title: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta

text:
|

52011PC0652

	SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST2007. aasta novembris jõustunud finantsinstrumentide turgude direktiiv on ELi finantsturgude lõimumise keskne tugisammas. Olles vastu võetud kooskõlas Lamfalussy protsessiga,[1] koosneb see raamdirektiivist (direktiiv 2004/39/EÜ),[2] rakendusdirektiivist (direktiiv 2006/73/EÜ)[3] ning rakendusmäärusest (määrus (EÜ) nr 1287/2006)[4]. Finantsinstrumentide turgude direktiiv loob regulatiivse raamistiku finantsinstrumentidesse investeerimise teenuste osutamiseks (nagu maaklerlus, nõustamine, tehingute sõlmimine, portfellihaldus, väärtpaberite emissiooni tagamine jms) pankade ja investeerimisühingute poolt ning reguleeritud turgude käitamiseks turu korraldajate poolt. Samuti kehtestab see riiklike pädevate asutuste volitused ja kohustused seoses nende tegevustega.Peamine eesmärk on saavutada ELi finantsturgude täiendav integreerumine, konkurentsivõime ja tõhusus. Konkreetselt võttis see liikmesriikidelt võimaluse nõuda, et kogu finantsinstrumentidega kauplemine peab toimuma teatavatel kindlaksmääratud börsidel, ning võimaldas üleeuroopalist konkurentsi traditsiooniliste börside ja alternatiivsete kauplemiskohtade vahel. Samuti andis see investeerimisühingutele ja pankadele kindlama „välispassi” investeerimisteenuste pakkumiseks üle kogu ELi, kui nad täidavad nii organisatsioonilisi kui aruandlusnõudeid ning investorite kaitseks ette nähtud põhjalikke eeskirju.Nüüd, kui direktiiv on olnud jõus kolm ja pool aastat, on tulemuseks suurem finantsinstrumentidega kauplemise kohtade vaheline konkurents ning investorite jaoks suurem valik teenuseosutajate ja pakutavate finantsinstrumentide vahel ning neile edusammudele on lisandunud ka tehnoloogiline areng. Tehingukulud on kokkuvõttes vähenenud ning integreeritus on suurenenud[5].Samas on ilmnenud ka mõned probleemid. Esiteks on konkurentsitihedam maastik tekitanud uusi väljakutseid. Suuremast konkurentsist tulenev kasu ei ole saanud osaks kõigile turuosalistele võrdselt ning see ei ole alati kandunud edasi jae- või hulgikauplejatest lõppinvestoritele. Konkurentsiga kaasnev turu killustatus on muutnud kauplemiskeskkonna ka keerukamaks, eriti kauplemisandmete kogumise osas. Teiseks on turul aset leidnud ja tehnoloogilised muutused jõudnud mitmetest finantsinstrumentide turgude direktiivi sätetest ette. Kauplemiskohtade ja investeerimisühingute ühine huvi läbipaistva ja võrdsete konkurentsitingimuste vastu on sattunud ohtu. Kolmandaks tõi finantskriis esile puudused selliste instrumentide regulatsioonis, mis ei ole aktsiad ja millega kauplevad peamiselt kutselised investorid omavahel. Varasemad arvamused, et sellise kauplemise vallas aitab minimaalne läbipaistvus, järelevalve ja investorite kaitse turu tõhususele rohkem kaasa, ei pea enam paika. Lõpuks tõstab finantsinstrumentide kiire uuendamine ning järjest kasvav keerukus esile kaasajastatud ja kõrgetasemeliste investorite kaitse tähtsuse. Ehkki finantskriisi kogemuste taustal finantsinstrumentide turgude direktiivi põhjalikud eeskirjad ennast suuresti õigustasid, peegeldavad need ikkagi vajadust kindlasihiliste, kuid suurte taotlustega täiustuste järele.Seepärast kujutab finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamine endast lahutamatut osa reformidest, mille eesmärgiks on luua turvalisem, usaldusväärsem, läbipaistvam ja vastutustundlikum finantssüsteem, mis toimiks pärast finantskriisi majanduse ja ühiskonna kui terviku heaks, ning ühtlasi tagada paremini integreeritud, tõhusam ja konkurentsivõimelisem ELi finantsturg[6]. Samuti on see oluline viis, kuidas aidata kaasa G20[7] võetud kohustuse täitmisele tegelda finantssüsteemi vähem reguleeritud ja enam varjatud osadega ning parandada mitmesuguste turusegmentide ülesehitust, läbipaistvust ja järelevalvet – eriti nende turusegmentide puhul, kus kaubeldakse peamiselt börsiväliste instrumentidega,[8] ning teisalt on see täienduseks ettepanekule börsiväliseid tuletisinstrumente, keskseid vastaspooli ja kauplemisteabehoidlaid käsitleva õigusakti vastuvõtmiseks[9].Samuti on tarvis sihtparendusi, et parandada kauba tuletisinstrumentide turgude järelevalvet ja läbipaistvust, tagamaks nende toimimine riskide eest kaitsmise ja hindade avalikustamise vahendina, ning võtta arvesse muutusi turu struktuuris ja tehnoloogia arengus, et tagada õiglane konkurents ja turgude tõhusus. Lisaks on vaja konkreetsed muutusi investorite kaitse raamistikus, võttes arvesse kerkivaid ebasoovitavaid käitumismalle, ning turgutada investorite usaldust.Lõpuks on EL vastavalt de Larosière’i rühma soovitustele ja ECOFINi järeldustele[10] otsustanud viia vajadusel miinimumini erinevate ELi finantsteenuste direktiividega liikmesriikidele antud valikuvabadused. See on ühine niit, mis läbib kõiki valdkondi, mida finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise raames käsitletakse, ning mis aitab kaasa ühtse eeskirjade kogumi kehtestamisele seoses ELi finantsturgudega, aitab arendada edasi võrdseid konkurentsitingimusi liikmesriikidele ja turuosalistele, tõhustab järelevalvet ja kehtestamist, vähendab turuosaliste kulusid ning parandab ELi finantsturgudele juurdepääsu tingimusi ja tõstab nende üleilmset konkurentsivõimet.Selle tulemusena on ettepanek finantsinstrumentide turgude direktiivi muutmiseks jagatud kahte ossa. Määruses sätestatakse nõuded, mis puudutavad kauplemise läbipaistvuse andmete avaldamist üldsusele ja tehinguandmete avaldamist pädevatele asutustele, takistuste kõrvaldamist mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamiseks arveldussüsteemidele, kohustuslikku tuletisinstrumentidega kauplemist organiseeritud kauplemiskohtades, konkreetseid järelevalvemeetmeid seoses finantsinstrumentidega ja tuletisinstrumentide positsioonidega ning teenuste osutamist kolmanda riigi ühingute poolt, millel ei ole filiaali. Direktiiviga muudetakse konkreetseid nõudeid seoses investeerimisteenuste osutamisega, praeguses direktiivis sätestatud vabastuste kehtivuse ulatust, investeerimisühingutele seatavaid organisatsioonilisi ja äritegevusega seotud nõudeid, kauplemiskohtadele seatavaid organisatsioonilisi nõudeid, andmeteenuste osutajate suhtes kohaldatavaid tegevusloa ja jooksvate kohustuste nõudeid, pädevate asutuste volitusi, sanktsioone ning filiaali kaudu tegutsevate kolmandate riikide ühingute suhtes kohaldatavaid eeskirju.HUVITATUD OSAPOOLTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMISEDFinantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise algatus on kõigi suuremate sidusrühmadega, sealhulgas väärtpaberite reguleerijate, igasuguste turuosaliste, kaasa arvatud emitentide ja jaeinvestoritega, peetud laiahaardelise ja pideva dialoogi ning konsulteerimise tulemus. Selles on võetud arvesse arvamusi, mida väljendati 8. detsembrist 2010 kuni 2. veebruarini 2011 toimunud üldsusega konsulteerimise käigus[11] ja rohket osavõttu leidnud kahepäevase avaliku arutelu ajal, mis toimus 20.–21. septembrini 2010,[12] ning tagasisidet, mis on saadud alates 2009. aasta detsembrist aset leidnud väga mitmesuguste sidusrühmadega peetud arvukatel kohtumistel. Samuti on ettepanekus arvestatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) – praeguse nimega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) – poolt avaldatud dokumentides ja tehnilistes soovitustes sisalduvate tähelepanekute ja analüüsitulemustega[13].Lisaks telliti finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise ettevalmistamiseks kaks uuringut ka välistelt konsultantidelt[14]. Esimene neist, mis telliti PriceWaterhouseCoopersilt 10. veebruaril 2010 ja saadi kätte 13. juulil 2010, keskendus andmete kogumisele toimingute kohta turul ja muudele finantsinstrumentide turgude direktiiviga seotud küsimustele. Teine, mis telliti Europe Economicsilt 21. juulil 2010 pärast avalikku hankemenetlust ning saadi kätte 23. juunil 2011, keskendus erinevate finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise raames kaalumisele tulevate poliitiliste valikute tasuvusanalüüsile.Kooskõlas oma „parema reguleerimise poliitikaga”, viis komisjon läbi poliitiliste alternatiivide mõju hindamise. Poliitikavalikuid hinnati erinevate kriteeriumide alusel: turutegevuse läbipaistvus turu reguleerijate ja osaliste vaatevinklist, investorite kaitse ja usaldus, võrdsed konkurentsitingimused ELi kauplemiskohtadele ja kauplemissüsteemidele ning kulutõhusus, s.o ulatus, mil määral nende valikutega on võimalik saavutada taotletavaid eesmärke ja edendada väärtpaberiturgude toimimist kulutõhusal ja efektiivsel viisil. Kokkuvõttes toob finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamine prognoositavalt kaasa ühekordseid nõuetele vastavusse viimise kulusid 512–732 miljonit eurot ning seejärel jooksvaid kulusid 312–586 miljonit eurot. See võrdub vastavalt ühekordsete kulude puhul 0,10–0,15 % ning jooksvate kulude puhul 0,06–0,12 % ELi pangandussektori tegevuskuludest kokku. Seda on tunduvalt vähem kui kulud, mis sunniti peale finantsinstrumentide turgude direktiivi esmakordsel kehtestamisel. Finantsinstrumentide turgude direktiivi esmakordse kehtestamisega seotud ühekordsed kulud olid hinnanguliselt 0,56 % (jae- ja hoiupangad) ja 0,68 % (investeerimispangad) tegevuskulude üldsummast ning jooksvad nõuete täitmise kulud hinnanguliselt 0,11 % (jae- ja hoiupangad) kuni 0,17 % (investeerimispangad) tegevuskuludest kokku.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGÕiguslik alusEttepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu (alusleping) artikli 114 lõikel 1, mis loob õigusliku aluse määrusele, millega kehtestatakse ühtsed nõuded, mille eesmärgiks on siseturu toimimine.Kuna direktiiv käsitleb peamiselt ettevõtete juurdepääsu majandustegevusele, põhinedes aluslepingu artiklil 53, õigustab vajadus ühtse eeskirjade kogumi järele selle kohta, kuidas seda majandustegevust korraldada, teistsuguse õigusliku aluse kasutamist, mis võimaldab määruse väljatöötamist.Määrus on vajalik konkreetsete otseste pädevuste andmiseks ESMA-le toodetesse sekkumise ja positsioonide haldamise volituste valdkonnas. Kauplemise läbipaistvuse ja tehingutest aruandmise valdkonnas sõltub eeskirjade kohaldamine sageli arvulistest lävedest ja teatavatest identifitseerimiskoodidest. Mis tahes kõrvalekaldumine siseriiklikul tasandil toob kaasa turu moonutusi ja õigusnormide erinevuse ärakasutamist, mis takistab võrdsete konkurentsitingimuste väljakujunemist. Määruse kehtestamine tagab, et need nõuded on investeerimisühingute suhtes otseselt kohaldatavad, ning soodustab võrdsete konkurentsitingimuste kujunemist, välistades lahknevad siseriiklikud nõuded tulenevalt direktiivi ülevõtmisest.Väljapakutav määrus osutaks samuti sellele, et investeerimisühingud järgivad kõigil ELi turgudel suurel määral ühtesid ja samu eeskirju, mis johtuvad ühtsest õigusraamistikust, mis suurendab õiguskindlust ja lihtsustab märgatavalt erinevates jurisdiktsioonides tegutsevate ühingute tegevust. Samuti võimaldaks määrus ELil rakendada edaspidi mis tahes muutusi märksa kiiremini, sest muudatusi saab kohaldada peaaegu kohe pärast nende vastuvõtmist. See võimaldaks ELil järgida rahvusvaheliselt kokku lepitud rakendamistähtaegu ning pidada sammu oluliste turumuudatustega.Subsidiaarsus ja proportsionaalsusVastavalt subsidiaarsuse põhimõttele (aluslepingu artikli 5 lõige 3) võib ELi tasandil meetmeid rakendada ainult sel juhul, kui liikmesriigid omaette ei suuda ettenähtud eesmärke piisaval määral saavutada ning kavandatud meetme ulatuse või toime tõttu suudab EL neid saavutada paremini.Enamikku läbivaatamise käigus käsitletud küsimustest on juba käsitletud praeguses finantsinstrumentide turgude direktiivi õigusraamistikus. Lisaks on finantsturud olemuslikult piiriülesed ning muutumas aina enam piiriüleseks. Tingimused, mille kohaselt ühingud ja korraldajad saavad selles kontekstis konkureerida – olenemata sellest, kas see puudutab tehingueelse või -järgse läbipaistvuse, investorite kaitse või turuosaliste teostatava riskide hindamise ja juhtimise eeskirju –, peavad olema piiriüleselt ühtsed ning praegu moodustavadki need kõik finantsinstrumentide turgude direktiivi tuuma. Praegu on tarvis Euroopa tasandil meetmeid finantsinstrumentide turgude direktiiviga kehtestatud regulatiivse raamistiku uuendamiseks ja muutmiseks, võttes arvesse pärast direktiivi rakendamist finantsturgudel aset leidnud muutusi. Seega toetatakse direktiivi jõustumisega Euroopa finantsturgude ja -teenuste lõimumise ja tõhususe seisukohast juba kaasnenud parendusi asjakohaste muudatustega, et tagada ühtse turu kindla reguleeriva raamistiku eesmärkide saavutamine. Turgude integreerumise tõttu oleks isoleeritud sekkumine riikide poolt tunduvalt vähem tõhus ning tooks kaasa turgude killustumise, mille tulemuseks on õigusnormide erinevuse ärakasutamine ja konkurentsi moonutamine. Näiteks turu läbipaistvuse või investorite kaitse erinev tase liikmesriikide lõikes killustaks turgu, vähendaks likviidsust ja tõhusust ning annaks tulemuseks õigusnormide erinevuse kahjustava ärakasutamise.Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) peaks samuti olema uute õiguslike ettepanekute rakendamisel oluline roll. Üks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loomise eesmärke on täiustada veelgi ühtse väärtpaberituru toimimist ning on tarvis uusi liidu tasandi eeskirju, et anda ESMA-le kõik vajalikud volitused.Ettepanekus arvestatakse kõigiti proportsionaalsuse põhimõttega, soovitades vaid meetmeid, mis on eesmärkide saavutamiseks asjakohased ning minemata selleks vajalikust kaugemale. See on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, võttes arvesse õiget tasakaalu meetmega seonduva avaliku huvi ja selle kulutõhususe vahel. Erinevate osapoolte suhtes kehtestatavad nõuded on hoolikalt piiritletud. Eelkõige on nende nõuete väljatöötamisel olnud alustalaks vajadus saavutada tasakaal investorite kaitse, turgude tõhususe ning majandussektorile tekkivate kulude vahel. Näiteks uute läbipaistvuseeskirjade puhul, mida võidakse kohaldada võlakirjade ja tuletisinstrumentide turu suhtes, toetatakse läbivaadatud eeskirjadega hoolikalt piiritletud korda, milles võetakse arvesse iga varade klassi iseärasusi ning võimalik, et ka tuletisinstrumentide liiki.Vastavus aluslepingu artiklitele 290 ja 29123. septembril 2009 võttis komisjon vastu ettepanekud määruste kohta Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning ESMA loomiseks. Sellega seoses soovib komisjon meenutada ELi toimimise lepingu artiklit 290 ja 291 käsitlevaid seisukohti, mida ta väljendas Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste vastuvõtmisel: „Seoses regulatiivsete standardite vastuvõtmisega rõhutab komisjon finantsteenuste sektori ainulaadset iseloomu, mis tuleneb Lamfalussy struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt ELi toimimise lepingule lisatud deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas tema rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.”Ettepaneku üksikasjalik selgitusÜldine: võrdsed konkurentsitingimusedEttepaneku keskseks eesmärgiks on tagada, et kogu organiseeritud kauplemine toimuks reguleeritud kauplemiskohtades: reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides ja organiseeritud kauplemissüsteemides. Kõigi nende kauplemiskohtade suhtes kohaldatakse samasuguseid tehingueelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid. Samuti on nõuded kauplemiskoha korralduslike aspektide ja turu järelevalve osas kõigi kolme kauplemiskoha puhul peaaegu ühesugused. See tagab võrdsed konkurentsitingimused, kui tegu on funktsionaalselt sarnase, kolmandate osapoolte kauplemishuvide kokkuviimise tegevusega. Tähtis on aga, et läbipaistvuse nõuded piiritletakse eraldi erinevate instrumendiliikide kohta, eelkõige aktsiate, võlakirjade ja tuletisinstrumentide jaoks, ning eri liiki kauplemiste kohta, eelkõige tellimusraamatupõhise ja noteeringupõhise kauplemissüsteemi jaoks.Platvormi korraldaja on kõigi kolme kauplemissüsteemi puhul neutraalne. Reguleeritud turgudele ja mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele on iseloomulik suvatu tehingute sooritamine. See tähendab, et tehingud teostatakse vastavalt eelnevalt kindlaks määratud eeskirjadele. Samuti võistlevad need kauplemissüsteemid selle nimel, et pakkuda juurdepääsu laiale liikmeskonnale, tingimusel et nad järgivad läbipaistvat kogumit kriteeriume.Erinevalt kahest eelmainitust võib organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja lähtuda tehingu sooritamise viisi üle otsustamisel teatud määral oma suvast. Järelikult on korraldaja vastutav investorite kaitse, tegevuse korralduse ja tehingute parima teostamise nõuete täitmise eest oma platvormi kasutavate klientide ees. Seega, ehkki organiseeritud kauplemissüsteemi nii juurdepääsu kui tehingute sooritamise metoodika eeskirjad peavad olema läbipaistvad ja selged, võimaldavad need korraldajal osutada klientidele teenust, mis on kvalitatiivselt, kui mitte funktsionaalselt teistsugune võrreldes teenustega, mida reguleeritud turud ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid osutavad oma liikmetele ja osalistele. Selleks, et tagada kõigi toimuvate tehingute juures organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja neutraalsus ning et kokkuviidud klientide ees olevate kohustuste täitmisel ei saaks teha mööndusi võimaluse tõttu nende pealt teenida, on tarvis keelata organiseeritud kauplemissüsteemi korraldajal kauplemine tema enda omanduses oleva kapitali vastu.Lõpuks võib organiseeritud kauplemine toimuda ka kliendi korralduste süsteemsete täitjate kaudu. Kliendi korralduste süsteemne täitja võib teostada kliendi tehinguid ka enda omanduses oleva kapitali vastu. Samas ei tohi kliendi korralduste süsteemne täitja viia kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuve kokku funktsionaalselt samasugusel viisil kui reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, ning seetõttu ei ole ta kauplemiskoht. Kohaldatakse parima teostamise ja muid tegevuse korralduse eeskirju ning kliendil on täpselt teada, millal ta kaupleb investeerimisühinguga ja millal kolmandate osapooltega. Kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes kohaldatakse erilisi tehingueelse läbipaistvuse ja juurdepääsu nõudeid. Taas kord piiritletakse läbipaistvuse nõuded eraldi erinevate instrumendiliikide kohta, eelkõige aktsiate, võlakirjade ja tuletisinstrumentide jaoks, ning neid kohaldatakse kuni teatavate lävedeni. Mis tahes kauplemist oma arvel investeerimisühingu poolt klientidega, sealhulgas teiste investeerimisühingutega, käsitatakse seega börsivälise kauplemisena. Börsiväline kauplemistegevus, mis ei mahu määratluse alla „kliendi korralduste süsteemse täitja tegevus”, mille hõlmavust muudetakse rakendusõigusaktide muudatustega suuremaks, peab olema mittesüsteemne ja ebaregulaarne.Läbipaistvuseeskirjade laiendamine omakapitaliinstrumentide sarnastele instrumentidele ning kauplemishuvi teadetele (II jaotis, 1. peatükk, artiklid 3–6)Läbipaistvus on vajalik peamiselt selleks, et tagada investoritele juurdepääs teabele jooksvate kauplemisvõimaluste kohta, lihtsustada hindade kujundamist ning aidata ühingutel osutada oma klientidele parimat tehingute teostamise teenust. Finantsinstrumentide turgude direktiiviga kehtestati nii tehingueelse kui -järgse läbipaistvuse eeskirjad, mida kohaldatakse reguleeritud turgudele kauplemisele lubatud aktsiate suhtes, kaasa arvatud juhul, kui nende aktsiatega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või börsiväliselt.Väljapakutavad sätted laiendavad nende aktsiate suhtes kohaldatavaid läbipaistvuseeskirju esmalt omakapitaliinstrumentide sarnastele instrumentidele, nagu hoidmistunnistused, börsil kaubeldavad fondid, sertifikaadid ja muud sarnased, ettevõtete poolt emiteeritavad finantsinstrumendid. Need instrumendid on aktsiatega sarnased ning seetõttu tuleb nende suhtes kohaldada samasugust läbipaistvuskorda. Samuti hõlmab läbipaistvusnõuete laiendamine kauplemishuvi teateid. See hoiab ära selle, et kauplemishuvi teateid saab kasutada teabe edastamiseks teatud rühmale turuosalistest, jättes teised sellest teabest ilma.Suurem ühetaolisus erandlike vabastuste kohaldamisel tehingueelse läbipaistvuse suhtes aktsiaturgudel (artikkel 4)Väljapakutud ettepanekute eesmärgiks on muuta tehingueelse läbipaistvuse suhtes kohaldatavad erandlikud vabastused ühetaolisemaks ja sidusamaks. Selliste erandlike vabastuste kohaldamine kohustuse suhtes avaldada reaalajas jooksvate tellimuste ja noteeringute teavet on endiselt põhjendatud: näiteks väärivad suuremastaabilised operatsioonid erilist kohtlemist, et vältida liiga suurt mõju turule, kui need teostatakse. Samas on tarvis täiustada nende piiritlemist, tegelikku sisu ja ühetaolist kohaldamist. Seepärast pannakse väljapakutud ettepanekutega pädevatele asutustele kohustus teavitada oma turul kasutatavatest erandlikest vabastustest ESMAt ning ESMA avaldab oma seisukoha selle kohta, kas erandlik vabastus on kooskõlas käesoleva määruse ja võimalike tulevaste delegeeritud õigusaktidega kehtestatud nõuetega.Läbipaistvuseeskirjade laiendamine võlakirjadele, struktureeritud finantstoodetele ja tuletisinstrumentidele (II jaotis, 2. peatükk, artiklid 7–10)Sätted laiendavad läbipaistvuseeskirjade põhimõtteid, mis on seni olnud