				|

		52013PC0702

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 754/2009, (EL) nr 1262/2012, (EL) nr 39/2013 ja (EL) nr 40/2013 teatavate kalapüügivõimaluste osas /* COM/2013/0702 final - 2013/0337 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Nõukogu määrustega (EL) nr 39/2013 ja (EL) nr
40/2013 on 2013. aastaks määratud kindlaks teatavate kalavarude ja
kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi
kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes. Nimetatud
määrustega kindlaksmääratud püügivõimalusi muudetakse nende kehtivusaja jooksul
tavaliselt mitu korda.
Määrusega (EL) nr 1262/2012 on 2013. ja 2014.
aastaks kehtestatud ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere
kalavarudega.
Määrusega (EÜ) nr 754/2009 on teatavad
laevarühmad välja jäetud määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud
tursa püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast. Kui välja jäetud
laevarühm on vaja uuesti määruse (EÜ) nr 754/2009 reguleerimisalasse lisada,
tuleb kõnealuse määruse asjaomast sätet muuta; samuti on vaja muuta
püügikoormuse piiranguid, mis on sätestatud eespool nimetatud kahe
kalapüügivõimalusi käsitleva määruse IIA lisas.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ei kohaldata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud muudatustega soovitakse muuta nelja
eespool osutatud määrust järgmiselt.
–
Laevarühmade taaslisamine tursa püügikoormuse
reguleerimise korra kohaldamisalasse. Tursavarude majandamiskavaga (nõukogu
määrus (EÜ) nr 1342/2008) on kehtestatud kõnealuse varu suhtes püügikoormuse
reguleerimise kord, mis põhineb liikmesriikide poolt komisjonile ning kalanduse
teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele (STECF) korrapäraselt esitatavatel
andmetel. Liikmesriikide andmetel põhineva STECFi nõuande alusel võib komisjon
seejärel teha ettepaneku jätta teatavad laevarühmad tursakavaga kehtestatud
püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja. Sellise väljajätmise
põhitingimuseks on see, et asjaomaste laevade tursapüük ei tohi ületada
1,5 % kogupüügist. Liikmesriigid peavad igal aastal esitama väljajäetud
laevade kohta aruande, et komisjon saaks kindlaks teha (STECFi nõuande alusel),
kas 1,5 % tursapüügi piirnormist on kinni peetud. Tursakavaga on ette
nähtud, et vastasel juhul kohaldab nõukogu asjaomaste laevade suhtes taas
püügikoormuse reguleerimise korda. Sellega seoses ning järgides tursakavaga
kehtestatud korda ja selle rakenduseeskirju, on muudatusettepanekuga ette
nähtud, et ühe Prantsusmaa ja ühe Hispaania laevarühma suhtes, mis on seni
tursapüügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast muutmismäärustega (EÜ)
nr 754/2009, (EL) nr 39/2013 ja 40/2013 välja jäetud, kohaldatakse taas
püügikoormuse reguleerimise korda.
–
Käesoleva ettepanekuga parandatakse kaks viga.
Esimene puudutab määruse (EL) nr 40/2013 kannet merilutsu lubatud kogupüügi
kohta IV püügipiirkonna Norra vetes. Kõnealust kannet oleks tulnud muuta varem
2013. aastal vastavalt ELi ja Norra vaheliste konsultatsioonide tulemustele. Teine
viga on seotud Norra osaga põhjaputassuu püügikvoodist ELi vetes. Arvutusviga
tuleb parandada arvus, mis on kehtestatud määruses (EL) nr 40/2013 sätestatud
2013. aasta püügivõimaluste esimesel muutmisel.
–
2010. aastal keelas Vaikse ookeani lääne- ja keskosa
kalanduskomisjon (WCPFC) Vaikse ookeani lõunaosa pikkuimtuuni sihtpüügi WCPFC
konventsiooni piirkonnas lõuna pool 20°s. Kuigi ELi laevad ei ole kõnealust
kalavaru enne 2010. aastat ega alates sellest ajast püüdnud, on asjakohane
täiendada WCPFC konventsiooni alal registreeritud ELi laevade suhtes
kohaldatavat regulatiivset raamistikku, mis on sätestatud määruses (EL) nr
40/2013.
–
India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) võttis
aastakoosolekul 2013 vastu resolutsiooni, mille eesmärk on kaitsta
pikkuim-hallhaisid ning mida kohaldatakse selliste kalalaevade suhtes, mis on
kantud India Ookeani Tuunikomisjoni poolt lubatud laevade registrisse või
kellel on luba püüda kõnealuse komisjoni poolt seoses avamerepüügiga
majandatavat tuunikala ja sellele lähedasi liike. Samuti nähakse meetmega ette
paindlikum kord seoses püügivõimalustega, mida kohaldatakse rannalähedasel
püügil ehk laevadele, kes tegelevad kalapüügiga üksnes oma majandusvööndis. See
India Ookeani Tuunikomisjoni meede tuleb lisada kõiki perekonda Alopiidae
kuuluvaid rebashai liike käsitlevatele meetmetele, mis on sätestatud määruses
(EL) nr 40/2013. Lisaks sellele tuleb parandada viga VI lisa punktis 2 seoses
ELi laevadega, kellel on lubatud püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni IOTC
konventsiooni alal.
–
Komisjon küsis Rahvusvaheliselt Mereuurimise
Nõukogult (ICES) nõuannet selle kohta, kas on asjakohane vaadata läbi süvamere
haisid käsitlev loetelu, mis on sätestatud nõukogu määruses (EL) nr 1262/2012,
millega kehtestatakse 2013. ja 2014. aastaks ELi laevadele püügivõimalused
seoses teatavate süvamere kalavarudega. 2013. aasta juuli ICESi nõuandes on
öeldud, et on piisavalt teaduslikke andmeid selleks, et jätta mustsuu-koerhai (Galeus
melastomus) kõnealusest loetelust välja ning kanda loetellu kõik perekonda Centrophorus
spp kuuluvad liigid.
2013/0337 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 754/2009,
(EL) nr 1262/2012, (EL) nr 39/2013 ja (EL) nr 40/2013 teatavate
kalapüügivõimaluste osas
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu määruse (EÜ)
nr 2371/2002[1]
kohaselt tuleb kehtestada liidu meetmed, millega reguleeritakse juurdepääsu
vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, võttes arvesse
kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majanduslikke nõuandeid ning eelkõige
kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid ja
piirkondlikelt nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid.
(2)       Määrusega (EÜ)
nr 754/2009[2]
jättis nõukogu teatavad laevarühmad välja nõukogu määruse (EÜ)
nr 1324/2008[3]
III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast.
Praegu on kõnealuse korraga hõlmatud laevade lubatud püügikoormus kehtestatud
nõukogu määruse (EL) nr 39/2013[4]
ja nõukogu määruse (EL) nr 40/2013 IIA lisas.[5]
(3)       Hispaania lipu all sõitvate
laevade rühm, mis püüab kala Šotimaast lääne pool, ei kuulu praegu määruses
(EÜ) nr 1342/2008 sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra
kohaldamisalasse. Hispaania poolt 2013. aastal esitatud teabe põhjal ei olnud
STECFil võimalik hinnata, kas määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud tingimused
olid 2012. aasta püügiperioodil jätkuvalt täidetud. Seepärast on asjakohane
hõlmata taas kõnealune Hispaania laevarühm nimetatud püügipiirkoormuse
reguleerimise korraga. Määrust (EÜ) nr 754/2009 ja määruse (EL) nr 39/2013
IIA lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(4)       Prantsusmaa lipu all sõitvate
laevade rühm, mis püüab kala Põhjamerel, ei kuulu praegu määruses (EÜ) nr
1342/2008 sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalasse.
Prantsusmaa poolt 2013. aastal esitatud teabe põhjal jõudis STECF järeldusele,
et kõnealuste laevade puhul ületas püük kehtestatud piirmäära. Seepärast on
asjakohane hõlmata taas kõnealune Prantsusmaa laevarühm nimetatud püügikoormuse
reguleerimise korraga. Määrust (EÜ) nr 754/2009 ja määruse (EL) nr 40/2013
IIA lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(5)       Nõukogu määrusega (EL) nr
1262/2012[6]
on määratud kindlaks loetellu kantud süvamerehaide püügi piirnormid 2013. ja
2014. aastaks. Komisjon küsis Rahvusvaheliselt Mereuurimise Nõukogult (ICES)
nõuannet selle kohta, kas on asjakohane kõnealune loetelu uuesti läbi vaadata.
ICES leidis, et on piisavalt teaduslikke andmeid selleks, et jätta
mustsuu-koerhai (Galeus melastomus) kõnealusest loetelust välja ning
kanda süvemerehaide loetellu kõik perekonda Centrophorus (Centrophorus
spp) kuuluvad liigid. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1262/2012 vastavalt
muuta.
(6)       India Ookeani Tuunikomisjon
(IOTC) võttis aastakoosolekul 2013 vastu resolutsiooni, mille eesmärk on
kaitsta pikkuim-hallhaisid ning mida kohaldatakse selliste kalalaevade suhtes,
mis on kantud India Ookeani Tuunikomisjoni poolt lubatud laevade registrisse; kõnealuse
resolutsiooniga keelatakse ajutise katsemeetmena pikkuim-hallhaide rümpade või
nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine, lossimine või ladustamine.
Resolutsiooniga on nähtud ette erand rannalähedase püügiga tegelevatele
kalalaevadele, kes teostavad püügioperatsioone ainult selle liikmesriigi
majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad. Määruse
(EL) nr 40/2013 artiklit 23 tuleks vastavalt muuta.
(7)       Vaikse
ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) võttis aastakoosolekul 2010
vastu soovituse, millega piiratakse selliste laevade arvu, kes tegelevad Vaikse
ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni aktiivse püügiga konventsiooni alal lõuna pool
20°s. Seetõttu tuleks tagada, et ELi laevad ei püüa edaspidi kõnealust
liiki WCPFC konventsiooni piirkonnas lõuna pool 20°s. Määruse artiklisse 29
