				|

		52013PC0410

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamise kohta (uuesti sõnastatud) /* COM/2013/0410 final - 2013/0186 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU
TAUST
Ühtse Euroopa taeva algatuse eesmärk on
suurendada aeronavigatsiooniteenuseid osutava sektori reformi abil Euroopa
õhuruumi korralduse ja juhtimise üldist tõhusust. Algatuse arendamiseks on
vastu võetud kaks laiaulatuslikku õigusaktide paketti – ühtse Euroopa taeva
esimene ja teine õigusaktide pakett, mis sisaldavad nelja määrust[1] – ning rohkem kui 20 komisjoni
rakenduseeskirja ja otsust[2].
Ühtse Euroopa taeva nelja määruse raamistik on tihedalt seotud Euroopa
lennuohutusalaste õigusaktidega,[3]
milles käsitletakse mitmeid Euroopa Lennundusohutusametile (EASA) usaldatud
ülesandeid[4]
ning Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) projekti
kohase laiaulatusliku aeronavigatsiooniteenuste osutamise vahendite ja süsteemide
ajakohastamise projekti käivitamist[5].
Praegustes eeskirjades käsitletakse viit tihedalt seotud valdkonda:
tulemuslikkust, ohutust, tehnoloogiat, inimtegurit ja lennujaamu.
2004. aastal vastu võetud ühtse Euroopa taeva
esimese õigusaktide paketiga (SES I) ja 2009. aastal vastu võetud ühtse
Euroopa taeva teise õigusaktide paketiga (SES II) seotud kogemus on näidanud,
et ühtse Euroopa taeva algatuse põhimõtted ja suundumused on õiged ning nende
rakendamise jätkamine on õigustatud. Paraku esineb algatuse rakendamisel
märkimisväärseid viivitusi, eelkõige seoses tulemuseesmärkide saavutamisega ja
algatuse põhielementide (näiteks funktsionaalsed õhuruumiosad ja riiklikud
järelevalveasutused) rakendamisega.
2009. aastal ühtse Euroopa taeva teist
õigusaktide paketti vastu võttes otsustas seadusandja, et kõnealuse paketi
rakendamine toimub kahes etapis ja kutsus komisjoni üles jätkama ühtset Euroopa
taevast käsitlevate määruste vastavusseviimist EASAt käsitlevate määrustega
pärast EASA rakendusmeetmete esialgse komplekti rakendamist ja
aeronavigatsiooniteenustega seotud auditeerimiskogemuste omandamist[6]. Seega oli juba ette nähtud
õigusaktide paketi uuestisõnastamine, mille põhieesmärk on EASA ja ühtse
Euroopa taeva õigusraamistike lihtsustamine ja nendevahelise piiri
täpsustamine.
Uuestisõnastamise protsess võimaldab samuti
hinnata praeguste õigussätete tõhusust, võttes arvesse ühtse Euroopa taeva
algatuse õigeaegse rakendamisega seotud probleeme. Ühtset Euroopa taevast
käsitleva õigusraamistiku läbivaatamise protsess (lühendatult SES 2+) peaks
kiirendama aeronavigatsiooniteenuste reformi, kaldumata kõrvale selle
esialgsetest eesmärkidest ja põhimõtetest. Protsess moodustab samuti osa teise
ühtse turu meetmepaketi[7]
algatusest ja ei piirdu seega üksnes lennuliikluse korraldamise süsteemiga,
vaid on suunatud ELi majanduse üldise konkurentsivõime ja kasvu edendamisele.
Meetmepaketi SES 2+ eesmärk on täiustada
eeskirjade järelevalvet ja tulemuslikkuse kava ning suurendada teenuseosutajate
kliendikesksust ja üldist tulemuslikkust.
Lisaks sellele aitab kõnealune pakett
kõrvaldada praeguses õigusraamistikus esinevad teatavad kattuvused ja muudab
seega õigusaktid lihtsamini mõistetavaks. On väljendatud muret seoses mitme
kattuvusega ühtse Euroopa taeva praeguses õigusraamistikus, samuti on vaja
selgitada mitmesuguste osalejate rolle ELi tasandil. Ühtset Euroopa taevast
käsitleva nelja määruse vastavusseviimine EASA algmäärusega[8] on lihtsalt tehniline
kohandamismeede, mis on õigusaktidega juba ette nähtud. Määruste kattuvuse
ulatuse tõttu on kohandamise loogiline lahendus ühtset Euroopa taevast
käsitleva nelja määruse allesjäänud osade uuesti sõnastamine ühe õigusaktina.
Käsitletud probleemid
Üks meetmepaketis SES 2+ käsitletud probleeme
on aeronavigatsiooni vähene tõhusus; aeronavigatsiooniteenuste
osutamisel on kulutõhususe, lendude tõhususe ja pakutava läbilaskevõime
seisukohast jätkuvalt suhteliselt palju arenguruumi. Probleem tõuseb selgelt
esile, kui võrrelda Euroopat Ameerika Ühendriikidega, mille õhuruum on sarnase
suurusega USAs kontrollib marsruutlendude puhul õhuruumi üks teenuseosutaja,
kuid Euroopas tegutseb samas valdkonnas 38 teenuseosutajat. USA teenuseosutaja
teenindab 38 % võrra väiksema personaliga peaaegu 70 % rohkem lende.
Euroopa tööviljakuse sellise erinevuse peamiseks põhjuseks on probleemid
tulemuslikkuse kava kehtestamisel ja jõustamisel, järelevalveasutuste vähene
tõhusus ning teenuseosutajate tugipersonali ebaproportsionaalne suurus.
Teine peamine probleem on lennuliikluse
korraldamise süsteemi killustatus. Euroopa lennuliikluse korraldamise
süsteem koosneb 27 siseriiklikust ametiasutusest, mille järelevalve all on üle
100 aeronavigatsiooniteenuse osutaja ning mille süsteemid, eeskirjad ja
protseduurid varieeruvad seetõttu suurel määral. Paljud lisakulud tulenevad
teenuseosutajate rohkusest, sest iga teenuseosutaja korraldab hankeid oma
süsteemide jaoks, koolitab oma personali enamasti ise, kehtestab oma töökorra
ja saab teenuseid pakkuda territoriaalselt piiratud väikeses õhuruumis
Killustatuse vähendamiseks on ühtse Euroopa taeva algatuses esitatud idee
piiriülestest funktsionaalsetest õhuruumiosadest ja tsentraliseeritud
võrguhaldajast, mis korraldaks teatavate teenuste osutamist võrgu tasandil Ent
funktsionaalsed õhuruumiosad ei toimi veel tulemustele orienteeritult ja võrgu
haldaja on endiselt liiga nõrk.
Üldeesmärk
Parandada
Euroopa lennundussüsteemi konkurentsivõimet teiste samalaadsete piirkondadega
võrreldes ning eelkõige arendada edasi ühtse Euroopa taeva algatust.
Erieesmärgid
·
Parandada lennuliiklusteenuste osutamise tõhusust.
·
Suurendada lennuliikluse korraldamise võimekust.
Tegevuseesmärgid
·
Tagada, et aeronavigatsiooniteenuste osutamine on
läbipaistev ja põhineb turupõhimõtetel ning lisaväärtusel.
·
Tugevdada riiklike järelevalveasutuste rolli.
·
Toetada eesmärkide püstitamise ja tulemuslikkuse
kava jõustamise protsessi (sh tugevdada tulemuslikkuse hindamise
asutust/tulemuslikkuse hindamise üksust).
·
Alustada funktsionaalsete õhuruumiosade
strateegilist ümberkujundamist.
·
Suurendada võrgu haldaja haldusala ja
tegevusulatust.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi
veebisaidil korraldati 2012. aasta septembrist detsembrini kestnud kolmekuuline
avalik konsultatsioon. Lisaks sellele korraldati kaks kõrgetasemelist üritust –
konverents Limassolis ja arutelu Brüsselis – ning kõnealuse algatuse
ettevalmistamiseks on toimunud ka mitmeid kahepoolseid kohtumisi kõikide
asjaomaste sidusrühmadega.
Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat on koostanud
mõjuhinnangu, et toetada ühtse Euroopa taeva tõhususe, ohutuse ja
konkurentsivõime suurendamist käsitlevaid seadusandlikke ettepanekuid. Paketis
tehakse ettepanek vaadata läbi ühtset Euroopa taevast käsitlevad neli määrust
(määrused (EÜ) nr 549/2004 kuni 552/2004, muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009)
ja EASA algmäärus (määrus (EÜ) nr 216/2008, muudetud määrusega (EÜ) nr
1108/2009)[9].
Käesolev algatus on seotud ELi töökava käsitleva dokumendiga (EL) nr
2014/MOVE/001. Mõjuhinnangu tegevuskava on avaldatud ka komisjoni veebisaidil[10].
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Uuesti sõnastamine (läbivalt
kogu määruses)
Ühtset Euroopa taevast käsitlevad neli määrust
on ühendatud üheks määruseks, mistõttu on määruste tekstides tulnud läbivalt
teha mitmesuguseid muudatusi. Uus määrus on jagatud viieks peatükiks vastavalt
asjaomastele osalejatele:
- I peatükk: Üldsätted
- II peatükk: Riiklikud ametiasutused
- III peatükk: Teenuse osutamine
- IV peatükk: Õhuruum
- V peatükk: Lõppsätted
Lisaks sellele on ühtset Euroopa taevast
käsitlevatest määrustest kustutatud osa sisust, mis kattus olemasoleva
määrusega (EÜ) nr 216/2008 ja eemaldatud osade teatavad üksikasjad on esitatud
uuesti määruses (EÜ) nr 216/2008, et rõhutada lähenemisviisi järjepidevust.
Määruses (EÜ) nr 552/2004 on kustutatud enamik sätetest ja määrus kaotab nüüd
tervikuna kehtivuse, välja arvatud teatavad üksikasjad, mis on seotud
teavitatud asutusi käsitleva I lisaga ja mis on liidetud kvalifitseeritud
üksusi käsitleva lisaga; samuti on säilinud teatavad II lisa üldise iseloomuga
kirjeldavad lõigud, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas, et
rõhutada vajadust järgida olemasolevaid poliitikasuundi.
Kooskõlas seisukohaga, et komisjon peaks
keskenduma majanduslikule reguleerimisele ja eelkõige tulemuslikkuse kavale ja
projektile SESAR, samas kui EASA (ametite nimede ühtlustamist käsitleva
kokkuleppe kohaselt uue nimega Euroopa Liidu Lennuamet (EAA)) toetab protsessi,
koordineerides kõikide tehniliste eeskirjade koostamist, on määrusele lisatud
artikkel 28, kus kirjeldatakse SESARi poliitikasuundade ja uute tehniliste
eeskirjade vahelise kooskõla tagamise viisi.
Samuti on määrusesse lisatud rakendusakte ja
delegeeritud õigusakte käsitlevad uued eeskirjad, mis tulenevad Lissaboni
lepingust.
3.2.        Riiklikud ametiasutused
(artiklid 3, 4 ja 5 ning artikli 2 punkt 36)
Üks mõjuhinnangus kindlaks määratud peamistest
valdkondadest, mille puhul tuleb meetmeid võtta, on riiklike ametiasutuste
toetamine nii nende sõltumatust kui ka erialateadmisi ja vahendeid silmas pidades.
Seetõttu on artiklis 3 selgitatud, mil määral peavad riiklikud ametiasutused
olema sõltumatud teenuseosutajatest, kelle üle nad järelevalvet teostavad. Kuna
teatavates liikmesriikides on vajalik haldusasutuste osaline reorganiseerimine,
on ette nähtud ka üleminekuaeg, mis kestab aastani 2020. Peale selle
kehtestatakse üksikasjalikumad nõuded palgatava personali pädevuse ja
sõltumatuse kohta ning tagatakse asutuste sõltumatu rahastamine marsruudi
navigatsioonitasude süsteemi kaudu kooskõlas artikliga 14.
Asutuste erialateadmiste edendamiseks on
artikliga 5 ette nähtud riiklike asutuste võrgu loomine ja samuti on käsitletud
ekspertide koondamise võimalust, et liikmesriigid saaksid kasu teiste
liikmesriikide ekspertide teadmistest.
Samuti on lisatud termini „riiklik
järelevalveasutus” määratlus, mille kaudu on selgitatud, et käesoleva määruse
tähenduses käsitatakse riiklike järelevalveasutustena määruse (EÜ) nr 216/2008
kohaseid pädevaid asutusi, mistõttu ei ole vaja luua teist halduskihti.
3.3.        Tulemuslikkuse kava ja
tasusüsteem (artiklid 11, 12, 13 ja 14)
Tulemuslikkuse kava käsitlevat artiklit 11 on
muudetud, et täiustada eesmärkide püstitamise protsessi ja võimaldada
eesmärkide seadmise puhul keskenduda varasemast rohkem kohalikule tasandile.
See võimaldab seada kvaliteetsemast teabest lähtuvaid ja konkreetsetest
asjaoludest juhinduvaid eesmärke.
Kõnealuste toimingute toetamiseks on
väiksemaid muudatusi tehtud ka tasusüsteemi käsitlevates artiklites 12 ja 13,
mille teksti on samuti ajakohastatud, et asutuste ülesannete rahastamist
käsitlevad sätted hõlmaksid ka EASA määruse (EÜ) nr 1108/2009 kohaselt
laienevat rolli, mis võimaldab täita mõningaid eespool nimetatud ülesandeid.
3.4.        Funktsionaalsed õhuruumiosad
(artikkel 16)
Kõnealust artiklit muudeti juba määrusega (EÜ)
nr 1070/2009, et muuta funktsionaalsed õhuruumiosad tulemuslikkusele
suunatumaks, ning sama eesmärgi poole pürgitakse ka käesoleva läbivaatamise
puhul. Funktsionaalseid õhuruumiosi ei tuleks käsitada õhuruumi staatiliste
osadena, vaid lennundussektori algatustena, mille eesmärk on teenuste
kvaliteedi üldine parandamine. Et see võimalikuks saaks, tuleb
lennundussektorile võimaldada rohkem paindlikkust funktsionaalsete
õhuruumiosade arendamisel ja isegi eri liiki funktsionaalsete õhuruumiosade loomisel,
lähtudes maksimaalse koostoime saavutamise põhimõttest. Seega keskendub
kõnealune artikkel nüüd pigem paindlikele „tööstuspartnerlustele” ja näeb ette
edukuse mõõtmise tulemuslikkuse alal saavutatud edusammudest lähtudes.
3.5.        Tugiteenused (artikkel 10 ja
artikli 2, alapunkt 37)
Kuna analüüs on näidanud, et suurim
potentsiaal edusammudeks on seotud põhiliste lennuliiklusteenuste
tugiteenustega ja kuna sellised teenuseid võiks osutada ka turutingimustes, on
määruse (EÜ) nr 550/2004 endine artikkel 9 välja jäetud ja asendatud artikliga,
milles käsitletakse tugiteenuste pakkumist vastaval tavapärastele
riigihanke-eeskirjadele . Põhiliste lennuliiklusteenuste puhul, mida
käsitatakse loomulike monopolidena, jääb kehtima määramisnõue, kuid
tugiteenustele tuleks anda võimalus vabalt areneda ja kasutada ära ka teiste
sektorite oskusteabe täielikku potentsiaali. Lisatud on määruse (EÜ) nr
1008/2008 artikli 4 eeskujul põhinev kaitseklausel, et tagada olulisemate
julgeolekualaste ja majanduslike huvide kaitse. Ette on nähtud
üleminekuperiood, mis kestab aastani 2020.
Lisaks on artikli 2 lõikesse 37 lisatud
tugiteenuste määratlus, milles on selgitatud, milliseid teenuseid kõnealune
säte mõjutab.
3.6.        Võrgu haldamine (artikkel 17
ning artikli 2 punktid 7, 9 ja 10)
Artiklit 17, mis käsitleb võrgu haldamist, on
ajakohastatud kahel viisil. Esmalt on varem vastuoluline artikkel ümber
korraldatud ja kõik võrgu haldaja osutatavad teenused on koondatud lõikesse 2
ning elemendid, mis olid seotud lennuliiklusvoo juhtimise tehniliste
rakenduseeskirjadega – ja seega mitte võrgu haldajaga – on paigutatud ümber
määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisasse, mis sisaldas juba varem lennuliiklusvoo
juhtimise eeskirju käsitlevad asjakohased sätted. Seoses sellega on lõikesse 2
lisatud viide aeronavigatsiooniteabeportaalile, sest kõnealune teenus on juba
teataval määral võrgu haldaja tegevusse integreeritud, kuid seda ei ole
määruses selgesõnaliselt mainitud.
Teiseks on artikkel läbi vaadatud eesmärgiga
viia see vastavusse määruses (EÜ) nr 1108/2009 kasutatud terminoloogiaga ja
sellest tulenevalt on funktsioonid nimetatud ümber teenusteks ja võrgu haldajat
on sertifitseerimise, järelevalve ja ohutusnõuete puhul käsitletud
järjepidevalt samamoodi kui teisi teenuseosutajaid. Ka asjaomaste mõistete
definitsioonid on vastavalt ajakohastatud.
Samuti on artiklile 17 lisatud säte, milles
käsitletakse võrgu haldaja edasist arengut tööstuspartnerluse suunas 2020.
aastaks seatud tähtaega silmas pidades.
3.7.        Õhuruumi kasutajate osalus
(artikkel 19)
Mõjuhinnangus osutati ühe täiustamist vajava
valdkonnana kliendikesksema suhtumise kujundamist aeronavigatsiooniteenuse
osutajate hulgas. Uue artikli 19 eesmärk on tagada, et õhuruumi kasutajatega
konsulteeritakse ja et nad on kaasatud investeerimiskavade heakskiitmisse.
4.           TÄIENDAV TEAVE
EASA algmääruse, st määruse (EÜ) nr 216/2008
muudatusettepanekute kohta on koostatud eraldi lühem seletuskiri.
Ettepanekul puudub mõju ELi eelarvele, sest
kõik selles käsitletud funktsioonid on juba olemas.
ê549/2004 (kohandatud)
2013/0186 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
millega sätestatakse
raamistikühtse Euroopa taeva algatuse loomiseksÖ rakendamise
kohta Õ
(uuesti sõnastatud)
(EMPs kohaldatav tekst)
ê 549/2004 (kohandatud)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Ö Euroopa Liidu
toimimise lepingut Õ Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 Ö 100 Õ lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[11],
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[12],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[13],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
ò uus
(1)       Oluliselt
on muudetud järgmisi 10. märtsi 2004. aasta määrusi: määrus (EÜ) nr 549/2004,
millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus),[14] määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste
osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus),[15], määrus (EÜ) nr 551/2004
õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi
määrus)[16]
ja määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu
koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus)[17]. Kuna kõnealustesse
määrustesse tuleb teha veelgi muudatusi, tuleks need selguse huvides uuesti
sõnastada.
ê 549/2004 põhjendus
1
(2)       Ühise transpordipoliitika
rakendamine nõuab tõhusat lennutranspordisüsteemi, mis võimaldaks
lennutransporditeenuseid osutada ohutult ja korrapäraselt, hõlbustades seega
kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumist.