kohaldatavad ainult aktsiaturgude suhtes, ka võlakirjadele, struktureeritud finantstoodetele, saastekvootidele ning tuletisinstrumentidele. See laiendamine on õigustatud seoses tõsiasjaga, et praegu ei peeta nende – enamikul juhtudel börsiväliselt kaubeldavate toodete läbipaistvust alati piisavaks.Ettepanekuga soovitakse sätestada uued nõuded nende instrumendirühmade nii tehingueelsele kui -järgsele läbipaistvusele. Läbipaistvusnõuded saavad olema kõigi kolme kauplemiskoha – reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide – puhul samad, ehkki need on piiritletud vastavalt kaubeldavatele instrumentidele. Erandlikud vabastused määratakse kindlaks delegeeritud õigusaktidega.Reguleeritud turgude puhul laienevad läbipaistvuseeskirjad kauplemisele lubatud võlakirjadele, struktureeritud finantstoodetele, saastekvootidele ning tuletisinstrumentidele. Mitmepoolsete ja organiseeritud kauplemissüsteemide puhul laienevad need võlakirjadele ja struktureeritud finantstoodetele, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt, ning mitmepoolsetes ja organiseeritud kauplemissüsteemides kaubeldavatele saastekvootidele.Tehingueelse läbipaistvuse nõuete osas on pädevatel asutustel esmalt võimalik rakendada erandlikku vabastust konkreetset liiki instrumentide puhul, lähtuvalt turumudelist, likviidsusest või muudest olulistest kriteeriumidest. Samuti on neil võimalik rakendada mõnede tehingute läbipaistvusnõuetest vabastamiseks kogumit erinevaid erandlikke vabastusi. Mõlemal juhul – nagu ka aktsiate puhul – peavad pädevad asutused teavitama kavatsetavast erandlike vabastuste kasutamisest ESMAt ning ESMA avaldab oma seisukoha selle kohta, kas erandlik vabastus on kooskõlas õigusnõuetega. Esitamisele kuuluva tehingueelse teabe formaat ja üksikasjalikkuse aste ning nende nõuete suhtes kohaldatavad erandid ja erandlikud vabastused määratakse kindlaks delegeeritud õigusaktides.Tehingujärgse läbipaistvuse osas jätavad väljapakutud sätted teatud juhtudel võimaluse teabe avaldamise edasilükkamiseks, olenevalt tehingute suurusest ja liigist. Sarnaselt tehingueelse teabega, sätestatakse teabe maht ning selle avaldamise edasilükkamise tingimused delegeeritud õigusaktides.Kiirem ja tõhusam andmete konsolideerimine (II jaotis, 3. peatükk, artiklid 11 ja 12)Turuandmete valdkond nende andmete kvaliteedi, formaadi, kulukuse ja konsolideeritavuse mõistes on finantsinstrumentide turgude direktiivi läbipaistvuse, konkurentsivõime ja investorite kaitse keskse põhimõtte järgimise seisukohast võtmelise tähtsusega. Selles valdkonnas tuuakse väljapakutava määruse ja direktiivi sätetega sisse mitmeid põhjapanevaid muudatusi.Uue määruse sätetega aidatakse kaasa andmetega seotud kulude vähendamisele, paludes kauplemiskohtadel, s.o reguleeritud turgudel, mitmepoolsetel kauplemissüsteemidel ja organiseeritud kauplemissüsteemidel, teha tehingujärgne teave tasuta kättesaadavaks 15 minuti jooksul pärast tehingu teostamist ja esitada tehingueelne ja -järgne teave eraldi ning andes komisjonile võimaluse täpsustada delegeeritud õigusaktidega, mida saab käsitada mõistliku ärilise alusena.Samuti nõuab käesolev määrus investeerimisühingutelt väljaspool kauplemiskohti sooritatud tehingute avalikustamist tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate kaudu, keda ennast reguleeritakse direktiiviga. See peaks parandama märkimisväärselt börsivälise kauplemise andmete kvaliteeti ning kokkuvõttes lihtsustama nende konsolideerimist.Börsivälise kauplemisega tegelevate investeerimisühingute, sealhulgas kliendi korralduste süsteemsete täitjate tegevuse läbipaistvus (III jaotis, artiklid 13–20)Selleks et säilitada võrdsed konkurentsitingimused, toetada hindade avalikustamist kogu turu ulatuses ja kaitsta jaeinvestoreid, pakutakse välja konkreetsed läbipaistvuseeskirjad investeerimisühingute jaoks, mis tegutsevad kliendi korralduste süsteemse täitjana. Olemasolevad kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes kohaldatavad läbipaistvuseeskirjad kehtivad aktsiate ja aktsiatega sarnaste instrumentide puhul, samas kui uued sätted kehtestatakse võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete jaoks, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt, saastekvootide ning tuletisinstrumentide jaoks, mis on kliirimiskõlblikud või on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis. Lisaks kehtestatakse aktsiate ja aktsiatega sarnaste instrumentide puhuks minimaalne pakkumise suurus ning nõutakse kahepoolseid pakkumisi. Ettepanekus soovitatakse kehtestada kauplemiskohas kauplemise suhtes kohaldatavate tehingujärgse läbipaistvuse eeskirjadega samased eeskirjad kõigi aktsiate suhtes, sealhulgas aktsiatega sarnaste instrumentide suhtes, ning võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete suhtes, mille kohta on avaldatud prospekt, saastekvootide ning tuletisinstrumentide suhtes, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis, ning tuletisinstrumentide suhtes, mis on kliirimiskõlblikud või millest on teatatud kauplemisteabehoidlale.Tehingutega seotud aruandlus (IV jaotis, artiklid 21–23)Finantsinstrumentide turgude direktiivi kohane tehingutealane aruandlus võimaldab järelevalveasutustel jälgida investeerimisühingute tegevust ja tagada finantsinstrumentide turgude direktiivi nõuete täitmine ning seirata võimalikke kuritarvitusi, mis on sätestatud turu kuritarvitamise direktiiviga. Tehingutest aruandmine on samuti kasulik üldiseks turu jälgimiseks. Väljapakutavad sätted parandavad tehingutega seotud aruandlust mitmest aspektist.Pädevaid asutusi on vaja teavitada kõigist finantsinstrumentidega teostatud tehingutest, välja arvatud tehingud finantsinstrumentidega, millega ei kaubelda organiseeritult ning mis ei võimalda turu kuritarvitamist ja mida ei ole võimalik kasutada kuritarvituslikel eesmärkidel. Pädevatel asutustel saab olema dokumenteeritud andmetele täielik juurdepääs kõigis tellimuse töötlemise etappides, alates esmasest otsusest tehingu sooritamiseks kuni selle teostamiseni.Esiteks pannakse muudatuste abil reguleeritud turgudele ning mitmepoolsetele ja organiseeritud kauplemissüsteemidele uus kohustus säilitada tellimuste andmeid järelevalveasutustele kättesaadaval viisil vähemalt viie aasta vältel. See võimaldab pädevatel asutustel jälgida võimalikke turu kuritarvitamise või tellimusraamatu manipuleerimise katseid. Talletatavad andmed peavad sisaldama kogu teavet, mis on ühtlasi nõutav ka teatatud tehingute puhul, eelkõige kliendi ja tehingu teostamise eest vastutavate isikute, näiteks kauplejate või arvutialgoritmide, identifitseerimisandmeid.Teiseks laiendatakse nüüd tunduvalt tehingutest aruandmise ulatust, mis oli seni kohustuslik vaid finantsinstrumentide puhul, mis olid lubatud kauplemisele reguleeritud turul, kaasa arvatud tehingud selliste instrumentidega väljaspool turgu, ning seega ühtlustatakse see nüüd turu kuritarvitamise tõkestamise eeskirjade ulatusega. Ainsad instrumendid, mis jäävad selle nõude alt välja, on: i) instrumendid, mida ei ole kauplemisele lubatud ning millega ei kaubelda mitmepoolses ega organiseeritud kauplemissüsteemis; ii) instrumendid, mille väärtus ei sõltu kauplemisele lubatud või mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava finantsinstrumendi väärtusest; iii) instrumendid, millega kauplemine ei saa mõjutada instrumenti, mis on kauplemisele lubatud, ja millega ei saa kaubelda mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis.Kolmandaks parandatakse uute sätetega aruandluse kvaliteeti, võimaldades ühest küljest klientide, kelle nimel investeerimisühing on tehingu teostanud, ning selle teostamise eest vastutavate isikute lihtsamat identifitseerimist ning teisest küljest nõutakse reguleeritud turgudelt, mitmepoolsetelt kauplemissüsteemidelt ja organiseeritud kauplemissüsteemidelt teavitamist nende tehingute üksikasjadest, mis on sooritatud ühingute poolt, kelle suhtes üldisi aruandluskohustusi ei kohaldata. Veelgi enam, pidades silmas kvaliteeti, nõutakse väljapakutud sätetega, et aruandlus peab toimuma pädevate asutuste poolt kooskõlas direktiiviga heaks kiidetud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu.Selleks et tehinguaruannete ja salvestatud tellimuseteabe järgi oleks võimalik identifitseerida klienti ja tehingu teostamise eest vastutavaid isikuid, sealhulgas arvutialgoritmi, peavad investeerimisühingud edastama selle teabe teisele ühingule, kui nad saadavad neile tellimuse. Samuti on neil võimalus tellimusest teatada, nagu see oleks tehing, juhul kui nad ei soovi seda teavet teistele ühingutele edastada.Neljandaks tuleks kulude kokkuhoiu ja tõhususe eesmärki silmas pidades vältida finantsinstrumentide turgude direktiivi kohast topeltaruandlust tehingute kohta ning hiljuti välja pakutud nõudeid aruandluse kohta kauplemisteabehoidlatele (Euroopa turu infrastruktuuri määrus). Seepärast pannakse kauplemisteabehoidlatele kohustus edastada aruanded pädevatele asutustele.Lõpuks, juhul kui need muudatused peaksid osutuma kauplemistegevusest ja individuaalsetest positsioonidest täieliku ja tõese ülevaate saamiseks ebapiisavaks, sätestab läbivaatamise klausel, et kaks aastat pärast määruse jõustumist võib komisjon kehtestada meetmeid, mis nõuavad, et investeerimisühingute poolne aruandlus hakkab toimuma otseselt ESMA poolt kindlaks määratud süsteemi alusel.Kauplemine tuletisinstrumentidega (V jaotis, artiklid 24-27)Osana praegu tehtavatest märkimisväärsetest jõupingutustest selle nimel, et suurendada stabiilsust ja läbipaistvust ning tõhustada järelevalvet börsiväliste tuletisinstrumentide turgude üle, on G20 kokku leppinud, et standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemine tuleb üle viia börsidele või võimalusel elektroonilistele kauplemisplatvormidele.Kooskõlas komisjoni poolt juba välja pakutud nõuetega (Euroopa turu infrastruktuuri määrus), et börsiväliste tuletisinstrumentide keskset arveldust tuleb suurendada, nõuavad käesolevas määruses välja pakutud sätted, et sobilikult välja töötatud tuletisinstrumentidega kauplemine võib toimuda ainult lubatud platvormidel, s.o reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides. See kohustus kehtestatakse nii finantssektori kui ka selle väliste vastaspoolte suhtes, kes ületavad Euroopa turu infrastruktuuri määruses sätestatud arveldusläve. Need sätted teevad komisjonile ning tehniliste standardite kaudu ESMA-le ülesandeks koostada sellise kohustuse kehtestamiseks kõlblike tuletisinstrumentide loetelu, võttes arvesse konkreetsete instrumentide likviidsust.Mittediskrimineeriv juurdepääs arveldusele (VI jaotis, artiklid 28–30)Lisaks direktiivi 2004/39/EÜ nõuetele, mis välistavad põhjendamatud kitsendused juurdepääsule tehingujärgsele taristule, nagu keskse vastaspoole ja arveldussüsteemid, on vajalik, et käesolev määrus kõrvaldaks mitmesugused muud ärilised takistused, mida on võimalik kasutada konkurentsi välistamiseks finantsinstrumentide eest arveldamisel. Tõkked võivad kerkida kesksete vastaspoolte poolt, kes ei paku arveldusteenuseid teatavatele kauplemiskohtadele, kauplemiskohtade poolt, kes ei paku andmevoogu võimalikele uutele arveldajatele, või kui arveldajatele või kauplemiskohtadele ei pakuta teavet võrdlusindeksite või indeksite kohta.Väljapakutud sätted keelavad diskrimineeriva käitumise ning välistavad tõkete seadmise, mis võivad pärssida konkurentsi finantsinstrumentide eest arveldamisel. See suurendab konkurentsi finantsinstrumentide eest arveldamisel, mis omakorda vähendab Euroopa turgudel investeerimis- ja laenamiskulusid, kõrvaldab ebatõhususe ning edendab innovatsiooni.Toodete ja positsioonide järelevalve (VII jaotis, artiklid 31–35)Tuginedes nõukogu järeldustele vajaduse kohta tugevdada ELi finantsjärelevalvet (10. juuni 2009), on jõutud laialdasele kokkuleppele, et on tarvis tõhustada järelevalvet ja kehtestamist ning kriisi tekkimise puhuks tuleb anda pädevatele asutustele uued konkreetsed volitused, eelkõige võimalus uurida pakutavaid tooteid ja teenuseid.Esiteks laiendavad väljapakutud sätted suuresti toodete ja teenuste järelevalvet, andes ühest küljest pädevatele asutustele võimaluse kehtesta ESMA poolt koordineeritavatele finantstoodetele või -teenustele või -tegevustele alalisi keelde ning teiselt poolt andes ESMA-le samuti õiguse tooteid, tegevusi või teenuseid ajutiselt keelata. Selline keeld võib seisneda finantsinstrumentide või teatava tegevuse turuletoomise või müügi keelamises või kitsendamises või teatud tegevust arendavate isikute tegevuse keelamises või kitsendamises. Sätetega kehtestatakse konkreetsed tingimused, millal kumbagi neist keeldudest võib rakendada, mis võib eelkõige juhtuda sel juhul, kui esineb kahtlusi investorite kaitse osas või kui on ohustatud finantsturgude korrektne toimimine või finantssüsteemi stabiilsus.Teiseks, täiendusena läbivaadatud direktiivis välja pakutud volitustele, millega antakse pädevatele asutustele võimalus positsioone hallata, sealhulgas kehtestada positsioonidele piiranguid, annavad käesolevas määruses välja pakutud sätted ESMA-le võimaluse koordineerida riiklikul tasandil võetud meetmeid. Samuti annavad need ESMA-le konkreetsed õigused hallata või piirata turuosaliste positsioone. Väljapakutud sätetega kehtestatakse konkreetsed tingimused, millal neid õigusi võib rakendada: eelkõige juhul, kui on ohustatud turgude korrektne toimimine või füüsiliste kaupade kättetoimetamise kokkulepped või liidu finantssüsteemi stabiilsus.Saastekvoodid (artikkel 1)Erinevalt kauplemisest tuletisinstrumentidega, on ELi saastekvootide (ELS) teisesed hetketurud suures osas reguleerimata. Hetketurgudel on esinenud mitmesuguseid petturlikke tegevusi, mis võivad õõnestada usaldust ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi direktiiviga[15] loodud heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) vastu. Paralleelselt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivis sisalduvate meetmetega ELi saastekvootide registrite süsteemi tugevdamiseks ning ELi saastekvootidega kauplemise konto avamise tingimuste karmistamiseks, tuuakse ettepanekus kogu ELi saastekvootide turu teemavaldkond finantsturgude õigusliku reguleerimise alla. Nii hetke- kui tuletisinstrumentide turud allutataks üheainsa järelevalveasutuse alla. Turgude suhtes kohaldataks finantsinstrumentide turgude direktiivi ja direktiivi 2003/6/EÜ, millega kindlustataks põhjalikult turu turvalisust, sekkumata seejuures selle eesmärki, milleks on endiselt heitkoguste vähendamine. Lisaks tagaks see sidususe ELi saastekvootide tuletisinstrumentide suhtes juba kohaldatavate eeskirjadega ning tooks kaasa suurema turvalisuse, sest pangad ja investeerimisühingud ning üksused, kelle ülesandeks on jälgida turutegevust pettuste, kuritarvituste või rahapesu tuvastamiseks, pühenduksid rohkem võimalike hetkekauplejate kontrollimisele.Investeerimisteenuste osutamine kolmandate riikide ühingute poolt ilma filiaalita (VIII jaotis, artiklid 36–39)Ettepanekuga luuakse ühtlustatud raamistik kolmandates riikides asuvatele ühingutele ja turu korraldajatele juurdepääsu võimaldamiseks ELi turgudele, et likvideerida praegune killustatus kolmandate riikide kordade vahel ning tagada võrdsed konkurentsitingimused kõigile ELi territooriumil tegutsevatele finantsteenuste osutajatele. Ettepanekus pakutakse välja kord, mis põhineb kolmandate riikide jurisdiktsioonide samaväärsuse eelhindamisel komisjoni poolt. Kolmandate riikide ühingutel nendest kolmandatest riikidest, mille suhtes on vastu võetud positiivne samaväärsuse otsus, oleks võimalik taotleda luba oma teenuste pakkumiseks liidus. Teenuste pakkumine jaeklientidele eeldaks filiaali loomist; kolmanda riigi ühing peaks hankima tegevusloa filiaali asukoha liikmesriigist ning mõnedes valdkondades (töö korraldus, ärireeglite järgimine, huvide konfliktid, läbipaistvus jms) kohaldataks filiaali suhtes ELi nõudeid. Teenuste osutamisel lubatud vastaspooltele ei oleks filiaali loomine vajalik; kolmandate riikide ühingud saaksid neid osutada, kui nad registreerivad ennast ESMAs. Järelevalvet nende üle teostataks nende koduriigis. Sel juhul oleks tarvis sõlmida asjakohased koostöölepingud kolmandate riikide järelevalveasutuste ja riiklike pädevate asutuste ning ESMA vahel.MÕJU EELARVELEEttepaneku eriline mõju eelarvele on seotud ESMA-le antud ülesandega, nagu täpsustatud käesolevale ettepanekule lisatud õiguslikus finantsselgituses. Konkreetset mõju komisjoni eelarvele on samuti hinnatud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses.Ettepanek mõjutab ühenduse eelarvet.2011/0296 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSfinantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[16],võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori arvamust,toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:1.  Finantskriis tõi esile puudused finantsturgude läbipaistvuses. Seepärast on läbipaistvuse suurendamine üks üksmeelselt toetatavaid põhimõtteid finantssüsteemi tugevdamiseks, nagu kinnitati 2. aprillil 2009 Londonis G20 deklaratsiooniga. Selleks et suurendada läbipaistvust ja parandada finantsinstrumentide siseturu toimimist, tuleks luua uus raamistik, millega kehtestataks ühtsed nõuded finantsinstrumentide turgudel sooritatavate tehingute läbipaistvuse suhtes. Raamistik peaks olema aluseks kõikehõlmavatele eeskirjadele laia valiku finantsinstrumentide kohta. See peaks olema täienduseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/39/EÜ kehtestatud nõuetele aktsiatega seotud korralduste ja tehingute läbipaistvuse osas.2.  Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemeline ELi finantsjärelevalve eksperdirühm kutsus liitu üles töötama finantsvaldkonna reguleerimiseks välja paremini ühtlustatud õigusnormid. Samuti rõhutas 18.–19. juuni 2009. aasta Euroopa Ülemkogu Euroopa tuleviku järelevalvearhitektuuri kontekstis vajadust kehtestada Euroopa ühtsete eeskirjade kogumik, mis oleks kohaldatav kõigi ühtse turu finantseerimisasutuste suhtes.3.  Seega peaks uute õigusaktide kogum koosnema kahest eraldi õigusaktist: direktiivist ja määrusest. Need kaks õigusakti koos moodustaksid õigusraamistiku, mis oleks aluseks nõuetele, mida kohaldataks investeerimisühingute, reguleeritud turgude ja andmearuandlusteenuste osutajate suhtes. Seepärast tuleks käesolevat määrust lugeda koos direktiiviga. Vajadus kehtestada teatavate nõuete osas kõigi asutuste suhtes ühtne kogum eeskirju ja vältida võimalikku õigusnormide erinevuse ärakasutamist ning tagada turuosalistele suurem õiguskindlus ja vähem regulatiivset keerukust õigustab õigusliku aluse kasutamist, mis võimaldab koostada määrus. Et kõrvaldada kauplemiselt allesjäänud takistused ja olulised konkurentsimoonutused, mis tulenevad erinevustest riikide seadustes, ning et ennetada tulevaste tõenäoliste kauplemise takistuste ja oluliste konkurentsimoonutuste tekkimist, on vaja võtta vastu määrus, milles sätestatakse kõigis liikmesriikides sätestatavad ühtsed eeskirjad. Käesoleva otseselt kohaldatava õigusakti eesmärgiks on aidata kindlalt määratleval viisil kaasa siseturu sujuvale toimimisele ning seetõttu peaks see olema rajatud toimimislepingu artikli 114 sätetele, nagu neid Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika järgi tõlgendatakse.4.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/39/EÜ kehtestati eeskirjad reguleeritud turule kauplemisele lubatud aktsiatega kauplemise läbipaistvaks muutmiseks nii tehingueelselt kui ka -järgselt ning reguleeritud turule kauplemisele lubatud finantsinstrumentidega teostatud tehingutest teatamiseks pädevatele asutustele. Seda direktiivi tuleks uuendada, kajastamaks asjakohaselt finantsturgudel aset leidnud muutusi ning kõrvaldades puudused ja täites tühimikud, mis muu hulgas ilmnesid finantsturgude kriisi ajal.5.  Kauplemise suhtes kohaldatavad sätted ning reguleerivad läbipaistvuse nõuded tuleks kehtestada otse kohaldatava seaduse kujul, mida kohaldataks kõigi investeerimisühingute suhtes, kes peaksid järgima ühtseid eeskirju kõigil liidu turgudel, et tagada ühtse reguleeriva raamistiku ühetaoline kohaldamine, tugevdada usaldust kogu liidu turgude läbipaistvuse suhtes, vähendada õigusnormide keerukust ja ühingute kulusid seoses normide täitmisega, eriti finantseerimisasutuste puhul, kes tegutsevad piiriüleselt, ning aidata kaasa konkurentsimoonutuste kõrvaldamisele. Määruse vastuvõtmine, millega tagatakse otse kohaldatavus, on kõige sobivam vahend, et saavutada need reguleerimiseesmärgid ja tagada ühtsed tingimused ja ennetada riiklike nõuete lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena.6.  