tuleks lisada uus lõige.
(8)       ELi laevade
kalapüügivõimalused Norra vetes ja Norra laevade kalapüügivõimalused ELi vetes
kehtestatakse igal aastal, võttes arvesse kalapüügiõiguste alaseid
konsultatsioone, mida peetakse vastavalt Norraga kalandussuhteid käsitlevale
kahepoolsele kokkuleppele[7].
Kuni 2013. aasta kalapüügivõimaluste üle läbirääkimiste lõpetamiseni kehtestati
määrusega (EL) nr 40/2013 asjaomaste kalavarude ajutised püügivõimalused. 18.
jaanuaril 2013 viidi Norraga peetud konsultatsioonid lõpule ning nõukogu
määrusega (EL) nr 297/2013[8]
muudeti määruse (EL) nr 40/2013 asjaomaseid sätteid. Merilutsuvarud IV
püügipiirkonna Norra vetes jäeti aga määrusest (EL) nr 297/2013 ekslikult
välja. Peale selle ei vasta põhjaputassuu kogus, mida Norra võib püüda ELi
vetes II, IVa, V ja VI püügipiirkonnas põhja pool 56° 30′ N ning VII
püügipiirkonnas lääne pool 12° W, kõnealuse riigiga pärast konsulteerimist
sõlmitud kokkuleppele. Määruse (EL) nr 40/2013 IA lisa tuleks vastavalt muuta.
(9)       Avastati viga seoses laevade
arvuga, kellel on lubatud püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni IOTC konventsiooni
alal, ning seoses püügivõimsusega, mis on ELile eraldatud kõnealuse kalavaru
püüdmiseks nimetatud alal. Määruse (EL) nr 40/2013 VI lisa tuleks
vastavalt muuta.
(10)     Käesoleva
määruse püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada alates 1.
veebruarist 2013. Sätteid, milles käsitletakse püügi piirnorme ja
püügivõimaluste jaotamist, tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2013, välja
arvatud WCPFC-d ja IOTC-d käsitlevaid uusi sätteid, mida tuleks kohaldada
alates käesoleva määruse jõustumisest. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei
mõjuta õiguskindluse põhimõtet, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel
ammendatud. Kuna püügikoormuse reguleerimise korra muudatustel on otsene
mõju asjaomaste laevastike majandustegevusele, peaks käesolev määrus jõustuma
kohe pärast selle avaldamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 754/2009 muutmine
Määruse (EÜ) nr 754/2009 artiklist 1 jäetakse
välja punktid b ja j.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 1262/2012 muutmine
Nõukogu määruse (EL) nr 1262/2012 lisa
muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisas esitatud tekstile.
Artikkel 3
Määruse (EL) nr 39/2013 muutmine
Määruse (EL) nr 39/2013 IIA lisa muudetakse
vastavalt käesoleva määruse II lisas esitatud tekstile.
Artikkel 4
Määruse (EL) nr 40/2013 muutmine
Määrust (EL) nr 40/2013 muudetakse järgmiselt.
(1)
Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 23
Haid
1.      Kõikide perekonda Alopiidae
kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardalhoidmine,
ümberlaadimine või lossimine on mis tahes püügi puhul keelatud.
2.      Kõikide pikkuim-hallhaide (Carcharhinus
longimanus) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või
lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul, välja arvatud laevadel, mille
üldpikkus on alla 24 meetri ning kes teostavad püügioperatsioone üksnes selle
liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ning püüavad kala
üksnes kohalikuks tarbimiseks.
3.      Kui lõikes 1 ja 2 osutatud liike püütakse
juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata
vette tagasi lasta.”
(2)
Artikkel 29 asendatakse järgmisega.
„Artikkel 29
Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa
pikkuim-tuuni püügi tingimused
1.      Liikmesriigid tagavad, et ei suurene
püügipäevade arv, mis on eraldatud suursilm-tuuni (Thunnus obesus),
kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis)
püüdvatele seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooniala selles osas, mis
asub 20º põhjalaiuse ja 20º lõunalaiuse vahel.
2.      ELi laevad ei tohi püüda Vaikse ookeani
lõunaosa pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsioonialal lõuna
pool 20° s.”
(3)
IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III
lisas esitatud tekstile.
(4)
IIA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV
lisas esitatud tekstile.
(5)
VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V
lisas esitatud tekstile.
Artikkel 5
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 4 lõikeid 3 ja 5 kohaldatakse alates
1. jaanuarist 2013 ning artiklit 1, artiklit 3 ja artikli 4 lõiget 4
kohaldatakse alates 1. veebruarist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
I LISA
Määruse (EL) nr 1262/2012 lisa 1. osa punkt 2
asendatakse järgmisega:
„2. Käesolevas määruses tähendab „süvamere haid”
järgmisi liike:
 Üldnimetus || Kolmetäheline kood || Teaduslik nimetus
 Musthaid || API || Apristurus spp.
 Mantelhai || HXC || Chlamydoselachus anguineus
 Kare ogahai || CWO || Centrophorus spp.
 Portugali süvahai || GRV || Macrourus spp.
 Pikk-koon-süvahai || CYP || Centroscymnus crepidater
 Must koletishai || CFB || Somniosus microcephalus
 Pikk-koon hai || NOS || Lepidonotothen squamifrons
 Šokolaad-ogahai || MAC || Scomber scombrus
 Suur tumehai || SPR || Sprattus sprattus
 Harilik tumehai || ETR || Raja clavata Thornback ray
 Hiir-saagrai || GAM || Galeus murinus
 Kammhai || BRF || Hexanchus griseus
 Puriuim-sigahai || OXN || Echinorhinus brucus
 Lühikoon-hammashai || SYR || Dalatias licha Kitefin shark
 Atlandi polaarhai || GSK || Somniosus microcephalus”
II LISA
Määruse (EL) nr 39/2013 IIA lisa 1. liite
tabeli punktis d asendatakse Hispaaniat käsitlev veerg järgmisega:
 „Kindlaksmääratud püügivahend || ES
 TR1 || 249 152
 TR2 || 0.
 TR3 || 0
 BT1 || 0
 BT2 || 0
 GN || 13 836
 GT || 0
 LL || 1 402 142”
III LISA
Määruse (EL) nr 40/2013 IA lisa muudetakse
järgmiselt:
a)           kanne merilutsu kohta IV
püügipiirkonna Norra vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Meriluts Raja montagui || Püügipiirkond: || IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.)
 Belgia || 0 ||   || Analüütiline TAC Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata. Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.
 Taani || 165 ||
 Saksamaa || 1 ||
 Prantsusmaa || 0 ||
 Madalmaad || 0 ||
 Ühendkuningriik || 4 ||
 Euroopa Liit || 170 ||
   ||   ||
 TAC || Ei kohaldata” ||
b)           kanne põhjaputassuu kohta II, IVa, V
ja VI püügipiirkonna ELi vetes põhja pool 56°30' N ning VII püügipiirkonnas
lääne pool 12°W asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Põhjaputassuu Micromesistius poutassou || Püügipiirkond: || II, IVa, V ja VI püügipiirkonna ELi veed põhja pool 56°30’ N ja VII püügipiirkond lääne pool 12° W (WHB/24A567)
 Norra || 99 408 || (1) (2) || Analüütiline TAC   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC || 643 000 ||   ||   ||
 (1)         Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormide hulka. (2)         Eritingimus: IV püügipiirkonna saak ei tohi ületada 24 852 tonni, s.o 25 % Norrale kehtestatud juurdepääsukvoodist.” ||
IV LISA
Määruse (EL) nr 40/2013 IIA lisa 1. liites
asendatakse Prantsusmaad käsitlev veerg järgmisega:
 „Kindlaksmääratud püügivahend || FR
 TR1 || 1 505 354
 TR2 || 6 496 811
 TR3 || 101 316
 BT1 || 0
 BT2 || 1 202 818
 GN || 342 579
 GT || 4 338 315
 LL || 125 141”
V LISA
Määruse (EÜ) nr 40/2013 VI lisa
punkt 2 asendatakse järgmisega:
„2.     ELi laevade maksimaalne arv, kellel on
lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni
 Liikmesriik || Laevade maksimaalne arv || Püügivõimsus (kogumahutavus)
 Hispaania || 27 || 11 590
 Prantsusmaa || 41 || 5 382
 Portugal || 15 || 6 925
 Ühendkuningriik || 4 || 1 400
 Euroopa Liit || 87 || 25 297”
[1]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, 20. detsember 2002,
ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,
EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.
[2]               Nõukogu määrus
(EÜ) nr 754/2009, 27. juuli 2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja
määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise
korra kohaldamisalast, ELT L 214, 19.8.2009, lk 16.
[3]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2008, 18. detsember 2008,
millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004, ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.
[4]               Nõukogu määrus (EL) nr 39/2013, 21. jaanuar 2013,
millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste
kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste
läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, ELT L 23, 25.1.2013, lk 1.
[5]               Nõukogu määrus (EL) nr 40/2013, 21. jaanuar 2013,
millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning
ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes
teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad
rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse, ELT L 23,
25.1.2013, lk 54.
[6]
[7]               Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline
kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48).
[8]               Nõukogu määrus (EL) nr 297/2013, 27. märts 2013, millega
muudetakse määrusi (EL) nr 44/2012, (EL) nr 39/2013 ja (EL) nr 40/2013
teatavate kalapüügivõimaluste osas, ELT L 90, 28.3.2013, lk 10.