ê 549/2004 põhjendus
2 (kohandatud)
23. ja
24. märtsil 2000 Lissabonis toimunud erakorralisel kohtumisel soovitas
Euroopa Ülemkogu komisjonil teha ettepanekuid õhuruumi korraldamise,
lennujuhtimise ja lennuliikluse voogude korraldamise kohta, tuginedes komisjoni
asutatud kõrgetasemelise ühtse Euroopa taeva töörühma tööle. See peamiselt
liikmesriikide tsiviil- ja sõjaväe lennundusvõimudest koosnev rühm esitas oma
aruande novembris 2000.
ê 1070/2009 põhjendus
2 (kohandatud)
(3)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
poolt ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide esimese paketiga, täpsemalt nimelt 10. märtsi 2004. aastamääruse (EÜ) nr 549/2004,(millega
sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)),
10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ)
nr 550/2004, (aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses
Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus)), 10. märtsi 2004. aastamääruse (EÜ) nr 551/2004 (õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas
(õhuruumi määrus))ja 10. märtsi 2004. aastamääruse (EÜ)
nr 552/2004 (Euroopa
lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus))vastuvõtmisega, kehtestati kindel õiguslik alus sujuvale, koostalitlusvõimelisele ja
ohutule lennuliikluse korraldamise süsteemile.
ò uus
Ühtset
Euroopa taevast käsitleva teise õiguspaketiga, täpsemalt määruse (EÜ) nr
1070/2009 vastuvõtmisega, tugevdati kõnealust algatust veelgi ning võeti
Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgu tulemuslikkuse parandamiseks
kasutusele tulemuslikkuse kava ja võrgu haldaja kontseptsioon.
ê 550/2004 põhjendus
3 (kohandatud)
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 10 märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004
(raammäärus)[18]
sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks.
ê 551/2004 põhjendus
4 (kohandatud)
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 10 märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004
(raammäärus)[19]
sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks.
ê 551/2004 (kohandatud)
(4)       1944. aasta Chicago
rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artiklis 1 tunnustavad osalisriigid,
et "igal riigil on täielik ja ainuõiguslik suveräänsus oma territooriumi
õhuruumi üle". Selle suveräänsuse kohaselt kasutavad Ö liidu Õ liikmesriigid
lennuliikluse juhtimisel riigiasutustele antud volitusi, ilma et see piiraks
rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamist.
ê 552/2004 põhjendus
3 (kohandatud)
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 10 märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004
(raammäärus)[20]
sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks.
ê 1070/2009 põhjendus
1
(5)       Ühise transpordipoliitika
rakendamine nõuab tõhusat lennutranspordisüsteemi, mis võimaldaks
lennutransporditeenuseid osutada ohutult, korrapäraselt ja jätkusuutlikult,
optimeerides läbilaskevõimet ja hõlbustades seega kaupade, isikute ja teenuste
vaba liikumist.
ê 1070/2009 põhjendus
37
(6)       Üheaegne tegelemine
lennuliikluse ohutusstandardite täiustamise laiendamise ning lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste üldise
toimivuse parandamise eesmärkidega Euroopa üldlennuliikluse osas nõuab
arvestamist inimteguriga. Seetõttu peaksid liikmesriigid kaaluma nn õiglase suhtumisekultuuri
põhimõtete kasutusele võtmist.
ê 549/2004 põhjendus
6 (kohandatud)
(7)       Liikmesriigid on võtnud vastu
üldise avalduse ühtse Euroopa taevaga algatusega seotud sõjaliste küsimuste kohta[21]. Selle avalduse kohaselt
peaksid liikmesriigid eelkõige suurendama tsiviil- ja sõjandusvaldkonna
koostööd ja kui kõik asjaomased liikmesriigid peavad vajalikuks, hõlbustama
nende liikmesriikide poolt vajalikuks peetavas ulatuses koostööd nende
relvajõudude vahel kõikides lennuliikluse korraldamisega seotud küsimustes.
ê 549/2004
põhjendus 3
Õhutranspordi süsteemi veatu toimimine nõuab
aeronavigatsiooniteenuste püsivat kõrgetasemelist ohutust, et võimaldada
Euroopa õhuruumi optimaalselt kasutada, ning püsivat kõrgetasemelist õhureisi
ohutust, pidades kinni aeronavigatsiooniteenuste üldist huvi pakkuvatest
ülesannetest, sealhulgas avaliku teenindamise kohustustest. Seepärast peaks see
vastama vastutuse ja pädevuse kõrgeimatele standarditele.
ê 549/2004 põhjendus
4
Ühtset Euroopa taevast käsitlevat algatust tuleks
arendada vastavalt ühenduse ja selle liikmesriikide Euroopa Lennuliikluse
Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) liikmelisusest tulenevatele kohustustele
ning kooskõlas 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse
konventsioonis sätestatud põhimõtetega.
ê 549/2004 põhjendus
5 (kohandatud)
(8)       Sõjaliste operatsioonide ja
õppuste sisu, ulatust ja läbiviimist käsitlevad otsused ei kuulu ühenduse Ö Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 100 lõike 2 alusel liidu Õ pädevusse.
ê 549/2004 põhjendus
23 (kohandatud)
2. detsembril
1987 leppisid Hispaania Kuningriik ja Ühendkuningriik mõlema riigi
välisministri ühisdeklaratsioonis Londonis kokku korras, mis suurendaks
koostööd Gibraltari lennujaama kasutamisel. See kord pole veel jõustunud.
ê 550/2004 põhjendus
1 (kohandatud)
ð uus
(9)       Liikmesriigid on erineval
määral restruktureerinud oma siseriiklikud aeronavigatsiooniteenuste osutajad,
suurendades nende iseseisvust ning vabadust teenuseid osutada. Üha enam on vaja tagada, et ð Selliste teenuste jaoks, mida on
võimalik osutada turutingimustes, tuleb tagada hästi toimiv siseturg ja ï üldiseid huvisid
käsitlevad miinimumnõuded oleksid uutes tingimustes täidetud ð selliste teenuste puhul, mida praeguse
tehnoloogia tingimustes käsitatakse loomuliku monopolina, ï tuleb tagada
üldisi huve käsitlevate miinimumnõuete täitmine.
ê 550/2004 põhjendus
4
Ühtse Euroopa taeva loomiseks tuleks võtta meetmed,
millega tagatakse aeronavigatsiooniteenuste ohutu ja tõhus osutamine ja mis on
kooskõlas õhuruumi korraldamise ja kasutamisega, nagu on ette nähtud Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ)
nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa
taevas (õhuruumi määrus)[22]. Selliste teenuste
osutamise ühtne korraldamine on oluline selleks, et arvestada piisavalt
õhuruumi kasutajate nõudmistega ning reguleerida lennuliiklust ohutult ja
tõhusalt.
ê 551/2004 põhjendus
1
Ühtse Euroopa taeva loomine nõuab ühtlustatud
lähenemist õhuruumi organiseerimise ja kasutamise reguleerimisele.
ê 551/2004 põhjendus
2 (kohandatud)
Ühtse Euroopa
taeva kõrgetasemelise töörühma 2000. aasta novembri aruandes tõdeti, et õhuruum
tuleks kujundada ning seda tuleks reguleerida ning strateegiliselt juhtida
terve Euroopa ulatuses.
ê 551/2004 põhjendus
3 (kohandatud)
Komisjoni 30.
novembri 2001. aasta teatises ühtse Euroopa taeva loomise kohta kutsutakse üles
viima läbi struktuurireformi, et võimaldada luua ühtset Euroopa taevast
õhuruumi üha enam integreeritud juhtimise ja lennuliikluse korraldamise uute
mõistete ja menetluste arendamise kaudu.
ê 551/2004 põhjendus
6
Õhuruum on kasutajate kõikide kategooriate jaoks
ühine ressurss, mida kõik peavad kasutama paindlikult, tagades läbipaistvuse ja
õigluse ning võttes samas arvesse liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsevajadusi
ning nende kohustusi rahvusvahelistes organisatsioonides.
ê 551/2004 põhjendus
7
Õhuruumi tõhus korraldamine on oluline
lennuliiklusteenuste süsteemi võimsuse suurendamiseks, eri kasutajate nõuetele optimaalseks
reageerimiseks ja õhuruumi võimalikult paindliku kasutamise saavutamiseks.
ê 552/2004 põhjendus
1
Ühtse Euroopa taeva loomiseks tuleks seoses
süsteemide, koostisosade ja seotud menetlustega vastu võtta meetmed, mille
eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMN) koostalitlusvõime
ning mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
määruses (EÜ) nr 550/2004 (aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses
Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus))[23]
ettenähtud aeronavigatsiooniteenuste osutamisega ning Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 10. märtsi 2003. aasta määruses (EÜ) nr 551/2004 [õhuruumi korraldamise
ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus)][24]
ettenähtud õhuruumi korraldamise ja kasutamisega.
ê 552/2004 põhjendus
2 (kohandatud)
Ühtse Euroopa
taeva kõrgetasemelise töörühma aruandes on kinnitatud vajadust kehtestada
tehnilised eeskirjad "uue lähenemisviisi" alusel vastavalt nõukogu 7.
mai 1985. aasta resolutsioonile uue lähenemisviisi kohta tehnilisele
ühtlustamisele ja standarditele+[25] ning kus põhinõuded, eeskirjad ja standardid on
üksteist täiendavad ja üksteisega kooskõlas.
ê 552/2004 põhjendus
4 (kohandatud)
Kõrgetasemelise
töörühma aruandes on kinnitatud, et isegi juhul, kui viimase mõne aasta jooksul
on EATMNi tõrgeteta toimimisel saavutatud edu, on olukord jäänud ikkagi
mitterahuldavaks, kuna siseriiklikke lennuliikluse juhtimissüsteeme on vähe
ühtlustatud ning kuna selliste uute tegevust ja tehnoloogiat käsitlevate
mõistete kasutuselevõtmine, mida on vaja nõutavaks lisavõimsuse osutamiseks, on
edenenud aeglaselt.
ê 552/2004 põhjendus
5
Integratsiooni taseme tõhustamisega ühenduse tasandil
kaasneks süsteemi hanke- ja hoolduskulude vähenemine ning töö kooskõlastamise
paranemine.
ê 552/2004 põhjendus
6
Süsteemi hankimisel kasutatud siseriiklike tehniliste
spetsifikatsioonide domineerimine on põhjustanud süsteemiturgude killustatuse
ega hõlbusta ühenduse tasandil toimuvat koostööd tööstuse vallas; selle
tulemusel on tööstus eriti mõjutatud, kuna ta peab märkimisväärselt kohandama
oma tooteid iga siseriikliku turu jaoks; sellised tavad raskendavad tarbetult
uue tehnoloogia arendamist ja rakendamist ning aeglustavad selliste uute
tegevust käsitlevate mõistete kasutuselevõttu, mida nõutakse võimsuse
suurendamiseks.
ê 549/2004 põhjendus
8
Kõikidel nendel põhjustel ja pidades silmas ühtse
Euroopa taeva laiendamist paljudesse Euroopa riikidesse, peaks ühendus, võttes
samal ajal arvesse Eurocontrolis toimuvaid arenguid, sätestama ühised eesmärgid
ja koondama ühenduse, liikmesriikide ja erinevate majanduslike sidusrühmade
pingutused, et luua ühtsem toimivam õhuruum — ühtne Euroopa taevas.
ê 549/2004 põhjendus
24
Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on ühtse
Euroopa taeva loomine, ei suuda liikmesriigid meetme riikidevahelise laadi
tõttu vajalikul määral saavutada, võidakse see paremini saavutada ühenduse
tasandil, võimaldades samas konkreetseid kohalikke tingimusi arvesse võtvaid
üksikasjalikke rakenduseeskirju, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas
asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Samas artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdub käesolev direktiiv
üksnes eesmärgi saavutamiseks vajalikuga.
ê 549/2004 põhjendus
9
Kui liikmesriigid võtavad ühenduse nõuete järgimiseks
meetmeid, peaksid vastavuskontrolle tegevad asutused olema piisavalt sõltumatud
aeronavigatsiooni teenuste osutajatest.
ê 549/2004 põhjendus
10
Aeronavigatsiooni teenindus, eelkõige
lennuliiklusteenindus, mis on võrreldavad ametivõimudega, peab olema
funktsioonide ja struktuuri poolest eristatud ning selle töö tuleb korraldada
eri liikmesriikides erinevate õiguslike normide kohaselt.
ê 549/2004 põhjendus
11
Kui aeronavigatsiooniteenuste osutajatega seoses
nõutakse sõltumatute kontrollide tegemist, tuleks selliste liikmesriikide
ametlike kontrolliasutuste tehtud kontrolle, kus selliseid teenuseid osutab
riigiasutus või eespool osutatud asutuste järelevalve alla kuuluv avalik
asutus, tunnustada sõltumatute kontrollidena, olenemata sellest, kas
kontrolliaruanded avalikustatakse või mitte.
ê 1070/2009 põhjendus
9
(10)     Selleks Eet tagada
kõikjal Euroopas järjekindel ja tõhus järelevalve teenuste osutamise üle, tuleks peaks
riiklikele järelevalveasutustele tagadakindlustama piisava iseseisvuse ja piisavalt vahendeid. See iseseisvus ei tohiks takistada neil
asutustel täita oma haldusülesandeid haldusorganite
raamistiku osana.
ê 1070/2009 põhjendus
10
(11)     Riiklikel järelevalveasutustel
on võtmeroll ühtse Euroopa taeva rakendamisel ning komisjon peaks seepärast
hõlbustama nendevahelist koostööd, et võimaldada parimate tavade vahetamist ja
töötada välja ühine lähenemisviis, sealhulgas tihedama koostöö kaudu piirkonnadlikul
tasandil. See koostöö peaks olema korrapäraneregulaarne.
ê 550/2004 põhjendus
6
Liikmesriigid vastutavad aeronavigatsiooniteenuste
ohutu ja tõhusa osutamise järelevalve eest ning selle kontrollimise eest, kas
aeronavigatsiooniteenuse osutajad vastavad ühenduse tasandil kehtestatud
ühistele nõuetele.
ê 550/2004 põhjendus
7
Liikmesriikidel tuleks lubada anda tehnilist kogemust
omavatele tunnustatud organisatsioonidele õigus kontrollida
aeronavigatsiooniteenuse osutajate vastavust ühenduse tasandil kehtestatud
ühistele nõuetele.
ê 549/2004 põhjendus
20
Käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud
meetmete rikkumise korral ettenähtud karistused peaksid olema tõhusad,
proportsionaalsed ja hoiatavad ning need ei tohiks vähendada ohutust.
ê 549/2004 põhjendus
17
Töösuhte pooli tuleks sobival viisil teavitada
kõikidest märkimisväärse sotsiaalse mõjuga meetmetest ning küsida selliste
meetmete kohta nende arvamust. Samuti tuleks pidada nõu komisjoni 20. mai
1998. aasta otsuse 1998/500/EÜ (valdkondliku dialoogikomiteede loomise kohta
töösuhte poolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil)[26]
alusel moodustatud valdkondliku dialoogikomiteega.
ê 1070/2009 põhjendus
11 (kohandatud)
(12)     Tööturu osapooled peaksid
olema paremini informeeritud ja nendega tuleks nõu pidada kõikide
märkimisväärse sotsiaalse mõjuga meetmete üle. Ühenduse Ö liidu Õ tasandil tuleks nõu
pidada ka komisjoni otsuse 98/500/EÜ[27]
alusel moodustatud valdkonna dialoogikomiteega.
ê 550/2004 põhjendus
11 (kohandatud)
Sertifikaatidega
seotud tingimused peaksid olema objektiivselt põhjendatud ning mittediskrimineerivad,
proportsionaalsed ja läbipaistvad ning need peaks olema kooskõlas asjakohaste
rahvusvaheliste standarditega.
ê 550/2004 põhjendus
2 (kohandatud)
Ühtse Euroopa
taeva kõrgetasemelise töörühma 2000. aasta novembri aruandes tõdetakse, et
ühenduse tasandil on vaja eeskirju, eristamaks reguleerimistegevust teenuste
osutamisest, ning kehtestada sertifitseerimissüsteem, mille eesmärk on kaitsta
üldiseid huvisid käsitlevaid nõudeid, eelkõige ohutusega seotud küsimustes,
ning parandada maksusüsteemi.
ê 550/2004 põhjendus
10
Tuleks kehtestada aeronavigatsiooniteenuse osutajate
sertifitseerimise ühine süsteem, mille abil saab määrata kindlaks selliste
teenuste osutajate õigused ja kohustused ning kontrollida korrapäraselt nende
vastavust sellistele nõuetele, tagades samas teenuste osutamise järjepidevuse.
ê 550/2004 põhjendus
12
Selleks et võimaldada aeronavigatsiooniteenuse
osutajatel pakkuda oma teenuseid muus liikmesriigis kui see, kus neile
sertifikaat on antud, peaks kõik liikmesriigid sertifikaate vastastikku
tunnustama, kui need sertifikaadid jäävad ohutusnõuete piiridesse.
ê 550/2004 põhjendus
14
Üle liikmesriikide piiride lennuliikluse ohutu
juhtimise hõlbustamise huvides õhuruumi kasutajate ja nende reisijate heaks
tuleks sertifitseerimissüsteemiga näha ette raamistik, mis võimaldaks
liikmesriikidel määrata lennuliiklusteenuste osutajaid, olenemata sellest, kus
need on sertifitseeritud.
ê 550/2004 põhjendus
5
Käesolevas määruses sätestatud lennuliiklusteenuste
osutamine on seotud selliste riigiasutusele antud volituste kasutamisega, mis
ei ole majanduslikku laadi selles tähenduses, et need õigustaksid
asutamislepingu konkurentsieeskirjade kasutamist.
ê 550/2004 põhjendus
13
ð uus
(13)     TeabeSide-,
navigatsiooni- ja seirejälgimisteenuste
ning ð meteoroloogia- ja ï aeronavigatsioonialaseteabeteenuste
osutamine tuleks korraldada turutingimustel, võttes samal ajal arvesse selliste
teenuste eripära ja säilitades ohutuse kõrge taseme.
ê 550/2004 põhjendus
15
Ohutusega seotud kaalutluste analüüsimise põhjal
peaksid liikmesriigid olema suutelised määrama kogu nende vastutuses oleva
õhuruumi või selle osa jaoks meteoroloogiateenuste osutajad, ilma et
pakkumismenetlust oleks vaja korraldada.
ê 550/2004 põhjendus
19
Õhuruumi kasutajate suhtes kohaldatavad
maksutingimused peaksid olema õiglased ja läbipaistvad.
ê 550/2004 põhjendus
20
Kasutustasudest tuleks maksta
aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja liikmesriikide vahendite ja teenuste
eest. Kasutustasud peaksid olema kuludega vastavuses, võttes arvesse ohutuse ja
majandusliku tõhususe eesmärke.
ê 550/2004 põhjendus
21
(14)     Õhuruumi kasutajaid ei tohi
neile samaväärsete aeronavigatsiooniteenuste osutamisel diskrimineerida.