Tuleks kehtestada reguleeritud turu ja mitmepoolse kauplemissüsteemi määratlused ning need teineteisega tihedalt ühitada, kajastamaks tõsiasja, et nad väljendavad sama organiseeritud kauplemisfunktsiooni. Neist määratlustest tuleks jätta välja kahepoolsed süsteemid, kus investeerimisühing sõlmib kõik tehingud enda nimel, isegi kui ta on riske mitte võttev vastaspool ostja ja müüja vahel. Mõiste „süsteem” hõlmab kõiki turge, mis koosnevad reeglistikust ja kauplemisplatvormist, kui ka neid, mis tegutsevad üksnes reeglistiku alusel. Reguleeritud turud ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid ei ole kohustatud käitama korralduste kokkuviimiseks „tehnilist” süsteemi. Turg, mis koosneb üksnes reeglistikust, mis reguleerib liikmelisuse, instrumentide kauplemisele lubamise, liikmetevahelise kauplemise, aruandluse ja vajaduse korral läbipaistvuskohustusega seotud aspekte, on selle määruse tähenduses reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem ning nende reeglite alusel sõlmitud tehinguid käsitatakse sõlmituna reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi raames. Mõistet „ostu- ja müügihuvid” tuleb mõista laias tähenduses ning see hõlmab korraldusi, hinnapakkumisi ja huviväljendusi. Nõue, et huvid viiakse kokku süsteemis süsteemi korraldaja loodud suvatute reeglite abil, tähendab, et need tuuakse kokku süsteemi reeglite alusel või süsteemi protokollide või sisemiste toimimisalgoritmide poolt (sealhulgas arvutitarkvarasse kätketud algoritmid). Mõiste „kaalultusõiguseta eeskirjad” tähendab, et need eeskirjad ei jäta mitmepoolset kauplemissüsteemi käitavale investeerimisühingule võimalust oma suva järgi mõjutada, kuidas need huvid üksteise suhtes toimivad. Määratlused nõuavad, et huvid viiakse kokku nõnda, et selle tulemuseks on leping, mis tähendab, et tehingu sõlmimine toimub süsteemi reeglite kohaselt ehk süsteemi protokollide või sisemiste algoritmide vahendusel.7.  Selleks et muuta Euroopa turud läbipaistvamaks ja muuta erinevate kauplemisteenuseid pakkuvate kauplemiskohtade vahelised konkurentsitingimused võrdsemaks, on vaja sisse tuua veel üks uus kategooria – organiseeritud kauplemissüsteem. See uus kategooria määratletakse üldjoontes nõnda, et see peaks hõlmama praegu ja tulevikus kõiki organiseeritud kauplemise korraldamise ja tehingute sõlmimise liike, mis ei kuulu olemasolevate kauplemiskohtade funktsioonide või õiguslikult määratletud iseärasuste raamesse. Seetõttu on tarvis kehtestada asjakohased organisatsioonilised nõuded ja läbipaistvuseeskirjad, mis toetaksid tõhusat hindade avalikustamist. Sellesse uude kategooriasse kuuluvad maaklerite ristumissüsteemid, mida võiks kirjeldada kui investeerimisühingu poolt käitatavaid sisemisi elektroonilisi sobitamissüsteeme, mis täidavad ühtede klientide korraldusi teiste klientide korralduste vastu. Samuti hõlmab uus kategooria süsteeme, kus on lubatud kaubelda kliirimiskõlblike ja piisavalt likviidsete tuletisinstrumentidega. See ei hõlma süsteeme, milles ei toimu tegelikku kauplemise korraldamist ega tehingute sõlmimist, nagu teadetetahvlid, mida kasutatakse ostu- ja müügihuvide reklaamimiseks, muud üksused, mis koguvad või koondavad potentsiaalseid ostu- ja müügihuve, või elektroonilised tehingujärgse kinnitamise teenused.8.  Uus organiseeritud kauplemissüsteemi kategooria täiendab olemasolevaid kauplemiskohtade liike. Kui reguleeritud turgusid ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme iseloomustab suvatu tehingute sõlmimine, siis organiseeritud kauplemissüsteemi korraldajal peab olema võimalus oma suva järgi mõjutada, kuidas tehing sõlmitakse. Seetõttu peaks investeerimisühingu või turu korraldaja poolt käitatavas organiseeritud kauplemissüsteemis sõlmitud tehingute juurde kuuluma ärireeglite järgimine ning parima tehingu sõlmimise ja kõrgetasemelise klientide korralduste töötlemise kohustus. Teisalt, kuna organiseeritud kauplemissüsteem kujutab aga endast tõelist kauplemisplatvormi, peaks platvormi korraldaja olema neutraalne. Seepärast ei tohiks organiseeritud kauplemissüsteemi korraldajal olla lubatud sõlmida organiseeritud kauplemissüsteemis tehinguid mitme kolmandast osapoolest ostu- ja müügihuvi vahel, kaasa arvatud klientide korralduste vahel, mis on toodud süsteemi kokku tema enda omanduses oleva kapitali vastu. See välistab ka selle, et organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja tegutseb enda käitatavas organiseeritud kauplemissüsteemis kliendi korralduste süsteemse täitjana.9.  Kogu organiseeritud kauplemine peaks toimuma reguleeritud kauplemiskohtades ning olema täiesti läbipaistev, nii enne kui pärast kauplemist. Seetõttu tuleks läbipaistvusnõudeid kohaldada igat liiki kauplemiskohtade suhtes ning kõigi seal kaubeldavate finantsinstrumentide suhtes.10.  Kauplemine hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide, sarnaste finantsinstrumentide ja aktsiatega, mida ei ole lubatud kauplemisele reguleeritud turule, toimub suures osas samasugusel viisil ning see teenib peaaegu sama majanduslikku eesmärki kui kauplemine aktsiatega, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turule. Seepärast tuleks reguleeritud turgudele kauplemisele lubatud aktsiate suhtes kohaldatavaid läbipaistvussätteid laiendada ka nendele instrumentidele.11.  Ehkki vajadust tehingueelse läbipaistvuse nõuetest erandliku vabastamise korra järele põhimõtteliselt tunnistatakse, et toetada turgude tõhusat toimimist, tuleks tegelikke erandlike vabastuste sätteid seoses aktsiatega, mida praegu kohaldatakse direktiivi 2004/39/EÜ ning 10. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1287/2006 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega)[17] alusel, põhjalikult uurida, et teha kindlaks nende jätkuv asjakohasus nende ulatuse ja kohaldatavate tingimuste seisukohast. Selleks et tagada tehingueelse läbipaistvuse nõuete täitmisest erandlike vabastuste andmise ühetaoline kohaldamine kauplemise puhul aktsiatega ning lõppkokkuvõttes teatavate turumudelite ning tellimuste liikide ja mahtude korral ka kauplemise puhul muude sarnaste instrumentidega ja mitteomakapitalitoodetega, peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) hindama erandliku vabastuse saamiseks esitatavate üksiktaotluste vastavust käesoleva määruse ja tulevaste delegeeritud õigusaktide nõuetele. ESMA peaks andma oma hinnangu arvamuse kujul vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 29. Lisaks peaks ESMA vaatama sobiva tähtaja jooksul läbi juba olemasolevad erandlikud vabastused seoses aktsiatega ning hindama, järgides sedasama menetlust, kas need on endiselt vastavuses käesoleva määruse ning tulevaste delegeeritud õigusaktide eeskirjadega.12.  Finantskriis tõi esile konkreetsed puudused selles valdkonnas, kuidas kauplemisvõimaluste alane teave ja muude finantsinstrumentide kui aktsiate hinnad on turuosalistele kättesaadavad, nimelt selle teabe ajastuse, detailsuse, võrdse juurdepääsu ja usaldusväärsuse osas. Seega tuleks kehtestada tehingueelse ja -järgse läbipaistvuse nõuded, milles oleks arvestatud konkreetset liiki instrumentide, mis ei ole aktsiad, erinevate omaduste ja turustruktuuridega. Selleks et tagada usaldusväärne läbipaistvusraamistik kõigi oluliste instrumentide jaoks, tuleks seda kohaldada võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete suhtes, mille kohta on avaldatud prospekt või mis on võetud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, tuletisinstrumentide suhtes, millega kaubeldakse või mis on võetud kauplemisele reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides või mida peetakse kõlblikuks keskseks kliirimiseks, ning tehingujärgse läbipaistvuse osas samuti tuletisinstrumentide suhtes, millest on teatatud kauplemisteabehoidlatele. Seega jääksid läbipaistvusnõuete alt välja ainult sellised finantsinstrumendid, millega kaubeldakse ainult börsiväliselt, mida peetakse eriti mittelikviidseks või mis on olemuslikult eriotstarbelised.13.  Selleks et aidata kaasa toodete väärtuse hindamisele ja hindade kujunemise tõhususele, on tarvis juurutada asjakohasel tasemel kauplemisläbipaistvus võlakirjade, struktureeritud finantstoodete ning tuletisinstrumentide turgudel. Struktureeritud finantstoodete hulka tuleks eriti arvata ka varaga tagatud väärtpaberid, nagu määratletud määruse (EÜ) nr 809/2004 artikli 2 lõikes 5, mis hõlmavad muu hulgas tagatud võlakohustusi.14.  Selleks et tagada erinevate kauplemiskohtade puhul ühetaoliselt kohaldatavad tingimused, tuleks kohaldada eri liiki kauplemiskohtade suhtes samu tehingueelse ja tehingujärgse läbipaistvuse nõudeid. Läbipaistvuse nõuded peaksid olema piiritletud eraldi erinevate instrumendiliikide kohta, sealhulgas aktsiate, võlakirjade ja tuletisinstrumentide jaoks, ning eri liiki kauplemiste kohta, sealhulgas tellimusraamatupõhise ja noteeringupõhise kauplemissüsteemi jaoks, kui ka hübriid- ja häälmaaklerluse süsteemi jaoks, ning võtma arvesse siseriikliku turu emissioonimahtu, tehingumahtu ja omadusi.15.  Selleks et tagada, et börsiväliselt toimuv kauplemine ei ohustaks tõhusat hindade avalikustamist ega läbiapaistvaid võrdseid konkurentsitingimusi erinevate kauplemisvahendite puhul, tuleks kohaldada asjakohaseid tehingueelse läbipaistvuse nõudeid investeerimisühingute suhtes, kes kauplevad omal arvel finantsinstrumentidega börsiväliselt, kui nad teevad seda kliendi korralduste süsteemse täitja õigustes seoses aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide ning võlakirjade, struktureeritud finantstoodete ja kliirimiskõlblike tuletisinstrumentidega.16.  Investeerimisühingut, kes täidab kliendi korraldusi enda omanduses oleva kapitali vastu, tuleks käsitada kliendi korralduste süsteemse täitjana, välja arvatud juhul, kui tehinguid teostatakse väljaspool reguleeritud turge, mitmepoolseid kauplemissüsteeme ja organiseeritud kauplemissüsteeme juhuslikult, ajutiselt ja ebaregulaarselt. Kliendi korralduste süsteemne täitja tuleks määratleda kui investeerimisühing, mis tegeleb organiseeritult, sageli ja süsteemselt omal arvel kliendi korralduste täitmisega väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi. Selleks et tagada selle määratluse objektiivne ja tõhus kohaldamine investeerimisühingute suhtes, tuleks tähtsustada mis tahes kahepoolset kauplemist klientidega ning kvantitatiivsed kriteeriumid peaksid täiendama kvalitatiivseid kriteeriume, kui on tegu nende investeerimisühingute kindlaksmääramisega, kes peavad ennast registreerima kliendi korralduste süsteemse täitjana, nagu sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ rakendamise komisjoni määruse nr 1287/2006 artiklis 21. Kui organiseeritud kauplemissüsteem on mis tahes süsteem või rakendus, kus mitmed kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuvid kohtuvad omavahel ühtses süsteemis, siis kliendi korralduste süsteemsel täitjal ei tohiks olla lubatud kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuvisid kokku viia.17.  Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad otsustada võimaldada oma hinnapakkumistele juurdepääsu üksnes jaeklientidele, üksnes kutselistele klientidele või mõlemale. Neil ei tohiks olla lubatud diskrimineerida kõnealuste kategooriate kliente. Kliendi korralduste süsteemsed täitjad ei ole kohustatud avaldama standardset turumahtu ületavate tehingute kohta kindlaid hinnapakkumisi. Ühegi finantsinstrumentide klassi standardne turumaht ei tohiks olla ühegi samasse klassi kuuluva finantsinstrumendiga võrreldes oluliselt ebaproportsionaalne.18.  Käesoleva määruse eesmärk ei ole nõuda tehingueelse läbipaistvuse reeglite kohaldamist börsiväliste tehingute suhtes, mille tunnusjooneks on nende ühekordsus ja ebakorrapärasus ning mida sooritatakse professionaalsete vastaspooltega ja mis moodustavad osa ärisidemetest, mida omakorda iseloomustavad turu standardmahust suuremad tehingud, ning kui tehinguid sõlmitakse väljaspool süsteeme, mida asjaomane ühing tavaliselt oma äritegevuseks kliendi korralduste süsteemse täitjana kasutab.19.  Turuandmed peaksid olema kasutajatele kergesti ja käepäraselt kättesaadavad võimalikult lahtikirjutatud kujul, võimaldamaks investoritel ja nende vajadusi täitvatel andmeteenuste osutajatel andmelahendusi võimalikult suurel määral kliendi vajadustele vastavalt kohandada. Seepärast tuleks tehingueelse ja -järgse läbipaistvuse andmed teha üldsusele kättesaadavaks „lahtiharutatud” kujul, et vähendada turuosaliste kulusid andmete ostmisel.20.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[18] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)[19] peaksid olema täielikult kohaldatavad isikuandmete vahetamise, edastamise ja töötlemise suhtes liikmesriikide ja ESMA poolt käesoleva määruse, eriti selle IV jaotise eesmärkidel.21.  Arvestades 25. septembri 2009. aasta G20 Pittsburghi tippkohtumise osapoolte vahel saavutatud kokkulepet viia kauplemine standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentide lepingutega üle börsidele või võimalusel elektroonilistele kauplemisplatvormidele, tuleks kindlaks määrata ametlik õiguslik menetlus, mis annaks loa finantssektori vastaspoolte ja suurte mittefinantssektori vastaspoolte vaheliseks kauplemiseks kõigi tuletisinstrumentidega, mis on tunnistatud kliirimiskõlblikuks ja mis on piisavalt likviidsed, et nendega oleks võimalik kaubelda mitmesugustes kauplemiskohtades, mille suhtes kohaldatakse võrreldavat regulatsiooni ja mis võimaldavad osalistel kaubelda mitme vastaspoolega. Piisava likviidsuse hindamisel tuleks arvestada turu iseärasustega siseriiklikul tasandil, sealhulgas selliste näitajatega nagu turuosaliste arv ja liik konkreetsel turul, ning tehingute parameetritega, nagu tehingute maht ja sagedus sellel turul.22.  Arvestades 25. septembril 2009. aastal G20 Pittsburghi tippkohtumise osapoolte vahel saavutatud kokkulepet viia ühest küljest kauplemine standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentide lepingutega üle börsidele või võimaluse korral elektroonilistele kauplemisplatvormidele ning teisest küljest mitmesuguste börsiväliste tuletisinstrumentide suhteliselt väiksemat likviidsust, on asjakohane määrata kindlaks sobiv kogum lubatud kauplemiskohti, kus kauplemine võib sellest kokkuleppest lähtuvalt toimuda. Kõigi lubatud kauplemiskohtade suhtes tuleks kohaldada tugevalt ühtlustatud õigusnõudeid, mis hõlmaksid kauplemiskohtade organisatsioonilisi ja tegevuslikke aspekte, huvide konfliktide leevendamise korda, kogu kauplemistegevuse järelevalvet, finantsinstrumentide lõikes piiritletud tehingueelset ja -järgset läbipaistvust ning võimalust mitmete kolmandate osapoolte kauplemishuvide kokkuviimiseks. Samas tuleks kauplemiskohtade korraldajatele ette näha võimalus korraldada lähtuvalt sellest kokkuleppest omal äranägemisel tehinguid mitmete kolmandate osapoolte vahel, et parandada tehingute teostamise ja likviidsuse tingimusi.23.  Nende tuletisinstrumentide suhtes kehtestatud kohustusliku kauplemiskoha nõue peaks võimaldama tõhusat konkurentsi erinevate lubatud kauplemiskohtade vahel. Seetõttu ei tohiks neil kauplemiskohtadel olla võimalik pretendeerida eksklusiivsetele õigustele mis tahes tuletisinstrumentidele, mille suhtes sellist kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldatakse, mis välistaks teiste kauplemiskohtade võimaluse selliste instrumentidega kauplemise keskkonda pakkuda. Et tuletisinstrumentidega kauplemise kohtade vaheline konkurents oleks tõhus, on tähtis, et kauplemiskohtadel oleks mittediskrimineeriv ja läbipaistev juurdepääs kesksetele vastaspooltele. Mittediskrimineeriv juurdepääs kesksele vastaspoolele peaks tähendama, et kauplemiskohal on õigus mittediskrimineerivale kohtlemisele selles osas, milliseid tagatise nõudeid tema platvormil kaubeldavate lepingute puhul esitatakse, kuidas toimub majanduslikult samaväärsete lepingute tasaarvestus ning risttagatiste andmine sama keskse vastaspoole poolt kliiritud korreleeruvate lepingutega, ning mittediskrimineerivatele arveldustasudele.24.  Pädevate asutuste volitusi tuleks täiendada selge mehhanismiga, mis võimaldaks neil keelata või piirata mis tahes sellise finantsinstrumendi turundamine, levitamine ja müük, mis tekitab tõsist muret seoses investorite kaitse, finantsturgude korrakohase toimimise ja ausameelsuse või finantssüsteemi kui terviku või mõne selle osa stabiilsusega, ning koos selle mehhanismiga tuleks ESMA-le anda asjakohased koordineerimise ja eriolukordade lahendamise volitused. Õigus neid volitusi rakendada peaks tekkima juhul, kui on täidetud hulk teatavaid konkreetseid tingimusi.25.  Pädevad asutused peaksid teavitama ESMAt kõigist üksikasjadest oma võimalike taotluste kohta positsioonide vähendamiseks seoses tuletisinstrumendi lepingutega, mis tahes ühekordsetest piirangutest ning ex ante positsioonide piirangutest, et parandada koordineeritust ning lähenemist selles osas, kuidas neid volitusi rakendatakse. Peamised andmed pädeva asutuse poolt rakendatavate ex ante positsioonide piirangute kohta tuleks avaldada ESMA veebisaidil.26.  ESMA-l peaks olema võimalik paluda mis tahes isikult teabe esitamist tema positsiooni kohta seoses tuletisinstrumendi lepinguga, paluda selle positsiooni vähendamist ning piirata isikute võimalusi sooritada üksiktehinguid kauba tuletisinstrumentidega. Seejärel peaks ESMA teavitama pädevaid asutusi tema pakutavatest meetmetest ning need meetmed ühtlasi ka avalikustama.27.  Andmed finantsinstrumentidega teostatud tehingute kohta tuleks esitada pädevatele asutustele, mis võimaldaks neil tuvastada ja uurida võimalikke turu kuritarvitamise juhtumeid, jälgida turgude õiglast ja korrakohast toimimist ning investeerimisühingute tegevust. Selline järelevalve hõlmab kõiki instrumente, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, ning kõiki instrumente, mille väärtus sõltub nende instrumentide väärtusest või mõjutab nende instrumentide väärtust. Et vältida tarbetut halduskoormat investeerimisühingutele, tuleks finantsinstrumendid, millega ei kaubelda organiseeritult ja mis ei ole tundlikud turu kuritarvitamise suhtes, jätta aruandluskohuse alt välja.28.  Selleks et tehinguaruanded täidaksid turu jälgimise vahendina oma ülesande, peaks nende põhjal olema võimalik tuvastada nii isik, kes võttis vastu investeerimisotsuse, kui ka isikud, kelle ülesanne oli see täide viia. Pädevatel asutustel on samuti vajalik omada täielikku juurdepääsu dokumenteeritud andmetele kõigis tellimuse töötlemise etappides, alates esmasest otsusest tehingu sooritamiseks kuni selle teostamiseni. Seepärast nõutakse investeerimisühingutelt dokumentide säilitamist kõigi nende tehingute kohta finantsinstrumentidega ning platvormide korraldajatelt nõutakse dokumentide säilitamist kõigi nende süsteemidesse sisestatud korralduste kohta. ESMA peaks koordineerima pädevate asutuste vahelist teabevahetust, tagamaks, et neil oleks juurdepääs kõigile nende järelevalve alla kuuluvate finantsinstrumentidega seotud tehingute ja korralduste dokumentidele, kaasa arvatud nendele, mis on sisestatud platvormide kaudu, mida käitatakse väljaspool nende territooriumi.29.  Sama teabe topelt esitamist tuleks vältida. Määruse [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] kohaselt registreeritud või tunnustatud kauplemisteabehoidlale esitatud aruandeid asjakohaste instrumentide kohta, mis sisaldavad kogu tehinguaruandluseks vajalikku teavet, ei oleks vajalik pädevatele asutustele esitada, vaid kauplemisteabehoidla edastaks need ise pädevale asutusele. Määrust [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] tuleks vastavalt sellele muuta.30.  Kogu pädevate asutuste vaheline teabevahetus ja -edastamine peab olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[20]. Kogu teabevahetus ja -edastamine ESMA poolt peab olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta,[21] mis peaks olema täielikult kohaldatav isikuandmete töötlemise suhtes käesoleva määruse eesmärkidel.31.  Määruses [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] sätestatakse kriteeriumid, mille põhjal otsustatakse, kas börsiväliste tuletisinstrumentide klasside suhtes tuleks kohaldada kliirimiskohustust. Samuti välistab see konkurentsimoonutused, nõudes kauplemiskohtade jaoks mittediskrimineerivat juurdepääsu börsiväliste tuletisinstrumentide kliirimist pakkuvatele kesksetele vastaspooltele ning börsiväliste tuletisinstrumentide kliirimist pakkuvate kesksete vastaspoolte jaoks mittediskrimineerivat juurdepääsu kauplemiskohtade kauplemise sisendandmetele. Kuna börsivälised tuletisinstrumendid määratletakse tuletisinstrumentide lepingutena, mille täitmine ei toimu reguleeritud turul, on olemas vajadus kehtestada käesoleva määrusega sarnased nõuded reguleeritud turgude suhtes. Kui ESMA on kuulutanud välja, et reguleeritud turgudel kaubeldavate tuletisinstrumentide suhtes kohaldatakse kliirimiskohustust, tuleks seda kohustust kohaldada ka nende suhtes.32.  Lisaks direktiivi 2004/39/EÜ nõuetele, millega välistatakse, et liikmesriigid piiravad põhjendamatult juurdepääsu tehingujärgsele taristule, nagu keskse vastaspoole ja arveldussüsteemid, on vajalik, et käesoleva määrusega kõrvaldaks mitmesugused muud ärilised takistused, mida on võimalik kasutada konkurentsi välistamiseks finantsinstrumentide kliirimisel. Selleks et vältida mis tahes diskrimineerivat käitumist, peaksid kesksed vastaspooled nõustuma kliirima tehinguid, mis on sooritatud erinevates kauplemiskohtades – sel määral, kui need kauplemiskohad vastavad keskse vastaspoole poolt kehtestatud tegevust käsitlevatele ja tehnilistele nõuetele. Juurdepääsu andmisest võiks keelduda ainult juhul, kui teatavad, delegeeritud õigusaktidega kindlaks määratud juurdepääsukriteeriumid ei ole täidetud.33.  Samuti peaksid kauplemiskohad olema kohustatud võimaldama juurdepääsu, sealhulgas kauplemise sisendandmetele, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil neile kesksetele vastaspooltele, kes soovivad kliirida vastavas kauplemiskohas teostatud tehinguid. Litsentseerimist ja juurdepääsu teabele indeksite ja muude võrdlusindeksite kohta, mida kasutatakse finantsinstrumentide väärtuse määramiseks, tuleks samuti võimaldada nii kesksetele vastaspooltele kui teistele kauplemiskohtadele mittediskrimineerival põhimõttel. Tõkete ja diskrimineeriva käitumise kõrvaldamine on mõeldud selleks, et suurendada konkurentsi finantsinstrumentide eest arveldamisel ja nendega kauplemisel, et vähendada liidu turgudel investeerimis- ja laenamiskulusid, kõrvaldada ebatõhusus ning edendada innovatsiooni. Komisjon peaks ka edaspidi tehingujärgse infrastruktuuri arengut tähelepanelikult jälgima ning vajadusel sekkuma, et ennetada konkurentsimoonutuste ilmnemist siseturul.34.  