|

52011PC0806

/* KOM/2011/0806 lõplik - 2011/0381 (NLE) */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

	SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Selles ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1] (edaspidi: algmäärus) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi: Hiina) pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise menetluses. |0 | Üldtaust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1631/2005[2] Hiina Rahvavabariigist (edaspidi: Hiina) pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed, mis koosnesid individuaalsest tollimaksust alates 7,3–40,5 % ja jääktollimaksust 42,6 %[3]. Määrusega (EÜ) nr 855/2010[4] vähendas nõukogu individuaalset tollimaksu ühe äriühingu jaoks 14,1 %-lt 3,2 %-le. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei ole olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 6. oktoobril 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas[5] teate (edaspidi: algatamisteade) Hiinast pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastase meemete aegumise läbivaatamise algatamise kohta. Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC) ELi tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, praegusel juhul üle 90 % ELi trikloroisotsüanuurhappe kogutoodangust. Uurimine tõi ilmsiks vaatlusaluse toote jätkuva dumpingu, mis tooks dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise. Peale selle tehti kindlaks, et meetmete jätkumine ei oleks vastuolus liidu huvidega. Seepärast soovitatakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtivate meetmete kehtivust pikendada; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[6]. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata. |Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ning kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. |2011/0381 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut;võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[7] (edaspidi: algmäärus), eriti selle artikli 11 lõiget 2;võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi: komisjon) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega;ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed1.  Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1631/2005[8] Hiina Rahvavabariigist (edaspidi: Hiina) pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed, mis koosnesid individuaalsest tollimaksust alates 7,3–40,5 % ja jääktollimaksust 42,6 %[9].2.  Määrusega (EÜ) nr 855/2010[10] vähendas nõukogu individuaalset tollimaksu ühe äriühingu jaoks 14,1 %-lt 3,2 %-le.2. Läbivaatamise taotlus3.  Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta[11], sai komisjon 6. juulil 2010 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) liidu tootjate nimel (edaspidi: taotluse esitajad), kelle toodang moodustab olulise osa, praegusel juhul üle 90% liidu trikloroisotsüanuurhappe kogutoodangust.4.  Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.3. Algatamine5.  Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 6. oktoobril 2010 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[12] (edaspidi: algatamisteade) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt.4. Uurimine4.1. Uurimisperiood6.  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (edaspidi: uurimisperiood) hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010. Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi: vaatlusalune periood).4.2. Uurimisega seotud isikud7.  Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning Hiina esindajatele.8.  Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.9.  Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja liidus asuvate sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kõnealuste isikute jaoks algmääruse artikli 17 järgi.10.  Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral koostada valimi, paluti eespool nimetatud isikutel algmääruse artikli 17 kohaselt endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.11.  Ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd.12.  Esialgu teatas endast vaid mõni impordiga tegelev äriühing, kuid hiljem nad loobusid koostööst.13.  Komisjon saatis küsimustikud kõigile algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teadaolevatele huvitatud isikutele. Vastused laekusid kolmelt teadaolevalt liidu tootjalt ja kahelt kasutajalt.14.  Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti kahe suurema ELi tootja valdustesse:- Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Hispaania- Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, HispaaniaB. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE15.  Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit KN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodid 2933 69 80 70 ja 3808 94 20 20) alla kuuluv trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen” all).16.  Trikloroisotsüanuurhape on keemiatoode, mida kasutatakse laialdaselt orgaanilise kloori baasil desinfektsioonivahendina ja pleegitusvahendina, eelkõige vee desinfitseerimiseks basseinides. Seda müüakse pulbrina, graanulitena, tablettidena või laastudena. Kõikidel trikloroisotsüanuurhappe vormidel ja sellest valmistatud toodetel on samad põhitunnused (keemiline koostis) ja omadused (desinfektsioonivahend) ning need on kõik nähtud ette sarnaseks kasutuseks, mistõttu neid käsitletakse ühe tootena.17.  Uurimine on kinnitanud, et eksportiva tootja valmistatud ja liitu müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusotstarve kui liidu tootjate valmistatud ja liidu turul müüdaval tootel ning võrdlusriigis toodetud ja nii kohalikel kui ka eksportturgudel müüdaval tootel. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS1. Sissejuhatavad märkused18.  Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase uurimisega tehti kindlaks, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.19.  Nagu eespool selgitatud, ei vastanud ükski teavitatud 30 teadaolevast eksportivast tootjast väljavõttelise uuringu raames ega andnud uurimise käigus endast teada.20.  Kuna ükski Hiina eksportivatest tootjatest ei teinud koostööd, tehakse järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järgmiste algmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavate faktide põhjal, nimelt Eurostatilt, läbivaatamistaotlusest ja Hiina ametlikust ekspordistatistikast saadud andmete põhjal.21.  Lisaks kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigi Jaapani koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud andmeid.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil2.1. Võrdlusriik22.  Kuna Hiina Rahvavabariigi majandus on üleminekujärgus, tuli algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi: võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a Euroopa Liitu, või kui selle määramine ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.23.  Komisjon teatas algatamisteates, et eelmise uurimise puhul nähti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina ette Jaapan ja et komisjon näeb ka praegusel juhul ette Jaapani kasutamise selleks otstarbeks. Uurimise käigus võeti ühendust ka teiste turumajanduslike riikide, nagu USA ja Taiwan, tootjatega, et paluda nende koostööd. Koostööd nõustus tegema ainult üks Jaapani eksportiv tootja.24.  Seega järeldati, et Jaapan on sobiv võrdlusriik. Huvitatud isikud ei esitanud selle riigi sobivuse kohta ühtegi märkust või vastuväidet.2.2. Normaalväärtus25.  Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd teinud eksportivalt tootjalt saadud teabe alusel, st Jaapani turul tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguste toodete eest makstud või makstavate hindade alusel.26.  Kõigepealt tehti Jaapani koostööd teinud eksportiva tootja puhul kindlaks, kas samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 järgi, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust. Leiti, et Jaapani koostööd teinud eksportiva tootja omamaine müük toimus uurimisperioodil tüüpilises mahus.27.  Seejärel kontrolliti omamaist müüki, et teha kindlaks, kas see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt.28.  Et kõik omamaisel turul müüdud tooted müüdi arvestuslikult tulutoovalt, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku kaalutud keskmise omamaise hinna alusel uurimisperioodil.2.3. Ekspordihind29.  Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal.2.4. Võrdlus30.  Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 järgi arvesse tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ning põhjendatud juhtudel transpordi ja kindlustuskulusid.2.5 Dumpingumarginaal31.  Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse ekspordi kaalutud keskmise hinnaga. Ülal nimetatud metoodikast lähtuvalt arvutati dumpingumarginaaliks 75 %.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral3.1. Sissejuhatav märkus32.  Lisaks uurimisperioodil dumpingu esinemise analüüsimisele uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust.33.  Analüüsiti järgmist: Hiina vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus Hiina eksportivate tootjate jaoks ja eksport kolmandatesse riikidesse.3.2. Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus34.  Muu teabe puudumisel tootmisvõimsuse kohta lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 läbivaatamistaotluses esitatud teabest.35.  Läbivaatamistaotluses esitatud teabe kohaselt oli Hiina tootmisvõimsuse kasutuse määr vaatlusaluse perioodi jooksul madal (alla 40 %). Suure tootmisvõimsuse ja vähese omamaise nõudluse tõttu näib olevat Hiinas üle 180 000 tonni kasutamata tootmisvõimsust, mida oleks võimalik eksportida. See vastab liidu tarbimisele uurimisperioodil, mis oli ligikaudu 44 000 tonni.3.3. ELi turu atraktiivsus36.  ELi turu atraktiivsust näitab tõsiasi, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei peatanud Hiinast pärit ekspordi laienemist liidus. Kuigi perioodil 2007–2009 olid impordimahud madalamal tasemel võrrelduna esialgse uurimise perioodiga, mille tulemusena need meetmed kehtestati, ületasid impordimahud uurimisperioodil selle taseme, ulatudes 22 696 tonnini.37.  Vaatamata keskmise impordihinna tõusule vaatlusalusel perioodil on hinnad olnud pidevalt madalamad liidu tootmisharu hindadest.38.  Asjaolu, et vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiinast tulev import uurimisperioodil tasemele, mis on kõrgem esialgse uurimise perioodi tasemest, näitab, et Hiina on jätkuvalt huvitatud liidu turust.3.4. Ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse39.  Hiina ekspordistatistikat analüüsiti kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi mahu ja hindade järgi. Ekspordistatistika näitas, et 2010. aastal oli suunatud liidu turule 24 % Hiina ekspordist. ELi FOB-ekspordihind oli mõnevõrra kõrgem mujale maailma suunatud ekspordi hinnast. Koostöö puudumise tõttu ning kuna läbivaatamistaotluses ei olnud esitatud andmeid ekspordi kohta kolmandatesse riikidesse, ei olnud võimalik võrrelda neid hindasid CIF-hindade tasemel liidu tootmisharu keskmise hinnaga. Sellegipoolest võib vaadata asjaolu, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse on keskmiselt madalamad ekspordihindadest liitu, märgina sellest, et liidu turg on Hiina eksportijate jaoks atraktiivne ja et meetmete puudumisel suureneks eksport veelgi enam.4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta40.  Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et Hiinast pärit eksport toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline. Võttes arvesse Hiina olemasolevat vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust ning võttes arvesse ELi ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindade võrdlust, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suureneb oluliselt dumpinguhindadega ekspordi maht Hiinast liitu.D. OLUKORD LIIDU TURUL1. Liidu tootmisharu määratlus41.  Vaatlusalust toodet toodab liidus kolm äriühingut. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.2. Sissejuhatav märkus42.  Andmeid saadi Eurostati statistikast, läbivaatamistaotlusest, küsimustikuvastustest ja kontrollkäikudel kogutud teabest.43.  Majanduslikud näitajad toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise määra, müügimahu, turuosa ja tööhõive kohta viitavad kolme liidu tootja esitatud andmetele. Kõik muud näitajad viitavad andmetele, mille esitasid taotluse esitajad ühe liidu tootja piiratud koostöö tõttu, kes ei olnud taotluse esitaja praeguses läbivaatamises. Võttes arvesse asjaolu, et taotluse esitajad esindasid ligikaudu 90 % ELi toodangust uurimisperioodil, tunnistati, et nende esitatud andmed esindavad praeguse läbivaatamise jaoks liidu tööstuse jaoks tüüpilist mahtu. Kohapeal kontrolliti ainult taotluse esitajatelt saadud andmeid.44.  Andmed liidu tööstuse majandusliku olukorra ning tarbimise kohta saab esitada algmääruse artikli 19 alusel konfidentsiaalsuse huvides ainult indekseeritud kujul. Selle põhjuseks on asjaolu, et need majanduslikud näitajad on seotud ainult kahe tootjaga või mõnel juhul kolme tootjaga, kellest üks tegeleb tööstuses ainult kõrvaliselt.45.  2009. aasta juunis sulges üks taotluse esitajatest ühe oma kahest tehasest, lõpetades sellest kuupäevast tegevuse ning koondades kõik töötajad. Esmalt peatas kõne all olev tehas tegevuse paariks kuuks, kuid 2010. aasta jaanuaris suleti see lõplikult. See avaldas mõnevõrra mõju mitmetele näitajatele, nagu tarbimine, tootmismaht ja tootlikkus, nagu on selgitatud ka allpool esitatud põhjendustes (45) ja (62)3. Tarbimine liidu turul46.  Liidu tarbimine arvutati kolme liidu tootja ELi turul toimunud müügi ja Eurostati impordiandmete põhjal.47.  Aastatel 2007–2009 vähenes trikloroisotsüanuurhappe tarbimine ELis 19 %, enne kui see taastus uurimisperioodil tasemele, mis ületas 6 %-ga 2007. aasta taseme. Aastatel 2008–2009 on võimalik seda trendi selgitada esiteks ülemaailmsest majanduskriisist tingitud väiksema nõudlusega ning teiseks piiratud pakkumisega, mis oli tingitud ühe tootmiskoha sulgemisest 2009. aastal (vt põhjendust (42). Uurimisperioodil saavutatud kõrgem ELi tarbimise tase on seotud peamiselt majanduskriisist taastumisega ning Hiinast pärit impordi suurenemisega.Tabel 1 |ELi tarbimine |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |ELi tarbimine (tonnides) Indeks (2007 = 100) | 100 | 93 | 81 | 106 |4. Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa48.  Järgnevalt on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa muutused. Järgmised andmed koguste ja turuosa kohta pärinevad Eurostati impordistatistikast, sest käesoleva läbivaatamise jooksul ei teinud koostööd ükski Hiina eksportija/tootja.49.  Hiinast imporditud trikloroisotsüanuurhappe kogused vähenesid 2008. ja 2009. aasta jooksul pisut. Sellele impordi mahu vähenemisele järgnes uurimisperioodil oluline suurenemine (üle 35 % võrrelduna 2009. aastaga). Samal ajal suurenes pidevalt Hiinast pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil.Tabel 2 |Hiina impordimahud ja turuosad |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Impordi maht (tonni) | 17 957 | 17 298 | 16 645 | 22 696 |Indeks (2007 = 100) | 100 | 96 | 93 | 126 |Turuosa (vahemikud) | 40–50 % | 40–50 % | 45–55 % | 50–60 % |5. Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi hindade muutused ja hindade allalöömine5.1. Hindade muutused50.  Hiinast pärit impordi hinnad on tõusnud ühtlaselt 11,3 %. See trend kajastab ühest küljest peamiste toormaterjalide hindade arengut, mis hakkasid 2009. aastast alates ja uurimisperioodi jooksul rohkem tõusma, ning teisest küljest võib see teataval määral kajastada kõrvalekaldeid tootevalikus[13].Tabel 3 |Ühiku müügihind Hiinas |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Eurot/tonn | 1 048 | 1 052 | 1 163 | 1 167 |Indeks (2007 = 100) | 100 | 100,4 | 111 | 111,3 |5.2. Hindade allalöömine51.  Üldiselt jäi Hiina impordi hind kogu perioodi jooksul allapoole liidu tootmisharu hinnast. Hinna allalöömise ulatuse kindlakstegemiseks analüüsis komisjon keskmist CIF-ekspordihinda ja Eurostatilt saadud andmeid Hiina hindade kohta. Neid vaatlusaluse toote hindasid võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmise tehasehindade tasemega. Võrdlus näitas, et Hiinast pärit impordi hinnad olid ilma kehtivat dumpinguvastast tollimaksu maha arvamata liidu tootmisharu hindadest üle 10 % madalamad.6. Muudest riikidest pärit import52.  Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht ja turuosa vaatlusalusel perioodil. Asjaomased andmed põhinevad Eurostati andmetel.Tabel 4 |Muudest riikidest pärit import (maht ja turuosa) |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 501 | 239 | 296 | 378 |Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa (vahemikud) | Alla 2 % | Alla 2 % | Alla 2 % | Alla 2 % |53.  Mahu ja turuosa poolest oli muudest kolmandatest riikidest pärit import vaatlusalusel perioodil tühine. Import USAst, mille puhul rakendati samuti dumpinguvastast meedet, lõppes vaatlusalusel perioodil täielikult.7. Liidu tootmisharu majanduslik olukord54.  Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki ELi tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.7.1. Tootmine55.  Tootmine langes oluliselt alates 2009. aastast, pärast ülemaailmset majanduskriisi ja ühe tootmiskoha sulgemist 2009. aasta juunis, kui tootmine selles lõppes (vt eespool esitatud põhjendust (42)).Tabel 5 |Tootmine ELis |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |ELi tootmismaht Indeks (2007 = 100) | 100 | 95,2 | 66,5 | 70,7 |7.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste56.  Tootmisvõimsus järgis vaatlusalusel perioodil sama trendi, mis tootmine. Tootmisvõimsuse rakendamist mõjutasid aga uurimisperioodil positiivselt mõned tootmisprotsesside täiendused.57.  Ühe liidu tehase sulgemise tõttu 2009. aastal (vt eespool esitatud põhjendust (42)) piirduvad uurimisperioodi jooksul kogutud andmed vaid allesjäänud tehase tootmisvõimsusega.Tabel 6 |Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste ELis |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Tootmisvõimsus Indeks (2007 = 100) | 100 | 101,5 | 91,0 | 80,6 |Tootmisvõimsuse rakendamine Indeks (2007 = 100) | 100 | 93,4 | 72,8 | 86,9 |7.3. Varud58.  See näitaja põhineb teabel, mille esitasid taotluse esitajad eespool olevas põhjenduses (53) selgitatud põhjustel. Uurimine äriühingu valdustes tõi esile mõned hooajalised mustrid trikloroisotsüanuurhappe tarbimises, nimelt et vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt suvel. See avaldab mõju varude taseme muutumisele terve aasta jooksul, kus varud saavutavad kõrgeima taseme talvel, mis väheneb siis märgatavalt suveperioodil. 2007.–2009. aasta jaoks näitavad andmed varude taset asjaomase aasta 31. detsembri seisuga. Uurimisperioodi andmed näitavad varude taset 2010. aasta 30. juuni seisuga, ehk siis kõige kõrgema varude kasutamise määraga aastaajal. Seetõttu ei võimalda see näitaja teha korralikku võrdlust uurimisperioodi ja ülejäänud vaatlusaluse perioodi vahel ning seetõttu ei peeta seda kahju hindamise seisukohast oluliseks.7.4. Müügimaht59.  Majanduskriis mõjutas vaatlusaluse toote müügimahtu ELi turul negatiivselt. Müügimahu suurenemine uurimisperioodil tuleneb peamiselt ELi tarbimise suurenemisest pärast taastumist majanduskriisile järgnenud majanduslangusest.Tabel 7 |Müük |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Maht Indeks (2007 = 100) | 100 | 92 | 73 | 91 |7.5. Turuosa60.  Liidu tööstus ei suutnud vaatlusealuse perioodi jooksul taastada oma turuosa, mis vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt langes.Tabel 8 |Liidu tootmisharu turuosa |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Liidu tootmisharu turuosa (vahemikud) | 55–65 % | 50–60 % | 45–55 % | 45–55 % |7.6. Tööhõive ja -tasu61.  Vaatlusalusel perioodil vähenes ELis tööhõive selles sektoris, eelkõige pärast ühe tootmiskoha sulgemist (vt eespool esitatud põhjendust (42)). Selle tulemusena langes ka palgatase liidu tootmisharu tasandil. Töötajate keskmine palk oli vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilne.Tabel 9 |Tööhõive |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Töötajad Indeks (2007 = 100) | 100 | 98,7 | 84,1 | 74,2 |Palk töötaja kohta Indeks (2007 = 100) | 100 | 104,6 | 105,7 | 106,0 |7.7. Tootlikkus62.  Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, liikus vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivses suunas, langedes 2009. aastal järsult 20 %. Selle põhjustasid tootmiskohtade sulgemisega seotud ümberkorraldused, mille tõttu tootmine peatus 2009. aastal kuueks kuuks, enne kui tehas 2010. aasta jaanuaris suleti (vt eespool esitatud põhjendust (42)). Seejärel taastus tootlikkus uurimisperioodi jooksul, kuigi aasta esimesel poolel mõjutasid seda osaliselt veel 2009. aasta negatiivsed trendid.Tabel 10 |Tootlikkus |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Tootlikkus Indeks (2007 = 100) | 100 | 96,5 | 79,2 | 95,3 |7.8. Müügihinnad63.  Trikloroisotsüanuurhappe keskmised ühikuhinnad ELis (nagu esitatud järgmises tabelis) suurenesid veidi 2007. ja 2009. aasta vahel, kuid langesid uurimisperioodil tagasi 2007. aasta tasemele. Vähesel määral on perioodil 2007–2009 toimunud hindade kasv seotud tootevaliku mõjuga (vt joonealust märkust 13).Tabel 11 |Müügihind ELi turul |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Keskmine ühikuhind Indeks (2007 = 100) | 100 | 104,6 | 111,4 | 103,1 |7.9 . Tasuvus64.  Trikloroisotsüanuurhappe müügi tasuvuse areng ELis oli alates 2007. aastast negatiivne ja 2009. aastal täheldati olulist kahjumit. Seda halba jõudlust tuleb vaadata ühises kontekstis ühe tootmiskoha sulgemisega liidu tootja poolt vaatlusalusel aastal. Uurimisperioodil muutus tasuvus veidi positiivseks, kuid jäädes siiski kasumitasemele, mis jäi alla selle tegevusvaldkonna jaoks tavapärase kasumitaseme (st 10 %[14]). See näitab, et liidu tööstus on ikka veel nõrgas finantsolukorras.Tabel 12 |Tasuvus |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Tasuvus (vahemik) | –10–0 % | –10–0 % | –20 % kuni -10 % | 0–10 % |7.10. Investeeringud ja investeeringutasuvus65.  Vaatlusalusel perioodil ei olnud suuri kapitalikulutusi. Tabelis esitatud indekseeritud arvud kajastavad tootlikkuse ja tootmisprotsesside täiustamiseks tehtud investeeringuid. Investeeringutasuvust näitavad indekseeritud arvud järgivad sama trendi, mis tasuvus.Tabel 13 |Investeeringud |2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Netoinvesteeringud Indeks (2007 = 100) | 100 | 158 | 32 | 23 |Investeeringutasuvus (vahemik) | –10–0 % | –10–0 % | –20 % kuni -10 % | 0–10 % |7.11. Rahavood66.  Rahavood jäid vaatlusalusel perioodil positiivseks, välja arvatud 2009. aastal, kui oli vaja katta ühe tootmiskoha sulgemisest tulenevate ümberkorraldustega seotud lisakulud (vt eespool esitatud põhjendust (42)). Rahavoogude areng oli kooskõlas tasuvuse arenguga.Tabel 14 |Rahavood |2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |Rahavood (vahemik) | 0–10 % | 0–10 % | –10–0 % | 5–15 % |7.12. Dumpingumarginaali suurusjärk67.  