ê 550/2004 põhjendus
22
Aeronavigatsiooniteenuse osutajad pakuvad teatavaid
vahendeid ja teenuseid, mis on vahetult seotud õhusõiduki kasutamisega;
sellistele vahenditele ja teenustele tehtud kulutused peaksid nad saama tagasi
põhimõttel “kasutaja maksab”, mis tähendab, et õhuruumi kasutajad peaksid
maksma kulude eest, mis nad tekitavad kasutamiskohas või sellele võimalikult
lähedal.
ê 550/2004 põhjendus
23
On oluline, et selliste vahendite või teenuste
põhjustatud kulud oleksid läbipaistvad. Sellest tulenevalt tuleks kõiki
süsteemi või maksumäärade muudatusi õhuruumi kasutajatele selgitada; selliseid
muudatusi või aeronavigatsiooniteenuse osutajate kavandatavaid investeeringuid
tuleks selgitada teenuseosutajate juhtimisorgani ja õhuruumi kasutajate
vahelise teabevahetuse käigus.
ê 550/2004 põhjendus
24
Peaks olema võimalus muuta makse, mis soodustavad
kogu süsteemi võimsuse maksimaalset kasutamist. Rahalised soodustused võivad
olla tõhus vahend, kiirendamaks võimsust suurendavate maapealsete või
õhusõiduki pardal asuvate vahendite kasutuselevõttu, premeerimaks kvaliteetse
teenuse osutamise eest või hüvitamaks vähem soovitud marsruutide kasutamisest
tulenevaid ebamugavusi.
ê 550/2004 põhjendus
25
Varade mõistlikku tulu tagavate tulude kontekstis ja
otseses seoses tõhusatest parandustest saadud säästudega peaks komisjon uurima
võimalust sellise varu kehtestamiseks, mille eesmärk oleks vähendada õhuruumi
kasutajatelt sissenõutavate maksude järsust tõusust tulenevat mõju liiklusmahu
vähenemisele.
ê 550/2004 põhjendus
26
Komisjon peaks uurima, kas on võimalik anda ajutist
rahalist abi meetmete jaoks, millega suurendatakse Euroopa lennuliikluse
juhtimissüsteemi kui terviku võimsust.
ê 1070/2009 põhjendus
7 (kohandatud)
(15)     Ühisprojektid, mille eesmärk
on õhuruumi kasutajate ja/või aeronavigatsiooniteenuste osutajate abistamine, et
parandada ühist aeronavigatsioonitaristutinfrastruktuuri, aeronavigatsiooniteenuste osutamist ja õhuruumi kasutamist, eelkõige
need ühisprojektid, mida võib Ö vastavalt
nõukogu otsusele 2009/320/EÜ[28]
kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 1 lõikega 2 Õ olla vaja
lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamiseks, ei tohi kahjustada varasemaid
projekte, mille läbiviimise on otsustanud üks või mitu liikmesriiki samadel
eesmärkidel. Sätted ühisprojektide kasutuse rahastamise kohta ei tohiks
mõjutada seda, kuidas neid ühisprojekte koostatakse. Komisjon võib teha
ettepaneku, et sellist rahastamist, nagu üleeuroopalise võrgu või Euroopa Investeerimispanga kaudu, rahastamistvõib kasutada mitmeaastases finantsraamistikus ühisprojektide
toetamiseks, eelkõige programmi SESAR kasutuselevõtu kiirendamiseks. Ilma et
see piiraks kõnealuse rahastamise kättesaadavust, peaksid liikmesriigid olema
vabad otsustama, kuidas kasutada heitkogustega kauplemise süsteemi raames lennunduse lubatud heitkoguste ühikute lennundussektori
lubade enampakkumisest saadud tulusid, ning kaaluma
sellega seoses, kas osa neist tuludest kasutada selleks, et rahastada ühisprojekte funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil ühisprojekte.
ê 550/2004 põhjendus
27
Komisjon peaks koostöös Eurocontroli ning
siseriiklike järelevalveasutuste ja õhuruumi kasutajatega regulaarselt vaatama
üle maksude kehtestamise ning nende sissenõudmise õhuruumi kasutajate jaoks.
ê 551/2004 põhjendus
8
Eurocontroli tegevustega kinnitatakse, et lennuteede
võrku ja õhuruumi struktuuri ei saa arendada isoleeritult, kuna iga liikmesriik
on Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMN) lahutamatu osa nii ühenduses kui
ka väljaspool ühendust.
ê 551/2004 põhjendus
13
On oluline saavutada ühine ühtlustatud õhuruumi
struktuur lennuteede ja õhuruumi sektorite osas, panna alus õhuruumi
organiseerimisele ühiste põhimõtete kohaselt praegu ja tulevikus ning kujundada
õhuruum ja korraldada seda vastavalt ühtsetele eeskirjadele.
ò uus
(16)     Võrgu
haldaja kontseptsioon omab keskset rolli lennuliikluse korraldamise
tõhustamisel võrgu tasandil, tsentraliseerides selliste teenuste osutamise,
mida on kõige parem teha võrgu tasandil. Lennunduskriisiga toimetuleku
hõlbustamiseks peaks võrgu haldaja tagama sellise kriisi koordineerimise.
(17)     Komisjon
on veendunud, et õhuruumi ohutu ja tõhus käitamine on võimalik saavutada ainult
tsiviil- ja sõjalennundusega seotud õhuruumikasutajate tihedas koostöös, mis
rajaneb eelkõige õhuruumi paindlikul kasutamisel ja ICAO poolt välja töötatud
tulemuslikul tsiviil-sõjalisel koordineerimisel, ning rõhutab vajadust
suurendada tsiviil-sõjalist koostööd tsiviil- ja sõjalennundusega seotud
õhuruumikasutajate vahel.
(18)     Täpne
teave õhuruumi olukorra ja lennuliikluse eriolukordade kohta ning kõnealuse
teabe õigeaegne ja nõuetekohane edastamine tsiviil- ja sõjalistele
kontrollidele mõjutab otseselt lennutegevuse ohutust ja tõhusust. Õhuruumiga
seotud ajakohastatud teabe õigeaegne kättesaadavus on oluline kõikide nende
osaliste jaoks, kes soovivad oma lennuplaani täitmise või muutumise korral
kasutada asjaomase õhuruumi struktuure.
ê 550/2004 põhjendus
16
Aeronavigatsiooniteenuse osutajad peaks seadma sisse
tiheda koostöö sõjaväevõimudega, kes vastutavad tegevuste eest, mis võivad
mõjutada üldist lennuliiklust, ning need koostöösuhted alal hoidma.
ê 550/2004 põhjendus
17
Aeronavigatsiooniteenuse osutajate raamatupidamine
peaks olema võimalikult läbipaistev.
ê 550/2004 põhjendus
18
Tegevusandmetele juurdepääsuks ühtsete põhimõtete ja
tingimuste kehtestamine peaks hõlbustama aeronavigatsiooniteenuste osutamist ning
õhuruumi kasutajate ja lennujaamade käitumist uutes tingimustes.
ê 551/2004 põhjendus
9
Ülemise õhuruumi üldise lennuliikluse teede jaoks
tuleks kehtestada üha enam ühtsemalt toimiv õhuruum; vastavalt tuleks
määratleda piir ülemise ja alumise õhuruumi vahel.
ê 551/2004 põhjendus
10
Euroopa ülemine lennuinfopiirkond (EUIR), mis hõlmab
liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat ülemist õhuruumi käesoleva määruse
kohaldamisala piires, peaks hõlbustama ühist kavandamist ja aeronavigatsioonialase
teabe avaldamist, et ületada piirkondlikke kitsaskohti.
ê 1070/2009 põhjendus
30 (kohandatud)
(19)     KaasaegseAjakohase,
täieliku, kvaliteetse ja õigeaegse aeronavigatsioonialaseteabe
edastaminesel on tõstab märkimisväärselt ohutuse taset märkimisväärne
mõju ohutustele janing
hõlbustab Ö liidu Õ ühenduse õhuruumile juurdepääsuemiste ja
seal vabalt liikumiste hõlbustamisele. Võttes arvesse lennuliikluse korraldamise üldkava, peaks Ö liit Õ ühendus koostöös Eurocontroliga Ö võrgu
haldajaga Õ algatama selle
sektori ajakohastamise kaasajastamise ning tagama, et kasutajatel on võimalik kõnealust teavet saada ühe
avaliku kanali kaudu, mis edastab ajakohaseidkaasaegseid, kasutajasõbralikke,
kontrollitud ja integreeritud andmeid.
ê 551/2004 põhjendus
11
Õhuruumi kasutajad puutuvad seoses ühenduse
õhuruumile juurdepääsu ja seal vabalt liikumisega kokku erinevate tingimustega.
See tuleneb sellest, et õhuruumi liigitus ei ole ühtne.
ê 551/2004 põhjendus
12
Õhuruumi ümberkonfigureerimine peaks põhinema
operatiivvajadustel, olenemata olemasolevatest piiridest. Ühtsete
funktsionaalsete õhuruumiosade loomise ühised üldpõhimõtted tuleks välja
töötada Eurocontroliga nõu pidades ja Eurocontroli tehniliste nõuannete alusel.
ê 551/2004 põhjendus
14
Õhuruumi paindliku kasutamise mõistet tuleks tõhusalt
kohaldada; tuleb optimeerida õhuruumi sektorite kasutamist, eelkõige üldise lennuliikluse
tippaegadel ning suure liiklusintensiivsusega õhuruumis, tagades
liikmesriikidevahelise koostöö selliste sektorite kasutamisel sõjaliste
operatsioonide ja õppuste jaoks. Selleks tuleb õhuruumi paindliku kasutamise
mõiste tõhusaks rakendamiseks eraldada asjakohased vahendid, võttes arvesse nii
tsiviil- kui ka sõjaväe vajadusi.
ê 551/2004 põhjendus
15
Liikmesriigid peaksid püüdma teha koostööd
naaberliikmesriikidega õhuruumi paindliku kasutamise mõiste kohaldamiseks üle
riigipiiride.
ê 551/2004 põhjendus
16
Tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostöö korraldamise
erinevused ühenduses piiravad ühtset ja õigeaegset õhuruumi korraldamist ning
muudatuste rakendamist. Ühtse Euroopa taeva edu põhineb tsiviil- ja
sõjaväevõimude tõhusal koostööl, ilma et see piiraks liikmesriikide õigusi ja
kohustusi kaitseküsimustes.
ê 551/2004 põhjendus
17
Sõjalised operatsioonid ja õppused peaksid olema
kaitstud, kui ühiste põhimõtete ja kriteeriumide kohaldamine takistab nende ohutut
ja tõhusat läbiviimist.
ê 551/2004 põhjendus
18
Lennuliiklusvoogude korraldamise tõhususe tagamiseks
tuleks kehtestada sobivad meetmed, et aidata olemasolevatel tegevusüksustel,
sealhulgas Eurocontroli lennuliiklusvoogude reguleerimiskeskusel, tagada
tõhusat lennutegevust.
ê 552/2004 põhjendus
10
Süsteemide jaoks tuleks koostada koostalitlusvõimet
käsitlevad rakenduseeskirjad iga kord, kui põhinõudeid on vaja täiendada või
täpsustada; need eeskirjad tuleks koostada ka siis, kui on vaja hõlbustada
tegevust või tehnoloogiat käsitlevate uute kokkulepitud ja valideeritud
mõistete kooskõlastatud kasutuselevõttu; tuleks tagada nende eeskirjade
järjekindel järgimine; need eeskirjad peaks tuginema rahvusvaheliste
organisatsioonide, näiteks Eurocontroli või ICAO poolt välja töötatud
eeskirjadele ja standarditele.
ê 552/2004 põhjendus
7
Seetõttu on kõikide lennuliikluse korraldamisega
seotute huvides arendada uut partnerlusel põhinevat lähenemisviisi, mis
võimaldab kõiki isikuid tasakaalustatult kaasata ning ergutab loovust ning
teadmiste, kogemuse ja riskide jagamist; sellise partnerluse eesmärk peaks
olema koostöös tööstusega määratleda ühtne kogum ühenduse
spetsifikatsioonidest, mis võiks vastata kõige laiematele vajadustele.
ê 552/2004 põhjendus
11
EATMNi, selle süsteeme ja koostisosasid ning seotud
menetlusi käsitlevate ühenduse spetsifikatsioonide väljatöötamine ja
vastuvõtmine on sobiv vahend nende tehniliste ja tegevust käsitlevate
tingimuste määratlemiseks, mis on vajalikud põhinõuete ja asjakohaste
koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade täitmiseks; ühenduse
avaldatud spetsifikatsioonide järgimine, mis on vabatahtlik, loob eelduse
põhinõuetele ja asjakohastele koostalitlusvõimet käsitlevatele
rakenduseeskirjadele vastamiseks.
ê 552/2004 põhjendus
12
Ühenduse spetsifikatsioonid peaks kehtestama Euroopa
standardiorganisatsioonid koostoimes Euroopa tsiviillennunduse seadmete
organisatsiooniga (Eurocae) ja Eurocontrol vastavalt ühenduse üldistele
standardimismenetlustele.
ê 552/2004 põhjendus
13
Koostisosadele vastavuse või nende
kasutamisekõlblikkuse hindamise menetlused peaksid põhinema nõukogu 22. juuli
1993. aasta otsusega 93/465/EMÜ (mis käsitleb tehnilise ühtlustamise
direktiivides kasutatavaid vastavushindamismenetluse eri etappide mooduleid
ning CE-vastavusmärgise kinnitamise ja kasutamise eeskirju)[29]
hõlmatud moodulite kasutamisel; vajadusel tuleks neid mooduleid laiendada, et
need hõlmaksid asjaomaste tööstusharude erinõudeid.
ê 552/2004 põhjendus
14
Asjaomane turg on väike ja see koosneb süsteemidest
ja koostisosadest, mida kasutatakse ainult lennuliikluse korraldamise
eesmärkidel ning mis ei ole ette nähtud üldsuse jaoks; seetõttu on üleliigne
lisada CE-märk koostisosadele, kuna vastavust ja/või kasutuskõlblikkust
käsitleva hindamise põhjal on tootja vastavusdeklaratsioon piisav; see ei
tohiks mõjutada tootjate kohustust lisada CE-märki teatavatele koostisosadele,
et tõendada nende vastavust muudele neid käsitlevatele ühenduse nõuetele.
ê 552/2004 põhjendus
15
Lennuliikluse juhtimissüsteemide kasutuselevõtmisel
tuleks tõendada vastavust põhinõuetele ja asjakohastele koostalitlusvõimet
käsitlevatele rakenduseeskirjadele; ühenduse spetsifikatsioonide kasutamine
loob eelduse, et toode vastab põhinõuetele ja asjakohastele koostalitlusvõimet
käsitlevatele rakenduseeskirjadele.
ê 552/2004 põhjendus
16
Käesoleva määruse täielik rakendamine tuleks
saavutada üleminekustrateegia abil, mis on kavandatud käesoleva määruse
eesmärkide saavutamiseks, kuid mis samas ei looks põhjendamata tasuvustõkkeid
olemasoleva infrastruktuuri säilitamiseks.
ê 549/2004 põhjendus
7
Õhuruum on piiratud ressurss, mille optimaalne ja tõhus
kasutamine on võimalik ainult siis, kui võetakse arvesse kõikide kasutajate
nõudeid ja need on vajadusel esindatud kõikides ühtset Euroopa taevast
käsitlevates arendustegevustes, otsustamisprotsessis ja rakendamises,
sealhulgas ühtse taeva komitees.
ê 549/2004 põhjendus
25
Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed
tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele
1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise
menetlus[30].
ê 549/2004 põhjendus
26 (kohandatud)
Otsuse
1999/468/EÜ artikli 7 lõike 1 alusel kehtestatud komiteede
standardtöökorra[31]
artikli 8 lõikega 2 nähakse ette standardeeskiri, mille järgi komitee
esimees võib otsustada kutsuda kõnealuse komitee istungile kolmandaid isikuid.
Vajadusel peaks ühtse taeva komitee esimees kutsuma istungitel vaatlejate või
ekspertidena osalema Eurocontroli esindajaid,
ê 549/2004 põhjendus
18
Aeronavigatsiooniteenuse osutajate, õhuruumi
kasutajate, lennujaamade, lennukitööstuse ning personali esindavate asutuste
sarnastel sidusrühmadel peaks olema võimalus nõustada komisjoni ühtse Euroopa
taeva rakendamise tehnilistes küsimustes.
ê 549/2004 põhjendus
12
On soovitatav laiendada ühtset Euroopa taevast
Euroopa kolmandatele riikidele kas nii, et ühendus osaleb pärast Eurocontroliga
ühinemist selle töös või sõlmides nende kolmandate riikidega lepingud.
ê 549/2004 põhjendus
13
Ühenduse ühinemine Eurocontroliga on tähtis komponent
üle-euroopalise õhuruumi loomisel.
ê 549/2004 põhjendus
14
Ühtse Euroopa taeva loomise käigus peaks ühendus
vajadusel arendama kõrgeimal tasemel koostööd Eurocontroliga, et tagada
eeskirjade koostoime ja järjekindel lähenemisviis ning et vältida mis tahes
tegevuste kattumist kummalgi poolel.
ê 549/2004 põhjendus
15 (kohandatud)
Kõrgetasemelise
töörühma järelduste kohaselt on Eurocontrol asutus, millel on vajalikud
teadmised, et toetada ühendust tema seadusandja ülesandes. Sellest tulenevalt
oleks vaja välja töötada rakenduseeskirjad Eurocontroli pädevusse kuuluvate
küsimuste jaoks, tuginedes sellele organisatsioonile antud volitustele ning
võttes arvesse komisjoni ja Eurocontroli vahelise koostöö raamistikus
sisalduvaid tingimusi.
ê 549/2004 põhjendus
16
Ühtse Euroopa taeva loomiseks vajalike meetmete
kujundamine nõuab laiapõhjalisi konsultatsioone majanduslike ja sotsiaalsete
sidusrühmadega.
ê 550/2004 põhjendus
8
Samuti nõuab õhutranspordisüsteemi veatu toimimine
ühtseid ja kõrgeid ohutusstandardeid aeronavigatsiooniteenuse osutajate jaoks.
ê 550/2004 põhjendus
9
Tuleks kehtestada revidentide
litsentseerimissüsteemide ühtlustamise kord, et parandada revidentide
kättesaadavust ning soodustada litsentside vastastikust tunnustamist.
ê 550/2004 põhjendus
28
Aeronavigatsiooniteenuse osutajaid käsitleva teabe
erilise tundlikkuse tõttu ei tohiks siseriiklikud järelevalveasutused avaldada
teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, ilma et see piiraks
süsteemi loomist selliste teenuste osutajate tegevuse järelevalve ja seda
käsitleva teabe avaldamise eesmärgil,
ê 549/2004
põhjendus 19
Kogu aeronavigatsiooniteenuste süsteemi toimimist
Euroopa tasandil tuleks korrapäraselt hinnata, võttes hoolikalt arvesse ohutuse
kõrge taseme säilitamist; samuti tuleks kontrollida vastu võetud meetmete
tõhusust ning teha ettepanekuid lisameetmete kohta.