Teenuste osutamise suhtes liidus kolmandate riikide ühingute poolt kohaldatakse siseriiklikke kordasid ja nõudeid. Need korrad on väga erinevad ning ühingul, mis on saanud ühe kohaselt neist tegevusloa, ei ole vabadust osutada teenuseid ega kasutada asutamisõigust teistes liikmesriikides kui see, kus ta on asutatud. On asjakohane kehtestada selles osas ühtne liidu tasandi õigusraamistik. See kord peaks ühtlustama olemasoleva killustatud raamistiku, tagama liitu sisenevatele kolmandate riikide ühingutele kindlustunde ja ühetaolise kohtlemise, tagama, et komisjon on kolmandate riikide õigusliku ja järelevalveraamistiku kohta läbi viinud samaväärsuse hindamise, ning andma investoritele, kes ostavad ELis kolmandate riikide ühingute teenuseid, võrreldaval tasemel kaitse.35.  Teenuste osutamine jaeklientidele peaks alati eeldama filiaali asutamist liidus. Filiaali asutamisel tuleb selleks hankida liidus tegevusluba ning filiaali üle teostatakse liidus järelevalvet. Asjaomase pädeva asutuse ja kolmanda riigi pädeva asutuse vahel peaksid olema sõlmitud asjakohased koostöölepped. Teenuste osutamine ilma filiaalita peaks olema lubatud ainult võrdsetele vastaspooltele. Sellisel juhul peaks ühing ennast registreerima ESMAs ning tema üle teostataks järelevalvet kolmandas riigis. ESMA ja kolmanda riigi pädevate asutuste vahel peaksid olema sõlmitud asjakohased koostöölepped.36.  Käesoleva määruse sätted, mis reguleerivad teenuste osutamist liidus kolmandate riikide ühingute poolt, ei tohiks mõjutada liidus asutatud isikute võimalust osta investeerimisteenuseid kolmanda riigi ühingult nende oma eksklusiivsel algatusel. Juhul kui kolmanda riigi ühing osutab teenuseid liidus asutatud isiku omal eksklusiivsel algatusel, ei peaks neid teenuseid käsitama liidu territooriumil osutatavate teenustena. Juhul kui kolmanda riigi ühing peibutab liidus kliente või potentsiaalseid kliente või reklaamib või propageerib liidus koos kõrvalteenustega investeerimisteenuseid või -tegevust, ei tohiks seda käsitada teenusena, mida osutatakse kliendi omal eksklusiivsel algatusel.37.  Saastekvootide (ELS) teisestel hetketurgudel on esinenud mitmesuguseid petturlikke tegevusi, mis võivad õõnestada usaldust direktiiviga 2003/87/EÜ loodud heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) vastu, ning rakendatakse meetmeid saastekvootide registrite süsteemi tõhustamiseks ja saastekvootidega kauplemise konto avamise tingimuste karmistamiseks. Selleks et tugevdada nende turgude ausameelsust ja kindlustada nende tõhus toimimine, sealhulgas tagada kauplemistegevuse igakülgne järelevalve, on asjakohane täiendada direktiivi 2003/87/EÜ alusel rakendatud meetmeid, võttes saastekvoodid tervikuna reguleerimisalasse, mis on hõlmatud selle direktiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiviga 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta, liigitades need tuletisinstrumentideks.38.  Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290. Eelkõige tuleks delegeeritud õigusaktid võtta vastu selleks, et täpsustada konkreetseid üksikasju seoses järgnevaga: mõisted; kauplemise läbipaistvuse nõuete täpsed parameetrid; täpsed tingimused, milliste korral on võimalik anda erandlikke vabastusi tehingueelse läbipaistvuse nõuete täitmisest; tehingujärgse teabe avaldamise edasilükkamise kord; kriteeriumid tehingueelse läbipaistvuse kohustuste kohaldamiseks kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes; konkreetsed kuludega seotud sätted seoses turuandmete kättesaadavusega; kauplemiskohtade ja kesksete vastaspoolte teineteisele juurdepääsu võimaldamise ja sellest keeldumise kriteeriumid; ning selliste tingimuste täpsem kindlaksmääramine, mille puhul oht investorite kaitsele, finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või mõne selle osa stabiilsusele võib olla aluseks meetmete rakendamisele ESMA poolt.39.  Rakendamisvolitusi seoses samaväärsuse otsuse vastuvõtmisega kolmanda riigi õigusliku ja järelevalveraamistiku kohta, selleks et kolmanda riigi ühing saaks osutada liidus teenuseid, tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[22].40.  Ehkki riiklikel pädevatel asutustel on parem positsioon turu muutuste jälgimiseks, on kauplemise läbipaistvuse, tehinguaruandluse, tuletisinstrumentidega kauplemise ning toodetele ja tegevustele seatud keeldudega seonduvate probleemide üldmõju ikkagi võimalik terviklikult tajuda ainult kogu liidu tasandil. Seetõttu on käesoleva määruse eesmärke võimalik paremini saavutada liidu tasandil; liit võib võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei ületata käesoleva määrusega nende eesmärkide saavutamiseks minimaalselt vajalike meetmete piiri.41.  Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama teenuste hoiustajate, investorite ja tarbijate adekvaatse kaitse kogu liidu ulatuses. Poliitilisi valikuid mittekätkevate reguleerivate ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu väljatöötamise ülesanne oleks tõhus ja asjakohane usaldada ESMA-le kui suurt erialast asjatundlikkust evivale organile, kes esitaks need seejärel komisjonile.42.  Komisjon peaks võtma delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ning määruse (EÜ) nr 1093/2010 artiklitele 10–14 vastu ESMA koostatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles käsitletakse lähtuvalt artiklist 23 tehinguaruannete sisu ja erinõudeid, lähtuvalt artiklist 26 likviidsuskriteeriume otsustamiseks, kas tuletisinstrumendi suhtes kohaldatakse organiseeritud kauplemiskohas kauplemise kohustuslikkust, ning lähtuvalt artiklist 36 teavet, mis enda registreerimist taotlev kolmanda riigi ühing peab ESMA-le koos oma taotlusega esitama.43.  Samuti tuleks komisjonile anda õigus võtta rakendusaktidega vastu rakenduslikud tehnilised standardid, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 291 ning vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 15. Rakenduslike tehniliste standardite koostamine nende esitamiseks komisjonile tuleks volitada ESMA-le, kes peaks lähtuvalt artiklist 26 täpsustama, kas tuletisinstrumentide klassiga, mille suhtes kohaldatakse vastavalt määrusele [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) kliirimiskohustust, või selle alamhulgaga tuleks kaubelda ainult organiseeritud kauplemiskohtades.44.  Käesoleva määruse nõuete rakendamine tuleks edasi lükata, et ühitada nende rakendamine uuendatud direktiivi eelmisest versioonist üle kantud eeskirjade rakendamisega ning kehtestada kõik olulised rakendusmeetmed. Seejärel tuleks kogu see õiguspakett rakendada ühest ja samast ajahetkest. Üksnes rakendusmeetmete ettevalmistamise volituste kasutamist ei tohiks edasi lükata, nii et nende rakendusmeetmete koostamiseks ja vastuvõtmiseks vajalikud menetlused võiksid alata niipea kui võimalik.45.  Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8), ettevõtlusvabadust (artikkel 16), õigust tarbijakaitsele (artikkel 38), õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47) ning õigust mitte saada süüdi mõistetud ja karistatud sama süüteo eest rohkem kui üks kord (artikkel 50), ja seda tuleb kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I jaotisREGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTEDARTIKKEL 1 REGULEERIMISESE ja-ala46.  Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtsed nõuded järgneva kohta:47.  kauplemisandmete avaldamine üldsusele;48.  tehingutest aruandmine pädevatele asutustele;49.  kauplemine tuletisinstrumentidega organiseeritud kauplemiskohtades;50.  mittediskrimineeriv juurdepääs kliirimisele ja mittediskrimineeriv juurdepääs kauplemisele võrdlusindeksitega;51.  pädevate asutuste ja ESMA õigused toodetesse sekkuda ning ESMA õigused seoses positsioonide haldamise ja positsioonidele piirangute seadmisega;52.  investeerimisteenuste või -tegevuse pakkumine kolmandate riikide ühingute poolt ilma filiaalita.53.  Käesolevat määrust kohaldatakse investeerimisühingute suhtes, direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutuste suhtes, kui nad osutavad ühte või mitut investeerimisteenust ja/või tegelevad investeerimistegevusega, ning reguleeritud turgude suhtes.54.  Käesoleva määruse V jaotist kohaldatakse samuti kõigi finantssektori vastaspoolte suhtes, nagu määratletud artikli [2 lõikes 6], ning finantssektoriväliste vastaspoolte suhtes, kes kuuluvad määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artikli [5 lõike 1 punkti b] määratluse alla.55.  Käesoleva määruse VI jaotist kohaldatakse samuti kesksete vastaspoolte suhtes ning isikute suhtes, kes evivad omandiõigusi võrdlusindeksitele.56.  Artikkel 2 Mõisted57.  Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:58.  „investeerimisühing” – juriidiline isik, kelle püsiv tegevus- või ärivaldkond on ühe või mitme investeerimisteenuse osutamine kolmandatele isikutele ja/või ühe või mitme investeerimistegevuse teostamine kutsetegevusena.Liikmesriigid võivad kaasata investeerimisühingu mõiste alla ka ettevõtjaid, kes ei ole juriidilised isikud, tingimusel et:59.  nende õiguslik seisund tagab kolmandate isikute huvidele kaitse, mis on samaväärne juriidiliste isikute pakutava kaitsega, ning60.  nende suhtes kohaldatakse samaväärset usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, mis vastab nende õiguslikule vormile.Ilma et see piiraks muude direktiiviga [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv], käesoleva määrusega ja direktiiviga [uus kapitalinõuete direktiiv] kehtestatud nõuete kohaldamist, võib füüsilist isikut, kes osutab teenuseid, mis hõlmavad kolmandate isikute rahaliste vahendite või vabalt võõrandatavate väärtpaberite valdamist, käsitada investeerimisühinguna käesoleva määruse ja direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] tähenduses siiski ainult juhul, kui ta vastab järgmistele tingimustele:61.  kolmandate isikute omandiõigused instrumentidele ja rahalistele vahenditele peavad olema kaitstud, eriti investeerimisühingu või selle omanike maksejõuetuse korral ning arestimise, tasaarvestuse või mis tahes muu meetme rakendamise korral investeerimisühingu või selle omanike võlausaldajate poolt;62.  investeerimisühingu suhtes peavad kehtima eeskirjad, mis on ette nähtud investeerimisühingu ja selle omanike maksevõimelisuse jälgimiseks;63.  investeerimisühingu majandusaasta aruanded peavad kuuluma auditeerimisele ühe või mitme isiku poolt, kellel on siseriikliku õiguse kohaselt õigus raamatupidamisaruandeid auditeerida;64.  juhul kui investeerimisühingul on ainult üks omanik, peab ta olema õiguslikult ette näinud investorite kaitse juhuks, kui investeerimisühing lõpetab tegevuse seoses tema surma, töövõimetuks muutumise või muu sarnase sündmusega;65.  „krediidiasutus” – krediidiasutus vastavalt direktiivis 2006/48/EÜ esitatud määratlusele;66.  „kliendi korralduste süsteemne täitja” – investeerimisühing, mis tegeleb organiseeritult, sageli ja süsteemselt omal arvel kliendi korralduste täitmisega väljaspool reguleeritud turgu või mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi;67.  „turu korraldaja” – isik või isikud, kes juhib ja/või korraldab reguleeritud turu majandustegevust. Turu korraldajaks võib olla reguleeritud turg ise;68.  „reguleeritud turg” – tegevusluba omav ning regulaarselt ja kooskõlas direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] III jaotisega toimiv turu korraldaja poolt korraldatav ja/või juhitav mitmepoolne süsteem, milles viiakse vastavalt kaalutlusõigust mittevõimaldavatele süsteemi eeskirjadele kokku erinevate kolmandate isikute omandamis- ja võõrandamishuvid seoses finantsinstrumentidega, mis on süsteemi eeskirjade ja/või süsteemide kohaselt kauplemisele lubatud, või võimaldatakse nende huvide kokkuviimist selliselt, et kõnealuse kokkuviimise tulemuseks on lepingu sõlmimine;69.  „mitmepoolne kauplemissüsteem” – investeerimisühingu või turu korraldaja poolt korraldatav mitmepoolne süsteem, milles viiakse vastavalt kaalutlusõigust mittevõimaldavatele süsteemi eeskirjadele kokku erinevate kolmandate isikute omandamis- ja võõrandamishuvid seoses finantsinstrumentidega selliselt, et kõnealuse kokkuviimise tulemuseks on lepingu sõlmimine, kooskõlas direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] II jaotisega;70.  „organiseeritud kauplemissüsteem” – investeerimisühingu või turu korraldaja poolt korraldatav mis tahes süsteem, mis ei ole reguleeritud turg ega mitmepoolne kauplemissüsteem ning mis võimaldab erinevate kolmandate isikute omandamis- ja võõrandamishuvisid seoses finantsinstrumentidega viia süsteemis kokku selliselt, et kõnealuse kokkuviimise tulemuseks on lepingu sõlmimine, kooskõlas direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] II jaotisega;71.  „finantsinstrument” – direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] I lisa C jaos määratletud instrument;72.  „vabalt võõrandatavad väärtpaberid” – need väärtpaberite klassid, mis on kapitaliturul kaubeldavad, välja arvatud maksevahendid, näiteks:73.  äriühingute aktsiad ja muud väärtpaberid, mis on samaväärsed äriühingute, partnerluste või muude üksuste aktsiatega, ning aktsiate hoidmistunnistused;74.  võlakirjad või muus vormis väärtpaberistatud võlad, sealhulgas selliste väärtpaberite hoidmistunnistused;75.  mis tahes muud väärtpaberid, mis annavad õiguse omandada või võõrandada selliseid vabalt võõrandatavaid väärtpabereid või millest tuleneb rahaline arveldus, mille kindlaksmääramise aluseks on vabalt võõrandatavad väärtpaberid, valuutad, intressimäärad või tootlused, kaubad või muud indeksid või näitajad;76.  „hoidmistunnistused” – väärtpaberid, mis on kapitaliturul kaubeldavad ja mis tõendavad välismaise emitendi väärtpaberite omandiõigust, mida on võimalik võtta reguleeritud turule kauplemisele ja millega on võimalik seal kaubelda välismaise emitendi väärtpaberitest sõltumatult;77.  „börsil kaubeldavad fondid” – selliste ühiseks investeerimiseks loodud avatud investeerimiskavade osakud, mis on kapitaliturgudel vabalt kaubeldavad ja mis enamikul juhtudel järgivad teatava indeksi tootlust;78.  „sertifikaadid” – väärtpaberid, mis on kapitaliturul kaubeldavad ning mis juhul, kui emitent investeeringu tagasi maksab, on kõrgema nõudeõiguse järguga kui aktsiad, kuid madalama nõudeõiguse järguga kui tagatiseta võlainstrumendid ja muud sarnased instrumendid;79.  „struktureeritud finantstooted” – väärtpaberid, mis on loodud sellise krediidiriski väärtpaberistamiseks ja ülekandmiseks, mis seostub finantsvarade kogumiga, mis annab väärtpaberi omanikule õiguse saada regulaarselt alusvaraga seotud rahavoost sõltuvaid makseid;80.  „tuletisinstrument” – lõike 9 punktis c määratletud ning direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] I lisa C jao punktides 4−10 osutatud finantsinstrumendid;81.  „kauba tuletisinstrument” – lõike 9 punktis c määratletud finantsinstrumendid, mis on seotud direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] I lisa C jao punktis 10 või direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] I lisa C jao punktides 5, 6, 7 ja 10 nimetatud kauba või alusvaraga;82.  „kauplemishuvi teade” – kauplemissüsteemis ühelt osaliselt teisele olemasoleva kauplemishuvi kohta saadetud sõnum, mis sisaldab kogu vajalikku teavet tehingu sõlmimiseks;83.  „pädev asutus” – iga liikmesriigi poolt kooskõlas direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikliga 48 määratud asutus, kui nimetatud direktiivis ei ole sätestatud teisiti;84.  „tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja” – isik, kellel on direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt õigus osutada investeerimisühingute nimel kauplemisteabearuannete avaldamise teenust vastavalt käesoleva määruse artiklitele [11 ja 12];85.  „kauplemiskoondteabe pakkuja” – isik, kellel on direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt õigus osutada teenust, mis seisneb reguleeritud turgudelt, mitmepoolsetelt kauplemissüsteemidelt, organiseeritud kauplemissüsteemidelt ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatelt käesoleva määruse artiklites [5, 6, 11 ja 12] loetletud finantsinstrumentidega seonduvate kauplemisteabearuannete kokkukogumises ning nende koondamises pidevaks elektrooniliseks, reaalajas jälgitavaks andmevooks, mis pakub iga finantsinstrumendi hinna ja käibe kohta reaalajas teavet;86.  „tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja” – isik, kellel on direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt õigus osutada investeerimisühingute nimel pädevatele asutustele või ESMA-le tehingute üksikasjadest teatamise teenust;87.  „juhtorgan” – andmearuandlusteenuse osutaja juhtorgan, mis ühendab endas nii järelevalve- kui ka juhtimisfunktsiooni ning millel on õigus võtta vastu lõplikke otsuseid ja määrata üksuse strateegia, eesmärgid ja üldine suund. Juhtorganisse kuuluvad isikud, kes tegelikult juhivad üksuse majandustegevust;88.  „järelevalvefunktsioon” – juhtorgan, mis täidab järelevalve funktsiooni ehk teisisõnu kontrollib ja jälgib juhtimisotsuste vastuvõtmist;89.  „kõrgem juhtkond” – inimesed, kes täidavad andmearuandlusteenuse osutajas täitevülesandeid ning kellel lasub vastutus ja aruandekohustus igapäevase juhtimise eest;90.  „võrdlusindeks” – mis tahes kommertsindeks või avaldatud arv, mis on arvutatud teatava valemi rakendamise teel ühe või mitme alusvara väärtuse või hindade suhtes, mille järgi määratakse kindlaks finantsinstrumendi alusel väljamaksmisele kuuluv summa;91.  „kauplemiskoht” – mis tahes reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem või organiseeritud kauplemissüsteem;92.  „keskne vastaspool” – keskne vastaspool vastavalt määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artikli 2 lõikes 1 esitatud määratlusele;93.  „investeerimisteenused ja -tegevus” – direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud teenused ja tegevus;94.  „kolmanda riigi finantseerimisasutus” – üksus, mille peakorter asub kolmandas riigis ning mis omab selle kolmanda riigi õigusaktidele vastavat tegevusluba või litsentsi tegelemiseks mis tahes tegevustega, mis on loetletud direktiivis 2006/48/EÜ, direktiivis [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv], direktiivis 2009/138/EÜ, direktiivis 2009/65/EÜ, direktiivis 2003/41/EÜ või direktiivis 2011/61/EL;95.  „energia hulgimüügitooted” – määruse [energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrus] artikli 2 lõikes 4 määratletud lepingud ja tuletisinstrumendid.96.  Lõikes 1 sätestatud mõisted on kohaldatavad ka direktiivis [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv].97.  Komisjon võib vastavalt artiklile 41 võtta delegeeritud õigusaktidega vastu meetmeid, milles täpsustatakse teatavaid lõikes 1 sätestatud mõistete tehnilisi elemente, et kohandada neid turu arengusuundasid silmas pidades.II JAOTISKAUPLEMISKOHTADE LÄBIPAISTVUS1. PEATÜKKOmakapitaliinstrumentide läbipaistvusArtikkel 3 Kauplemiskohtade suhtes kohaldatavad tehingueelse läbipaistvuse nõuded aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide osas98.  Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad avalikustavad oma süsteemide kaudu reklaamitavate aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste kauplemisele lubatud või mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldavate finantsinstrumentide jooksvad ostu- ja müügipakkumiste hinnad ning nende hindadega kauplemisvalmiduse tõsiduse. Seda nõuet kohaldatakse samuti kauplemishuvi teadete suhtes. Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad teevad selle teabe üldsusele tavalisel tööajal pidevalt kättesaadavaks.99.  Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad tagavad investeerimisühingutele, kes on vastavalt artiklile 13 kohustatud avalikustama oma aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide hinnapakkumised, juurdepääsu oma süsteemidele, mida nad kasutavad esimese lõike kohaseks teabe avalikustamiseks, tehes seda mõistlikel äritingimustel ja kedagi diskrimineerimata.Artikkel 4 Kohustustest loobumine100.  Pädevad asutused saavad anda reguleeritud turgudele või investeerimisühingutele ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavatele turu korraldajatele lõikes 3 määratletud juhtudel artikli 3 lõikes 1 sätestatud teabe avaldamise kohustusest erandlikke vabastusi, lähtuvalt nende turumudelist ning korralduste liigist ja mahust. Eelkõige on pädevatel asutustel võimalik sellest kohustusest loobuda korralduste puhul, mis on vastavate aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide või kõnealuste aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide liikide tavalise turumahuga võrreldes suuremahulised.101.  