Dumpingumüük Hiinast jätkus uurimisperioodil tasemel, mis on märkimisväärselt kõrgem praeguste meetmete tasemest. Võttes pealegi arvesse Hiinast pärit impordi vaba tootmisvõimsust ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.7.13. Toibumine varasemast dumpingust68.  Dumpinguvastased meetmed kehtestati 2005. aasta oktoobris. Võttes arvesse liidu tootmisharu ning Hiinast pärit impordiga seotud üldist olukorda 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu ei ole vaatamata kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele sellisest mõjust täielikult toibunud .7.14. Järeldus kahju kohta69.  Mitu liidu tootmisharu kahjunäitajat liikus vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Võttes arvesse liidu tootmisharu üldist halvenevat olukorda, jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu kannatas vaatlusalusel perioodil olulist kahju.8. Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju8.1. Hiinast pärit dumpinghinnaga impordi mõju70.  Nagu on märgitud põhjenduses (49), suurenes Hiinast pärit trikloroisotsüanuurhappe import oluliselt 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal nii mahu kui ka turuosa poolest. Tuvastati ka olulisel määral hindade allalöömist (vt põhjendust (51)). Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi jätkuv massiivne sissevool toimus üldise ELi tarbimise suurenemise kontekstis vaatlusalusel perioodil ning saavutas uurimisperioodil taseme, mis ületas 2007. aastal saavutatud taseme 6 % võrra, hoolimata 2007. ja 2009. aasta vahel toiminud langusest. Nagu näitab liidu tootmisharu halvenev olukord, tuli suurenenud tarbimine peamiselt kasuks Hiinast pärit impordile.8.2. Muude tegurite mõju71.  Komisjon analüüsis, kas liidu tootjatele võisid tekitada jätkuvalt kahju ka muud teadaolevad tegurid peale Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi.72.  On tõenäoline, et paralleelselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordile avaldas liidu tootmisele negatiivset mõju liidu tootmisharu vähenenud jõudlus kolmandate riikide turgudel, kus ta samuti Hiinaga konkureerima pidi, ennekõike USA turul. Suurem osa ELi tootjate tegevusest on aga suunatud liidu turule, piirates mingil määral vähenenud impordi potentsiaalset mõju.73.  Liidu tootmisharu jõudlusele avaldas negatiivset mõju ka majanduskriis, viies tootmise vähenemisele ja sundides ühte liidu tootjat tegema ümberkorraldusi. Sellele vaatamata oli majanduskriisi mõju ajaliselt piiratud (osa 2008. ja 2009. aastast), samal ajal halvenes aga liidu tootmisharu majanduslik olukord kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Lisaks sellele näitab areng uurimisperioodil, et ELi tootmisharu hakkas osaliselt taastuma. Seetõttu võib järeldada, et majanduskriisi mõju ei olnud kõnealusel juhul vähetähtis, kuigi see ei kaotanud põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.8.3. Kokkuvõte74.  Jätkuv Hiinast pärit dumpinguhinnaga import koos majanduskriisiga muutsid taastumisprotsessi ning tegid liidu tootmisharu raske olukorra veelgi halvemaks. Kuigi ka teised tegurid vähendasid liidu tootmisharu jõudlust, ei osutunud ükski neist piisavaks, et kaotada põhjuslik seos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Sel põhjusel saab järeldada, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju.E. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS1. Sissejuhatavad märkused75.  Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju jätkumine on tõenäoline.76.  Selleks et hinnata kehtivate meetmete aegumise võimalikku mõju liidu tootmisharule, kaaluti dumpingu jätkumise tõenäosuse seisukohalt järgmisi tegureid kooskõlas eespool kokkuvõtlikult käsitletuga.2. Hiina impordimahud ja hinnad77.  Hiinast pärit trikloroisotsüanuurhappe import, mis moodustab ligikaudu 98 % kogu trikloroisotsüanuurhappe impordist ELi, jätkas vaatlusalusel perioodil oma turuosa suurendamist ning saavutas uurimisperioodil üle 50 % turuosa. Uurimine näitas, et see import toimus dumpinguhinnaga, millel oli suur dumpingumarginaal. Lisaks olid Hiinast pärit impordi hinnad kogu perioodi jooksul ühtlaselt madalamad liidu tootmisharu hindadest, olles kehtivaid meetmeid arvesse võtmata 10 % madalamad liidu tööstusharu hindadest.3. Vaba tootmisvõimsus Hiina turul78.  Nagu on märgitud põhjendustes (34) ja (33), näitas Hiina vaba tootmisvõimsuse analüüs, et tootmisvõimsuse kasutuse määr oli vaatlusalusel perioodil madal. Leiti, et hinnanguline vaba tootmisvõimsus oli üle kolme korra suurem liidu turu omast. Samal ajal viitas läbivaatamistaotluses esitatud teave aga sellele, et Hiinas oli vaatlusaluse toote jaoks olemas ainult piiratud turg.4. ELi turu atraktiivsus79.  Võttes arvesse kasvavaid imporditrende ja Hiina vaba tootmisvõimsust, on tõenäoline, et EL tõmbab ka edaspidi ligi Hiinast pärit importi. Asjaolu, et ELi turg on Hiina eksportijate jaoks atraktiivne, tõendab areng 2009. aastal, kui sektori ümberkorraldamisest tingitud lüngad tootmisvõimsuses täitis osaliselt Hiinast pärit täiendav import.80.  Seda olukorda võib muuta veelgi teravamaks asjaolu, et hiljuti pikendati USA turul kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid Hiinast pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes. Seepärast võib eeldada, et ELis kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine muudaks liidu turu võrreldavalt veelgi atraktiivsemaks.5. Järeldus kahju jätkumise tõenäosuse kohta81.  Liidu tootmisharu on kannatanud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning selle majanduslik olukord on ikka veel habras.82.  Nagu eespool selgitatud, on uurimine näidanud, et liidu tootmisharule kahju tekitamine on kogu vaatlusalusel perioodil jätkunud. Kahju jätkumine on algmääruse artikli 11 lõike 2 järgi iseenesest arvestatav tõend selle kohta, et kahju jätkub tõenäoliselt ka tulevikus, millest nähtub, et meetmeid ei peaks kehtetuks tunnistama.83.  Võttes arvesse Hiina vaba tootmisvõimsust ja ELi turu atraktiivsust, jätkuks ELi tootjate hinnast oluliselt madalama hinnaga Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suureneva mahu trend, kui neid meetmed ei pikendata.84.  Kui kohaldatavaid meetmeid ei pikendata, muutuks liidu tootmisharu olukord veelgi halvemaks ning selle olemasolu satuks ohtu. Seetõttu võib järeldada, et praeguste meetmete aegumise korral liidu tootmisharule tekitatav oluline kahju tõenäoliselt jätkub.F. LIIDU HUVID1. Sissejuhatus85.  Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootjate, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.86.  Varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et praeguse uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.87.  Sellest lähtuvalt uuriti, kas dumpingu ning kahjude jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et praegusel juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.2. Liidu tootmisharu huvid88.  Võttes arvesse eespool põhjenduses (66) esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes (76) kuni (79) esitatud väidetega kahju jätkumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib järeldada, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu trikloroisotsüanuurhapet tootva tootmisharu majanduslik olukord, mida mõjutas negatiivselt Hiina dumpinguhinnaga import ja mida muutis veelgi teravamaks ülemaailmne majanduskriis, halveneb tunduvalt.89.  Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkamisest kasu, mis saaks sel juhul taastuda minevikus toimunud dumpingu negatiivsetest tagajärgedest, mida majanduskriis veelgi teravdas. Seevastu peataks meetmete lõpetamine liidu tootmisharu toibumise, mis ohustab suurel määral tootmisharu elujõulisust ning seab seega ohtu selle olemasolu, mille tagajärjel väheneb turul pakkumine ja konkurents.3. Importijate ja kasutajate huvid90.  Ühendust võeti kõigi teadaolevate kasutajate, importijate, töötlejate ja trikloroisotsüanuurhappe järgtööstuses tegutsevate äriühingutega.91.  Endast teatas ainult kaks kasutajat, kes mõlemad toetasid kehtivate meetmete jätkamist. Mõlemad väitsid, et meetmete jätkamine ei mõjuks halvasti konkurentsile ELi turul ning et see annaks vastupidi kasutavale tööstusele suurema valikuvõimaluse turuhindu kasutavate ja omavahel konkureerivate tarnijate vahel. Kuna endast ei teatanud praegusel juhul ükski teine osaline, ei ole tõendeid, mis näitaksid, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine avaldaks praegusel juhul liidu importijatele/kasutajatele erilist mõju.4. Järeldus liidu huvide kohta92.  Võib eeldada, et meetmete jätkamine aitab liidu tootmisharu, mis mõjub omakorda kasulikult konkurentsitingimustele liidu turul ning tugevdab sektorit pärast majanduskriisi ja ümberkorraldamist. Lisaks võib eeldada, et meetmete jätkamisest on kasu kasutajatele ja importijatele, kelle jaoks säilib ELi turul lai tarnijate valik.93.  Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid kõne all olevate meetmete kohaldamise jätkamist.G. DUMPINGUVASTASED MEETMED94.  Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.95.  Eespool öeldust tuleneb, et algmääruse artikli 11 lõike 2 järgi tuleb Hiinast pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 196.  Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit KN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodid 2933 69 80 70 ja 3808 94 20 20) alla kuuluva trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud toodete (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sümkloseen all) impordi suhtes.97.  Lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.Äriühing | Dumpinguvastase tollimaksu määr | TARICi lisakood |Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 |Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |Kõik teised äriühingud | 42,6 % | A999 |98.  Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.99.  Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja  LISAArtikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:100.  faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;101.  deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et [kogus] trikloroisotsüanuurhapet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liidus käesoleva arve alusel, on toodetud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [vaatlusalune riik]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne. "Kuupäev ja allkiri[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 261, 07.10.2005, lk 1.[3] Tollimaksumäärad on alates 7,3 % (Puyang) kuni 8,1 % (Hebei), 14,1 % (Heze), 40,5 % (Zhucheng) ja 42,6 % (muud eksportivad tootjad).[4] ELT L 254, 29.9.2010, lk 1.[5] ELT C 270, 6.10.2010, lk. 7.[6] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[7] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[8] ELT L 261, 07.10.2005, lk 1.[9] Tollimaksumäärad on alates 7,3 % (Puyang) kuni 8,1 % (Hebei), 14, 1 % (Heze), 40,5 % (Zhucheng) ja 42,6 % (muud eksportivad tootjad).[10] ELT L 254, 29.9.2010, lk 1.[11] ELT C 104, 23.04.2010, lk 15[12] ELT C 270, 6.10.2010, lk 7.[13] Vaatlusalust toodet toodetakse eri vormides, mis kuuluvad kahte põhikategooriasse: esiteks graanulid ja pulbrid ning teiseks tabletid. Tablettide hind on kõrgem graanulite ja/või pulbrite hinnast. See tähendab, et vaatlusealuse toote hind võib erineda sõltuvalt vaatlusaluse tootevaliku koostisest, ehk siis suuremat tablettide osakaalu sisaldava tootevaliku hind oleks kõrgem võrreldavalt suuremal hulgal graanuleid või pulbreid sisaldava tootevaliku hinnast.[14] Vt komisjoni määruses (EÜ) nr 538/2005 sätestatud maksueelset kasumimarginaali (ELT L 89, 8.4.2005, lk 4).