ê 549/2004 põhjendus
21
Käesoleva määruse kohaldamiseks võetud meetmete mõju
tuleks hinnata komisjoni poolt korrapäraselt esitatavate aruannete põhjal.
ê 551/2004 põhjendus
19
Tuleks kaaluda ülemise õhuruumi mõistete laiendamist
alumisele õhuruumile kooskõlas ajakava ja asjakohaste uuringutega,
ê 549/2004 põhjendus
22
Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust võtta
vastu nende relvajõudude korraldamisega seotud sätteid. Selle õiguse tulemusel
võivad liikmesriigid võtta meetmeid tagamaks, et nende relvajõududel oleks
piisav õhuruum vajalike treeningute ja õppuste läbiviimiseks. Seetõttu tuleks
sätestada kaitseklausel selle õiguse kasutamiseks.
ê 552/2004 põhjendus
19 (kohandatud)
Õiguskindluse
huvides on oluline tagada, et direktiivi 93/65/EMÜ alusel vastu võetud
teatavate ühenduse õigusaktide sätted püsivad jõus muutumatutena. Sellistele
sätetele vastavate rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks käesoleva määruse alusel
on vaja teatavat aega,
ê 552/2004 põhjendus
18 (kohandatud)
Nõukogu 19. juuli
1993. aasta direktiivi 93/65/EMÜ (omavahel ühilduvate tehnospetsifikaatide
määratlemise ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete
ja süsteemide hankimisel)[32]
kohaldatakse üksnes hankeüksuste kohustuste suhtes; käesolev määrus on
ulatuslikum selles mõttes, et see hõlmab kõikide asjaosaliste, sealhulgas
aeronavigatsiooniteenuse osutajate, õhuruumi kasutajate, tööstuse ja
lennujaamade kohustusi ning näeb ette kõikide suhtes kohaldatavad eeskirjad
ning selliste ühenduse spetsifikatsioonide vastuvõtmise, mille järgimine on
vabatahtlik, kuid mis loovad eelduse põhinõuetele vastamiseks. Seetõttu tuleks
direktiiv 93/65/EMÜ, komisjoni 25. märtsi 1997. aasta direktiiv 97/15/EÜ
(millega võetakse vastu Eurocontroli standardid ja muudetakse nõukogu
direktiivi 93/65/EMÜ omavahel ühilduvate tehnospetsifikatsioonide määratlemise
ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete ja
süsteemide hankimisel)[33]
ning komisjoni 6. septembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2082/2000 (millega
võetakse vastu Eurocontroli standardid ja muudetakse direktiivi 97/15/EÜ)[34] ja 4. juuni
2002. aasta määrus (EÜ) nr 980/2002 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr
2082/2000) pärast üleminekuaega kehtetuks tunnistada.
ê 552/2004 põhjendus
8
Ühenduse eesmärk on siseturg ning seetõttu peaks
käesoleva määruse alusel vastuvõetud meetmed soodustama selle järjekindlat
arengut kõnealuses sektoris.
ê 552/2004 põhjendus
9
Seetõttu tuleks määratleda põhinõuded, mida tuleks
kohaldada Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu, selle süsteemide, koostisosade
ja seotud menetluste suhtes.
ê 552/2004 põhjendus
17
Asjakohaste ühenduse õigusaktide raames tuleks võtta
arvesse vajadust tagada:
–
ühtsed tingimused seoses ühtse Euroopa taeva
rakendamiseks vajaliku raadiospektri kättesaadavuse ja selle tõhusa
kasutamisega, sealhulgas elektromagnetilist ühilduvust käsitlevad aspektid,
–
inimelude ohutusega seotud teenuste kaitsmine
kahjulike häirete eest,
lennundussektorile eraldatud ja ainult selle sektori
hallatavate sageduste tõhus ja asjakohane kasutamine.
ò uus
(20)     Selleks
et võtta arvesse määrustes (EÜ) nr 1108/2009 ja (EÜ) nr 1070/2009 sätestatud
muudatusi, tuleb käesolev määrus viia vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb
tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa
Lennundusohutusamet)[35]
artiklile 65a kooskõlla määrusega (EÜ) nr 216/2008.
(21)     Lisaks
tuleks ajakohastada määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr
551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004 tehnilisi üksikasju, mis lepiti kokku 2004. ja
2009. aastal, ning tehnika arengu arvessevõtmiseks tehtud parandusi.
(22)     Käesoleva
määruse geograafilist
kohaldamisala, mis hõlmab ICAO Põhja-Atlandi piirkonda, tuleks muuta, et võtta
arvesse olemasolevaid ja kavandatavaid teenuse osutamise kokkuleppeid ning
vajadust tagada eeskirjade ühtne kohaldamine asjaomases piirkonnas tegutsevate
aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja õhuruumi kasutajate suhtes.
(23)     Võttes
arvesse võrgu haldaja kui korraldava organisatsiooni rolli ja Eurocontroli
käimasolevat ümberkujundamist, tuleks võrgu haldaja ülesandeid laiendada, et
arendada partnerlussuhteid lennundussektoris.
(24)     Funktsionaalsete
õhuruumiosade kontseptsioon, mis töötati välja lennuliiklusteenuse osutajate
vahelise koostöö tihendamiseks, on Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi
tulemuslikkuse suurendamisel oluline vahend. Kõnealuse vahendi tõhususe
suurendamiseks peaksid funktsionaalsed õhuruumiosad olema veelgi rohkem
tulemuslikkusele keskendunud ja põhinema tööstuspartnerlusel ning
lennundussektoril peaks olema suuremad võimalused neid muuta, et saavutada
tulemuseesmärgid ja võimaluse korral neid ületada.
(25)     Funktsionaalsed
õhuruumiosad peaksid toimima paindlikult, viies omavahel kokku kogu Euroopa
teenuseosutajad, et üksteise kogemustest kasu saada. See paindlikkus peaks
soodustama teenuseosutajate koostoimimist, olenemata nende geograafilisest
asukohast või riikkondsusest, ning võimaldama tulemuslikkuse suurendamise
püüdluste käigus välja töötada uusi teenusevorme.
(26)     Selleks
et aeronavigatsiooniteenuse osutajad võtaksid tarbijaid rohkem arvesse ning et
pakkuda õhuruumi kasutajatele täiendavaid võimalusi rääkida kaasa neid
mõjutavate otsuste vastuvõtmisel, tuleks tõhustada sidusrühmadega
konsulteerimist ja nende osalemist aeronavigatsiooniteenuse osutajate
olulisemates käitamisalastes otsustes.
(27)     Tulemuslikkuse
kava mängib lennuliikluse korraldamise majanduslikul reguleerimisel olulist
rolli ning kõnealuse kava raames tehtud otsuste kvaliteeti ja sõltumatust
tuleks säilitada ja võimaluse korral suurendada.
(28)     Selleks
et võtta arvesse tehnika või käitamisalast arengut, eelkõige lisade muutmise
või võrgu haldamise ja tulemuslikkuse kavaga seotud sätete täiendamise kaudu,
tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290
kohane õigus võtta vastu õigusakte. Delegeerimise sisu ja ulatus sätestatakse
asjakohastes artiklites. On eriti oluline, et komisjon korraldaks asjakohaseid
konsultatsioone ettevalmistava töö käigus, sh ka ekspertide tasandil.
Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon
tagama, et asjakohased dokumendid edastatakse õigel ajal nii Euroopa
Parlamendile kui ka nõukogule.
(29)     Võrguhaldusteenuste
loetelu täiendamisel peaks komisjon nõuetekohaselt konsulteerima
lennundussektori sidusrühmadega.
(30)     Selleks
et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks
komisjonile anda rakendamisvolitused eelkõige sellistes valdkondades nagu
riiklikele järelevalveasutustele antud volituste kasutamine, tugiteenuste
osutamine ainult ühe teenuseosutaja või teenuseosutajate ühenduste poolt,
parandusmeetmete võtmine kogu liitu hõlmavate tulemuseesmärkide ja nendega
seotud kohalike tulemuseesmärkide saavutamiseks, tasusüsteemi nõuetelevastavuse
kontrollimine, võrgufunktsioonidega seotud ühisprojektide juhtimine ja
vastuvõtmine, funktsionaalsed õhuruumiosad, üksikasjad seoses sidusrühmadega
konsulteerimise ja nende osalemisega aeronavigatsiooniteenuse osutajate olulisemates
käitamisalastes otsustes, andmete kättesaadavus ja kaitse, elektrooniline
aeronavigatsiooniteave, lennuliikluse korraldamise tehnika areng ja
koostalitlusvõime. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011,
millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes[36].
(31)     Vastavalt
määrusele (EL) nr 182/2011 tuleb käesoleva määruse alusel vastu võetud üldiste
rakendusaktide vastuvõtmiseks kasutada kontrollimenetlust.
(32)     Konkreetset
reguleerimisala käsitlevate rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleb kasutada
nõuandemenetlust.
ê 549/2004 põhjendus
20 (kohandatud)
(33)     Käesoleva määruse säteteja artiklis 3 osutatud meetmeterikkumise täitmata jätmise korral ette nähtud karistused peaksid olema tulemuslikudtõhusad,
proportsionaalsed ja hoiatavad ning need ei ega tohiks
vähendada ohutusttaset.
ò uus
(34)     Tugiteenuste
riigihanked tuleks korraldada vastavalt vajadusele kooskõlas Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde
riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute
sõlmimise korra kooskõlastamise kohta[37]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga
2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja
postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused[38]. Arvesse tuleks ka võtta
komisjoni tõlgendavas teatises 2006/C179/02, milles käsitletakse ühenduse
õigust lepingute sõlmimisel, mis ei ole või on ainult osaliselt reguleeritud
riigihankedirektiividega,[39]
sätestatud suuniseid.
ê 1070/2009 põhjendus
42
(35)     Córdobas 18. septembril
2006. aastal Gibraltarit käsitleva dialoogi foorumi esimesel ministrite
kohtumisel kokku lepitud Gibraltari lennujaama käsitlev ministrite
deklaratsiooniga (edaspidi „ministrite deklaratsioon”) asendatakse asendab Londonis
2. detsembril 1987. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni
lennujaama kohta ning ministrite deklaratsiooni täiel määraltäielikku järgimist loetakse 1987. aasta deklaratsiooni täiel määraltäielikuks
järgimiseks.
ê 1070/2009 põhjendus
43
(36)     Käesolevat määrust
kohaldatakse täies mahus Gibraltari lennujaamale suhtes
seoses ministrite deklaratsiooniga ning sellest tulenevaltsellest deklaratsioonist. Ilma et see piiraks ministrite deklaratsiooni kohaldamist, on peab
meetme kohaldamine Gibraltari lennujaama suhtes ning kõik selle rakendamisega
seotud meetmed olema täielikult kooskõlas kõnealuse deklaratsiooni ja selles sisalduva
korraga.
ê 549/2004 põhjendus
24 (kohandatud)
(37)     Kuna käesoleva määruse
eesmärki, milleks on ühtse Euroopa taeva algatuse Ö rakendamine Õ loomine, ei suuda
liikmesriigid meetme riikidevahelise laadi tõttu vajalikul määral saavutada, on võidakse
see paremini saavutatav saavutada Ö liidu Õ ühendusetasandil, võimaldades samas konkreetseid kohalikke
tingimusi arvesse võtvaid üksikasjalikke rakenduseeskirju, võib Ö liit Õ ühendus võtta
meetmeid kooskõlas Euroopa
Liidu lepinguasutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Samas artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdubei lähe
käesolevdirektiivmäärus üksnesnimetatud
eesmärgi saavutamiseks vajalikugast kaugemale,
ê 552/2004
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 1 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 1
Eesmärk ja kohaldamisala Ö Reguleerimisese
Õ ja -ala
1. ð Käesolevas määruses kehtestatakse
eeskirjad ï üÜhtset Euroopa
taevast ð loomise ja nõuetekohase toimimise
kohta, ï Ö et tagada Õ käsitleva algatuse eesmärk on edasi arendada olemasolevaid lennuliikluse ohutusstandardeid, aidata kaasa lennutranspordisüsteemi
jätkusuutlikule arengule ja suurendadaparandada üldlennuliikluse lennuliikluse korraldamise (ATM) ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS)
üldist tulemuslikkusttoimivust
Euroopas, eesmärgiga et täitarahuldada
kõikide õhuruumi kasutajate nõudmised. Ühtne Euroopa taevas onkoosneb
sidusast üleeuroopalinesest võrk, mis koosneb marsruutidest, ð integreeritud õhuruumist ï ning marsruutidevõrgu
haldamise ja lennuliikluse korraldamise süsteemistde võrgustikust, mis põhineb õhuruumi kasutajate huvides põhineb üksnes ohutuselturvalisusel, tõhususel ja ð koostalitlusel ïtehnilistel kaalutlustel. Selle eesmärgi
saavutamiseks kehtestatakse käesoleva määrusega ühtne õiguslik raamistik ühtse
Euroopa taeva loomiseks.
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 2 (kohandatud)
2. Käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmetekohaldamine ei piira liikmesriikide suveräänsust nende õhuruumi suhtes
ega liikmesriikide poolt nõudeid, mis käsitlevad avalikku korrda,ja
julgeolekut ning kaitseküsimustei suhtes kehtestatud nõuete kohaldamist, nagu on sätestatud artiklis 3813. Käesolev määrus ja
artiklis 3 osutatud meetmed ei hõlma sõjalisi
operatsioone ega õppusi.
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 3 (kohandatud)
3. Käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmetekohaldamine ei piira liikmesriikide õigusi ega kohustusi, mis tulenevad
1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioonist (edaspidi
„Chicago konventsioon”). Seoses sellega on Ö püütakse Õ käesoleva määruse Ö abil
toetada Õ täiendav eesmärk liikmesriike selle
kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades liikmesriikide abistamineChicago konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisel määruse reguleerimisalasse kuuluvates
valdkondades, luues aluse sellekonventsiooni sätete ühetaoliseks tõlgendamiseks ja ühtseks rakendamiseks ning
tagades selle sätete nõuetekohase arvessevõtmise käesolevas määruses ning määruseselle
rakendamiseks koostatud eeskirjades.
ê 550/2004
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Kohaldamisala ja eesmärk
1. Käesolev määrus käsitleb raammääruse kohaldamisala piires
aeronavigatsiooniteenuste osutamist ühtses Euroopa taevas. Käesoleva määruse
eesmärk on kehtestada ühised nõuded aeronavigatsiooniteenuste ohutuks ja
tõhusaks osutamiseks ühenduses.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse üldise lennuliikluse jaoks
aeronavigatsiooniteenuste osutamise suhtes kooskõlas raammäärusega ja selle
määruse kohaldamisala piires.
ê 551/2004
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Eesmärk ja kohaldamisala
1. Käesolev määrus käsitleb raammääruse kohaldamisala piires õhuruumi
korraldamist ja kasutamist ühtses Euroopa taevas. Käesoleva määruse eesmärk on
toetada üha enam ühtsemalt toimiva õhuruumi mõistet ühise transpordipoliitika
raames ning kehtestada ühised kujundus- ja haldusmenetlused, et tagada
lennuliikluse korraldamise tõhus ja ohutu läbiviimine.
2. Õhuruumi kasutamine toetab aeronavigatsiooniteenuste toimimist
tervikuna ühtsemal ja järjepidevamal viisil vastavalt Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 550/2004
aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse
osutamise määrus)[40].
ê 551/2004 (kohandatud)
ð uus
43. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist,
kohaldataksekKäesolevat
määrust kohaldatakseõhuruumi suhtes ICAO EUR-,ja AFI- ð ja NAT- ï piirkonnas õhuruumi suhtes, kus liikmesriigid vastutavad lennuliiklusteenuste osutamise eest
vastavalt teenuse osutamise Ö käesolevale Õ määrusele. Samuti
võivad liikmesriigid kohaldada käesolevat määrust nende vastutusalasse kuuluva
õhuruumi suhtes muudes ICAO piirkondades, tingimusel et nad teavitavad sellest
komisjoni ja teisi liikmesriike.
ê 551/2004
4. Käesoleva määrusega hõlmatud õhuruumi kuuluvad lennuinfopiirkonnad
avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 1
54.
Käesoleva määruse kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldu, et see
kahjustaks Hispaania Kuningriigi ning Ühendkuningriigi õiguslikku seisundite positsioone nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam
paikneb.
ê 552/2004
Artikkel 1
Eesmärk ja kohaldamisala
1. Käesolev määrus käsitleb raammääruse kohaldamisala piires EATMNi
koostalitlusvõimet.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas määratletud süsteemide,
nende koostisosade ja seotud menetluste kohta.
3. Käesoleva määruse eesmärk on saavutada EATMNi erinevate süsteemide,
koostisosade ja seotud menetluste vahel koostalitlusvõime, võttes
nõuetekohaselt arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi eeskirju. Samuti on
käesoleva määruse eesmärgiks tagada lennuliikluse korraldamise valdkonnas
toimimist ja tehnoloogiat käsitlevate uute ja valideeritud mõistete
kooskõlastatud ja kiire kasutuselevõtmine.