Enne kohustustest erandlikku loobumist vastavalt lõikele 1 teavitavad pädevad asutused ESMAt ja teisi pädevaid asutusi loobumise iga üksiktaotluse rahuldamise kavatsusest ning lisavad selgituse selle toimimise kohta. Loobumise andmise kavatsuse teade tuleb esitada vähemalt kuus kuud enne loobumise kavandatud jõustumist. Kolme kuu jooksul pärast teate kättesaamist esitab ESMA vastavale pädevale asutusele arvamuse, hinnates iga loobumise vastavust lõikes 1 sätestatud ning vastavalt lõike 3 punktidele b ja c vastu võetud delegeeritud õigusaktis täpsustatud nõuetele. Juhul kui see pädev asutus annab loobumise ning mõne teise liikmesriigi pädev asutus sellega ei nõustu, võib see pädev asutus pöörduda selles küsimuses uuesti ESMA poole, kes võib tegutseda kooskõlas talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 19 antud volitustele. ESMA jälgib loobumiste rakendamist ning esitab komisjonile kord aastas aruande selle kohta, kuidas neid tegelikkuses rakendatakse.102.  Kooskõlas artikliga 41 kinnitab komisjon delegeeritud õigusaktidega meetmed, täpsustades järgneva:103.  ostu- ja müügipakkumiste vahemik või määratud turutegija hinnapakkumised ja kauplemishuvi tõsidus kõnealuste hindade juures, mis tuleb iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi kohta avalikustada;104.  korralduste maht või liik, mille suhtes võidakse iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul kohaldada lõike 1 kohaselt loobumist tehingueelse avaldamise kohustusest;105.  turumudel, mille puhul võidakse kohaldada lõike 1 kohast loobumist tehingueelse avaldamise kohustusest, ning eelkõige selle kohustuse kohaldatavus kauplemismeetodite suhtes, mida kasutavad reguleeritud turud, kes sõlmivad tehinguid oma eeskirjade kohaselt väljaspool reguleeritud turgu kehtestatud hindade alusel või perioodiliste oksjonite korras, iga kõnealuste finantsinstrumentide klassi puhul.106.  4. Pädevate asutuste poolt enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 29 lõikele 2 ja artikli 44 lõikele 2 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 artiklitele 18–20 antud loobumised vaatab ESMA läbi [2 aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]. ESMA esitab asjaomasele pädevale asutusele arvamuse, hinnates selles iga loobumise jätkuvat vastavust käesoleva direktiivi ja käesoleval direktiivil põhineva mis tahes delegeeritud õigusakti nõuetele.Artikkel 5 Kauplemiskohtade suhtes kohaldatavad tehingujärgse läbipaistvuse nõuded aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide osas107.  Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad avalikustavad aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste kauplemisele lubatud või mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldavate finantsinstrumentide hinnad ja mahud ning nendega sõlmitud tehingute ajad. Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad teevad kõigi selliste tehingute üksikasjad avalikuks sedavõrd reaalajas, kui see on tehniliselt võimalik.108.  Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad tagavad investeerimisühingutele, kes on vastavalt artiklile 19 kohustatud avalikustama oma aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega teostatud tehingute üksikasjad, juurdepääsu oma süsteemidele, mida nad kasutavad lõike 1 kohaseks teabe avalikustamiseks, tehes seda mõistlikel äritingimustel ja kedagi diskrimineerimata.Artikkel 6 Avalikustamise edasilükkamise lubamine109.  Pädevad asutused võivad anda reguleeritud turgudele loa tehingute üksikasjade avaldamise edasilükkamiseks sõltuvalt nende liigist või mahust. Eelkõige võivad pädevad asutused anda loa avaldamise edasilükkamiseks tehingute puhul, mis on vastava aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi või kõnealuse aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi klassi tavalise turumahuga võrreldes suuremahulised. Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad taotlevad kauplemisteabe avaldamise edasilükkamise kavandatud korra jaoks eelnevalt pädeva asutuse loa ning avalikustavad selle korra selgelt turuosalistele ja üldsusele. ESMA jälgib kauplemisteabe edasilükkamise korra rakendamist ning esitab komisjonile kord aastas aruande selle kohta, kuidas sellist korda tegelikkuses rakendatakse.110.  Kooskõlas artikliga 41 kinnitab komisjon delegeeritud õigusaktidega meetmed, täpsustades järgneva:111.  üksikasjad, mida reguleeritud turud ja investeerimisühingud, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad kliendi korralduste süsteemsed täitjad, investeerimisühingud ja reguleeritud turud, peavad üldsusele avalikustamisele kuuluvas teabes iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi osas täpsustama;112.  tingimused, mille alusel võib anda reguleeritud turule või investeerimisühingule, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavale kliendi korralduste süsteemsele täitjale või investeerimisühingule või turu korraldajale, loa kauplemisteabe avaldamise edasilükkamiseks, ning kriteeriumid, millest tuleb lähtuda otsustamisel, milliste tehingute puhul on avaldamise edasilükkamine iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul lubatud, olenevalt kõnealuste aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide mahust või liigist.2. peatükkMitteomakapitaliinstrumentide läbipaistvusArtikkel 7 Kauplemiskohtade suhtes kohaldatavad tehingueelse läbipaistvuse nõuded võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide osas113.  Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad avalikustavad, olenevalt käitatavast kauplemissüsteemist, oma süsteemide kaudu reklaamitavate võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt, saastekvootide ning kauplemisele lubatud või mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldavate tuletisinstrumentide tellimis- ja pakkumishinnad ning nende hindadega kauplemisvalmiduse tõsiduse. Seda nõuet kohaldatakse samuti kauplemishuvi teadete suhtes. Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldavad turu korraldajad teevad selle teabe üldsusele tavalisel tööajal pidevalt kättesaadavaks.114.  Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad tagavad investeerimisühingutele, kes on vastavalt artiklile 17 kohustatud avalikustama oma võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide hinnapakkumised, juurdepääsu oma süsteemidele, mida nad kasutavad lõikes 1 osutatud teabe avalikustamiseks, tehes seda mõistlikel äritingimustel ja kedagi diskrimineerimata.Artikkel 8 Kohustustest loobumine115.  Pädevad asutused saavad anda reguleeritud turgudele ja investeerimisühingutele ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavatele turu korraldajatele artikli 7 lõikes 1 osutatud teabe avalikustamise kohustusest erandliku vabastuse konkreetsete tootekogumite osas, olenevalt turumudelist, tootega kauplemise tegevuse konkreetsetest iseärasustest ja likviidsusest, vastavalt lõikele 4 määratletud juhtudel.116.  Pädevad asutused saavad anda reguleeritud turgudele või investeerimisühingutele ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavatele turu korraldajatele artikli 7 lõikes 1 sätestatud teabe avaldamise kohustusest lõike 4 kohaselt erandlikke vabastusi, lähtuvalt korralduste liigist ja mahust ja kauplemismeetodist. Eelkõige on pädevatel asutustel võimalik anda sellest kohustusest erandlik vabastus korralduste puhul, mis on vastavate võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide või tuletisinstrumentide või kõnealuste võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide või tuletisinstrumentide liikide tavalise turumahuga võrreldes suuremahulised.117.  Enne loobumise andmist vastavalt lõigetele 1 ja 2 teavitavad pädevad asutused ESMAt ja teisi pädevaid asutusi loobumiste andmise kavatsusest ning lisavad selgituse nende toimimise kohta. Loobumise andmise kavatsuse teade tuleb esitada vähemalt kuus kuud enne loobumise kavandatud jõustumist. Kolme kuu jooksul pärast teate kättesaamist esitab ESMA vastavale pädevale asutusele arvamuse, hinnates iga loobumise üksiktaotluse vastavust lõigetes 1 ja 2 sätestatud ning vastavalt lõike 4 punktile b vastu võetud delegeeritud õigusaktis täpsustatud nõuetele. Juhul kui see pädev asutus annab loobumise ning mõne teise liikmesriigi pädev asutus sellega ei nõustu, võib see pädev asutus pöörduda selles küsimuses uuesti ESMA poole, kes võib tegutseda kooskõlas talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 19 antud volitustele. ESMA jälgib loobumiste rakendamist ning esitab komisjonile kord aastas aruande selle kohta, kuidas neid tegelikkuses kohaldatakse.118.  Kooskõlas artikliga 41 kinnitab komisjon delegeeritud õigusaktidega meetmed, täpsustades järgneva:119.  tellimuste või pakkumiste vahemik, hinnad ning kauplemishuvi tõsidus nende hindade juures, mis tuleb vastavalt artikli 7 lõikele 1 iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi kohta avalikustada;120.  tingimused, millistel võidakse iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul kohaldada lõigete 1 ja 2 kohaselt loobumist tehingueelse avaldamise kohustusest, lähtuvalt järgnevast:i) turumudel;ii) tootega kauplemise konkreetsed iseärasused;iii) likviidsusprofiil, sealhulgas turuosaliste arv ja liik konkreetsel turul ja mis tahes muud asjakohased kriteeriumid likviidsuse hindamiseks;iv) korralduste maht või liik ning finantsinstrumendi väljalaske maht või liik.121.  Pädevate asutuste poolt enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 29 lõikele 2 ja artikli 44 lõikele 2 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 artiklitele 18–20 antud loobumised vaatab ESMA läbi [2 aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]. ESMA esitab asjaomasele pädevale asutusele arvamuse, hinnates selles iga loobumise jätkuvat vastavust käesoleva direktiivi ja käesoleval direktiivil põhineva mis tahes delegeeritud õigusakti nõuetele.Artikkel 9 Kauplemiskohtade suhtes kohaldatavad tehingujärgse läbipaistvuse nõuded võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide osas122.  Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad avalikustavad võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt, saastekvootide ning kauplemisele lubatud või mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldavate tuletisinstrumentide hinnad ja mahud ning nendega sooritatud tehingute ajad. Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad teevad kõigi selliste tehingute üksikasjad avalikuks sedavõrd reaalajas, kui see on tehniliselt võimalik.123.  Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad tagavad investeerimisühingutele, kes on vastavalt artiklile 20 kohustatud avalikustama oma võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentidega sooritatud tehingute üksikasjad, juurdepääsu oma süsteemidele, mida nad kasutavad lõike 1 kohase teabe avalikustamiseks, tehes seda mõistlikel äritingimustel ja kedagi diskrimineerimata.Artikkel 10 Avalikustamise edasilükkamise lubamine124.  Pädevad asutused võivad anda reguleeritud turgudele või investeerimisühingutele ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavatele turu korraldajatele loa tehingute üksikasjade avaldamise edasilükkamiseks sõltuvalt nende liigist või mahust. Eelkõige võivad pädevad asutused anda loa avaldamise edasilükkamiseks seoses tehingutega, mis on kõnealuste võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide või võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide klassi tavalise turumahuga võrreldes suuremahulised.Reguleeritud turud ja investeerimisühingud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad taotlevad kauplemisteabe avaldamise edasilükkamise kavandatud korra jaoks eelnevalt pädeva asutuse loa ning avalikustavad selle korra selgelt turuosalistele ja investeerimisega tegelevale avalikkusele. ESMA jälgib kauplemisteabe edasilükkamise korra rakendamist ning esitab komisjonile kord aastas aruande selle kohta, kuidas sellist korda tegelikkuses kasutatakse.125.  Kooskõlas artikliga 41 kinnitab komisjon delegeeritud õigusaktidega meetmed, täpsustades järgneva:126.  üksikasjad, mida reguleeritud turud ja investeerimisühingud, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad kliendi korralduste süsteemsed täitjad, investeerimisühingud ja reguleeritud turud, peavad üldsusele avalikustamisele kuuluvas teabes iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi osas täpsustama;127.  tingimused, mille alusel võib anda reguleeritud turule või investeerimisühingule, sealhulgas mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavale kliendi korralduste süsteemsele täitjale või investeerimisühingule või turu korraldajale, loa kauplemisteabe avaldamise edasilükkamiseks, ning kriteeriumid, millest tuleb lähtuda otsustamisel, milliste tehingute puhul on avaldamise edasilükkamine ja/või tehingute mahu mitteavaldamine iga kõnealuse finantsinstrumentide klassi puhul lubatud, olenevalt kõnealuste võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide või tuletisinstrumentide mahust või liigist.3. peatükkKohustus pakkuda kauplemisandmeid eraldi ja mõistlikul ärilisel aluselArtikkel 11 Kohustus teha tehingueelsed ja -järgsed andmed kättesaadavaks eraldi128.  Reguleeritud turud ning mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi käitavad turu korraldajad ja investeerimisühingud teevad artiklite 3 kuni 10 kohaselt avaldatud teabe üldsusele kättesaadavaks, avaldades tehingueelse ja -järgse läbipaistvuse andmed eraldi.129.  Komisjon võib võtta vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmeid, täpsustades tehingueelse ja –järgse läbipaistvuse andmete esitamise, sealhulgas lõike 1 kohaselt üldsusele avaldamisele kuuluvate andmete lahtikirjutatuse astme.Artikkel 12 Kohustus teha tehingueelsed ja -järgsed andmed kättesaadavaks mõistlikul ärilisel alusel130.  Reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid teevad artiklite 3 kuni 10 kohaselt avaldatud teabe üldsusele kättesaadavaks mõistlikul ärilisel alusel. Teave tehakse kättesaadavaks tasuta 15 minuti jooksul pärast tehingu avaldamist.131.  Komisjon võib võtta vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades, mida kujutab endast mõistlik äriline alus teabe avaldamiseks, nagu osutatud lõikes 1.III jaotisBÖRSIVÄLISE KAUPLEMISEGA TEGELEVATE INVESTEERIMISÜHINGUTE, SEALHULGAS KLIENDI KORRALDUSTE SÜSTEEMSETE TÄITJATE TEGEVUSE LÄBIPAISTVUSARTIKKEL 13 Investeerimisühingute kohustus avalikustada ühingu siduvad hinnapakkumised132.  Aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega seotud kliendi korralduste süsteemsed täitjad avaldavad siduvad hinnapakkumised aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide kohta, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis või mille suhtes nad on kliendi korralduste süsteemsed täitjad ning millel on olemas likviidne turg. Aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide puhul, millel puudub likviidne turg, avalikustavad kliendi korralduste süsteemsed täitjad hinnapakkumised oma klientidele nende taotluse korral.133.  Käesolevat artiklit ning artikleid 14, 15 ja 16 kohaldatakse kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes kuni turu tavamahuni küündivate tehingute korral. Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata selliste kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes, kes tegelevad ainult turu tavamahust suuremate tehingutega.134.  Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad määrata mahu või mahud, millega puhul nad esitavad hinnapakkumise. Hinnapakkumise minimaalne suurus peab olema vähemalt 10 % aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi turu tavamahust. Iga konkreetse aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi hinnapakkumine peab sisaldama siduvat ostu- ja müügihinda või hindu mahu või mahtude kohta, mis võivad küündida vastava aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide klassi, kuhu finantsinstrument kuulub, turu tavamahuni. Hind või hinnad peavad peegeldama ka turul valitsevaid tingimusi seoses kõnealuse aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendiga.135.  Aktsiad, hoidmistunnistused, börsil kaubeldavad fondid, sertifikaadid ja muud sarnased finantsinstrumendid rühmitatakse klassidesse vastavalt kõnealuse finantsinstrumendi turul täidetud tellimuste aritmeetilisele keskmisele väärtusele. Iga aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide klassi turu tavamaht on maht, mis väljendab iga konkreetse finantsinstrumentide klassi turul täidetud tellimuste aritmeetilist keskmist väärtust.136.  Iga aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi turg koosneb kõigist Euroopa Liidus täidetud korraldustest seoses antud finantsinstrumendiga, välja arvatud turu tavamahuga võrreldes suuremahulised tellimused.137.  Iga aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi või muu sarnase finantsinstrumendi likviidsuse seisukohast kõige kohasema turu pädev asutus, nagu määratletud artiklis 23, määrab vähemalt kord aastas vastavalt kõnealuse finantsinstrumendi turul täidetud korralduste aritmeetilisele keskmisele väärtusele finantsinstrumentide klassi, kuhu see finantsinstrument kuulub. See teave avalikustatakse kõigile turuosalistele.138.  Et tagada aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide tõhus hindamine ja maksimeerida investeerimisühingute võimalus saada oma klientidele parim tehing, võtab komisjon vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades elemendid, mis on seotud ühingu seotud hinnapakkumisega, nagu on osutatud lõikes 1, ja turu tavamahuga, nagu on osutatud lõikes 2.Artikkel 14 Kliendi korralduste täitmine139.  Kliendi korralduste süsteemsed täitjad avaldavad oma hinnapakkumisi tavalisel kauplemisajal regulaarselt ja pidevalt. Neil on õigus oma hinnapakkumisi igal ajal ajakohastada. Samuti on neil lubatud erandlike turutingimuste korral oma hinnapakkumisi tühistada.Hinnapakkumine avaldatakse sellisel viisil, et see oleks teistele turuosalistele mõistlikul ärilisel alusel kergesti kättesaadav.140.  Järgides direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 27 sätteid, täidavad kliendi korralduste süsteemsed täitjad neile nende klientidelt laekunud korraldusi seoses aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega, mille osas nad on kliendi korralduste süsteemsed täitjad, korralduse vastuvõtmise ajal pakutud hindadega.Samas võivad nad täita neid korraldusi põhjendatud juhtudel ka parema hinnaga, tingimusel et see hind mahub turutingimustele lähedasse avalikustatud vahemikku.141.  Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad täita oma kutselistelt klientidelt laekunud korraldusi ka hindadega, mis erinevad täitja pakutud hindadest, ilma et neil tuleks täita lõikes 2 sätestatud nõudeid, tehingute korral, mille puhul täitmine mitme väärtpaberiga on osa ühest tehingust, või korralduste puhul, mille suhtes kohaldatakse muid tingimusi kui kehtivat turuhinda.142.  Juhul kui kliendi korralduste süsteemne täitja, kes avaldab üksnes ühe hinnapakkumise või kelle suurim hinnapakkumine on turu tavamahust väiksem, saab kliendilt korralduse, mis on täitja hinnapakkumise mahust suurem, kuid turu tavamahust väiksem, võib ta otsustada täita selle osa korraldusest, mis ületab tema hinnapakkumise mahtu, tingimusel et see täidetakse pakkumise hinnaga, välja arvatud juhul, kui kahe eelmise lõike tingimuste alusel on lubatud teisiti. Kui kliendi korralduste süsteemne täitja teeb erineva mahuga hinnapakkumisi ja saab nende suuruste vahele jääva korralduse, mille ta otsustab täita, täidab ta korralduse vastavalt direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 28 sätetele ühe tehtud pakkumise hinnaga, välja arvatud juhul, kui kahe eelmise lõigu tingimuste alusel on lubatud teisiti.143.  Et tagada aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide tõhus hindamine ja maksimeerida investeerimisühingute võimalus saada oma klientidele parim tehing, võtab komisjon vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millal hind mahub turutingimustele lähedasse avalikustatud vahemikku, nagu on osutatud lõikes 2.144.  Komisjon võib vastavalt artiklile 41 võtta delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, selgitades, mis on mõistlik äriline alus hinnapakkumiste avaldamiseks, nagu on osutatud lõikes 1.Artikkel 15 Pädevate asutuste kohustusedPädevad asutused kontrollivad, kas:145.  investeerimisühingud ajakohastavad korrapäraselt artikli 13 alusel avaldatud ostu- ja/või müügihindu ning hoiavad hindu, mis peegeldavad turul valitsevaid tingimusi;146.  investeerimisühingud järgivad artikli 14 lõikes 2 sätestatud hindade parendamise tingimusi.Artikkel 16 Juurdepääs hinnapakkumistele147.  Kliendi korralduste süsteemsel täitjal on õigus otsustada vastavalt oma äripoliitikale, kuid objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil, selle üle, millistele investoritele ta võimaldab juurdepääsu oma hinnapakkumistele. Selleks peavad olema olemas selged standardid, millest hinnapakkumistele juurdepääsu võimaldamisel lähtutakse. Kliendi korralduste süsteemne täitja võib keelduda investoriga ärisidemete loomisest või need katkestada ärilistel kaalutlustel, nagu näiteks investori krediidivõime, vastaspoole risk või tehingu lõplik arveldamine.148.  Selleks et piirata sama kliendi mitme tehingu riski, on kliendi korralduste süsteemsetel täitjatel õigus piirata mittediskrimineerival viisil sama kliendi tehingute arvu, mis nad otsustavad avaldatud tingimustel sõlmida. Samuti on neil õigus piirata mittediskrimineerival viisil ja kooskõlas direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 28 sätetega erinevate klientide samaaegsete tehingute arvu, tingimusel et see on lubatav üksnes juhul, kui klientide taotletavate korralduste arv ja/või maht ületab tunduvalt normi.149.  