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0683

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta  /* KOM/2006/0683 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.11.2006KOM(2006)683 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004, edaspidi „algmäärus” kohaldamist Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi menetluse suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud seoses algmääruse rakendamisega ning see on algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuete alusel läbiviidud uurimise tulemus. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2004,[1] Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamine, muudetud määrustega (EÜ) nr 2143/2004[2] ja (EÜ) nr 122/2006[3]. Ettepanek kohaldada uute ühendusse eksportijate suhtes uue eksportiva tootja režiimi. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Taotlejat ja ühenduse tootmisharu on teavitatud uurimise tulemustest ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse kohaldamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku loendit tingimustest, mida peab hindama. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Määrusega (EÜ) nr 74/2004 kehtestas nõukogu Indiast pärit puuvillase voodipesu ühendusse importimise suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Võttes arvesse kõnealuse toote eksportijate/tootjate suurt hulka Indias, moodustati esialgse uurimise ajal eksportivatest tootjatest valim. Valimisse kaasatud ettevõtjatele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 4,4% kuni 10,4%, kusjuures valimivälistele koostööd tegevatele ettevõtjatele määrati 7,6% suurune tollimaksumäär. Ettevõtjatele, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise käigus koostööd, kehtestati 10,4% suurune jääktollimaksu määr. Nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 artikliga 2 võimaldati nendele India eksportijatele/tootjatele, kes vastasid samas artiklis sätestatud kriteeriumidele, võrdne kohtlemine valimiväliste koostööd tegevate ettevõtjatega (edaspidi „uue ettevõtja staatus“). Nõukogu määrust (EÜ) nr 74/2004 on muudetud kahel korral, nimelt nõukogu määrusega (EÜ) nr 2143/2004 ning nõukogu määrusega (EÜ) nr 122/2006. Mõlema määrusega kanti määruse lisas olevasse India eksportivate tootjate loetelusse nende kõnealuseid India päritolu tooteid eksportivate tootjate nimed, kes vastasid nõukogu määruses (EÜ) nr 74/2004 sätestatud kriteeriumidele. Uue ettevõtja staatust taotlenud üheksateistkümnest India eksportijast/tootjast kuus esitasid tõendid, mida peeti piisavaks, et muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 74/2004, lisades nende nimed ettevõtjate loetelusse, kelle suhtes kohaldatakse 7,6% suurust kaalutud keskmist tollimaksumäära. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas nii kiiresti kui võimalik. |Õiguslik alus Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Meedet on kirjeldatud eespool nimetatud määrustes ning see ei võimalda siseriiklikke otsuseid. |Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt(id): määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärus ei näe ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[4] (edaspidi „algmäärus”),võttes arvesse nõukogu 13. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 74/2004 (Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamine)[5] artiklit 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. EELNEV MENETLUS(1) Määrusega (EÜ) nr 74/2004 kehtestas nõukogu CN-koodide ex 6302 21 00 (TARICi koodid 6302 21 00 81, 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (TARICi kood 6302 22 90 19), ex 6302 31 00 (TARICi kood 6302 31 00 90) ja ex 6302 32 90 (TARICi kood 6302 32 90 19) alla kuuluva Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes ühendusse lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Võttes arvesse koostööd tegevate eksportivate tootjate suurt hulka kõnealuse toote puhul, moodustati kooskõlas algmääruse artikliga 27 tootjatest valim ning valimisse kaasatud ettevõtjatele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 4,4% kuni 10,4%, kusjuures valimivälistele koostööd tegevatele äriühingutele määrati 7,6% suurune tollimaksumäär. Kõikidele teistele ettevõtjatele kehtestati jääktollimaks määraga 10,4%.(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 (edaspidi „esialgne määrus”) artiklis 2 on sätestatud, et kui uus India eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et ta uurimisperioodil (1. oktoobrist 2001 kuni 30. septembrini 2002) ei eksportinud ühendusse artikli 1 lõikes 1 nimetatud tooteid (esimene kriteerium), et ta ei ole seotud India eksportijate või tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud subsiidiumivastaseid meetmeid (teine kriteerium), ning et ta on asjaomaseid tooteid tegelikult ühendusse eksportinud pärast selle uurimisperioodi lõppu, millel meetmed põhinevad, või et ta on võtnud tühistamatu lepinguga kohustusi märkimisväärsete koguste eksportimiseks ühendusse (kolmas kriteerium), siis võib muuta kõnealuse määruse artikli 1 lõiget 3, määrates uuele eksportivale tootjale koostööd tegevate valimiväliste ettevõtjate suhtes kohaldatava tollimaksumäära, mis on 7,6 %.(3) Nõukogu esialgset määrust on muudetud kahel korral, nimelt nõukogu määrusega (EÜ) nr 2143/2004[6] ning nõukogu määrusega (EÜ) nr 122/2006.[7] Mõlema määrusega kanti määruse lisas olevasse India eksportivate tootjate loetelusse nende kõnealuseid India päritolu tooteid eksportivate tootjate nimed, kes komisjoni talituste hinnangul vastasid esialgses määruses kehtestatud kriteeriumidele.B. UUTE EKSPORTIJATE/TOOTJATE TAOTLUSED(4) Alates eelmise muutmismääruse avaldamisest on üheksateist India ettevõtjat taotlenud võrdset staatust ettevõtjatega, kes osalesid esialgses uurimises, kuid keda valimisse ei arvatud (edaspidi „uue ettevõtja staatus”).(5) 19 taotluse esitajat olid:Taotluse esitanud ettevõtja | Linn |B.K.S Textiles Private Limited | Coimbatore |Indian Arts & Crafts Syndicate (IACS) | New Delhi |Mittal International | Panipat |Esskay International | Mumbai |Opera Clothing | Mumbai |Govindji Trikamdas & Co. | Mumbai |Navnitlal Private Limited | Mumbai |Tulip Exim | Mumbai |Aarthi - A1 – Traders | Karur |Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad |Home Concepts | New Delhi |Siyaram Silk Mills Limited | Mumbai |Ramlaks Exports Pvt. Ltd. | Mumbai |Oracle Exports | Mumbai |Sellon Dynamics | Mumbai |Synthesis Home Textiles | Karur |Devtara Industries | Muradnagar |Summer India Textile Mills | Salem |Prathishta Weaving and Knitting | Coimbatore |(6) Neli uue ettevõtja staatust taotlenud ettevõtjat ei vastanud küsimustikule, mille eesmärgiks oli kontrollida nende vastavust nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele, seetõttu tuli ettevõtjate taotlused tagasi lükata.(7) Üks ettevõtja tagastas kahel korral küsimustiku puudulikult täidetuna ning vastuolulise teabega. Kolmandat talle saadetud küsimustikku ettevõtja tagasi ei saatnud, seega ei olnud võimalik tõestada, et ta vastab uue eksportiva tootja staatuseks vajalikele tingimustele. Ettevõtja taotlus lükati seetõttu tagasi.(8) Ülejäänud 14 ettevõtjat saatsid küsimustikud tagasi täidetuna ning seetõttu oli võimalik kaaluda neile uue ettevõtja staatuse andmist.(9) Eespool nimetatud India eksportijatest/tootjatest kuue esitatud tõendeid peetakse piisavaks, et määrata neile koostööd tegevate valimiväliste ettevõtjate suhtes kohaldatav tollimaksumäär (7,6%) ning seega lisada nad nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 (mida muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 2143/2004 ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 122/2006) lisas (edaspidi „lisa“) esitatud eksportijate/tootjate loetelusse.(10) Ülejäänud kaheksa ettevõtja taotlused uue eksportiva tootja staatuse saamiseks lükati tagasi järgmistel põhjustel:(11) Seitse ettevõtjat ei suutnud tõestada, et nad on kõnealust toodet uurimisperioodi järel ühendusse eksportinud või et neil on olnud tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse kõnealuse toote ühendusse eksportimiseks.(12) Üks ettevõtja on seotud ühe teise juba esialgse määruse loetelus oleva ettevõtjaga, mistõttu tema taotlus uue ettevõtja staatuse saamiseks lükati tagasi, sest ta ei vastanud esialgse määruse artikli 2 teisele kriteeriumile.(13) Ettevõtjatele, kellele uue ettevõtja staatust ei antud, teatati selle otsuse põhjused ning neile anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha.(14) Kõiki huvitatud isikute esitatud seisukohti ja esildisi analüüsiti ning kui need olid õigustatud, võeti neid nõuetekohaselt arvesse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 lisas esitatud India tootjate loetelusse lisatakse järgmised ettevõtjad:Ettevõtja | Linn |Indian Arts and Crafts Syndicate | New Delhi |M/s. Opera Clothing | Mumbai |Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad |Ramlaks Exports Pvt Ltd | Mumbai |Oracle Exports Home Textiles Pvt Ltd | Mumbai |Summer India Textile Mills (P) Ltd | Salem |Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistuja[pic][pic][pic] [1] ELT L 12, 17.1.2004, lk 1.[2] ELT L 370, 17.12.2004, lk 1.[3] ELT L 22, 26.1.2006, lk 3.[4] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[5] ELT L 12, 17.1.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 122/2006 (ELT L 22, 26.1.2006, lk 3).[6] ELT L 370, 17.12.2004, lk 1.[7] ELT L 22, 26.1.2006, lk 3.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0103