ê 549/2004 (kohandatud)
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses ja artiklis 3 osutatud meetmetekohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:
ê 549/2004 (kohandatud)
ð uus
              1) „lennujuhtimisteenusne” — teenindus,
mille eesmärk on:
         a) kokkupõrgete vältimine:
–
õhusõidukite vahel ja
–
manööverdusalal olevate õhusõidukite ja takistuste
vahel ning
         (b) lennuliikluse
kiirendamine ja korrapärase
kulgemise tagaminesujuvuse
parandamine ja säilitamine;
              2) „lähilennujuhtiminsteenuse” — lennuliikluse
juhtimine lennuväljal;
              3) „aeronavigatsioonialaseteabe
teenistus” — kindlaksmääratudmääratletud alal asuv teenistus, kes vastutab aeronavigatsioonialaseteabe
ning aeronavigatsiooni ohutuse, korrapärasuse ja tõhususe jaokstagamiseks
vajalike andmete edastamise eest;
              4) „aeronavigatsiooniteenindused” —
lennuliiklusteenindused; sidepidamis-, navigatsiooni- ja seirejälgimisteenindused,;
meteoroloogiateenindused aeronavigatsiooni
jaoks; ja aeronavigatsioonialaseteabe
teenindused;
              5) „aeronavigatsiooniteenuse
osutajad” — mis
tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes osutab aeronavigatsiooniteenust
üldise lennuliikluse jaoks;
              6) „õhuruumiosa” —
ruumiliselt ja ajaliselt määratletud õhuruum, mille piires
aeronavigatsiooniteenuseid osutatakse;
              7) „õhuruumi
korraldamine” — kavandatav ð planeerimisteenus ï tegevus,
mille peamine eesmärk on maksimeerida olemasoleva õhuruumi kasutamist paindliku ajakasutusedünaamilise ajajagamise abil ja teatavatel juhtudel jaotada õhuruum eraldada
lühiajalistest vajadustest
tulenevaltvajaduste
põhjal õhuruum selle kasutajate eri kategooriate vahelseas;
ê 1070/2009
artikli 1 punkti 2 alapunkt a
              8) “„õhuruumi
kasutajad” – üldiseks lennuliikluseks kasutatavate õhusõidukite käitajad;
ê 549/2004
ð uus
              9) „lennuliiklusevoogude
juhtimine” — tegevus
ð teenus ï , mille eesmärk onmis on ette nähtud selleks, et aidata kaasa
lennuliikluse ohututele, korrapäraselenõuetekohastele ja kiiretele sujumiselelennuliikluse voogudele, tagades lennujuhtimisevõimevõimsuse
maksimaalse kasutamise, ning selleks, et liiklusemaht
oleks kooskõlas lennuliiklusteenuse osutajate deklareeritud läbilaskevõimegavõimsusega;
ê 1070/2009
artikli 1 punkti 2 alapunkt b
ð uus
              10) “„lennuliikluse
korraldamine (ATM)” – kõik õhus ja maa peal osutatavad ð teenused ï tehtavad
toimingud (lennuliiklusteenused, õhuruumi korraldamine ja
lennuliiklusevoogude juhtimine), mis on vajalikud nõutavad
õhusõiduki ohutu ja tõhusa liikumise tagamiseks kõikides lennuetappides;
ê 549/2004
              11) „lennuliiklusteenindused” —
erinevad lennuinfoteenindused, häireteenindused, lennuliikluse nõustamise teenusedsteenindused ja lennujuhtimisteenindused
(piirkondliku, lähenemis- ja lähilennujuhtimisnteenused);
              12) „piirkondliku
lennujuhtimisne teenus” —
kontrollitavate lendude juhtimine õhuruumiosas;
              13) „lähenemislennu
juhtimisne teenus” —
saabuvate ja väljuvatelahkuvate õhusõidukitekontrollitavate lendude juhtimine;
ê 1070/2009
artikli 1 punkti 2 alapunkt c
              14)13a. „“lennuliikluse
korraldamise üldkava” – kava, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2009/320/EÜ[41] kooskõlas nõukogu
27. veebruari 2007. aasta määruse (EÜ) nr 219/2007 (ühisettevõtte
loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR)
väljaarendamiseks)[42]
artikli 1 lõikega 2;
ò uus
15) „lennunduskriis”
– olukord, kus õhuruumi läbilaskevõime on erakordselt väike üliraskete
ilmastikuolude tõttu või suurte lennuruumiosade sulgemise tõttu looduslikel või
poliitilistel põhjustel;
ê 549/2004
              16)14. „teenuste
rühm” — kaks või rohkem aeronavigatsiooniteenust;
ê 1070/2009
artikli 1 punkti 2 alapunkt d
              17)15. “„sertifikaat”
— riikliku järelevalveasutuse pooltväljastatud mis tahes kujul välja
antud dokument, mis on kooskõlasvastab
siseriiklikule õigusegale ning
millega kinnitatakse, et aeronavigatsiooniteenuse osutaja vastab selle teenuse
osutamiseks vajalikele nõuetele;
ê 549/2004
              18)16. sidepidamisteenindused —
lennunduses kasutatavad paiksed ja mobiilliikuvteenindused, millegaet tagatakseda
lennuliikluse juhtimise eesmärgil maa-maa-, õhk-maa- ja õhk-õhk-side;
              17. Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrk (EATMN) —
Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõimet käsitleva Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 552/2004
(koostalitlusvõime määrus)[43] I lisas loetletud
süsteemide kogum, mis võimaldab osutada aeronavigatsiooniteenuseid ühenduses,
sealhulgas ühenduse ja kolmandate riikide piirialadel;
              18. toimimispõhimõte — EATMN-i või selle osa
kasutuselevõtmise kriteeriumid;
              19) „koostisosad” — materiaalsed esemed, näiteks riistvara, ning immateriaalnesed varaesemed,
näiteks tarkvara, millest sõltub Euroopa
lennuliikluse juhtimise võrgu (EATMN)-i
koostalitlusvõimesõltub;
ò uus
20) „deklaratsioon” –
lennuliikluse korraldamise (ATM) ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS) puhul mis
tahes kirjalik kinnitus nõuetele vastavuse kohta;
–            lennuliikluse
korraldamise (ATM) ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS) süsteemide ja
koostisosade projekteerimise, tootmise ja hooldamisega tegeleva organisatsiooni
kinnitus süsteemi või koostisosa nõuetelevastavuse või kasutuskõlblikkuse
kohta;
–            teenuseosutaja
kinnitus selle kohta, et kasutusele võetav teenus või süsteem vastab
kohaldatavatele nõuetele;
– teatavate
lennuinfoteenuste puhul kinnitus selle kohta, et asjaomane teenuseosutaja on
suuteline täitma oma kohustusi ja tal on selleks vahendid;
ê 549/2004 (kohandatud)
              20. Eurocontrol — Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon, loodud
lennuliikluse ohutuse alast koostööd käsitleva 13. detsembri 1960. aasta
rahvusvahelise konventsiooniga[44];
ê 1070/2009 artikli
1 punkti 2 alapunkt f (kohandatud)
              21)22. „“õhuruumi
paindlik kasutamine” – Euroopa Tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) piirkonnas
kohaldatav õhuruumi korraldaminse kontseptsioon, nagu see on kindlaks
määratudmääratletud Ö Euroopa
Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni Õ (Eurocontroli) Ö [45] Õ avaldatud
käsiraamatus „“Airspace
Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of
Airspace”;
ê 549/2004
              23. lennuinfopiirkond — määratletud mõõtmetega
õhuruum, mille piires osutatakse lennuinfo- ja häireteenuseid;
ê 1070/2009 artikli
1 punkti 2 alapunkt g
              22)23a.
“lennuinfoteenus” – lendude ohutuse ja tõhususe tagamiseks vajalike nõuannete
ja teabe andmiseks osutatav teenus;
              23)23b. „“häireteenused” –
teenused, mille eesmärkgiks on
teatada asjaomastele organisatsioonidele õhusõidukitestlennukitest, mis vajavad otsimis- ja päästeabi,
ning vajaduse korral abistada neid organisatsioone;
ê 549/2004
              24. lennutasand — atmosfääri samarõhu tasand, mis on
määratletud õhurõhu 1013,2 hektopaskali suhtes ja mis erineb muudest
samalaadsetest tasanditest õhurõhkude teatud vahe võrra;
ê 1070/2009 artikli
1 punkti 2 alapunkt h
              24)25.
“funktsionaalne õhuruumiosa” – operatiivsetel vajadustel põhinev õhuruumiosa,
mis luuakse riigipiire arvestamata ja milles aeronavigatsiooniteenused ja
nendega seotud funktsioonid on tulemustel põhinevad ja optimeeritud, et igas
funktsionaalses õhuruumiosas toimuks tõhustatud koostöö
aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahel või et vajaduse
korral kasutataks integreeritud teenusteosutajat;
ê 549/2004 (kohandatud)
              25)26. „üldine
lennuliiklus” — kogu tsiviilõhusõidukite liikluskõik liikumised ning kogu riiklikeu
õhusõidukite (sealhulgas sõjaväe, tolli ja politsei õhusõidukite) liikluskõik liikumised, kui misneed liikumised toimubvad ICAO Ö 1944. aasta
Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga asutatud
Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Õ protseduuride menetluste kohaselt;
              27. ICAO — rahvusvaheline tsiviillennundusorganisatsioon, mis on asutatud
1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga;
              26)28. „koostalitlusvõime” — EATMN-i
süsteemidelt ja koostisosadeltga
nõutavate funktsionaalsete, tehniliste ja toimimisomaduste ning toimimisprotseduuridemenetluse
kogum, mis peab tagama
võrguet tagada
selle ohutu, sujuvatõrgeteta ja tõhusa toimimisne.
Koostalitlusvõime saavutamiseks tuleb süsteemid ja koostisosad viia vastavusse oluliste
nõuetega;
              27)29. „meteoroloogiateenindused” — vahendid
ja teenused, mille abil tagataksevarustatakse õhusõidukilet
ilmaprognoosidega,
-ülevaadetega ja -kokkuvõtted, meteoroloogiliste
vaatluste tulemused-vaatlustega ning mis tahesmuu aeronavigatsioonis vajalikud
meteoroloogiateave ja -andmed.meteoroloogilise teabe ja andmetega, mille edastamise on riigid
lennunduses kasutamiseks ette näinud;
              28)30. „navigatsiooniteenindused” — vahendid
ja teenused, mille abil antakse õhusõidukile teavet tema asukoha ja ajastuamise
kohta;
              29)31. „operatiivsedandmed” — selline
teave kõikide lennukõikideetappide kohta, mida aeronavigatsiooniteenuse osutajad, õhuruumi
kasutajad, lennujaamade käitajad ja teised asjaosalised vajavad käitamisoperatiivseteotsuste tegemiseks;
              32. menetlus — kui seda kasutatakse koostalitlusvõime
määruse kontekstis süsteemide tehniliseks või tööks kasutamiseks, siis
kohaldatav standardmeetod kokkulepitud ja valideeritud tegutsemispõhimõtete
kontekstis, mis vajavad ühtset rakendamist kogu EATMN-is;
              3033. „kasutuselevõtt” — esimene käitaminetööks kasutamine pärast süsteemi esialgset paigaldamist või täiendamistparandamist;
              3134. „lennuteedemarsruutide
võrk” — üldise lennuliikluse voogude suunamiseks määratudvoogude määratletud suunamisteede
võrk,lennumarsruutide
võrk, mis on vajalik lennujuhtimisteenuste
osutamiseks;
              35. marsruut — valitud teekond, mida õhusõiduk lennu
ajal järgib;
              36. tõrgeteta toimimine — EATMN-i toimimine sellisel
viisil, et kasutaja vaatepunktist toimib süsteem ühtse tervikuna;
ê 549/2004
              32)38. „jälgimisteenindusedseireteenused” — vahendid ja teenused, mida kasutatakse õhusõidukilennuki
asukoha määramiseks ohutu hajutuamise tagamiselks;
              33)39. „süsteem” — õhusõidukilennuki
pardal ja maa peal asuvate koostisosade ühendamine ning kosmoses asuvad
seadmed, mis toetavad aeronavigatsiooniteenuseid kõikides lennu etappides;
              34)40. „parandaminetäiendamine”
— mis tahes süsteemi toimimispõhimõtete muudatused;
ê 1070/2009 artikli
1 punkti 2 alapunkt j
              35)41. „“piiriülesed
teenused” – igasuguneolukord, kui ühes liikmesriigis pakub aeronavigatsiooniteenusteid
teenuseosutaja, kes on sertifitseeritud teises liikmesriigis ;
ò uus
36) „riiklik
järelevalveasutus” – riiklik organ või riiklikud organid, kellele liikmesriik
on teinud kohustuseks täita järelevalveülesandeid vastavalt käesolevale
määrusele, ning riigi pädev asutus, kellele on tehtud kohustuseks täita määruse
(EÜ) nr 216/2008 artiklis 8b sätestatud ülesandeid;
37) „tugiteenused” –
aeronavigatsiooniteenused, mis ei ole lennuliiklusteenused, ning muud teenused
ja toimingud, mis on seotud aeronavigatsiooniteenuse osutamisega või toetavad
seda;
38) „kohalikud
tulemuseesmärgid” – kohalikul tasandil, st funktsionaalse õhuruumiosa, riigi,
aeronavigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna või lennujaama kohta seatud
tulemuseesmärgid.
ê 549/2004
Artikkel 3
Ühenduse tegutsemise valdkonnad
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtne reguleeriv raamistik ühtse
Euroopa taeva loomiseks koostoimes:
              a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004.
aasta määrusega (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta
ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus);[46]
              b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004.
aasta määrusega (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta
ühtses Euroopa taevas (teenuste osutamise määrus);[47]
ja
              c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004.
aasta määrusega (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu
koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus);[48]
ning rakenduseeskirjadega, mille komisjon võtab vastu käesoleva määruse
ning eespool osutatud määruste põhjal.
2. Lõikes 1 osutatud meetmeid kohaldatakse, ilma et see piiraks
käesoleva määruse sätteid.
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 3 (kohandatud)
ð uus
II PEATÜKK
Ö riiklikud asutused Õ
Artikkel 34
Riiklikud järelevalveasutused
1. Liikmesriigid nimetavad või loovad kas üksi
või ühiselt oma järelevalveasutuse või -asutused oma
riikliku järelevalveasutusena, et see (need)
võtaksid enese kanda käesoleva määruse ning artiklis 3 osutatud meetmetekohaseltalusel
sellisele asutusele määratud ülesannete täitmise.
2. Riiklikud järelevalveasutused on ð õiguslikult iseseisvad ning ï ei sõltu ð eelkõige organisatsioonilise ja
hierarhilise ülesehituse poolest ning otsuste tegemisel ï sõltumatud aeronavigatsiooniteenuse osutajatest ð või sellistest avalik-õiguslikest või
eraõiguslikest isikutest, kes on huvitatud kõnealuste aeronavigatsiooniteenuse
osutajate toimingutest ï. Selline
sõltumatus saavutatakse, kui vähemalt tegutsemistasandil hoitakse riiklikud
järelevalveasutused ja selliste teenuste osutajad lahus.
ò uus
3. Ilma et see
piiraks lõike 2 kohaldamist, võivad riiklikud järelevalveasutused olla
organisatsiooniliselt seotud teiste reguleerivate asutuste ja/või
ohutusasutustega.
4. Riiklikud
järelevalveasutused, mis ei ole käesoleva määruse jõustumise ajaks vastavalt
lõikele 2 õiguslikult iseseisvad aeronavigatsiooniteenuse osutajatest või
sellistest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest isikutest, kes on huvitatud
kõnealuste aeronavigatsiooniteenuste osutajate toimingutest, peavad kõnealusele
nõudele vastama hiljemalt 1. jaanuaril 2020.
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 3 (kohandatud)
ð uus
35. Riiklikud
järelevalveasutused kasutavad oma volitusi erapooletult, sõltumatult ja
läbipaistvalt. See saavutatakse
asjakohaste juhtimis- ja kontrollimehhanismide kohaldamisega, ð Eelkõige peab kõnealuste asutuste
töökord, töötajate valik, juhtimine ja rahastamine võimaldama neil täita oma
ülesandeid eespool nimetatud viisil. ï sealhulgas liikmesriigi
haldusasutuse siseselt. Siiski ei takista see riiklikel järelevalveasutustel
täitmast oma ülesandeid riiklike tsiviillennundusasutuste või ükskõik millise
teise avaliku asutuse töökorra raames.
ò uus
6. Riiklike
järelevalveasutuste töötajate suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:
a) nad võetakse
tööle selgete ja läbipaistvate eeskirjade kohaselt, mis tagavad töötaja
sõltumatuse ning strateegiliste otsuste vastuvõtmise eest vastutavad isikud
peab määrama liikmesriigi valitsus, ministrite nõukogu või mõni muu avaliku
sektori asutus, mis ei kontrolli otseselt aeronavigatsiooniteenuse osutajaid
ega saa nendest kasu;
b) töötajad
valitakse läbipaistva menetlusega, lähtudes konkreetse töötaja
kvalifikatsioonist, kaasa arvatud asjakohane pädevus ning vastavad kogemused
muu hulgas auditeerimise, aeronavigatsiooniteenuste ja -süsteemide valdkonnas;
c) töötaja on
sõltumatu eelkõige aeronavigatsiooniteenuse osutajate huvidega seotud
probleemide lahendamisel ja riikliku järelevalveasutuse ülesannete täitmisel ei
küsi ta ega võta vastu juhiseid üheltki riigiasutustelt ega avalik-õiguslikult
või eraõiguslikult isikult;
d) strateegiliste
otsuste vastuvõtmise eest vastutavad isikud esitavad igal aastal kohustuste
deklaratsiooni ja huvide deklaratsiooni, märkides mis tahes otsesed või kaudsed
huvid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks ja mis võivad mõjutada
ametiülesannete täitmist; ning
e) strateegiliste
otsuste vastuvõtmise, auditeerimise või muude selliste ülesannete eest
vastutavad isikud, mis on otseselt seotud aeronavigatsiooniteenuse osutajate
üle teostatava järelevalve või tulemuseesmärkidega, ei tohi vähemalt ühe aasta
jooksul pärast oma ametiaja lõppu töötada riiklikus järelevalveasutuses ega
olla juhtival ametikohal ühegi aeronavigatsiooniteenuse osutaja juures.
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 3 (kohandatud)
ð uus
74. Liikmesriigid
tagavad, et riiklikel järelevalveasutustel on olemas vajalikud vahendid ja
võimalused, et täita tõhusalt ja õigel ajal aegselt
ülesandeid, mis on neile määratud käesoleva määrusega. ðRiiklikul järelvalveasutusel on täielik õigus
võtta tööle töötajaid ja juhtida neid vastavalt oma eelarveassigneeringutele,
mis muu hulgas põhinevad marsruudinavigatsioonitasudel, mis artikli 4 kohaselt
peavad olema proportsionaalsed asjaomase järelevalveasutuse täidetavate
ülesannetega. ï
85.
Liikmesriigid teatavad komisjonile riiklike järelevalveasutuste nimed,
aadressid ja nende muudatused ning ð käesoleva artikli ï lõigete 2, 3 ja 4 järgimise tagamiseks võetavad meetmed.
ò uus
9. Lõike 6 punktide
a ja b kohaldamiseks kehtestab komisjon üksikasjalikud eeskirjad, milles
sätestatakse töötajate töölevõtmise ja valimise tingimused. Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 1 (kohandatud)
Artikkel 42
SiserRiiklike
järelevalveasutuste ülesanded
1. Raammääruse Aartiklis 34 osutatud
siseriiklikud järelevalveasutused Ö täidavad
eelkõige järgmisi ülesandeid: Õ
a) tagavad asjakohase järelevalve käesoleva määruse rakendamise ja
eelkõige selliste nende aeronavigatsiooniteenuse osutajate ohutu ja tõhusa tegutsemise üle,
kes osutavad teenuseid seoses selle liikmesriigi vastutada olevausalasse kuuluva õhuruumiga, kes asjakohase asutuse määras või asutas.;
ò uus
b) annavad
aeronavigatsiooniteenuse osutajatele välja sertifikaate kooskõlas määruse (EÜ)
nr 216/2008 artikliga 8b ja kontrollivad kõnealuste sertifikaatide
väljaandmistingimuste täitmist;
c) annavad
lennujuhtidele välja määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8c kohaseid lubasid,
pädevusmärkeid, kinnitusi ja sertifikaate ning kontrollivad kõnealuste
dokumentide väljaandmistingimuste täitmist;
d) koostavad
tulemuslikkuse kavasid ning jälgivad nende rakendamist kooskõlas artikliga 11.
e) jälgivad
tasusüsteemi rakendamist kooskõlas artiklitega 12 ja 13;
f) kiidavad heaks
tegevusandmetele juurdepääsu tingimused kooskõlas artikliga 22 ja
g) kontrollivad
deklaratsioone ja süsteemide kasutuselevõttu.
ê 1070/2009
artikli 2 punkt 1 (kohandatud)
ð uus
2. Selleks korraldab iIga siseriiklik
järelevalveasutus korraldab nõuetekohaseid kontrolle ja ülevaatusi, et kontrollida vastavust
käesoleva määruse nõuetele, sh aeronavigatsiooniteenuste osutamise personalinõuetele.
Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja hõlbustab eespool nimetatud ülesannete täitmist.sellise töö läbiviimist.
ò uus
Artikkel 5
Riiklike järelevalveasutuste koostöö
1. Riiklikud
järelevalveasutused vahetavad teavet oma töö ja otsustuspõhimõtete, tavade ja
protseduuride ning liidu õiguse rakendamise kohta. Nad teevad muul viisil
koostööd, et otsustamist kogu liidu ulatuses ühtlustada. Riiklikud
järelevalveasutused osalevad ja teevad koostööd korrapäraselt kokku tulevas
võrgus. Komisjon ja Euroopa Liidu Lennuamet (edaspidi „EAA”) on kõnealuse võrgu
liikmed, kes koordineerivad ja toetavad selle tööd ning annavad vajaduse korral
asjakohaseid soovitusi. Komisjon ja EAA hõlbustavad aktiivset koostööd ja
teabevahetust riiklike ametiasutuste vahel ning nende töötajate kasutamist EAA
poolt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punkti f kohaselt loodud
eksperdirühma raames.
Vastavalt käesoleva
määruse artiklis 22 ja määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud
andmekaitseeeskirjadele toetab komisjon käesoleva lõike esimeses ja teises
lõigu osutatud teabe vahetamist võrgu liikmete vahel, mis võib toimuda
elektrooniliste vahendite abil, austades aeronavigatsiooniteenuse osutajate
ärisaladuste konfidentsiaalsust.
2. Riiklikud
järelevalveasutused teevad tihedat koostööd, sealhulgas töökokkulepete kaudu,
et aidata üksteist turujärelevalve teostamisel ning uurimis- ja
ülevaatusküsimustes.
ê 1070/2009
artikli 2 punkt 1
ð uus
3. Funktsionaalsete õhuruumiosade puhul, mis
ulatuvad üle rohkem kui ühe riigi vastutada olevausalasse kuuluva õhuruumi, sõlmivad liikmesriigid omavahel kokkuleppe teostada käesoleva artikliga ette nähtud järelevalvetks kokkuleppe
nende selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate üle osas, kes
osutavad kõnealuste nende õhuruumiosadega seotud teenuseid. ð Asjaomased riiklikud
järelevalveasutused koostavad kava, milles täpsustatakse eespool nimetatud
kokkuleppe jõustamiseks tehtava koostöö tingimusi. ï
ê 1070/2009
artikli 2 punkt 1 (kohandatud)
4. Riiklikud järelevalveasutused teevad
tihedat koostööd, et tagada piisav järelevalve nende aeronavigatsiooniteenuse
osutajate üle, kellel on ühelt liikmesriigilt saadud kehtiv sertifikaat, kuid
kes samuti osutavad teise liikmesriigi vastutusalasse kuuluva õhuruumiga seotud
teenuseid. KõnealuneSelline
koostöö sisaldab menetlust selliste juhtudega tegelemiseks, kuimille puhul Ö käesolevat
määrust ja Õ artiklis 6 sätestatud
Ö määruse (EÜ) nr
216/2008 artikli 8b lõike 1 kohaselt vastu võetud Õ kohaldatavaidtest ühistestnõudeidetest või II lisas sätestatud tingimustest ei järgitaole kinni peetud.
ê 1070/2009
artikli 2 punkt 1 (kohandatud)
ð uus
5. Kui aeronavigatsiooniteenuseid osutatakse ð teise liikmesriigi vastutusalasse
kuuluvas õhuruumis, ï Aeronavigatsiooniteenuste
piiriülese osutamise puhul sisaldab ð lõigetes 2 ja 4 osutatud ï see kord kokkulepet artikli
4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud järelevalveülesannete
ja järelevalve tulemuste vastastikuse tunnustamise kohta. Selline vastastikune
tunnustamine kehtib ka siis, kui riiklike järelevalveasutuste vaheline
tunnustamise kord on kehtestatud teenuseosutajate sertifitseerimisprotsessi
suhtes.
6. Kui siseriiklik liikmesriigi õigus seda võimaldab, võivad riiklikud järelevalveasutused
piirkondliku koostöö huvides samuti sõlmida kokkuleppeid järelevalvekohustuste jagamise kokkuleppeid kohta.
ê 1070/2009
artikli 2 punkt 1 (kohandatud)
Artikkel 63
Kvalifitseeritud üksused
1. Riiklikud järelevalveasutused võivad
otsustada täielikult või
osaliselt delegeerida artikli 42
lõikes 2 osutatud kontrollide ja ülevaatuste tegemise tervenisti või osaliselt kvalifitseeritud üksustele, kes täidavad I lisas sätestatud
nõudeid.
2. Riikliku järelevalveasutuse antud volitus
kehtibühenduses Ö liidus Õ kolm aastat,
kusjuures seda võib pikendada. Riiklikud järelevalveasutused võivad anda
kõikidele Ö liidus Õ ühenduses asuvatele
kvalifitseeritud üksustele juhiseid selliste kontrollide ja ülevaatuste
tegemiseks.
ê 552/2004 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 8
Teavitatud
asutused
1.3. Liikmesriigid
teatavad komisjonile, ð EAA-le ï ja teistele liikmesriikidele Ö kvalifitseeritud
üksused, kelle nad on lõike 1 kohaselt volitanud ülesandeid täitma Õ asutused, kelle nad on määranud
artiklis 5 osutatud vastavust või kasutuskõlblikkust käsitleva hindamisega
ja/või artiklis 6 osutatud vastavustõendamisega seotud ülesannete läbiviimiseks, märkides iga asutuse Ö üksuse Õ vastutusala ja komisjonilt saadudidentifitseerimisnumbri
Ö ning kõik
sellekohased muudatused Õ. Komisjon avaldab Euroopa
Liidu Teatajas asutuste Ö kvalifitseeritud
üksuste Õ loetelu, nende
identifitseerimisnumbrid ja vastutusalad ning ajakohastab loetelu.
2. Liikmesriigid
kohaldavad teavitatud asutuste hindamisel V lisas ettenähtud kriteeriume.
Eeldatakse, et asutused, kes vastavad asjakohastes Euroopa standardites
sätestatud hindamiskriteeriumidele, vastavad nimetatud kriteeriumidele.
34.
Liikmesriigid tühistavad Ö sellistele
kvalifitseeritud üksustele antud volitused Õ jätavad loetelust välja teavitatud asutuse, kes enam ei vasta IV lisas Ö sätestatud
nõuetele Õ ettenähtud kriteeriumidele enam ei vasta. Nad teavitavad sellest viivitamata komisjoni, ð EAA-d ï ja teisi liikmesriike.
4. Ilma et see piiraks
lõigetes 1−3 osutatud nõuete täitmist, võivad liikmesriigid otsustada
nimetada kooskõlas teenuse osutamise määruse artikliga 3 tunnustatud organisatsioonid
teavitatud asutusteks.
ò uus
5. Käesoleva artikli
kohaldamisel käsitatakse kvalifitseeritud üksusena teatatud asutusi, kes
kooskõlas määruse (EÜ) nr 552/2004 artikliga 8 nimetati enne käesoleva määruse
jõustumist.
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 710
Sidusrühmadega konsulteerimine
1. Liikmesriigid, ð Riiklikud järelevalveasutused, ï kes tegutsevaddes liikmesriigi
siseriikliku õiguse kohaselt, kehtestavad konsulteerimismehhanismid, et
asjakohaselt kaasata sidusrühmad, sealhulgas lennunduspersonali esindavad
organisatsioonid, ð oma ülesannete täitmisse ï ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamisse raames.
ò uus
2. Sellised
sidusrühmad võivad olla:
–
aeronavigatsiooniteenuse
osutajad;
–
lennujaamade käitajad;
–
asjaomased õhuruumi
kasutajad või neid esindavad asjaomased rühmad;
–
sõjaväevõimud;
–
töötlev tööstus;
–
lennunduspersonali
esindavad organisatsioonid.
ê 550/2004 (kohandatud)
III PEATÜKK
TEENUSTE Ö OSUTAMINE Õ OSUTAMIST KÄSITLEVAD
EESKIRJAD
ê 550/2004 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 6
Ühised nõuded
Aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised eeskirjad kehtestatakse
raammääruse artikli 5 lõikes 3 osutatud korras. Ühised nõuded
sisaldavad järgmist:
–
tehniline ja tegevuspädevus ning suutelisus,
–
süsteemid ja menetlused ohutuse ja kvaliteedi
korralduseks,
–
aruandlussüsteemid,
–
teenuste kvaliteet,
–
majanduslik tugevus,
–
vastutus ja kindlustuskaitse,
–
omandiline kuuluvus ja organisatsiooniline struktuur,
sealhulgas huvikonfliktide vältimine,
–
inimressursid, sealhulgas piisavad töölevõtmise
kavad,
–
julgeolek.
Artikkel 87
Aeronavigatsiooniteenuse osutajate
sertifitseerimine
1. Ö Liidus Õ kohaldatakse
Igasuguste kõikide aeronavigatsiooniteenuste osutamise suhtes ð riikliku järelevalveasutuse või
EAA ï kohaldatakse liikmesriikide sertifitseerimistsertifitseerimismenetlust ð või määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli
8b kohaselt kõnealustele asutustele esitatavat deklaratsiooni ï.
ê 550/2004
2. Sertifitseerimistaotlused esitatakse selle liikmesriigi
siseriiklikule järelevalveasutusele, kus on taotleja põhitegevuskoht ja kus on
vajadusel tema registrijärgne asukoht.
ò uus
2.
Sertifitseerimismenetlusega tagatakse, et taotlejal on piisavalt rahalisi
vahendeid ning et ta on võtnud endale vastutuse ja kindlustuskaitse, kui asjaomane
liikmesriik ei ole seda garanteerinud.
ê 550/2004 (kohandatud)
ð uus
3. Siseriiklikud järelevalveasutused väljastavad sertifikaadid
aeronavigatsiooniteenuse osutajatele, kui nad vastavad artiklis 6 osutatud
ühistele nõuetele. Sertifikaadid võib väljastada eraldi iga raammääruse
artiklis 2 määratletud aeronavigatsiooniteenuse tüübi või selliste
teenuste rühma jaoks, samuti olukorras, kus lennuliiklusteenuste osutaja,
olenemata tema õiguslikust seisundist, kasutab ja peab ülal oma teabe-,
navigatsiooni- ja jälgimissüsteeme. Sertifikaate kontrollitakse regulaarselt.
43. ð Sertifikaadiga nähakse õhuruumi
kasutajatele ette ï Sertifikaatides
määratletakse aeronavigatsiooniteenuse osutajate õigused ja kohustused,
sealhulgas õhuruumi kasutajate mittediskrimineeriv
juurdepääs teenustele, võttes eelkõige arvesse ohutust. Sertifitseerimise
suhtes võib kohaldada Ö kohaldatakse Õ ainult II lisas
sätestatud tingimusi. Sellised tingimused on objektiivselt põhjendatud,
mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad.
5. Olenemata lõikest 1, võivad liikmesriigid lubada osutada
aeronavigatsiooniteenuseid kogu nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis või
selle osas ilma sertifitseerimiseta juhul, kui selliste teenuste osutaja osutab
peamiselt muule kui üldisele lennuliiklusele suunatud teenust. Sellistel
juhtudel teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni ja teisi liikmesriike oma
otsusest ja ühiste nõuete maksimaalse järgimise tagamiseks võetud meetmetest.
ê 1070/2009
artikli 2 punkt 3 (kohandatud)
ð uus
46. Ilma et see piiraks artiklite 8 ja 9
kohaldamist, annab sertifikaatide väljaandmine
aeronavigatsiooniteenuste osutajatele võimaluse Väljaantud sertifikaadi alusel võivad
aeronavigatsiooniteenuse osutajad osutada oma
teenuseid liikmesriikidele, muudele aeronavigatsiooniteenuste
osutajatele, õhuruumi kasutajatele ja lennujaamadele Ö kogu
liidus Õühenduses. ðTugiteenuste osutamise korral lähtutakse
artikli 10 lõikest 2. ï
7. Riiklikud järelevalveasutused kontrollivad, kas ühiseid nõudeid ja
sertifikaatidega seotud tingimusi täidetakse. Sellise seire üksikasjad
märgitakse liikmesriikide poolt raammääruse artikli 12 lõike 1
kohaselt esitatavatesse aastaaruannetesse. Kui riiklik järelevalveasutus leiab,
et sertifikaadi omanik ei täida enam selliseid nõudeid või tingimusi, võtab ta
asjakohased meetmed, tagades samas teenuste järjepidevuse, tingimusel, et
ohutus on tagatud. Selliste meetmete hulka võib kuuluda sertifikaadi
tühistamine.
ê 550/2004
8. Liikmesriik tunnustab iga sertifikaati, mille teine liikmesriik on
käesoleva artikli kohaselt välja andnud.
9. Erandlike asjaolude korral võivad liikmesriigid käesoleva artikli
järgimise lükata edasi kuueks kuuks alates artikli 19 lõike 2 kohaselt
arvutatud kuupäevast. Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellisest
edasilükkamisest, esitades edasilükkamise põhjused.
ê 1070/2009
artikli 2 punkt 4 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 98
Aeronavigatsiooniteenuse osutajate
määramine
1. Liikmesriigid tagavad, et nende
vastutusalasse kuuluva õhuruumi igas konkreetses osas osutab
lennuliiklusteenuseid ainult üks teenuseosutaja. Selleks määravad liikmesriigid
lennuliiklusteenuse osutaja, kellel on ühenduses Ö liidus Õ kehtiv sertifikaat ð või deklaratsioon ï .
2. Piiriüleste teenuste osutamise korral puhul
tagavad liikmesriigid, et nende siseriiklik õigussüsteem ei takistaks
käesoleva artikli ja artikli 1810 lõike 3 järgimist, ja nõuavad nõudes, et
lennuliiklusteenuste osutajad, kes osutavad teenuseid selle liikmesriigi
vastutusalasse kuuluvas õhuruumis, peavad ð vastavad ühele järgmistest
tingimustest ï:
              a) nad on olema
otseselt või enamusosaluse kaudu selle liikmesriigi või selle kodanike
omanduses;,
              b) nende peamine tegevuskoht või
registrijärgne asukoht on omama peamist tegevuskohta või
registrijärgset asukohta selle liikmesriigi
territooriumil;, või
              c) nad kasutavad kasutama ainult selles liikmesriigis asuvaid rajatisi.
3. Liikmesriigid määravad kindlaks määratlevad määratud lennuliiklusteenusteosutajate õigused ja kohustused.
Kohustused võivad sisaldada tingimusi, mis käsitlevad sellise asjakohase teabe õigeaegseõigel ajal
esitamiset kohta, mis
võimaldab teha kindlaks kõik õhusõidukite liikumised nende vastutusalasse
kuuluvas õhuruumis.
ê 1070/2009
artikli 2 punkt 4
ð uus
4. Liikmesriikidel on lennuliiklusteenuste
osutaja valimisel diskretsiooniõigus, tingimusel et teenuseosutaja vastab artiklites 6 ja 7
osutatud nõuetele ja tingimustele ð on määruse (EÜ) nr
216/2008 kohaselt sertifitseeritud või esitanud asjakohase
deklaratsiooni ï.
ê 1070/2009
artikli 2 punkt 4
5. Artikli 169a
kohaselt kehtestatud funktsionaalsete õhuruumiosade puhul, mis ulatuvad üle
rohkem kui ühe liikmesriigi vastutusalasse kuuluva õhuruumi, määravad
asjaomased liikmesriigid ühiselt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt ühe
või mitu lennuliiklusteenuste osutajat vähemalt üks kuu enne selle õhuruumiosa
kasutuselevõttu.
6. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi
liikmesriike viivitamata käesoleva artikli alusel võetud otsusest, mis
käsitlevad lennuliiklusteenuse osutajate määramist nende vastutusalasse kuuluva
õhuruumi konkreetse osa jaoks.
ò uus
Artikkel
10
Tugiteenuste
osutamine
1. Liikmesriigid
võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tugiteenuste osutajad
saaksid liidu piires oma teenuseid käesoleva artikli kohaselt osutades
konkureerida üksteisega võrdsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel
tingimustel.
Käesolevas artiklis
sätestatud nõuded peavad olema täidetud hiljemalt 1. jaanuariks 2020.
2. Liikmesriigid
võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et lennuliiklusteenuste ja
tugiteenuste osutamine on üksteisest eraldatud. See eraldamine hõlmab nõuet, et
lennuliiklusteenuseid ja tugiteenuseid peavad osutama eri ettevõtjad.
3. Tugiteenuste
osutaja valimisel peab asjaomaste teenuste hankimisega tegelev üksus eelkõige
arvesse võtma kulutõhusust, teenuste üldist kvaliteeti ja ohutust.
4. Teenuste
pakkumiseks liikmesriigi õhuruumis võib valida vaid sellise tugiteenuste
osutaja, kes vastab järgmistele nõuetele:
              a) ta on
määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b kohaselt sertifitseeritud;
              b) tema
peamine äritegevuskoht asub liikmesriigi territooriumil;
              c)
liikmesriigile ja/või liikmesriigi kodanikele kuulub rohkem kui 50 %
teenuseosutajast ja nad omavad selle üle tõhusat otsest või kaudset kontrolli
kas ühe või mitme vaheettevõtte kaudu, välja arvatud juhul, kui see on
sätestatud kolmanda riigiga sõlmitud lepingus, mille üks osaline on liit; ja
              d)
asjaomane teenuseosutaja vastab riikliku julgeoleku ja riigikaitsega seotud
nõuetele.
5. EATMNi
toimingutega seotud tugiteenuseid võib osutada võrgu haldaja
tsentraliseeritult, liites vastavalt artikli 17 lõikele 3 kõnealused teenused
artikli 17 lõikes 2 osutatud teenustega. Tugiteenuseid võib osutada ka ainult
üks teenuseosutaja või teenuseosutajate ühendus, eelkõige lennuliikluse
korraldamise taristuga seotud teenuste puhul. Komisjon täpsustab teenuseosutaja
või teenuseosutajate ühenduse valimise tingimused lähtuvalt nende kutsealasest
võimekusest ja suutlikkusest osutada teenuseid erapooletult ja kulutõhusalt
ning üldiselt hinnata tugiteenuste tsentraliseeritud osutamisega seotud
hinnangulisi tulusid ja kulusid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjon määrab
teenuseosutaja või teenuseosutajate ühenduse kõnealuste rakendusaktide alusel.
ê 550/2004
Artikkel 9
Meteoroloogiateenuste osutajate määramine
1. Liikmesriigid võivad määrata meteoroloogiateenuste osutaja, kes
varustaks kogu nende liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat õhuruumi või selle
osa meteoroloogiliste andmetega, võttes arvesse ohutusega seotud kaalutlusi.
2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata
käesoleva artikli alusel võetud otsustest, mis käsitlevad meteoroloogiateenuste
osutajate määramist.