Selleks et tagada aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide tõhus hindamine ning luua investeerimisühingutele parimad võimalused nende klientide jaoks parima tehingu saavutamiseks, võtab komisjon vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, milles määratakse kindlaks:151.  a) kriteeriumid, mille alusel määratakse, kas hinnapakkumine on avaldatud regulaarselt ja pidevalt ning on kergesti kättesaadav, ning kanalid, mille kaudu investeerimisühingud võivad täita oma hinnapakkumiste avaldamise kohustust, mille hulka kuuluvad järgmised võimalused:i) kõnealuse instrumendi kauplemisele lubanud reguleeritud turu süsteemide kaudu;ii) tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu;iii) oma süsteemide kaudu;152.  b) kriteeriumid, mille alusel määratletakse tehingud, mille puhul mitme väärtpaberiga seotud täitmine on osa ühest tehingust, ning korraldused, mille suhtes kohaldatakse muid tingimusi kui kehtivat turuhinda;153.  c) kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, mida võib lugeda erandlikeks turutingimusteks, mis võimaldavad hinnapakkumiste tühistamist, ning hinnapakkumiste ajakohastamise tingimused;154.  d) kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millal klientide taotletavate korralduste arv ja/või maht ületab tunduvalt normi, nagu osutatud lõikes 2;155.  h) kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millal jäävad hinnad turutingimustele lähedasse avalikustatud vahemikku, nagu osutatud artikli 14 lõikes 2.156.  Artikkel 17 Kohustus avaldada siduvaid hinnapakkumisi võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentide kohta157.  Kliendi korralduste süsteemsed täitjad esitavad siduvad hinnapakkumised võlakirjade ja struktureeritud finantstoodete kohta, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt, saastekvootide ning tuletisinstrumentide kohta, mis on kliirimiskõlblikud või on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:158.  kliendi korralduste süsteemse täitja klient küsib selle kohta hinnapakkumist;159.  nad nõustuvad hinnapakkumise esitama.160.  Kliendi korralduste süsteemsed täitjad teevad lõike 1 kohaselt esitatud siduvad hinnapakkumised investeerimisühingu teistele klientidele kättesaadavaks objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil, vastavalt oma äripoliitikale.161.  Nad võivad sõlmida avaldatud tingimustel tehinguid teiste klientidega, kellele hinnapakkumine on tehtud kättesaadavaks, juhul, kui pakutud maht on instrumendile omase mahuga võrdne või sellest väiksem.162.  Kliendi korralduste süsteemsetel täitjatel on õigus kehtestada tehingute arvule, mis nad mis tahes esitatud hinnapakkumise alusel klientidega sõlmivad, mittediskrimineerivad ja läbipaistvad piirangud.163.  Lõike 1 alusel esitatud hinnapakkumised, mille maht on võrdne lõikes 3 mainitud mahuga või sellest väiksem, avaldatakse sellisel viisil, et need oleksid teistele turuosalistele mõistlikul ärilisel alusel kergesti kättesaadavad.164.  Hinnapakkumised peavad olema sellised, et nendega oleks tagatud, et ühing järgib oma direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 27 kohaseid kohustusi, ning need kajastaksid valitsevaid turutingimusi hindade osas, millega samade või sarnaste instrumentidega sõlmitakse tehinguid reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides.Artikkel 18 ESMA teostatav järelevalve165.  Pädevad asutused ja ESMA jälgivad selle artikli kohaldamist, vaadeldes mahte, mille kohta hinnapakkumised tehakse kättesaadavaks investeerimisühingu klientidele ning mille kohta hinnapakkumised tehakse seoses ühingu muu kauplemistegevusega kättesaadavaks teistele turuosalistele, ning määra, kuivõrd need hinnapakkumised kajastavad valitsevaid turutingimusi tehingute osas samade või sarnaste instrumentidega, mis sõlmitakse reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides. Kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva esitab ESMA komisjonile selle artikli kohaldamise kohta aruande. Juhul, kui esineb märkimisväärsel määral niisugust hinnapakkumis- ja kauplemistegevust, mis ületab õige pisut artikli 17 lõikes 3 mainitud läve või ei ühildu valitsevate turutingimustega, esitab ESMA oma aruande komisjonile enne selle tähtaja lõppu.166.  Komisjon võtab vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades artikli 17 lõikes 3 mainitud mahud, mille juures ühing sõlmib tehingud mõne teise kliendiga, kellele hinnapakkumine on tehtud kättesaadavaks.167.  Komisjon võib võtta vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmeid, täpsustades, mida kujutab endast mõistlik äriline alus hinnapakkumiste avaldamiseks, nagu osutatud artikli 17 lõikes 5.Artikkel 19 Aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega seonduva tehingujärgse teabe avaldamine investeerimisühingute, sealhulgas kliendi korralduste süsteemsete täitjate poolt168.  Investeerimisühingud, kes sõlmivad omal arvel või klientide nimel tehinguid aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentidega, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, avalikustavad nende tehingute mahud ja hinnad ning sõlmimise ajad. See teave avalikustatakse tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu.169.  Vastavalt lõikele 1 avaldatav teave ja selle avaldamise tähtajad peavad vastama artikli 6 kohaselt vastu võetud nõuetele. Juhul kui artikli 6 alusel vastu võetud meetmed näevad teatavate aktsia-, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide tehingute kategooriate puhul ette aruandluse edasilükkamise, kohaldatakse seda võimalust ka nende tehingute suhtes, mis toimuvad väljaspool reguleeritud turge, mitmepoolseid kauplemissüsteeme ja organiseeritud kauplemissüsteeme.170.  Kooskõlas artikliga 41 võib komisjon võtta delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades järgneva:171.  määramiskriteeriumid käesoleva artikli kohaselt avaldatava kauplemisteabe liigitamiseks, eristades liike, mis on kindlaks määratud peamiselt instrumentide hinna määramisega seotud teguritega, ning liike, mis on kindlaks määratud muude teguritega;172.  lõikes 1 sätestatud kohustuse elemendid seoses tehingutega, mis on seotud finantsinstrumentide kasutamisega tagatisena, laenuks või muul otstarbel, mille puhul finantsinstrumentide vahetamine on kindlaks määratud muude tegurite kui instrumendi jooksva turuväärtusega.Artikkel 20 Võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide ning tuletisinstrumentidega seonduva tehingujärgse teabe avaldamine investeerimisühingute, sealhulgas kliendi korralduste süsteemsete täitjate poolt173.  Investeerimisühingud, kes sõlmivad omal arvel või kliendi nimel tehinguid võlakirjade ja struktureeritud finantstoodetega, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on avaldatud prospekt, saastekvootide ning tuletisinstrumentidega, mis on kliirimiskõlblikud või millest on määruse [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] artikli 6 kohaselt teatatud kauplemisteabehoidlale või mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis, avalikustavad nende tehingute mahud ja hinnad ning sõlmimise ajad. See teave avalikustatakse tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu.174.  Vastavalt lõikele 1 avaldatav teave ja selle avaldamise tähtajad peavad vastama artikli 10 kohaselt vastu võetud nõuetele. Juhul kui artikli 10 alusel vastu võetud meetmed näevad teatavate võlakirja-, struktureeritud finantstoodete, saastekvootide või tuletisinstrumentide tehingute kategooriate puhul ette aruandluse edasilükkamise, kohaldatakse seda võimalust ka nende tehingute suhtes, mis toimuvad väljaspool reguleeritud turge, mitmepoolseid kauplemissüsteeme ja organiseeritud kauplemissüsteeme.175.  Kooskõlas artikliga 41 võib komisjon võtta delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades järgneva:176.  määramiskriteeriumid käesoleva artikli kohaselt avaldatava kauplemisteabe liigitamiseks, eristades liike, mis on kindlaks määratud peamiselt instrumentide hinna määramisega seotud teguritega, ning liike, mis on kindlaks määratud muude teguritega;177.  kriteeriumid lõikes 1 sätestatud kohustuse täpsustamiseks seoses tehingutega, mis on seotud finantsinstrumentide kasutamisega tagatisena, laenuks või muul otstarbel, mille puhul finantsinstrumentide vahetamine on kindlaks määratud muude tegurite kui instrumendi jooksva turuväärtusega.IV JAOTISTEHINGUARUANDLUSARTIKKEL 21 Kohustus hoida alal turgude ausameelsustIlma et see piiraks ülesannete jaotust seoses määruse [uus turu kuritarvitamise tõkestamise määrus] sätete kehtestamisega, jälgivad pädevad asutused ESMA koordineerimisel ning kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 31 investeerimisühingute tegevust, tagamaks, et nad käituvad ausalt, õiglaselt ja professionaalselt ning turu ausameelsust edendaval viisil.Artikkel 22 Dokumentide säilitamise kohustus178.  Investeerimisühingud säilitavad asjakohaseid andmeid kõigi nende poolt omal arvel või kliendi nimel finantsinstrumentidega teostatud tehingute kohta vähemalt viie aasta jooksul, pädevale asutusele kättesaadavana. Klientide nimel sooritatud tehingute puhul peavad need andmed sisaldama kogu teavet ja üksikasju, mis on vajalikud kliendi tuvastamiseks, ning direktiivi 2005/60/EMÜ[23] alusel nõutavat teavet. ESMA võib paluda juurdepääsu sellele teabele kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 35 sätestatud menetlusega ja tingimustel.179.  Reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja säilitab asjakohaseid andmeid kõigi nende süsteemide kaudu reklaamitavate finantsinstrumentide tellimuste kohta vähemalt viie aasta jooksul, pädevale asutusele kättesaadavana. Need andmed peavad sisaldama kõiki artikli 23 lõigetes 1 ja 2 sätestatud otstarbel vajalikke üksikasju. ESMA soodustab ja koordineerib pädevate asutuste juurdepääsu teabele vastavalt käesoleva lõike sätetele.Artikkel 23 Tehingutest teatamise kohustus180.  Finantsinstrumentidega tehinguid sooritavad investeerimisühingud edastavad nende tehingute üksikasjad pädevale asutusele nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt järgmise tööpäeva lõpuks. Pädevad asutused kehtestavad kooskõlas direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikliga 89 vajaliku korra tagamaks, et selle teabe saaks ka kõnealuste finantsinstrumentide likviidsuse seisukohast kõige kohasema turu pädev asutus.181.  Lõikes 1 sätestatud kohustust ei kohaldata finantsinstrumentide suhtes, mida ei ole kauplemisele lubatud ning millega ei kaubelda mitmepoolses ega organiseeritud kauplemissüsteemis, finantsinstrumentide suhtes, mille väärtus ei sõltu kauplemisele lubatud või mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava finantsinstrumendi väärtusest, ning finantsinstrumentide suhtes, mis ei mõjuta või tõenäoliselt ei mõjuta finantsinstrumenti, mis on kauplemisele lubatud või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis.182.  Aruanded peavad sisaldama eelkõige ostetud või müüdud finantsinstrumentide nimetusi ja arvu, tehingute kogust, nende sõlmimise kuupäevi ja kellaaegu, tehingute hindu, klientide, kelle nimel investeerimisühing tehingud sõlmis, identifitseerimisandmeid, investeerimisühingus investeerimisotsuse vastuvõtmise ja tehingu sooritamise eest vastutavate isikute ja arvutialgoritmide identifitseerimisandmeid ning kõnealuste investeerimisühingute identifitseerimisandmeid. Tehingute puhul, mis ei toimunud reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis ega organiseeritud kauplemissüsteemis, peavad aruanded sisaldama ka andmeid tehingute liikide tuvastamiseks kooskõlas artikli 19 lõike 3 punktiga a ja artikli 20 lõike 3 punktiga a vastuvõetavate meetmetega.183.  Korraldusi edastavad investeerimisühingud peavad edastataval korraldusel ära näitama kõik lõigete 1 ja 3 otstarbel vajalikud andmed. Selle asemel et märkida korraldusele klientide, kelle nimel investeerimisühing need tehingud edastab, identifitseerimisandmed ning investeerimisühingus investeerimisotsuse vastuvõtmise ja tehingu sooritamise eest vastutavate isikute ja arvutialgoritmide identifitseerimisandmed, võib investeerimisühing teatada edastatud korraldusest ka lõikes 1 sätestatud nõuete kohaselt.184.  Reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja edastab andmed oma platvormil kaubeldavate instrumentidega teostatud tehingute kohta, mis on sooritatud nende süsteemide kaudu ühingu poolt, kelle suhtes käesolevat määrust ei kohaldata, kooskõlas lõigetega 1 ja 3.185.  Aruanded esitab pädevale asutusele kas investeerimisühing ise, tema nimel tegutsev tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja või reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem või organiseeritud kauplemissüsteem, kelle süsteemide kaudu tehing teostati. Pädev asutus võib kiita tehinguteabe kõrvutamise või aruandlussüsteemi, sealhulgas kooskõlas määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) VI jaotisega registreeritud või tunnustatud kauplemisteabehoidla, heaks kui tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja. Juhul kui reguleeritud turg, mitmepoolne kauplemissüsteem, organiseeritud kauplemissüsteem või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja annab tehingutest otse aru pädevale asutusele, võib investeerimisühingu lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmisest vabastada. Juhul kui tehingutest on vastavalt määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artiklile [7] teatatud kauplemisteabehoidlale ning kui need aruanded sisaldavad kõiki lõigete 1 ja 3 kohaselt nõutavaid andmeid, loetakse lõikes 1 sätestatud investeerimisühingu kohustus täidetuks.186.  Kui käesolevas artiklis sätestatud aruanded edastatakse vastavalt direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 37 lõikega 8 vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, edastab nimetatud pädev asutus selle teabe investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, välja arvatud juhul, kui need on vastu võtnud otsuse, et nad ei soovi seda teavet saada.187.  ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, määrates kindlaks alljärgneva:188.  lõigete 1 ja 3 kohaselt avaldamisele kuuluva teabe andmestandardid ja -formaadid, sealhulgas finantstehingutest teatamise meetodid ja süsteemid ning vastavate aruannete vormi ja sisu;189.  lõikes 1 osutatud kohase turu kindlaksmääramise kriteeriumid;190.  ostetavate või müüdavate finantsinstrumentide andmed, tehingute kogus, nende sõlmimise kuupäevad ja kellaajad, tehingute hinnad, teave ja üksikasjad kliendi tuvastamiseks, klientide, kelle nimel investeerimisühing tehingud sõlmis, identifitseerimisandmed, investeerimisühingus investeerimisotsuse vastuvõtmise ja tehingu sooritamise eest vastutavate isikute ja arvutialgoritmide identifitseerimisandmed, kõnealuste investeerimisühingute identifitseerimisandmed, tehingu sooritamise viis ning andmeväljad, mis on vajalikud tehinguaruannete töötlemiseks ja analüüsimiseks vastavalt lõikele 3.ESMA esitab selle regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt […].Esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise õigus on delegeeritud komisjonile, kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.191.  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab ESMA komisjonile käesoleva artikli toimimise kohta aruande, sealhulgas selle kohta, kas pädevatele asutustele laekuvate ja nende vahel vahetatavate tehinguaruannete sisu ja vorm võimaldavad investeerimisühingute tegevust kooskõlas artikliga 21 igakülgselt jälgida. Komisjon võib astuda samme selle nimel, et pakkuda välja muudatusi, sealhulgas sätestades tehingud, mille kohta tuleb teave edastada pädevate asutuste asemel ESMA poolt määratud süsteemile, mis võimaldab asjaomastel pädevatel asutustel kogu käesoleva artikli alusel esitatud teabele juurde pääseda.V jaotisTULETISINSTRUMENDIDArtikkel 24 Kohustus kaubelda reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides192.  Finantssektori vastaspooled, nagu määratletud artikli 2 lõikes 6, ja finantssektorivälised vastaspooled, kes vastavad määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artikli [5 lõike 1 punktis b] sätestatud tingimustele, võivad sõlmida teiste finantssektori vastaspooltega, nagu määratletud artikli 2 lõikes 6, või finantssektoriväliste vastaspooltega, kes vastavad määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artikli [5 lõike 1 punktis b] sätestatud tingimustele, tehinguid, mis ei ole grupisisesed tehingud, nagu määratletud määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artikli [2 punktis a], tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes kohaldatakse artiklis 26 sätestatud menetluse kohast kohustusliku kauplemiskoha nõuet ja mis on loetletud artiklis 27 osutatud registris, ainult:193.  reguleeritud turgudel;194.  mitmepoolsetes kauplemissüsteemides;195.  organiseeritud kauplemissüsteemides või196.  kolmandate riikide kauplemiskohtades, tingimusel, et komisjon on võtnud vastu lõike 4 kohase otsuse, ning tingimusel, et vastav kolmas riik pakub samaväärset selliste kauplemiskohtade vastastikust tunnustamist, mis on saanud direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaselt tegevusloa lubada kauplemisele tuletisinstrumente või kaubelda tuletisinstrumentidega, mille suhtes kohaldatakse selles kolmandas riigis mitteeksklusiivsel alusel kohustusliku kauplemiskoha nõuet.197.  Kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldatakse ka lõikes 1 osutatud vastaspoolte suhtes, kes sõlmivad tehinguid tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide hulka, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku kauplemiskoha nõuet kauplemisel kolmanda riigi finantseerimisasutustega või muude kolmanda riigi üksustega, mille suhtes kohaldataks kliirimiskohustust, kui nad asuksid liidus. Kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldatakse ka kolmandate riikide üksuste suhtes, mille suhtes kohaldataks kliirimiskohustust, kui nad asuksid liidus, kes sõlmivad tehinguid tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide hulka, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku kauplemiskoha nõuet, tingimusel et lepingul on liidus otsene, oluline ja prognoositav mõju, kui see nõue on vajalik või asjakohane vältimaks käesoleva määruse mis tahes sättest kõrvalehoidumist.198.  Tuletisinstrumente, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku kauplemiskoha nõuet, võib lubada kauplemisele ja nendega võib kaubelda mis tahes lõikes 1 osutatud kauplemiskohas mitteeksklusiivsel ja mittediskrimineerival alusel.199.  Komisjon võib võtta vastavalt artiklis 42 sätestatud menetlusele vastu otsuseid, milles sedastab kindlalt, et kolmanda riigi õiguslik ja järelevalveraamistik tagab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemiskoht vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärne käesolevast määrusest, direktiivist [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] ja määrusest [uus turu kuritarvitamise tõkestamise määrus] tulenevate nõuetega, mis kehtivad lõike 1 lõikudes a–c osutatud kauplemiskohtade suhtes, ning mille järgimise osas rakendatakse selles kolmandas riigis tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi.Kolmanda riigi õiguslikku ja järelevalveraamistikku käsitatakse samaväärsena, kui see raamistik vastab kõigile järgmistele tingimustele:200.  kolmanda riigi kauplemiskohad võivad tegutseda ainult sel juhul, kui nad on saanud selleks tegevusloa ning nende suhtes kohaldatakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi;201.  kauplemiskohtadel on olemas selged ja läbipaistvad finantsinstrumentide kauplemisele lubamise eeskirjad, mis tähendab, et finantsinstrumentidega on võimalik kaubelda õiglaselt, korrakohaselt ja tõhusalt ning need on vabalt kaubeldavad;202.  finantsinstrumentide emitentide suhtes kohaldatakse teabe korrapärase ja jooksva esitamise nõudeid, mis tagavad kõrgetasemelise investorite kaitse;203.  see tagab turu läbipaistvuse ja ausameelsuse, välistades turu kuritarvitamise siseringitehingute ja turuga manipuleerimise näol.204.  Komisjon võtab vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades lõikes 2 nimetatud lepingute liigid, millel on liidus otsene, oluline ja prognoositav mõju, ning juhtumid, mille puhul on vajalik või asjakohane kohaldada kohustusliku kauplemiskoha nõuet, et välistada käesoleva määruse mis tahes sättest kõrvalehoidumine.Artikkel 25 Reguleeritud turgudel kaubeldavate tuletisinstrumentide kliirimiskohustusReguleeritud turu korraldaja tagab, et kõik reguleeritud turul sõlmitud tehingud tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes kohaldatakse kliirimiskohustust vastavalt määruse [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] artikli 4 lõikele 3, kliiriks keskne vastaspool.Artikkel 26 Kohustusliku kauplemiskoha nõude menetlus205.  ESMA koostab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, määrates kindlaks alljärgneva:206.  millise tuletisinstrumentide klassiga, mille suhtes kohaldatakse määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artikli 4 lõigete 2 ja 4 kohast kliirimiskohustust, või mis tahes alamhulgaga nendest tuletisinstrumentidest võib kaubelda ainult artikli 24 lõikes 1 loetletud kauplemiskohtades;207.  