Ettepanek Nõukogu määrus millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele  /* KOM/2005/0103 lõplik - ACC 2005/0022 */

	Brüssel 31.3.2005KOM(2005) 103 lõplik2005/0022 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI28. oktoobril 2000. aastal kehtestasid Ameerika Ühendriigid dumpingu ja subsiidiumide korvamise seaduse (Continued Dumping and Subsidy Offset Act ─ CDSOA ).Selle õigusakti alusel jagatakse eelmisel eelarveaastal dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksudega kogutud summad äriühingutele, kes esitasid kaebuse, mille alusel kehtestati dumpinguvastased või tasakaalustavad tollimeetmed, või toetasid seda.Ühenduse ja veel kümne WTO liikme (Austraalia, Brasiilia, India, Indoneesia, Jaapani, Kanada, Korea, Mehhiko, Tai ja Tšiili) taotluse alusel leidis WTO vaekogu 2002. a septembris ning apellatsioonikogu 2003. aasta jaanuaris, et CDSOA näeb dumpingu ja subsideerimise suhtes ette õiguskaitsevahendeid, mis ei ole 1994. aasta üldise tolli ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakenduslepingu ja subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu alusel lubatud. Need ettekanded võeti vastu vaidluste lahendamise organi eriistungil 27. jaanuaril 2003, pannes Ameerika Ühendriikidele kohustuse viia oma õigusaktid vastavusse WTO reeglitega. Ameerika Ühendriikidele anti selleks aega 27. detsembrini 2003. Senini ei ole Ameerika Ühendriigid WTO otsust ja soovitust kohaldanud.26. jaanuaril 2004 kasutas ühendus õigust, mis on sätestatud vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 22 lõikes 2, ning esitas vaidluste lahendamise organile taotluse peatada 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes sätestatud tariifsete soodustuste ja seotud kohustuste kohaldamine Ameerika Ühendriikide suhtes.Ameerika Ühendriigid esitasid vastuväite tariifsete soodustuste ja seotud kohustuste peatamise ulatuse suhtes ning asi anti lahendada vahekohtule. 31. augustil 2004 levitatud otsuses leidis vahekohus, et ühendusele soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määr konkreetsel aastal on 72% ELi impordi tollimaksudega seotud väljamaksesummast aastal, mille kohta on olemas kõige uuemad andmed. Vahekohus leidis, et soodustuste peatamine ühenduse poolt kindlaksmääratud määra ületava täiendava aastapõhise imporditollimaksu kehtestamise teel teatavatele Ühendriikidest pärinevatele toodetele, mille koguväärtus ei ületa olematuks muutmise või vähendamise kogusummat, on kooskõlas vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 22 lõikega 4.10. novembril 2004 esitas ühendus uue taotluse peatada igal aastal tariifsete soodustuste kohaldamine Ühendriikide suhtes tasemel, mis ei ületa vahekohtu poolt leitud olematuks muutmise või vähendamise aastast määra. Soodustuste peatamise vormiks on täiendavate tollimaksude kehtestamine mõnedele Ühendriikidest imporditavatele toodetele, mis valitakse taotluses esitatud esialgsest nimekirjast. Vaidluste lahendamise organ kiitis esitatud taotluse heaks 26. novembril 2004. Täiendava tollimaksu kehtestamine on edasi lükatud 1. maini 2005, et anda Ühendriikidele võimalus viia oma õigusaktid kooskõlla WTO otsuse ja soovitusega.Käesoleva nõukogu määruse ettepaneku esitamise ajal pärinevad kõige värskemad andmed, mida Ameerika Ühendriikide ametiasutused on dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksudega kogutud summade väljamaksete kohta avaldanud, 2004. eelarveaastast. Selle alusel on ühenduse soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määr 27,81 miljonit USA dollarit.Kui vaidluste lahendamise organi otsust ja soovitust jätkuvalt ei kohaldata, kohandab komisjon igal aastal peatamise ulatust CDSOAga ühendusele tekitatud soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määraga. Komisjon muudab täiendavat tollimaksumäära või täiendava tollimaksumääraga maksustavate kaupade nimekirja vastavalt nõukogu algmääruses sätestatud kriteeriumidele ja korrale.Toodete valimine algatati Ühendriikide toodete nimekirja alusel, mille suhtes oleks kehtestatud täiendavaid tollimakse, kui Ameerika Ühendriigid ei oleks kehtetuks tunnistanud terase kaitsemeetmeid (II lisa, nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1031/2002, millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele, EÜT L 157, 15.6.2002, lk 8). Liikmesriigid esitasid taotlused kaupade kõnealusest nimekirjast väljaarvamiseks või sinna lisamiseks. Selle alusel koostati WTOle esitatud esialgne nimekiri, mis jaotati kaheks:-  Esimene nimekiri (kavandatava määruse I lisa) sisaldab tooteid, mille suhtes kehtestatakse 15% väärtuseline tollimaks alates 1. maist 2005. Ameerika Ühendriikidest pärinevatele valitud toodetele kehtestatav täiendav imporditollimaks ei ületa ühe aasta jooksul 27,81 miljonit USA dollarit.-  Teine nimekiri (kavandatava määruse II lisa) on varunimekiri. Kui peatamise ulatus suureneb, võib toodete nimekirja, mille suhtes kehtestatakse täiendav imporditollimaks, lisada uusi tooteid. Uute toodete valimine varunimekirjast toimub automaatselt nimekirja järjestuse alusel.Enne peatamise uue määra kohaldamist, teatab ühendus vaidluste lahendamise organile peatamise uue määra, täiendava imporditollimaksu määra ning Ühendriikidest imporditavate valitud kaupade nimekirja ja impordimäära, mida meede mõjutab.2005/0022 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodeteleEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:27. jaanuaril 2003 kiitis Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidluste lahendamise organ heaks apellatsioonikogu ettekande[2] ja vaekogu ettekande,[3] mida toetati apellatsioonikogu ettekandes, milles leiti, et dumpingu ja subsiidiumide korvamise seadus (Continued Dumping and Subsidy Offset Act ─ CDSOA ) ei ole kooskõlas Ameerika Ühendriikide poolt WTO lepingute raames võetud kohustustega.Kuna Ameerika Ühendriigid ei viinud õigusakte asjaomaste lepingutega kooskõlla, esitas ühendus vaidluste lahendamise organile taotluse peatada 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes sätestatud tariifsete soodustuste ja seotud kohustuste kohaldamine Ameerika Ühendriikide suhtes.[4] Ameerika Ühendriigid esitasid vastuväite tariifsete soodustuste ja seotud kohustuste peatamise ulatuse suhtes ning asi anti lahendada vahekohtule.31. augustil 2004 leidis vahekohus, et ühenduse soodustuste olematuks muutmise või vähendamise tase oli 72% CDSOA alusel ühendusest imporditud toodetele kehtestatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude väljamaksesummast aastal, mille kohta on olemas kõige uuemad Ameerika Ühendriikide ametiasutuste poolt avaldatud andmed. Vahekohus leidis, et soodustuste või teiste kohustuste peatamine ühenduse poolt kindlaksmääratud määra ületava täiendava aastapõhise imporditollimaksu kehtestamise teel teatavatele Ühendriikidest pärinevatele toodetele, mille koguväärtus ei ületa soodustuste olematuks muutmise või vähendamise kogusummat, on kooskõlas WTO eeskirjadega. 26. novembril 2004 kiitis vaidluste lahendamise organ heaks taotluse peatada 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppes sätestatud tariifsete soodustuste ja seotud kohustuste kohaldamine Ameerika Ühendriikide suhtes vastavalt vahekohtu otsusele.Kõige hilisem aasta, mille puhul on andmeid kogutud dumpinguvastaste tollimaksude ja tasakaalustavate tollimaksude ning CDSOA alusel tehtud väljamaksete kohta, on 2004. eelarveaasta (1. oktoober 2003 kuni 30. september 2004). Ameerika Ühendriikide tolli- ja piiriteenistuse poolt avaldatud andmete kohaselt on ühenduse soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määr 27,81 miljonit USA dollarit. Ühendus võib seetõttu peatada tariifsete soodustuste kohaldamise Ameerika Ühendriikide suhtes samal määral. Käesoleva määruse I lisas loetletud Ameerika Ühendriikidest pärinevatele valitud toodetele kehtestatav 15 protsendiline täiendav väärtuseline imporditollimaks ei ületa ühe aasta jooksul 27,81 miljonit USA dollarit. Nende kaupade osas peatab ühendus tariifsete soodustuste kohaldamise Ameerika Ühendriikide suhtes alates 1. maist 2005.Kui vaidluste lahendamise organi otsust ja soovitust jätkuvalt ei kohaldata, kohandab komisjon igal aastal peatamise ulatust vastavalt CDSOAst tuleneva ühenduse soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määrale. Komisjon muudab I lisa nimekirja või täiendava imporditollimaksu määra nõnda, et täiendava tollimaksu mõju Ameerika Ühendriikidest pärinevatele valitud toodetele vastab ühe aasta jooksul väärtusele, mis ei ületa soodustuste olematuks muutmise või vähendamise kogusummat.Komisjon võtab arvesse järgmisi kriteeriume: a) komisjon muudab täiendava imporditollimaksu määra, kui toodete lisamine või väljaarvamine I lisa nimekirjast ei võimalda kohandada peatamise ulatust soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määraga. Muul juhul lisab komisjon I lisa nimekirja uusi tooteid ─ kui peatamise ulatus suureneb, või arvab nimekirjast välja ─ kui peatamise ulatus väheneb; b) toodete lisamisel valib komisjon tooteid II lisa nimekirjast automaatselt toodete järjestuse alusel. Seejärel muudab komisjon II lisa nimekirja, kõrvaldades sealt I lisa nimekirja lülitatud tooted; c) toodete väljaarvamisel kõrvaldab komisjon kõigepealt tooted, mis lisati I lisa nimekirjale viimati. Seejärel kõrvaldab komisjon I lisa nimekirjast tooted nimekirja järjestuse alusel.Otsus võetakse vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[5]Iga toote päritolu, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse, määratakse kindlaks vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) sätetele.