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 11
Tulemuslikkuse kava
1. Selleks et parandada aeronavigatsiooni-teenuste tulemuslikkust ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioone
tulemuslikkust ühtses Euroopa taevas, koostatakse aeronavigatsiooni-teenuste
ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioonide
jaoks tulemuslikkuse kava. See sisaldab järgmist:
              a) kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavad ð ja seonduvad kohalikud ï tulemuslikkuseeesmärgid sellistes kesksetes tulemuslikkusevaldkondades, nagu
ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutasuvus, suhtes;
              b) riiklikud kavad või funktsionaalseid õhuruumiosi hõlmavad kavad funktsionaalsete
õhuruumiosade kohta, sealhulgas tulemuslikkuseeesmärgid,
tagades kooskõla kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavate ð ja seonduvate kohalike ï tulemuslikkuseeesmärkidega; ja
              c) aeronavigatsiooni-teenuste
ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioonide
tulemuslikkuse perioodiline läbivaatamine ülevaatamine, järelevalve ja võrdlusuuringud.
2. Komisjon ð määrab ï võib
vastavalt artikli 5
lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele määrata
Eurocontroli või
mõne muu sõltumatu, ð erapooletu ï ja pädeva asutuse organi tegutsema tulemuslikkuse hindamise asutusena kontrolli organina. Tulemuslikkuse hindamise
asutuse kontrolli organi ülesanne roll on
abistada komisjoni kooskõlas koostöös riiklike järelevalveasutustega ja abistada nõudmisel
riiklikke järelevalveasutustei taotluse korral neid lõikes 1 osutatud tulemuslikkuse kava rakendamisel. ð Tulemuslikkuse hindamise asutusele
võivad tehnilist abi anda EAA ja Eurocontrol või mõni muu pädev üksus. ï Komisjon
tagab, et tulemuslikkuse kontrolli organ tegutseb talle komisjoni poolt
usaldatud ülesannete täitmisel sõltumatult.
3.           a) Komisjon võtab pärast seda, kui ta on võtnud
arvesse riiklike järelevalveasutuste asjaomast panust riiklikul tasandil või
funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, vastu kogu ühendust hõlmavad
lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuslikkuse eesmärgid vastavalt artikli 5 lõikes
3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
b)           Riiklikud
järelevalveasutused koostavad lLõike 1
punktis b osutatud riiklikud või funktsionaalsete õhuruumiosade kavad, mille koostavad riiklikud
järelevalveasutused ja need
võtab vastu liikmesriik. Kõnealused kavad sisaldavad siduvaid riiklikke ð kohaliku tasandi ï eesmärke või eesmärke funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil ja
liikmesriigi poolt vastu võetud asjakohast stimuleerimiskava. Kavade
koostamisel konsulteeritakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate,
õhuruumikasutajate esindajate ja vajaduse korral lennujaamade käitajate ja
lennujaamade koordinaatoritega.
4.c)        Komisjon
ð koos tulemuslikkuse hindamise
asutusega ï hindab riiklike või funktsionaalsete õhuruumiosade ð kavade ja kohalike ï eesmärkide kooskõla kogu Ö liitu Õ ühendust hõlmavate
tulemuslikkuseeesmärkidega,
kasutades lõike 6 punktis d osutatud hindamiskriteeriumeid.
              Juhul kui komisjon tuvastab, et üks või mitu
riiklikku või funktsionaalsete õhuruumiosade eesmärkide kogumit ei vasta hindamiskriteeriumidele,
võib ta otsustada vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele
ð Kui komisjonile saab selgeks, et
riiklikud või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi kavad või kohalikud
eesmärgid ei ole kooskõlas kogu liitu hõlmavate eesmärkidega, võib ta nõuda
asjaomastelt liikmesriikidelt vajalike parandusmeetmete võtmist. ï ð Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. ï anda asjaomasele
riiklikule järelevalveasutusele soovituse esitada korrigeeritud tulemuslikkuse
eesmärgid. Asjaomane liikmesriik võtab vastu korrigeeritud tulemuslikkuse
eesmärgid ja vajalikud meetmed, millest teavitatakse õigeaegselt komisjoni.
              Juhul kui komisjon leiab, et korrigeeritud
tulemuslikkuse eesmärgid ja asjakohased meetmed ei ole piisavad, võib ta
otsustada vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee
menetlusele, et asjaomased liikmesriigid võtavad parandusmeetmeid.
              Teise võimalusena võib komisjon piisavate toetavate
tõenditega otsustada kogu ühendust hõlmavad tulemuslikkuse eesmärgid vastavalt
artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele läbi
vaadata.
5.d)        Lõikes
1 osutatud tulemuslikkuse kava võrdlusperiood hõlmab minimaalselt kolme aastat
ja maksimaalselt viit aastat. Juhul kKui ð kohalikke ï riiklikke
või funktsionaalsete õhuruumiosadeeesmärke ei saavutata, võivad ð määravad asjaomased ï liikmesriigid ð kindlaks olukorra parandamiseks
võetavad meetmed ja kohaldavad neid ï ja/või
riiklikud järelevalveasutused kõnealusel ajavahemikul kohaldada enda määratletud
asjakohaseid meetmeid. ð Kui komisjon leiab, et kõnealustest
meetmetest ei piisa olukorra parandamiseks, võib ta otsustada, et asjaomased
liikmesriigid võtavad vajalikke parandusmeetmeid või kehtestavad sanktsioonid. ï ð Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. ï Esimene
võrdlusperiood hõlmab lõikes 6 osutatud rakenduseeskirjade vastuvõtmisele
järgnevat esimest kolme aastat.
6.e)        Komisjon
hindab korrapäraselt viib läbi ð kogu liitu hõlmavate ja seonduvate
kohalike ï tulemuslikkuseeesmärkide saavutamiste
korrapäraseid hindamisi ja esitab tulemused
ühtse taeva komiteele.
74.         Lõikes
1 osutatud viidatud tulemuslikkuse kava osas
kehtivad järgmised menetlused Ö põhineb
järgmisel Õ :
a) kõikidelt asjaomastelt isikutelt pooltelt,
sealhulgas aeronavigatsiooniteenuste osutajatelt, õhuruumi kasutajatelt,
lennujaamade käitajatelt, lennujaamade koordinaatoritelt, riiklikelt
järelevalveasutustelt, liikmesriikidelt ja Eurocontrolilt aeronavigatsiooni-teenuste
ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioonide
tulemuslikkust käsitlevate asjakohaste andmete kogumine, kontroll, analüüs,
hindamine ja levitamine;
b) asjakohaste põhiliste võtmetähtsusega tulemusvaldkondade tegevusvaldkondade valik ICAO dokumendi nr 9854 „Global Air Traffic Management
Operational Concept” põhjal, mis on kooskõlas vastavalt valdkondadele, mis on kindlaks
määratud lennuliikluse korraldamise üldkava tulemuslikkuseraamistikus
määratletud
valdkondadega, (sealhulgas
turvalisuse, keskkonna, läbilaskevõime ja kulutõhususe valdkonnad), mida
vajaduse korral kohandatakse, et võtta arvesse ühtse Euroopa taeva konkreetseid
vajadusi, ja nende valdkondade asjakohaseid eesmärke ning tulemuslikkuse mõõtmiseks kasutatavate piiratud arvu võtmetähtsusega põhiliste tulemusnäitajate tegevusnäitajate määratlust tulemuslikkuse
mõõtmiseks;
c) selliste kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavate ð ja seonduvate kohalike ï tulemuslikkuseeesmärkide püstitamine ð ja läbivaatamine ï, mille määratlemisel võetakse arvesse nende panust
riigi riiklikul või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil kindlaks tehtud panust;
ê 1070/2009 artikli
1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
6. Tulemuslikkuse kava üksikasjaliku toimimise nimel võtab komisjon
hiljemalt 4. detsembril 2011 ja sobiva ajavahemiku jooksul, pidades silmas
käesolevas määruses sätestatud tähtaegadest kinnipidamist, vastu
rakenduseeskirjad vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud
regulatiivkomitee menetlusele. Need rakenduseeskirjad hõlmavad järgmist:
d)c) riiklike
järelevalveasutuste koostatavate selliste riiklike või funktsionaalsete
õhuruumiosade tasandi tulemuslikkuse kavade loomise väljatöötamise kriteeriumid, mis hõlmavad sisaldavad ð kohalikke ï riiklikke
või funktsionaalsete õhuruumiosade tulemuslikkuseeesmärke
ning stimuleerimiskava. Tulemuslikkuse kavad:
          i) põhinevad aeronavigatsiooniteenuste
osutajate äriplaanidel;
          ii) käsitlevad riigi riikliku
või funktsionaalse õhuruumiosa kulubaasi kõiki kulukomponente;
          iii) sisaldavad siduvaid ð kohalikke ï tulemuslikkuseeesmärke, mis on kooskõlas kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavate tulemuslikkuseeesmärkidega;
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
ed) ð kohalike ï riiklike
või funktsionaalsete õhuruumiosade tulemuslikkuseeesmärkide
hindamine riikliku kava või funktsionaalse õhuruumiosa kava alusel; ja
fe)
riiklike tulemuslikkuse
kavade või funktsionaalsete õhuruumiosade
tulemuslikkuse kavade järelevalve, sealhulgas asjakohased häiremehhanismidettenägematuteks olukordadeks;.
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
gd)
kriteeriumeid, mille alusel ð kehtestatakse sanktsioonid juhul, kui
võrdlusperioodi jooksul ei täideta ï hinnatakse,
kas riiklikud või funktsionaalsete õhuruumiosade eesmärgid on kooskõlas
kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavaidte ð ja seonduvaid kohalikke ï tulemuslikkuseeesmärkeidega kõnealusel võrdlusperioodil ja millega toetatakse häiremehhanismeettenägematuteks olukordadeks;
he)
üldpõhimõtteid, mille alusel liikmesriigid sätestavad stimuleerimiskava;
if)
põhimõtteid tulemuslikkuse kava toimimisega kohanemise jaoks vajaliku
üleminekumehhanismi kohaldamiseks kuni 12 kuu jooksul pärast rakenduseeskirjade
ð ja käesolevas lõikes osutatud
delegeeritud õigusakti ï vastuvõtmist.;
j)b) tulemuslikkuseeesmärkide
saavutamise hindamise ð asjakohased ï võrdlusperioodid ja intervallide ning
uute eesmärkide püstitaminest; ning
a) lõikes 4 viidatud menetluste sisu ja ð vajalik seonduv ï ajakava;
ê 1070/2009
artikli 1 punkt 5
ð uus
ð Komisjonil on õigus vastu võtta
delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et kehtestada tulemuslikkuse
kava nõuetekohase toimimise üksikasjalikud eeskirjad kooskõlas ï Komisjon võib
käesolevas lõikes ð loetletud punktidega ï osutatud
menetluste loetelu täiendada. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva
määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli
5 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
85.
Tulemuslikkuse kava loomisel võetakse arvesse asjaolu, et marsruudi-teenused,
terminali-teenused
ja ð võrguteenused ï võrgufunktsioonid
on erinevad ning neid tuleks vastavalt käsitleda, vajaduse korral ka
tulemuslikkuse mõõtmise eesmärgil.
ê 550/2004 (kohandatud)
III PEATÜKK
MAKSUSTAMISSKEEMID
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 8 (kohandatud)
Artikkel 1214
Üldosa Ö Tasusüsteemi
käsitlevad üldsätted Õ
Kooskõlas artiklite 1315 ja 1416
nõuetega aitab aeronavigatsiooniteenuste
maksustamiskava aeronavigatsioonitasude süsteem saavutada
suuremat suurendada läbipaistvust õhuruumi
kasutajatele tasude maksude kehtestamisel ja nende sissenõudmisel ning aitab saavutada
aeronavigatsiooniteenuste osutamise kulutõhusust ja lendude efektiivsust,
säilitades samal ajal optimaalse ohutustaseme. See Ö Kõnealune Õ kava on kooskõlas
1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni
artikliga 15 ja Eurocontroli marsruuditasude süsteemiga.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 9 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 1315
Ö Tasusüsteemi Õ Ppõhimõtted
1. Tasusüsteem Maksustamiskava põhineb aeronavigatsiooniteenuste kuludel, mis tekivad
teenuseosutajatel õhuruumi kasutajate nimel toimides. Need kulud jaotatakse kõnealuse
kavaga alusel kasutajate kategooriate vahel.
2. Tasude Maksude
kulubaasi kehtestamisel kohaldatakse järgmisi Ö lõigetes 3–8
sätestatud Õ põhimõtteid.:
              3.a) Õõhuruumi
kasutajate vahel jaotataksevad kulud on aeronavigatsiooniteenuste osutamise kindlaksmääratud kulud, kaasa arvatud
kapitaliinvesteeringute ja varade amortisatsiooni asjakohased intressisummad, samuti ning
hooldus-, käitamis-tegevus-,
juhtimis- ja halduskulud ð , sealhulgas EAA kui asjakohase asutuse
ülesannete täitmise kulud ï . Kindlaksmääratud kulud on kulud, mille määravad kindlaks
liikmesriigid riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil kas raammääruse
artiklis 11 lõikes 5 osutatud võrdlusperioodi iga kalendriaasta võrdlusperioodi alguses või
võrdlusperioodi jooksul pärast asjakohaseid kohandusi, kasutades raammääruse artiklis
11 sätestatud häiremehhanismeettenägematuteks
olukordadeks;.
              4.b) Sselles
kontekstis arvessevõetavad kulud on ICAO Euroopa piirkonna piirkondliku aeronavigatsioonialasekava (ICAO Regional Air Navigation
Plan) kohaselt rajatiste ja teenuste võimaldamise ja rakendamisega seoses hinnatud määratudkulud. Siia võivad
kuuluda ð kuuluvad ï ka riiklike järelevalveasutuste ja/või kvalifitseeritud üksuste kantud
kulud, samuti kulud, mida asjaomane liikmesriik ja teenusepakkuja kannab kannavad
seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega. Selliste kulude hulka ei kuulu
liikmesriikide poolt raammääruse artiklis 339 osutatud
kohaselt määratud karistused karistustega
seotud kulud ega liikmesriikide poolt raammääruse
artikli 11 Ö lõikes 5
osutatud Õ kohaselt määratud
mis tahes parandusmeetmeted ð või sanktsioonidega seotud kulud ï ;.
              5.c) Liikmesriigid teevad seoses funktsionaalsete õhuruumiosadega ja osana oma nende
vastavatest raamlepingutest teevad liikmesriigid asjakohaseid
jõupingutusi, et jõuda kokkuleppele maksupoliitika tasupoliitika ühistes põhimõtetesosas;.
              6.d) Eerinevate
aeronavigatsiooniteenuste kulud peavad olema eristatud, nagu on ette nähtud
artikli 2112 lõikegas 3.;
              7.e) Mmarsruudi-teenuste
ja terminaliteenuste vaheline ristsubsideerimine ei ole lubatud. Kulud, mis on seotud puudutavad
nii terminali-teenuseid
kui ka marsruudil
osutatavaidteenustegaeid,
jaotatakse marsruudi-l
osutatavate teenuste ja terminaliteenuste vahel
proportsionaalselt, kasutades selleks läbipaistvat metoodikat.
Ristsubsideerimine on lubatud erinevate ð lennuliiklusteenuste ï aeronavigatsiooniteenuste
vahel nende kahe kategooria raames ainult objektiivselt põhjendatud juhtudel,
tingimusel et need juhud on
selgelt kindlaks määratudsee on selgelt määratletud. ð Lennuliiklus- ja tugiteenuste vaheline
ristsubsideerimine ei ole lubatud. ï
              8.f) Ttagatakse tasude maksude
kulubaasi läbipaistvus. Võetakse vastu rakenduseeskirjad, mida teenuseosutajad
kasutavad teabe andmisel, et võimaldada läbi vaadata teenuseosutajate
eeldatavaid ja tegelikke kulusid ja tulusid. SiserRiiklikud
järelevalveasutused, teenuseosutajad, õhuruumi kasutajad, komisjon ja Eurocontrol
vahetavad korrapäraselt teavet.
93. Lõike 2 Ö Lõigete
3–8 Õ kohaselt tasude maksude
kehtestamisel järgivad liikmesriigid järgmisi põhimõtteid:
              a) aeronavigatsiooniteenuste
kättesaadavuse eest nõutavad tasud maksud
kehtestatakse kedagi diskrimineerimata. ja eErinevatele õhuruumi kasutajatele maksustamisel ühe ja sama
teenuse kasutamise eest tasu kehtestamisel, ei
eristata kasutajaid kodakondsuse ega kategooria alusel;
              b) teatavad kasutajad, eelkõige
kergõhusõidukid ja riiklikud riigi õhusõidukid, võidakse tasust maksust
vabastada, tingimusel et sellise vabastamisega kaasnevad kulud ei jää teiste
kasutajate kanda;
              c) tasud maksud
kehtestatakse kalendriaasta kaupa kindlaksmääratud kulude alusel, või neid võib
kehtestada liikmesriikide sätestatud tingimustel ühikumäära või tulu maksimaalse
taseme kindlaksmääramiseks igaks aastaks ajavahemiku jooksul, mis ei ületa viit
aastat;
              d) aeronavigatsiooniteenused võivad
teenida piisavalt tulusid, et saada mõistlikku aktivatulu, et aidata kaasa
kapitali vajalikule suurendamisele;
              e) tasud maksud kajastavad
õhuruumi kasutajatele kättesaadavatele aeronavigatsiooniteenustele ja -vahenditele-rajatistega seotud kulusid tehtud kulutusi, ð sealhulgas EAA kui asjakohase asutuse
ülesannete täitmise kulusid, ï võttes arvesse erinevate asjaomaste õhusõidukitüüpide suhtelist
tootlikkust;
              f) tasudega maksudega
soodustatakse aeronavigatsiooniteenuste ohutut, tulemuslikku, tõhusat ja
jätkusuutlikku osutamist, et saavutada kõrge ohutus-e ja
kulutõhususe kõrgetase ja ning tulemuslikkuseeesmärgid, ja nendega soodustatakse teenuste integreeritud osutamist, vähendades
samaaegselt lennunduse keskkonnamõju. Sel eesmärgil Ö Punkti f
kohaldamisel Õ ja seoses riiklike
või funktsionaalse õhuruumiosa tasandi tulemuslikkuse kavadega võivad
riiklikud järelevalveasutused kehtestada mehhanisme, sealhulgas rahalised
soodustused ja takistused, et julgustada aeronavigatsiooniteenuste osutajaid
ja/või õhuruumi kasutajaid toetama aeronavigatsiooniteenuste osutamise
parandamist, näiteks suurendama läbilaskevõimet suurendamine, vähendama hilinemisite vähendamine ja tagama säästva arengu säästev areng, säilitades samal ajal optimaalse ohutustaseme.
104.
Komisjon võtab vastu ð meetmed, milles sätestatakse lõigete
1–9 kohaldamise üksikasjalik kord. Kõnealused rakendusaktid võetakse
vastu ï käesoleva artikli
üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt raammääruse artikli 27 5 lõikes 3
osutatud regulatiivkomitee
menetlusele ð kontrollimenetlusele. ï
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 11 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 1416
Ö Artiklitele
12 ja 13 Õ Vvastavuse
kontroll
1. Komisjon näeb koostöös liikmesriikidega
ette, et artiklites 1214 ja 1315
osutatud põhimõtetele ja eeskirjadele vastavust kontrollitakse pidevalt.