kohustusliku kauplemiskoha nõude jõustumise kuupäev.ESMA esitab esimeses lõigus nimetatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile kolme kuu jooksul pärast määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artikli 4 lõike 3 kohaste rakenduslike tehniliste standardite vastuvõtmist komisjoni poolt.Esimeses lõigus nimetatud rakenduslike tehniliste standardite vastuvõtmise õigus on antud komisjonile, kooskõlas määruse 1095/2010 artikliga 15.208.  Kohustusliku kauplemiskoha nõue jõustub sel juhul, kui:209.  tuletisinstrumentide klass või selle mis tahes oluline alamhulk on lubatud kauplemisele või kaubeldav vähemalt ühel reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, mis on loetletud artikli 24 lõikes 1, ning210.  seda tuletisinstrumentide klassi või selle mis tahes olulist alamhulka peetakse piisavalt likviidseks, et sellega kaubelda ainult kauplemissüsteemides, mis on loetletud artikli 24 lõikes 1.211.  Rakenduslike tehniliste standardite eelnõu koostamisel käsitab ESMA tuletisinstrumentide klassi või selle mis tahes olulist alamhulka piisavalt likviidsena järgmiste kriteeriumide alusel:212.  tehingute keskmine sagedus;213.  tehingute keskmine maht;214.  aktiivsete turuosaliste arv ja liik.Enne rakenduslike tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile vastuvõtmiseks konsulteerib ESMA üldsusega ning vajadusel võib ta konsulteerida kolmandate riikide pädevate asutustega.215.  ESMA määrab omal algatusel, lähtuvalt lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest ning pärast üldsusega konsulteerimist kindlaks tuletisinstrumentide klassid või üksikud tuletisinstrumentide lepingud, mille suhtes tuleks kohaldada artikli 24 lõikes 1 nimetatud kauplemiskohtades kauplemise nõuet, kuid mille kohta pole ükski keskne vastaspool saanud veel määruse ----/---- (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artikli 10 või 11 kohast tegevusluba või mis ei ole lubatud kauplemisele või millega ei kaubelda artikli 24 lõikes 1 nimetatud kauplemiskohas, ning teavitab neist klassidest või lepingutest komisjoni.Pärast ESMA teate saamist võib komisjon avaldada kutse ettepanekute koostamiseks nende tuletisinstrumentidega kauplemise kohta artikli 24 lõikes 1 nimetatud kauplemiskohtades.216.  ESMA esitab komisjonile vastavalt lõikele 1 uute rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, millega muudetakse, peatatakse või tühistatakse olemasolevad rakenduslikud tehnilised standardid iga kord, kui on ilmnenud olulisi muutusi, mis on määratletavad lõikes 2 sätestatud kriteeriumide alusel. Enne eelnõu esitamist võib ESMA vajaduse korral konsulteerida kolmandate riikide pädevate asutustega. Olemasolevate rakenduslike tehniliste standardite muutmise, peatamise või tühistamise õigus on antud komisjonile, kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.217.  Komisjonile on delegeeritud õigus võtta vastu regulatiivsed tehnilised standardid, milles määratletakse lõike 2 punktis b nimetatud kriteeriumid, kusjuures need võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14. ESMA esitab nende regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt --.--.--.Artikkel 27 Kohustusliku kauplemiskoha nõudega seotud tuletisinstrumentide registerESMA avaldab ja peab oma veebisaidil registrit, milles määratakse ammendavalt ja ühemõtteliselt kindlaks tuletisinstrumendid, millega võib kaubelda ainult artikli 24 lõikes 1 loetletud kauplemiskohtades, kauplemiskohad, kus need on kauplemisele lubatud või kus nendega kaubeldakse, ning kohustusliku kauplemiskoha nõude jõustumise kuupäev.VI jaotisMITTEDISKRIMINEERIV JUURDEPÄÄS FINANTSINSTRUMENTIDE KLIIRIMISELEArtikkel 28 Mittediskrimineeriv juurdepääs kesksele vastaspoolele218.  Ilma et see piiraks määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artikli 8 kohaldamist, võtab keskne vastaspool finantsinstrumente kliirimiseks vastu kedagi diskrimineerimata ning läbipaistvalt, sealhulgas seoses tagatisnõuete ja tasudega, mis on seotud juurdepääsuga, sõltumata kauplemiskohast, kus tehing sõlmiti. Eelkõige peaks sellega tagatama , et kauplemiskohal on õigus mittediskrimineerivale kohtlemisele selles osas, milliseid tagatise nõudeid tema platvormil kaubeldavate lepingute puhul esitatakse, kuidas toimub majanduslikult samaväärsete lepingute tasaarvestus ning risttagatiste andmine sama keskse vastaspoole poolt kliiritud korreleeruvate lepingutega. Keskne vastaspool võib nõuda, et kauplemiskoht vastaks keskse vastaspoole poolt kehtestatud mõistlikele tegevus- ja tehnilistele standarditele. Seda nõuet ei kohaldata tuletisinstrumendilepingute suhtes, mille suhtes juba kohaldatakse määruse [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] artikli 8 kohast juurdepääsukohustust.219.  Kesksele vastaspoolele juurdepääsu ametliku taotluse esitab kesksele vastaspoolele ja selle asjaomasele pädevale asutusele kauplemiskoht.220.  Keskne vastaspool annab kauplemiskohale kirjaliku vastuse kolme kuu jooksul, võimaldades talle juurdepääsu, tingimusel et kõnealune pädev asutus ei ole lõike 4 kohase juurdepääsu andmisest keeldunud, või keeldudes juurdepääsu andmisest. Keskne vastaspool võib juurdepääsutaotluse rahuldamisest keelduda ainult lõikes 6 sätestatud tingimustel. Juhul kui keskne vastaspool keeldub juurdepääsu võimaldamisest, peab ta esitama oma vastuses selle kohta ammendavad põhjendused ning teavitama sellest otsusest kirjalikult oma pädevat asutust. Keskne vastaspool teeb juurdepääsu võimalikuks kolme kuu jooksul pärast juurdepääsutaotlusele positiivse vastuse andmist.221.  Keskse vastaspoole pädev asutus võib keelduda võimaldamast kauplemiskohale juurdepääsu kesksele vastaspoolele ainult juhul, kui juurdepääs ohustaks finantsturgude sujuvat või korrakohast toimimist. Juhul kui pädev asutus keeldub nimetatud alusel juurdepääsu võimaldamast, väljastab ta oma otsuse kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse saamist, esitades kesksele vastaspoolele ja kauplemiskohale selle kohta ammendavad põhjendused, sealhulgas tõendid, millele otsus tugineb.222.  Kolmandas riigis asuv kauplemiskoht võib taotleda juurdepääsu liidus tegutsevale kesksele vastaspoolele ainult juhul, kui komisjon on võtnud selle kolmanda riigi kohta kooskõlas artikli 24 lõikega 4 vastu otsuse, sedastades, et vastava kolmanda riigi õigusraamistik näeb ette direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] alusel tegevusloa saanud kauplemiskohtadele tõhusa samaväärse õiguse taotleda juurdepääsu selles kolmandas riigis tegutsevatele kesksetele vastaspooltele.223.  Kooskõlas artikliga 41 võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades järgneva:224.  tingimused, milliste korral keskne vastaspool võib juurdepääsu võimaldamisest keelduda, sealhulgas tingimused, mis olenevad tehingute mahust, kasutajate arvust ja liigist või muudest ebakohaseid riske tekitavatest teguritest;225.  tingimused, millistel juurdepääs võimaldatakse, sealhulgas arengu etapis finantsinstrumentide kohta esitatud teabe konfidentsiaalsus, mittediskrimineeriv ja läbipaistev arveldustasude määramine, tagatise nõuded ning korralduslikud nõuded seoses tagatise andmisega.Artikkel 29 Mittediskrimineeriv juurdepääs kauplemiskohale226.  Ilma et see piiraks määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) artikli 8a kohaldamist, edastab kauplemiskoht kauplemise sisendandmeid kedagi diskrimineerimata ning läbipaistvalt, sealhulgas juurdepääsutasude osas, keskse vastaspoole taotluse alusel mis tahes kesksetele vastaspooltele, kes on saanud tegevusloa või on tunnustatud määruse [ ] (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) alusel ning kes soovivad kliirida selles kauplemiskohas sõlmitud finantstehinguid. Seda nõuet ei kohaldata tuletisinstrumendilepingute suhtes, mille suhtes juba kohaldatakse määruse [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] artikli 8a kohast juurdepääsukohustust.227.  Kauplemiskohale juurdepääsu ametliku taotluse esitab kauplemiskohale ja selle asjaomasele pädevale asutusele keskne vastaspool.228.  Kauplemiskoht annab kesksele vastaspoolele kirjaliku vastuse kolme kuu jooksul, võimaldades juurdepääsu tingimusel, et asjaomane pädev asutus ei ole keeldunud selle andmisest vastavalt lõikele 4, või keeldudes sellest. Kauplemiskoht võib juurdepääsu võimaldamisest keelduda ainult lõikes 6 sätestatud tingimustel. Juhul kui juurdepääsu võimaldamisest keeldutakse, peab kauplemiskoht esitama oma vastuses kesksele vastaspoolele selle kohta ammendavad põhjendused ning teavitama sellest otsusest kirjalikult oma pädevat asutust. Kauplemiskoht teeb juurdepääsu võimalikuks kolme kuu jooksul pärast juurdepääsutaotlusele positiivse vastuse andmist.229.  Kauplemiskoha pädev asutus võib keelduda võimaldamast kesksele vastaspoolele juurdepääsu kauplemiskohale ainult juhul, kui juurdepääs ohustaks turgude sujuvat või korrakohast toimimist. Juhul kui pädev asutus keeldub nimetatud alusel juurdepääsu võimaldamast, väljastab ta oma otsuse kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse saamist, esitades kauplemiskohale ja kesksele vastaspoolele selle kohta ammendavad põhjendused, sealhulgas tõendid, millele tema otsus tugineb.230.  Kolmandas riigis asuv keskne vastaspool võib taotleda juurdepääsu liidus tegutsevale kauplemiskohale juhul, kui see keskne vastaspool on tunnustatud vastavalt määruse [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] artiklile 23, ning tingimusel, et selle kolmanda riigi õigusraamistik annab määruse [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] kohaselt tunnustatud kesksetele vastaspooltele samaväärse õiguse juurdepääsule selles kolmandas riigis tegutsevatele kauplemiskohtadele.231.  Kooskõlas artikliga 41 võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades järgneva:232.  tingimused, milliste korral kauplemiskoht võib juurdepääsu võimaldamisest keelduda, sealhulgas tingimused, mis olenevad tehingute mahust, kasutajate arvust või muudest ebakohaseid riske tekitavatest teguritest;233.  tingimused, millistel juurdepääs võimaldatakse, sealhulgas arengu etapis finantsinstrumentide kohta esitatud teabe konfidentsiaalsus ning diskrimineerimiseta ja läbipaistev juurdepääsutasude määramine.Artikkel 30 Mittediskrimineeriv juurdepääs võrdlusindeksitele ja nende litsentseerimise kohustus234.  Juhul kui finantsinstrumendi väärtus arvutatakse võrdlusindeksi alusel, tagab võrdlusindeksi suhtes omandiõigust omav isik, et kesksetele vastaspooltele ja kauplemiskohtadele oleks võimaldatud kauplemise ja arveldamise eesmärgil mittediskrimineeriv juurdepääs:235.  olulistele hindade ja andmete sisendandmetele ning teabele selle võrdlusindeksi koosseisu ning arvutamise ja hinna määramise metoodika kohta ning236.  litsentsidele.Juurdepääs sellele teabele võimaldatakse mõistlikul ärilisel alusel kolme kuu jooksul pärast vastava taotluse esitamist keskse vastaspoole või kauplemiskoha poolt ning mitte mingil juhul kõrgema hinnaga kui madalaim hind, millega võimaldatakse juurdepääsu võrdlusindeksile või litsentseeritakse intellektuaalomandiõigusi mõnele teisele kesksele vastaspoolele, kauplemiskohale või mis tahes seotud isikule kliirimise ja kauplemise eesmärgil.237.  Ükski keskne vastaspool, kauplemiskoht ega seotud üksus ei tohi sõlmida ühegi võrdlusindeksi pakkujaga kokkulepet, mille tulemusena:238.  takistataks juurdepääsu sellele teabele või lõikes 1 nimetatud õigustele mis tahes muule kesksele vastaspoolele või kauplemiskohale; või239.  takistataks mis tahes muu keskse vastaspoole või kauplemiskoha juurdepääsu sellele teabele või nendele õigustele vähemalt sama headel tingimustel, kui on võimaldatud asjaomasele kesksele vastaspoolele või kauplemiskohale.240.  Kooskõlas artikliga 41 võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades järgneva:241.  lõike 1 punkti a kohaselt kättesaadavaks tegemisele kuuluv teave;242.  tingimused, millistel juurdepääs võimaldatakse, sealhulgas esitatava teabe konfidentsiaalsus.VII jaotisTOODETESSE SEKKUMISE JA POSITSIOONIDE JÄRELEVALVE MEETMED1. peatükkToodetesse sekkumineArtikkel 31 ESMA ajutise sekkumise volitused243.  Kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 5 võib ESMA, kui ta on põhjendatud alustel veendunud, et lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud, keelata või piirata liidus ajutiselt:244.  teatavate finantsinstrumentide või teatud omadusi evivate finantsinstrumentide turundamist, levitamist või müüki või245.  teatud liiki finantsteenust või -tegevust.Sellist keeldu või piirangut võidakse kohaldada ning nende osas võidakse kohaldada erandeid ESMA poolt kindlaks määratud asjaoludel.246.  ESMA võib võtta vastu lõike 1 kohase otsuse ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:247.  väljapakutav tegevus kujutab endast ohtu investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele;248.  vastava finantsinstrumendi või tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse regulatiivsed nõuded ei maanda seda ohtu;249.  pädev asutus või pädevad asutused ei ole rakendanud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või meetmed, mida on rakendatud, ei maanda seda ohtu piisavalt.250.  Meetme rakendamisel vastavalt käesolevale artiklile võtab ESMA arvesse ulatust, mil määral see meede:251.  võib avaldada finantsturgude tõhususele või investoritele kahjustavat mõju, mis on võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalne, ning252.  võib tekitada õigusnormide erinevuse ärakasutamise riski.Juhul kui pädev asutus või pädevad asutused on võtnud meetme vastavalt artiklile 32, võib ESMA võtta mis tahes lõikes 1 nimetatud meetme, ilma et ta peaks esitama oma arvamuse, nagu sätestatud artiklis 33.253.  Enne kui ta otsustab rakendada käesoleva artikli kohaselt mis tahes meedet, teavitab ESMA pädevaid asutusi tema poolt väljapakutavast meetmest.254.  Otsuse korral rakendada käesoleva artikli kohaselt mis tahes meedet avaldab ESMA oma veebisaidil sellekohase teate. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad ning määratakse kindlaks ajavahemik pärast selle teate avaldamist, mille möödumisel meetmed jõustuvad. Keeldu või piirangut kohaldatakse ainult tegevuste suhtes, mis toimuvad pärast meetmete jõustumist.255.  ESMA vaatab vastavalt lõikele 1 kohaldatud keelu või piirangu mõju läbi asjakohaste ajavahemike tagant, kuid vähemalt kord kolme kuu jooksul. Juhul kui keeldu või piirangut selle kolmekuulise tähtaja möödudes ei pikendata, see aegub.256.  ESMA poolt kooskõlas käesoleva artikliga võetud meede on ülimuslik mis tahes varasema, pädeva asutuse poolt võetud meetme üle.257.  Komisjon võtab vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades kriteeriumid ja tegurid, millega ESMA peab arvestama, kui tekib lõike 2 punktis a nimetatud oht investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.Artikkel 32 Toodetesse sekkumine pädevate asutuste poolt258.  Pädev asutus võib keelata või piirata oma liikmesriigis toimuvat või sellest eksporditavat:259.  teatavate finantsinstrumentide või teatud omadusi evivate finantsinstrumentide turundamist, levitamist või müüki või260.  teatud liiki finantsteenust või -tegevust.261.  Pädev asutus võib võtta lõikes 1 nimetatud meetme, kui ta on põhjendatud alustel veendunud, et:262.  finantsinstrument või -teenus või -tegevus tekitab märkimisväärseid probleeme seoses investorite kaitsega või kujutab endast tõsist ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele;263.  olemasolevad vastava finantsinstrumendi või -teenuse või -tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse reguleerivad nõuded ei maanda lõikes a osutatud riske piisavalt ning olemasolevate nõuete täitmise tõhusama järelevalve või kehtestamisega ei oleks võimalik lahendada seda probleemi paremini;264.  meede on proportsionaalne, võttes arvesse tuvastatud riskide olemust, kõnealuste investorite või turuosaliste struktuuri keerukuse astet ning meetme tõenäolist mõju investoritele ja turuosalistele, kes võivad kõnealust finantsinstrumenti omada, kasutada või selle pealt kasu teenida või tegelda kõnealuse tegevusega või selle pealt kasu teenida;265.  ta on korralikult konsulteerinud pädevate asutustega teistest liikmesriikidest, millele meede võib märkimisväärset mõju avaldada, ning266.  meede ei mõju diskrimineerivalt mõnest teisest liikmesriigist pakutavate teenuste või tegevuste suhtes.Sellist keeldu või piirangut võidakse kohaldada ning nende osas võidakse kohaldada erandeid pädeva asutuse poolt kindlaks määratud asjaoludel.267.  Pädev asutus võib võtta käesoleva artikli alusel meetmeid üksnes juhul, kui ta on teavitanud kõiki teisi pädevaid asutusi ja ESMAt kirjalikult vähemalt üks kuu enne meetme võtmist järgmistest üksikasjadest:268.  finantsinstrument või -teenus või -tegevus, mille suhtes plaanitakse meedet võtta;269.  väljapakutava keelu või piirangu täpne olemus ning millal see peaks kava kohaselt jõustuma ning270.  tõendid, millele tuginedes ta on oma otsuse vastu võtnud ja millest tulenevalt ta on veendunud, et kõik lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.271.  Otsuse korral kehtestada mis tahes lõikes 1 nimetatud keeld või piirang avaldab pädev asutus oma veebisaidil sellekohase teate. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad, ajavahemik pärast selle teate avaldamist, mille möödumisel meetmed jõustuvad, ning tõendid, mille alusel pädev asutus on veendunud, et kõik lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud. Keeldu või piirangut kohaldatakse ainult tegevuste suhtes, mis toimuvad pärast selle teate avaldamist.272.  Pädev asutus tühistab keelu või piirangu, kui lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.273.  Komisjon võtab vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades kriteeriumid ja tegurid, millega pädevad asutused peavad arvestama, kui tekib lõike 2 punktis a nimetatud oht investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.Artikkel 33 ESMA-poolne koordineerimine274.  ESMA-l on seoses pädevate asutuste poolt kooskõlas artikliga 32 võetavate meetmetega soodustaja ja koordineerija roll. Eelkõige tagab ESMA, et pädevate asutuste võetavad meetmed oleksid põhjendatud ja proportsionaalsed ning pädevad asutused järgiksid võimaluse korral järjekindlat lähenemisviisi.275.  Kui ESMA-le on laekunud artikli 32 kohane teade mis tahes meetme kohta, mida plaanitakse selle artikli alusel rakendada, esitab ESMA arvamuse selle kohta, kas vastav keeld või piirang on tema meelest põhjendatud ja proportsionaalne. Juhul kui ESMA on seisukohal, et kõnealuse riski kõrvaldamiseks on tarvis, et meetmeid võtaksid ka teised pädevad asutused, toob ta ka selle oma arvamuses välja. Arvamus avaldatakse ESMA veebisaidil.276.  Juhul kui pädev asutus soovib võtta või võtab meetmeid, minnes vastuollu ESMA poolt kooskõlas lõikega 2 vastu võetud arvamusega, või loobub meetmete võtmisest, minnes vastuollu nimetatud lõike kohase ESMA arvamusega, avaldab ta viivitamatult oma veebisaidil vastava teate, selgitades igakülgselt, mis põhjustel ta nii käitub.2. peatükkPositsioonidArtikkel 34 Siseriiklike positsioonide haldamise meetmete ja positsioonide piirangute koordineerimine ESMA poolt277.  ESMA-l on seoses pädevate asutuste poolt direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 71 lõike 2 alapunkti i ja artikli 72 lõike 1 alapunktide f ja g alusel rakendatavate meetmetega soodustaja ja koordineerija roll. Eelkõige tagab ESMA, et pädevad asutused lähtuvad nende volituste kasutamisel, kehtestatavate meetmete olemuse ja ulatuse määramisel, meetmete kestuse üle otsustamisel ning nende üle järelkontrolli teostamisel järjekindlast lähenemisviisist.278.  Kui ESMAt on teavitatud direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 83 lõike 5 alusel plaanitavatest meetmetest, talletab ESMA andmed vastava meetme kohta ning selle rakendamise põhjused. Direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 72 lõike 1 punktide f ja g alusel rakendatavate meetmete osas koostab ta ja avaldab oma veebisaidil andmebaasi ülevaadetega hetkel jõus olevatest meetmetest, sealhulgas andmed kõnealuse isiku või isikute klassi kohta, kõnealuste finantsinstrumentide andmed, võimalikud kvantitatiivsed mõõted või läved, näiteks maksimaalne lepingute arv, mis isikud saavad piirangu raames sõlmida, võimalikud erandid sellest nõudest ning selle põhjused.Artikkel 35 ESMA volitused positsioonide haldamisel279.  Kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 5 rakendab ESMA, kui kõik lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud, ühte või mitut järgmistest meetmetest:280.  palub mis tahes isikul esitada teavet, sealhulgas kõik olulised dokumendid positsiooni suuruse ja eesmärgi kohta või tuletisinstrumendi kaudu võetud riskipositsiooni kohta;281.  nõuab pärast saadud teabe analüüsimist mis tahes kõnealuselt isikult sammude astumist positsiooni või riskipositsiooni suuruse vähendamiseks;282.  piirab isiku võimet soetada kauba tuletisinstrumente.283.  ESMA võib võtta vastu lõike 1 kohase otsuse ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:284.  lõike 1 punktides a kuni c loetletud meetmetega on võimalik leevendada ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele, sealhulgas seoses füüsiliste kaupade kättetoimetamiskokkulepetega, või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele;285.  