[6]Tooted, millele on välja antud tollimaksuvabastusega või vähendatud tollimaksuga impordilitsents enne käesoleva määruse jõustumist, ei kuulu täiendavate tollimaksudega maksustamisele.Täiendava tollimaksuga ei tohiks maksustada tooteid, mille puhul saab tõendada, et need olid käesoleva määruse kohaldamise kuupäeval juba teel ühendusse, ning mille sihtkohta ei ole võimalik muuta.Täiendava tollimaksuga ei tohiks maksustada toodete importi, mis vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 918/83[7] on vabastatud imporditollimaksudest.Tooted, mida mõjutab soodustuste peatamine, tuleks suunata tollikontrolli all töötlemise protseduurile vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93[8] II osa III jaotise 4. peatükile üksnes tolliseadustiku komitee kontrolli alusel.Täiendavatest tollimaksudest kõrvalehoidmise vältimiseks jõustub käesolev määrus selle avaldamise päeval,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevaga peatatakse ühenduse poolt kohaldatavad, 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes sätestatud tariifsed soodustused ja seotud kohustused Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele, mis on loetletud käesoleva määruse I lisas.Artikkel 2Käesoleva määruse I lisas loetletud Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kehtestatakse 15 protsendiline täiendav väärtuseline tollimaks lisaks määruses (EMÜ) nr 2913/92 sätestatud tollimaksule.Artikkel 3Komisjon kohandab igal aastal peatamise ulatust CDSOAst tuleneva ühenduse soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määraga sel ajal. Komisjon muudab täiendava tollimaksu määra või I lisa nimekirja järgmistel tingimustel:a) Soodustuste olematuks muutmise või vähendamise tase on 72% CDSOA alusel ühendusest imporditud toodetele rakendatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude väljamakse summast, mille kohta on olemas kõige uuemad Ameerika Ühendriikide ametiasutuste poolt avaldatud andmed.b) Muudatusi tehakse sellisel viisil, et Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kehtestatud täiendava imporditollimaksu mõju ühe aasta jooksul ei ületaks soodustuste olematuks muutmise või vähendamise taset.c) Kui peatamise ulatus suureneb, lisab komisjon tooteid I lisa nimekirja, välja arvatud artikli 3 lõike 1 punktis e ettenähtud asjaoludel. Need tooted valitakse II lisa nimekirjast vastavalt nimekirja järjestusele.d) Kui peatamise ulatus väheneb, arvatakse tooted I lisa nimekirjast välja, välja arvatud artikli 3 lõike 1 punktis e ettenähtud asjaoludel. Komisjon kõrvaldab kõigepealt tooted, mis on sel ajal II lisa nimekirjas ja mis viimati lisati I lisa nimekirjale. Seejärel kõrvaldab komisjon sel ajal I lisa nimekirjas olevad tooted nimekirja järjestuse alusel.e) Komisjon muudab täiendava tollimaksu määra, kui peatamise ulatust ei saa kohandada soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määraga, lisades või kõrvaldades tooteid I lisa nimekirjast.Kui I lisa nimekirja lisatakse tooteid, muudab komisjon samal ajal II lisa nimekirja, jättes need tooted II lisa nimekirjast välja. II lisa nimekirja allesjäänud toodete järjestust ei muudeta.Käesolevale artikli kohased otsused võetakse vastu artikli 4 lõikes 2 sätestatud korras.Artikkel 4Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklit 5.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse üks kuu.Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 5Iga toote päritolu, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse, määratakse kindlaks vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 sätetele.Artikkel 6I lisas loetletud tooted, millele on tollimaksuvabastusega või vähendatud tollimaksuga impordilitsents välja antud enne käesoleva määruse jõustumist, ei kuulu täiendavate tollimaksudega maksustamisele.I lisas loetletud tooteid, mille puhul saab tõendada, et nad olid käesoleva määruse kohaldamise kuupäeval juba teel ühendusse, ning mille sihtkohta ei ole võimalik muuta, ei kuulu maksustamisele täiendava tollimaksuga.I lisas loetletud tooted, mis on imporditud imporditollimaksuvabalt vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 918/83, ei kuulu maksustamisele täiendava tollimaksuga.I lisas loetletud tooteid võib suunata tollikontrolli all töötlemise protseduurile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 551 lõike 1 esimesele lõigule ainult juhul, kui tolliseadustiku komitee on kontrollinud majanduslikke tingimusi, kui neid tooteid ja toiminguid ei ole märgitud kõnealuse määruse lisa 76 A osas.Artikkel 7Nõukogu teeb otsuse käesoleva määruse kehtetuks tunnistamise kohta, kui Ameerika Ühendriigid on täielikult rakendanud WTO vaidluste lahendamise organi soovituse.Artikkel 8Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Seda kohaldatakse alates 1. maist 2005.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISATooted, millele kehtestatakse täiendav tollimaks on tähistatud kaheksakohalise CN-koodiga. Nende koodide alla klassifitseeritud toodete kirjeldused on esitatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta)[9] I lisas.4820 10 904820 50 004820 90 004820 30 004820 10 506204 63 116204 69 186204 63 906104 63 006203 43 116103 43 006204 63 186203 43 196204 69 906203 43 900710 40 009003 19 308705 10 00II LISATooted, millele kehtestatakse täiendav tollimaks on tähistatud kaheksakohalise CN-koodiga. Nende koodide alla klassifitseeritud toodete kirjeldused on esitatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta)[10] I lisas.6301 40 106301 30 106301 30 906301 40 904818 50 009009 11 009009 12 008467 21 994803 00 314818 30 004818 20 109403 70 906110 90 106110 19 106110 19 906110 12 106110 11 106110 30 106110 12 906110 20 106110 11 306110 11 906110 90 906110 30 916110 30 996110 20 996110 20 919608 10 106402 19 006404 11 006403 19 006105 20 906105 20 106106 10 006206 40 006205 30 006206 30 006105 10 006205 20 009406 00 119406 00 386101 30 106102 30 106201 12 106201 13 106102 30 906201 92 006101 30 906202 93 006202 11 006201 13 906201 93 006201 12 906204 42 006104 43 006204 49 106204 44 006204 43 006203 42 316204 62 31

[1] ELT C ..., ..., lk ....

[2] United States – Offset Act (Byrd Amendment) , apellatsioonikogu ettekanne (WT/DS217/AB/R, WT/DS234/AB/R, 16. jaanuar 2003).

[3] United States – Offset Act (Byrd Amendment) , vaekogu ettekanne (WT/DS217/R, WT/DS234/R, 16. september 2002).

[4] United States – Offset Act (Byrd Amendment) , Euroopa ühendused tuginevad vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artiklile 22.2 (WT/DS217/22, 16. jaanuar 2004).

[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[6] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingute muudatusi käsitleva aktiga (ELT L 236, 23.9.2003, lk 940).

[7] Nõukogu 28. märtsi 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 918/83, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem, EÜT L 105, 23.04.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingute muudatusi käsitleva aktiga – protokoll nr 3 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suveräänsete baasipiirkondade kohta Küprosel (ELT L 236, 23.9.2003, lk 940).

[8] Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

[9] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1810/2004 (ELT L 327, 30.10.2004 lk 1).

[10] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1810/2004 (ELT L 327, 30.10.2004 lk 1).