi [18] artikli 5 lõige 4, mille kohaselt tuleb tõestatud koopiat hoida sõidukis ja kontrollima volitatud ametniku nõudmisel tuleb see talle esitada. Õê 3356/91 art 1 p 22. OSASISERIIKLIK ÕIGUSa) Kaupu ja inimesi vedavate sõidukite juhtide juhiloa kontrollimineb) Kontroll, mis hõlmab ohtlike kaupade vedudel kasutatavaid transpordivahendeid ning eelkõige järgmist:i) Dokumendid– juhi koolitustunnistus– ohutusjuhised– TIR-tunnistus (ADR või samaväärsed normid)– võimaliku erandiloa koopia (ADR või samaväärsed normid)ii) Ohtlikke kaupu vedava sõiduki tunnusmärgid– oranž tahvel– vastavus nõuetele– paiknemine sõidukil– ohumärgid sõidukil– vastavus nõuetele– paiknemine sõidukil– mahuti tunnusmärk (kinnitatud mahuti, teisaldatav mahuti või paakkonteiner)– olemasolu ja loetavus– viimase inspekteerimise kuupäev– inspekteerimisorgani tempeliii) Sõiduki varustus (ADR või samaväärsed normid)– tagavaratulekustuti– erivarustusiv) Sõiduki koorem– ülekoormus (vastavalt mahuti mahutavusele)– pakendite turvalisus– segalasti keeldc) Kontroll, mis hõlmab kergesti riknevate toiduainete vedudel kasutatavaid transpordivahendeid ning eelkõige järgmist:i) Dokumendid– varustuse nõuetelevastavuse tunnistusii) Kergesti riknevate toiduainete vedamisel kasutatav erivarustus– nõuetelevastavust kinnitav märk– tunnusmärgidiii) Erivarustuse toimimine– temperatuurirežiim._____________éII LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatusegaNõukogu määrus (EMÜ) nr 4060/89 | (EÜT L 390, 30.12.1989, lk 18) |Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3356/91 | (EÜT L 318, 20.11.1991, lk 1) |_____________III LISAVastavustabelMäärus (EMÜ) nr 4060/89 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikkel 2 |Artikkel 3 | Artikkel 3 |Artikkel 3a | Artikkel 4 |Artikkel 4 | Artikkel 6 |_____ | Artikkel 5 |Lisa, 1. osa, direktiivid a) | Lisa I, 1. osa, 1. jagu, punkt a |Lisa, 1. osa, direktiivid b) | Lisa I, 1. osa, 1. jagu, punkt b |Lisa, 1. osa, direktiivid c) | Lisa I, 1. osa, 1. jagu, punkt c |Lisa, 1. osa, direktiivid d) | _____ |Lisa, 1. osa, direktiivid e) | Lisa I, 1. osa, 1. jagu, punkt d |Lisa, 1. osa, direktiivid f) | Lisa I, 1. osa, 1. jagu, punkt e |Lisa, 1. osa, määrused a) | Lisa I, 1. osa, 2. jagu, punkt a |Lisa, 1. osa, määrused b) | _____ |Lisa, 1. osa, määrused c) | _____ |Lisa, 1. osa, määrused d) | Lisa I, 1. osa, 2. jagu, punkt b |Lisa, 1. osa, määrused e) | Lisa I, 1. osa, 2. jagu, punkt c |Lisa, 1. osa, määrused f) | Lisa I, 1. osa, 2. jagu, punkt d |Lisa, 2. osa | Lisa I, 2. osa |_____ | Lisa II |_____ | Lisa III |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire’i kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C […], […], lk […].[8] EÜT L 390, 30.12.1989, lk 18. Määrust on muudetud määrusega (EMÜ) nr 3356/91 (EÜT L 318, 20.11.1991, lk 1).[9] Vt II lisa.[10] [EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59.][11] [EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1.][12] ELT L 33, 4.2.2006, lk 82.[13] [EÜT L 21, 29.1.1976, lk 10.][14] [EÜT L 301, 28.10.1982, lk 1.][15] [EÜT L 74, 20.3.1992, lk 1.][16] ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.[17] [EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.][18] EÜT L 95, 9.4.1992, lk 1.--------------------------------------------------