pädev asutus või pädevad asutused ei ole võtnud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või meetmed, mida on võetud, ei maanda seda ohtu piisavalt.Energia hulgimüügitooteid puudutavaid meetmeid võib võtta pärast konsulteerimist määrusega (EL) nr 713/2009 asutatud Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga.286.  Lõikes 1 nimetatud meetmete võtmisel võtab ESMA arvesse ulatust, mil määral:287.  selle meetmega on võimalik leevendada ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele või füüsiliste kaupade kättetoimetamiskokkulepetele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele või tõsta märgatavalt pädevate asutuste suutlikkust ohtu jälgida;288.  see meede võib tekitada õigusnormide erinevuse ärakasutamise riski;289.  see meede võib avaldada finantsturgude tõhususele kahjustavat mõju, sealhulgas vähendades nende turgude likviidsust või tekitades turuosalistes kindlusetustunnet, mis on võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalne.290.  Enne kui ta otsustab rakendada mis tahes lõikes 1 nimetatud meedet või pikendada selle rakendamist, teavitab ESMA asjaomaseid pädevaid asutusi tema poolt väljapakutavast meetmest. Lõike 1 punktide a või b alusel esitatud taotluse korral peab vastav teade sisaldama identifitseerimisandmeid isiku või isikute kohta, kellele see on adresseeritud, ning taotluse üksikasju ja põhjusi. Lõike 1 punkti c alusel rakendatava meetme korral peab vastav teade sisaldama andmeid kõnealuse isiku või isikute klassi kohta, kõnealuste finantsinstrumentide kohta, asjakohaseid kvantitatiivseid mõõteid või lävesid, näiteks maksimaalset lepingute arvu, mis isik või isikute klass saab sõlmida, ning meetme rakendamise põhjusi.291.  Teade tuleb esitada vähemalt 24 tundi enne seda, kui meede või selle pikendamine peaks jõustuma. Erandlikel asjaoludel, kui teadet ei ole võimalik esitada 24 tundi ette, võib ESMA esitada teate vähem kui 24 tundi enne meetme ettenähtud jõustumist.292.  Otsuse korral võtta lõike 1 punkti c kohaselt mis tahes meedet või pikendada selle meetme võtmist avaldab ESMA oma veebisaidil sellekohase teate. Teade peab sisaldama andmeid kõnealuse isiku või isikute klassi kohta, kõnealuste finantsinstrumentide kohta, asjakohaseid kvantitatiivseid mõõteid või lävesid, näiteks maksimaalset lepingute arvu, mis isik või isikute klass saab sõlmida, ning meetme võtmise põhjusi.293.  Meede jõustub teate avaldamisel või teates kindlaks määratud ajal, mis tähendab pärast teate avaldamist, ning kehtib ainult tehingute suhtes, mis sõlmitakse pärast meetme jõustumist.294.  ESMA vaatab vastavalt lõike 1 punktile c kohaldatud meetmete mõju läbi asjakohaste ajavahemike tagant, kuid vähemalt kord kolme kuu jooksul. Juhul kui meedet selle kolmekuulise tähtaja möödudes ei pikendata, aegub see automaatselt. Meetmete pikendamise korral kohaldatakse lõikeid 2–8.295.  ESMA poolt kooskõlas käesoleva artikliga võetud meede on ülimuslik mis tahes varasema, pädeva asutuse poolt 1. jao kohaselt võetud meetme üle.296.  Komisjon võtab vastavalt artiklile 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmed, täpsustades kriteeriumid ja tegurid, millega ESMA peab arvestama, kui tekib lõike 2 punktis a nimetatud oht finantsturgude korrakohasele toimimisele ja ausameelsusele, sealhulgas seoses füüsiliste kaupade kättetoimetamiskokkulepetega, või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.VIII jaotisTEENUSTE OSUTAMINE KOLMANDATE RIIKIDE ÜHINGUTE POOLT ILMA FILIAALITAARTIKKEL 36 ÜLDSÄTTED297.  Kolmanda riigi ühing võib osutada liidus asutatud võrdsetele vastaspooltele direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artiklis 30 loetletud teenuseid ilma filiaali asutamata ainult juhul, kui ta on registreeritud ESMA poolt kooskõlas artikliga 37 hallatavas kolmandate riikide ühingute registris.298.  ESMA võib registreerida kolmanda riigi ühingu, kes on esitanud taotluse investeerimisteenuste ja -tegevuse pakkumiseks liidus vastavalt lõikele 1, ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:299.  komisjon on võtnud vastu otsuse vastavalt artikli 37 lõikele 1;300.  ühing on saanud tegevusloa jurisdiktsioonis, kus ta on asutatud samade investeerimisteenuste või -tegevuse pakkumiseks, mida ta kavatseb pakkuda liidus, ning tema suhtes kohaldatakse tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi, mis tagavad selles kolmandas riigis kehtivate nõuete tema poolt täieliku täitmise;301.  on sõlmitud koostöökokkulepped kookõlas artikli 37 lõikega 2.302.  Lõikes 1 osutatud kolmanda riigi ühing esitab oma taotluse ESMA-le pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu artiklis 37 osutatud otsuse, milles sedastatakse, et kolmanda riigi, kus kolmanda riigi ühing on saanud tegevusloa, õiguslik ja järelevalveraamistik on samaväärne artikli 37 lõikes 1 kirjeldatud nõuete raamistikuga.Registreerimist taotlev kolmanda riigi ühing esitab ESMA-le kogu tema registreerimiseks vajalikuks peetava teabe. ESMA hindab 30 tööpäeva jooksul pärast taotluse laekumist, kas taotlus sisaldab kõiki nõutavaid andmeid. Juhul kui taotlus ei sisalda kõiki vajalikke andmeid, määrab ESMA tähtaja, mille jooksul kolmanda riigi ühing peab esitama lisateavet.Registreerimise otsuse vastuvõtmisel lähtutakse sellest, kas lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.180 tööpäeva jooksul pärast kõiki andmeid sisaldava taotluse laekumist teavitab ESMA taotlejast mitte-ELi ühingut kirjalikult koos kõigiti põhjendatud selgitusega, kas registreerimistaotlus rahuldati või lükati tagasi.303.  Kolmandate riikide ühingud, kes hakkavad osutama teenuseid kooskõlas käesoleva artikliga, teavitavad enne teenuste osutamisega alustamist liidus asutatud kliente sellest, et neil ei ole lubatud osutada teenuseid muudele klientidele kui ainult võrdsetele vastaspooltele ning et nende suhtes ei kohaldata liidus järelevalvet. Nad märgivad ära vastavas kolmandas riigis järelevalve eest vastutava pädeva asutuse nime ja aadressi.Esimeses lõigus sätestatud teave esitatakse kirjalikult ja esiletoodud viisil.Liidus asutatud isikud võivad osta investeerimisteenuseid kolmanda riigi ühingult, mis ei ole lõike 1 kohaselt registreeritud, ainult omal eksklusiivsel algatusel.304.  Mis tahes vaidlused kolmandate riikide ühingute ja ELi investorite vahel lahendatakse vastavalt liikmesriigi õigusele ja kohtualluvusele.305.  Komisjonile on delegeeritud õigus võtta vastu regulatiivsed tehnilised standardid, milles määratakse kindlaks teave, mille registreerimist taotlev kolmanda riigi ühing peab ESMA-le koos registreerimistaotlusega kooskõlas lõikega 3 esitama, ning selle teabe vorm kooskõlas lõikega 4.Esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.ESMA esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [ ].Artikkel 37Samaväärsuse otsus306.  Komisjon võib vastavalt artiklis 42 sätestatud menetlusele võtta vastu otsuse seoses kolmanda riigiga, kui kõnealuse kolmanda riigi õiguslik ja järelevalveraamistik tagab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud ühingute suhtes kohaldatakse õiguslikult siduvaid nõudeid, millel on samaväärne mõju nõuetega, mis on sätestatud direktiivis nr [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv], käesolevas määruses ja direktiivis 2006/49/EÜ [kapitali adekvaatsuse direktiiv] ja nende rakendusaktidega, ning et kõnealune kolmas riik on sätestanud samaväärse vastastikuse usaldatavusnõuete raamistiku tunnustamise, mida kohaldatakse selle direktiivi kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingute suhtes.Kolmanda riigi usaldatavusnõuete raamistikku võib pidada samaväärseks, kui see raamistik vastab kõigile järgmistele tingimustele:307.  selles kolmandas riigis investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvad ühingud võivad tegutseda ainult sel juhul, kui nad on saanud selleks tegevusloa ning nende suhtes kohaldatakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja täitevmenetlusi;308.  selles kolmandas riigis investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvate ühingute suhtes kehtivad piisavad kapitalinõuded ning asjakohased nõuded nende aktsionäride ja juhtorgani suhtes;309.  investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvate ühingute suhtes kehtivad piisavad organisatsioonilised nõuded sisekontrollifunktsiooni valdkonnas;310.  investeerimisteenuseid ja -tegevust pakkuvate ühingute suhtes kehtivad piisavad ärireeglid;311.  see tagab turu läbipaistvuse ja ausameelsuse, välistades turu kuritarvitamise siseringitehingute ja turuga manipuleerimise näol.312.  ESMA sõlmib nende kolmandate riikide, kelle õiguslik ja järelevalveraamistik on tunnistatud vastavalt lõikele 1 samaväärseks, asjaomaste pädevate asutustega koostöökokkulepped. Neis kokkulepetes määratakse kindlaks vähemalt alljärgnev:313.  ESMA ja kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste vahelise teabevahetuse mehhanism, sealhulgas juurdepääs kogu teabele, mida ESMA küsib, mitte-ELi ühingute kohta, mis on saanud tegevusloa vastavas kolmandas riigis;314.  mehhanism ESMA kiireks teavitamiseks juhul, kui kolmanda riigi pädev asutus arvab, et kolmanda riigi ühing, kelle üle see pädev asutus teostab järelevalvet ja kes on registreeritud ESMA poolt kooskõlas artikliga 38, rikub oma tegevusloa tingimusi või muid õigusnõudeid, mida ta on kohustatud järgima;315.  järelevalvetegevuse koordineerimise menetlused, sealhulgas vajadusel kohapealsed kontrollid.Artikkel 38RegisterESMA registreerib mitte-ELi ühingud, kellel on lubatud pakkuda liidus investeerimisteenuseid või -tegevust vastavalt artiklile 36. See register on avalikult kättesaadav ESMA veebisaidil ning see sisaldab teavet teenuste või tegevuse kohta, mida mitte-ELi ühingutel on lubatud pakkuda, ning kolmandas riigis nende üle järelevalvet teostavate pädevate asutuste kontaktandmeid.Artikkel 39Registrist kustutamine316.  Kui on täidetud lõikes 2 sätestatud tingimused, kustutab ESMA mitte-ELi ühingu vastavalt artiklile 38 loodud registrist, juhul kui:317.  ESMA-l on põhjendatud ja dokumentidele tuginevat alust arvata, et mitte-ELi ühing käitub liidus investeerimisteenuseid või -tegevust pakkudes viisil, mis on selgelt investorite huve või turgude korrakohast toimimist kahjustav, või318.  ESMA-l on põhjendatud ja dokumentidele tuginevat alust arvata, et mitte-ELi ühing on liidus investeerimisteenuseid või -tegevust pakkudes tõsiselt rikkunud tema suhtes kolmandas riigis kehtivaid nõudeid, ning komisjon on sellele tuginedes võtnud vastu otsuse vastavalt artikli 37 lõikele 1.319.  ESMA võib võtta vastu lõike 1 kohase otsuse ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:320.  ESMA on pöördunud selles küsimuses vastava kolmanda riigi pädeva asutuse poole, kuid see pädev asutus ei ole rakendanud asjakohaseid meetmeid, mis oleksid vajalikud kaitsmaks investoreid ja turgude korrektset toimimist liidus, või ei ole suutnud tõestada, et see kolmanda riigi ühing täidab tema suhtes kolmandas riigis kehtivaid nõudeid, ning321.  ESMA on teavitanud vastava kolmanda riigi pädevat asutust oma kavatsusest kolmanda riigi ühing registrist kustutada vähemalt 30 päeva enne tema registrist kustutamist.322.  ESMA teavitab mis tahes lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmetest viivitamatult komisjoni ning avaldab oma otsuse oma veebisaidil.323.  Komisjon hindab, kas tingimused, mille alusel artikli 37 lõike 1 kohane otsus vastu võeti, on kõnealuse riigi osas jätkuvalt täidetud.IX jaotisDELEGEERITUD ÕIGUSAKTID JA RAKENDUSAKTID1. PEATÜKKDelegeeritud õigusaktidArtikkel 40 Delegeeritud õigusaktidKooskõlas artikliga 41 on komisjonil on õigus võtta artikli 2 lõike 3, artikli 4 lõike 3, artikli 6 lõike 2, artikli 8 lõike 4, artikli 10 lõike 2, artikli 11 lõike 2, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 7, artikli 14 lõike 5, artikli 14 lõike 6, artikli 16 lõike 3, artikli 18 lõike 2, artikli 18 lõike 3, artikli 19 lõike 3, artikli 20 lõike 3, artikli 28 lõike 6, artikli 29 lõike 6, artikli 30 lõike 3, artikli 31 lõike 8, artikli 32 lõike 6, artikli 35 lõike 10 ning artikli 45 lõike 2 küsimustega seoses vastu delegeeritud õigusakte.Artikkel 41 Delegeeritud volituste rakendamine324.  Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.325.  Volitused delegeeritakse määramata ajaks alates artikli 41 lõikes 1 märgitud kuupäevast.326.  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad volituste delegeerimise mis tahes ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.327.  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.328.  Delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.2. peatükkRakendusaktidArtikkel 42 Komiteemenetlus329.  Artiklites 24, 26 ja 37 sätestatud rakendusaktide vastuvõtmise ettevalmistamisel on komisjonile abiks komisjoni otsusega 2001/528/EÜ[24] asutatud Euroopa väärtpaberikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011[25] tähenduses.330.  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5, võttes arvesse nimetatud määruse artikli 8 sätteid.X jaotisLÕPPSÄTTEDArtikkel 43 Aruandlus ja kontroll331.  Enne [kahe aasta möödumist pärast finantsinstrumentide turgude määruse rakendamist, nagu sätestatud artikli 41 lõikes 2], esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande artiklite 3–6 ja 9–12 alusel kehtestatud läbipaistvuskohustuste tegeliku mõju kohta, eelkõige artikli 3 lõike 2 ning artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel antud tehingueelse läbipaistvuse kohustustest erandlike vabastuste kohaldamise ja jätkuva asjakohasuse kohta.332.  Enne [kahe aasta möödumist pärast finantsinstrumentide turgude määruse rakendamist, nagu sätestatud artikli 41 lõikes 2], esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist nõukogule ja parlamendile aruande artikli 13 toimimise kohta, sealhulgas selle kohta, kas pädevatele asutustele laekuvate ja nende vahel vahetatavate tehinguaruannete sisu ja vorm võimaldab investeerimisühingute tegevust kooskõlas artikli 13 lõikega 1 igakülgselt jälgida. Komisjon võib esitada asjakohaseid ettepanekuid, sealhulgas selles osas, kas kehtestada nõue, et tehingutest tuleks aru anda mitte pädevatele asutustele, vaid ESMA määratud süsteemile, mis võimaldaks pädevatele asutustele juurdepääsu kogu käesoleva artikli kohaselt esitatud teabele.333.  Enne [kahe aasta möödumist pärast finantsinstrumentide turgude määruse rakendamist, nagu sätestatud artikli 41 lõikes 2], esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande edusammude kohta standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemise üleviimisel börsidele või elektroonilistele kauplemisplatvormidele vastavalt artiklitele 22 ja 24.Artikkel 44 Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmine334.  Määruse [Euroopa turu infrastruktuuri määrus] artikli 67 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik: „Kauplemisteabehoidla edastab andmed pädevatele asutustele kooskõlas määruse [finantsinstrumentide turgude määrus] artiklis 23 sätestatud nõuetega.”Artikkel 45 Üleminekusäte335.  1. Olemasolevad kolmandate riikide ühingud võivad jätkata oma teenuste ja -tegevuse pakkumist liikmesriikides vastava liikmesriigi korra kohaselt kuni [nelja aasta vältel pärast käesoleva määruse jõustumist].336.  2. Komisjonil võib võtta kooskõlas artikliga 41 delegeeritud õigusaktidega vastu meetmeid, täpsustades tähtaja, mille võrra pikendatakse lõikes 2 sätestatud tähtaega, võttes arvesse komisjoni poolt kooskõlas artikliga 37 juba vastu võetud samaväärsuse otsuseid ning oodatavaid muutusi kolmandate riikide õiguslikus ja järelevalveraamistikus.Artikkel 46 Jõustumine ja kohaldamineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolevat määrust kohaldatakse alates [päevast, mil möödub 24 kuud käesoleva määruse jõustumisest], välja arvatud artikli 2 lõige 3, artikli 4 lõige 3, artikli 6 lõige 2, artikli 8 lõige 4, artikli 10 lõige 2, artikli 11 lõige 2, artikli 12 lõige 2, artikli 13 lõike 7, artikli 14 lõike 5, artikli 14 lõike 6, artikli 16 lõige 3, artikli 18 lõige 2, artikli 18 lõige 3, artikli 19 lõige 3, artikli 20 lõige 3, artikli 23 lõige 8, artikli 24 lõige 5, artikkel 26, artikli 28 lõige 6, artikli 29 lõige 6, artikli 30 lõige 3 ning artiklid 31, 32, 33, 34 ja 35, mida kohaldatakse kohe pärast käesoleva määruse jõustumist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] Finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamine toimub Lamfalussy protsessi alusel (2001. aasta märtsis Stockholmis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil vastu võetud, väärtpaberiturgude tõhusamale reguleerimisele suunatud neljatasandiline lähenemisviis regulatsiooni käsitlemisele, mida soovitas Euroopa väärtpaberiturgude reguleerimiseks moodustatud, parun Alexandre Lamfalussy juhitud tarkade komitee), mida on edasi arendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010, millega asutati Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve). 1. tasandil võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu kaasotsustuse teel vastu direktiivi, mis kätkeb raampõhimõtteid ning annab komisjonile volitused võtta 2. tasandil tegutsedes vastu delegeeritud õigusaktid (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290, C 115/47) või rakendusaktid (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 291, C 115/47). Delegeeritud õigusaktide koostamisel konsulteerib komisjon liikmesriikide poolt koostöös Euroopa väärtpaberikomiteega määratud ekspertidega. Komisjoni palvel võib ESMA anda komisjonile 2. tasandi õigusaktidesse kaasatavate tehniliste üksikasjade asjus nõu. Lisaks võib 1. tasandi õigusaktis volitada ESMAt töötama kooskõlas ESMA määruse artiklitega 10 ja 15 välja regulatiivsed või rakenduslikud tehnilised standardid, mis komisjon võib vastu võtta (ehkki regulatiivsete tehniliste standardite puhul jääb nõukogule ja parlamendile õigus need vastustada). 3. tasandil koostab ESMA ka soovitused ja juhised ning võrdleb reguleerimistavasid vastastikuste eksperdihinnangute abil, et tagada 1. ja 2. tasandil vastu võetud eeskirjade sidus rakendamine ja kohaldamine. Lõpuks kontrollib komisjon ELi õigusaktide täitmist liikmesriikide poolt ning võib rakendada neid rikkuvate liikmesriikide suhtes õiguslikke meetmeid.[2] Direktiiv 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude raamdirektiiv).[3] Direktiiv 2006/73/EÜ (finantsinstrumentide turgude rakendusdirektiiv), millega rakendatakse direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude raamdirektiiv).[4] Määrus nr 1287/2006 (finantsinstrumentide turgude rakendusmäärus) millega rakendatakse direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude raamdirektiiv) seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241/1 2.09.2006).[5] „ Monitoring Prices, Costs and Volumes of Trading and Post-trading Services ”, Oxera, 2011.[6] Vt KOM(2010) 301 (lõplik) „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Keskpangale „Finantsteenuste reguleerimine jätkusuutliku kasvu tagamiseks””, juuni 2010.[7] Vt G20 juhtide 24.–25. septembri 2009. aasta Pittsburghi tippkohtumisel tehtud avaldus: http://www.pittsburghsummit.gov/mediacenter/129639.htm.[8] Selle tulemusena avaldas komisjon teatise KOM(2009) 563 (lõplik) „Tuletisinstrumentide tõhusate, turvaliste ja usaldusväärsete turgude tagamine: edasised poliitikameetmed”, 20. oktoober 2009.[9] Vt KOM(2010) 484, ettepanek määruse vastuvõtmiseks börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, september 2010.[10] Vt Jacques de Larosière’i juhitud ELi kõrgetasemelise finantsjärelevalve eksperdirühma aruanne, veebruar 2009, ning nõukogu järeldused ELi finantsjärelevalve tugevdamise kohta, 10862/09, juuni 2009.[11] Vt finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise teemalise üldsusega konsulteerimise tulemused: http://circa.europa.eu/Public/irc/markt/markt_consultations/library?l=/financial_services/mifid_instruments&vm=detailed&sb=Title ning kokkuvõte mõju hindamise aruanded 13. lisas.[12] Kokkuvõttega on võimalik tutvuda aadressil: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/isd/10-09-21-hearing-summary_en.pdf.[13] Vt CESRi tehnilised soovitused Euroopa Komisjonile finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise raames ning vastused Euroopa Komisjoni palvele saada täiendavat teavet, 29. juuli 2010: http://www.esma.europa.eu/popup2.php?id=7003, ning CESRi teine pakett tehnilisi soovitusi Euroopa Komisjonile finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise raames ning vastused Euroopa Komisjoni palvele saada täiendavat teavet, 13. oktoober 2010: http://www.esma.europa.eu/popup2.php?id=7279.[14] Need kaks uuringut viisid läbi kaks välist konsultanti, kes valiti kooskõlas Euroopa Komisjoni eeskirjadega kehtestatud valikumenetluse kohaselt. Need kaks uuringut ei väljenda Euroopa Komisjoni vaateid ega arvamusi.[15] Direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, ELT L 275, 25.10.2003, viimati muudetud direktiiviga 2009/29/EÜ, ELT L 140, lk 63.[16] ELT C , , lk .[17] ELT L 241, 2.9.2006, lk 1.[18] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[19] EÜT L8, 12.1.2001, lk 1[20] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[21] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.[22] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.[23] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. a direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15).[24] EÜT L 191, 13.7.2001, lk 45.[25] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.