Komisjon püüab kehtestada vajalikud mehhanismid Eurocontroli teadmiste kasutamiseks
ja jagab kontrolli tulemusi liikmesriikide, Eurocontroli ja õhuruumi kasutajate
esindajatega.
2. Komisjon ð kontrollib ï korraldab
ühe või mitme enama liikmesriigi taotlusel, kes leiavad, et artiklites 14 ja 15 osutatud
põhimõtteid ja eeskirju ei ole nõuetekohaselt kohaldatud, või
omal algatusel ð kulude ja tasude kindlaksmääramise
erimeetmeid, mis liikmesriikide asutused on vastu võtnud seoses artiklite 12 ja
13 kohaldamisega ï uurimise
põhimõtete ja/või eeskirjade mis tahes mittejärgimise või kohaldamata jätmise
kohta. Komisjon jagab uurimise tulemusi liikmesriikide,
Eurocontroli ja õhuruumi kasutajate esindajatega, ilma et see piiraks artikli 3218 lõike 1
kohaldamist. Kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest ja pärast asjaomase
liikmesriigi ärakuulamist Ö otsustab
komisjon, kas on tagatud meetme vastavus artiklitele 12 ja 13 ning kas seda
võib seega jätkuvalt rakendada. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu Õ ning ühtse taeva
komiteega konsulteerimist vastavalt raammääruse artikli 275 lõikes 2
osutatud nõuandemenetlusele teeb komisjon otsuse käesoleva määruse artiklite 14
ja 15 kohaldamise kohta ja selle kohta, kas asjaomast tegevust võib jätkata.
3. Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest
teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjakohane. Iga liikmesriik võib
komisjoni otsuse ühe kuu jooksul nõukogule saata. Nõukogu võib kvalifitseeritud
häälteenamusega teha ühe kuu jooksul teistsuguse otsuse.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 10 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 1515a
Ühisprojektid
1. Ühisprojektid
võivad kaasa aidata lLennuliikluse
korraldamise üldkava üldplaani edukale rakendamistele Ö võib toetada
ühisprojektidega Õ. Sellised Ö Kõnealused Õ projektid toetavad
käesoleva määruse eesmärke parandada Euroopa lennundussüsteemi tulemuslikkust toimivust sellistes peamistes põhivaldkondades nagu läbilaskevõime, lendude ja kulude tõhusus ning
keskkonnasäästlikkus, arvestades kõigi nende puhul esmatähtsaid ohutuseesmärke.
ð Ühisprojektide eesmärk on õigel ajal,
koordineeritult ja sünkroonselt kasutusele võtta ATMi funktsioonid, et
oluliselt muuta käitamispõhimõtteid, nagu on kindlaks määratud lennuliikluse
korraldamise üldkavas. ï
2. Komisjon võib ð vastu võtta meetmed, milles
sätestatakse ühisprojektide juhtimine ja määratakse kindlaks nende
kasutuselevõttu soodustavad asjaolud. Kõnealused rakendusaktid võetakse
vastu ï vastavalt raammääruse artikli 275 lõikes 3
osutatud regulatiivkomitee
menetlusele ð kontrollimenetlusele ï. Ö Kõnealused
meetmed Õ töötada välja suunised,
mis käsitlevad viise, kuidas sellised projektid võivad toetada lennuliikluse
korraldamise üldplaani rakendamist. Niisugused suunisedei
piira selliste Ö asjaomaste Õ projektide
kasutuselevõtu mehhanismide rakendamist seoses funktsionaalsete õhuruumiosadega, nagu on selles
kokku leppinud nimetatud õhuruumiosades osalejad osapooled.
3. Komisjon võib ð vastu võtta ühisprojekte seoses
võrgufunktsioonidega, mis on eriti olulised lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuste üldise tulemuslikkuse parandamiseks Euroopas,
määrates kindlaks kasutusvalmid ATMi funktsioonid ning nende kasutuselevõtu
ajakava ja geograafilise ulatuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu ï samuti
otsustada vastavalt raammääruse artikli 275 lõikes 3
osutatud ð kontrollimenetlusele ï regulatiivkomitee
menetlusele luua ühisprojekte võrguga seonduvate funktsioonide jaoks, mis on eriti
olulised lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste üldise
toimivuse parandamiseks. Sellised Ö Kõnealused Õ ühisprojektid võib
tunnistada ühenduse Ö liidu Õ toetuse kõlblikuks
mitmeaastase finantsraamistiku raames. Sel eesmärgil ja ilma et see piiraks
liikmesriikide pädevust otsustada oma nende
rahaliste vahendite kasutamise üle, viib komisjon läbi sõltumatu
tasuvusanalüüsi ning konsulteerib asjakohaselt liikmesriikide ja asjaomaste
sidusrühmadega vastavalt raammääruse artiklile 2810,
uurides põhjalikult kõiki sobivaid vahendeid ühisprojektide kasutuselevõtu
rahastamiseks. Ühisprojektide kasutuselevõtu abikõlblikud kulud kaetakse
kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 169a
Funktsionaalsed õhuruumiosad
1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud
meetmed, et tagada ð lennuliiklusteenuste integreeritud
osutamisel põhinevate ï funktsionaalsete õhuruumiosade Ö kehtestamine
ja Õ rakendamine, hiljemalt 4. detsembril 2012, et eesmärgiga saavutada ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise võrgu juhtimisvõrgu vajalik läbilaskevõime ja tõhusus, ning
säilitada kõrge ohutustase, ja aidata kaasa lennutranspordisüsteemi üldisele tulemuslikkusele ja ning
vähendada keskkonnamõju.
ò uus
2. Funktsionaalsete
õhuruumiosade kehtestamisel tuginetakse võimaluse korral
aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahelisele tööstuskoostööpartnerlusele,
eriti seoses tugiteenuste osutamisega kooskõlas artikliga 10. Tööstuspartnerlussuhetega
võib toetada üht või mitut funktsionaalset õhuruumiosa või osa sellest, et
tulemuslikkust võimalikult palju suurendada.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
3. Selle
nõude Ö Käesoleva artikli Õ järgimise täitmise
tagamiseks teevad liikmesriigid ð ja lennuliiklusteenuste osutajad ï , eriti
kõrvuti asetsevad funktsionaalsed õhuruumiosad kehtestavad liikmesriigid,üksteisega
suurimal võimalikul määral koostööd. Vajaduse korral võib koostöö hõlmata
funktsionaalsetes õhuruumiosadesosalevaid kolmandaid riike ð osalevate kolmandate riikide
lennuliiklusteenuseosutajaid ï .
24.
Funktsionaalsed õhuruumiosad vastavad eelkõige järgmistele tingimustele peavad eelkõige:
              a) nende kohta on koostatud ohutustoimik olema tagatud
riskianalüüsiga;
ò uus
              b)
nende kujundamisel püütakse maksimaalselt kaasata tööstuspartnereid, et täita
artiklis 11 esitatud tulemuseesmärgid ja võimaluse korral ületada neid;
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 5 (kohandatud)
bc) need võimaldavad võimaldama õhuruumi optimaalselt kasutadamist,
võttes arvesse lennuliiklusevoogusid;
              cd) need tagavad
tagama kooskõla Euroopa lennumarsruutide
lennuteede,võrguga, mis on loodud kooskõlasõhuruumi määruse artikliga 176;
              de) need on olema
tasuvusanalüüsi alusel põhjendatud üldise lisandväärtusega, kaasa arvatud
tehniliste ja inimressursside optimaalne kasutamine;
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 5
ð uus
              ef) ð vajaduse korral ï tagatakse tagama sujuva ja paindliku lennujuhtimisealase vastutuse üleandmisne lennuliiklusteenistuste lennuliiklusteenindusüksuste vahel;
              fg) tagama tagatakse
erinevate õhuruumi konfiguratsioonide vahelisne ühilduvuse, optimeerides
muu hulgas praegused lennuinfopiirkonnad;
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 5 (kohandatud)
              gh) need vastavad vastama tingimustele, mis tulenevad piirkondlikest lepingutest kokkulepetestICAO raames;
hi) need on olema
kooskõlas käesoleva määruse jõustumise ajal kehtivate piirkondlike kokkulepetega, eelkõige nendega,
mis hõlmavad Euroopa kolmandaid riike hõlmavate lepingutega; ning
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 5
              i) aitama saavutada kooskõla kogu ühendust hõlmavate
tulemuslikkuse eesmärkidega.
ò uus
Lõike 4 punktide c,
d ja g nõuete täitmiseks kavandab võrgu haldaja, kes on täpsustatud artiklis
17, optimaalse õhuruumi.
5. Käesolevas
artiklis sätestatud nõuete täitmiseks võib kaasata ühes või mitmes
funktsionaalses õhuruumiosas tegutsevad aeronavigatsiooniteenuste osutajad.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
36.
Funktsionaalsne
õhuruumiosa ð , mis ulatub üle rohkem kui ühe
liikmesriigi vastutusalasse kuuluva õhuruumi, ï kehtestatakse üksnes
ð määravad ühiselt kindlaks ï kõikide selliste
liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate riikide vastastikusel
kokkuleppel kehtestavad kõik need liikmesriigid ja vajaduse
korral need kolmandad riigid, kelle vastutusalasse
kuulub mis tahes funktsionaalsesse õhuruumiossasse kuuluv mis tahes
õhuruumiosa. ð Kõnealune ühismääramine, millega
kehtestatakse funktsionaalne õhuruumiosa, sisaldab vajalikke sätteid selle
kohta, kuidas õhuruumiosa on võimalik muuta ja kuidas liikmesriik või vajaduse
korral kolmas riik saab õhuruumiosast loobuda, sh üleminekusätteid ï.
ð 7. Liikmesriigid teatavad komisjonile funktsionaalsete
õhuruumiosade kehtestamisest. ï Enne komisjoni teavitamist funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamisest
esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile, teistele liikmesriikidele ja muudele
huvitatud isikutele nõuetekohase vastava teabe ja annavad neile võimaluse esitada oma tähelepanekud.
4. Kui funktsionaalne õhuruumiosa on seotud õhuruumiga, mis kuulub kas
osaliselt või täielikult kahe või enama liikmesriigi vastutusalasse, sisaldab
kokkulepe, millega funktsionaalne õhuruumiosa kehtestatakse, vajalikke sätteid
selle kohta, kuidas õhuruumiosa muuta ja kuidas liikmesriik saab õhuruumiosast
loobuda, kaasa arvatud üleminekukord.
58. Kui kahe
või mitme enama liikmesriigi vahel tekivad nende vastutusalasse kuuluva piiriülese
funktsionaalse õhuruumiosaga seotud probleemid, võivad asjaomased liikmesriigid
ühiselt esitada asja ühtse taeva komiteele arvamuse saamiseks. Arvamus
adresseeritakse asjaomastele liikmesriikidele. Ilma et see piiraks lõike 63
kohaldamist, võtavad liikmesriigid seda arvamust lahenduse leidmisel arvesse.
69. Kui komisjon on saanud liikmesriikidelt liikmesriigid on
edastanud komisjonile lõigetes 63 ja ð 7 ï 4
osutatud teated kokkulepped ja
deklaratsioonid, hindab ta komisjon
iga funktsionaalse õhuruumiosa puhul, kas see vastab täidab
lõikes 42
sätestatud nõuetelenõuded,
ning esitab hindamisetulemused ð liikmesriikidele ï ühtse taeva komiteele arutamiseks. Kui komisjon leiab, et üks või mitu funktsionaalset
õhuruumiosa ei vasta
nõuetele täida nõudeid, astub ta asjaomaste
liikmesriikidega dialoogi, et jõuda konsensusele olukorra lahendamiseks
vajalike meetmete osas.
7. Ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist, edastatakse lõigetes 3 ja 4
osutatud kokkulepped ja deklaratsioonid komisjonile Euroopa Liidu Teatajas
avaldamiseks. Avaldamise korral täpsustatakse asjaomase otsuse jõustumise
kuupäev.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
810. ð Komisjon võib vastu võtta üksikasjalikud
meetmed, milles käsitletakse lõike 6 kohast lennuliiklusteenuseosutaja(te)
ühismääramist ning täpsustatakse teenuseosutaja(te) valimise korda, määramisaja
kestust, järelevalvet, osutatavate teenuste kättesaadavust ja vastutust. ï Funktsionaalsete
õhuruumiosade kehtestamise ja muutmise suunised koostatakse ð Kõnealused rakendusaktid võetakse
vastu ï hiljemalt 4. detsembril
2010. vastavalt raammääruse artikli 275 lõikes 32 osutatud
ð kontrollimenetlusele ï nõuandemenetlusele.
911. Komisjon
ð võib ï võtab hiljemalt 4.
detsembril 2011 ja Ö vastu võtta
meetmed seoses lõikes 6 osutatud liikmesriigi (-riikide) esitatava
teabega. Õ Ö Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu Õ vastavalt raammääruse artikli 275 lõikes 3
osutatud ð kontrollimenetlusele ï regulatiivkomitee
menetlusele vastu üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis
puudutavad asjaomase liikmesriigi poolt enne funktsionaalse õhuruumiosa loomist
ja muutmist esitatavat teavet vastavalt käesoleva artikli lõikele 3..
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 5
Artikkel 9b
Funktsionaalsete õhuruumiosade süsteemi koordinaator
1. Komisjon võib määrata füüsilise isiku funktsionaalsete õhuruumiosade
süsteemi koordinaatoriks („koordinaator”), et hõlbustada funktsionaalsete
õhuruumiosade kehtestamist. Komisjon tegutseb vastavalt raammääruse
artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
2. Piiramata artikli 9a lõike 5 kohaldamist, aitab
koordinaator asjaomaste liikmesriikide ja vajaduse korral samas funktsionaalses
õhuruumiosas osalevate kolmandate riikide taotlusel läbirääkimisprotsessis
raskustest üle saada, et kiirendada funktsionaalsete õhuruumiosade
kehtestamist. Koordinaator tegutseb kõikide asjaomaste liikmesriikide ja
vajaduse korral samas funktsionaalses õhuruumiosas osalevate kolmandate riikide
volitusel.
3. Koordinaator tegutseb erapooletult eelkõige liikmesriikide,
kolmandate riikide, komisjoni ja sidusrühmade suhtes.
4. Koordinaator ei avalda oma ülesannete täitmise käigus saadud teavet,
v.a juhul kui liikmesriik/liikmesriigid ja vajadusel asjaomased kolmandad
riigid on selleks loa andnud.
5. Koordinaator annab pärast ametisse määramist iga kolme kuu järel aru
komisjonile, ühtse taeva komiteele ja Euroopa Parlamendile. Aruanne sisaldab
läbirääkimiste ja nende tulemuste kokkuvõtet.
6. Koordinaatori volitused lõpevad pärast viimase funktsionaalse
õhuruumiosa kokkuleppe allkirjastamist, kuid mitte hiljem kui
4. detsembril 2012.
ê 1070/2009 artikli
3 punkt 6
ð uus
Artikkel 176
Võrgu haldamine haldus ja kavandamine ülesehitus
1. Lennuliikluse korraldamise võrgu ð teenused ï funktsioonid
võimaldavad õhuruumi optimaalselt kasutada, tagavad õhuruumi kasutajatele võimaluse lennata eelistatud marsruutidel ning ühtlasi võimaldavad maksimaalset juurdepääsu õhuruumile ja aeronavigatsiooniteenustele.
Nende ð võrguteenuste ï võrgufunktsioonide
eesmärk on toetada algatusi nii riigi kui ka funktsionaalsete õhuruumiosade
tasandil ning nendeneid funktsioone osutamisel
eristatakse täidetakse viisil, mis järgib reguleerivaidte ja käitamisalaseid ülesandeidoperatiivsete ülesannete eraldamist.
2. Selleks et saavutada lõikes 1 osutatud
eesmärgid ning piiramata liikmesriikide vastutust seoses riigisiseste
riiklike marsruutide ja õhuruumi struktuuriga, tagab komisjon järgmiste ülesannete täitmise
ð teenuste osutamise võrgu haldaja
vastutuse all ï:
              a) Euroopa lennumarsruutide
võrgu kavandamine;
              b) piiratud ressursside
koordineerimine üldise lennuliikluse kasutatavates lennusagedusalades, eriti
raadiosagedustel ning radari transpondri koodide koordineerimine ja jaotamine. ;
ò uus
c) lennuliiklusvoo
juhtimise põhifunktsiooni täitmine;
d)
aeronavigatsiooniteabeportaali tagamine vastavalt artiklile 23;
e) õhuruumi võimalikult
optimaalne kavandamine koostöös aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja artiklis
16 osutatud funktsionaalsete õhuruumiosadega;
f) lennunduskriiside
koordineeritud lahendamise põhifunktsiooni täitmine.
ê 1070/2009 artikli
3 punkt 6
ð uus
              Esimese lõigus Käesolevas lõikes loetletud ð teenustega ï funktsioonidega
ei kaasne üldiste siduvate meetmete vastuvõtmine ega poliitilise hinnangu
andmine. Nende puhul võetakse arvesse ettepanekuid, mis on välja töötatud riigi
tasandil ja funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil. Funktsioone täidetakse
kooskõlastatult sõjaväevõimudega vastavalt kokkulepitud korrale, mis näeb ette
õhuruumi paindliku kasutamise.
ê 1070/2009 artikli
3 punkt 6 (kohandatud)
ð uus
              Komisjon võib pärast konsulteerimist
ühtse taeva komiteega ja kooskõlas lõikes 4 osutatud
rakenduseeskirjadega Ö määrata Õ usaldada Eurocontrolile või
mõnele teisele erapooletule ja pädevale asutuse organile ð täitma võrgu haldaja ï ülesandeid, mis on
vajalikud esimeses lõigus loetletud funktsioonide täitmiseks.
Neid ülesandeid täidetakse erapooletult ja kulutõhusalt liikmesriikide ja
sidusrühmade nimel. Ülesannetega tegeletakse asjakohaselt, hoides lahus
teenuste osutamise ja regulatsiooni vastutusvaldkonnad ning võttes arvesse kogu
lennuliikluse korraldamise võrgu vajadusi ja kaasates täielikult õhuruumi
kasutajad ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad. ð 1. jaanuariks 2020 määrab komisjon
võrgu haldaja iseseisvaks teenuseosutajaks, kes on võimaluse korral loodud
tööstuspartnerlussuhtena. ï
ê 1070/2009 artikli
3 punkt 6
ð uus
3. Komisjon võib ð Komisjonil on õigus vastu võtta
delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et täiendada ï lõikes 2 esitatud toodud ð teenuste ï funktsioonide
loetelu, täiendada ð ja kohandada seda tehnika ja
käitamisalase arenguga tugiteenuste tsentraliseeritud osutamise osas ï pärast
majandusharu sidusrühmadega nõuetekohast konsulteerimist. Kõnealused meetmed,
mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda,
võetakse vastu vastavalt raammääruse artikli 29 5 lõikes 1 4 osutatud
kontrolliga regulatiivmenetlusele.
4. ð Komisjon võtab vastu ï Üüksikasjalikud
eeskirjad, rakendamaks
meetmeid, millele on osutatud käesolevas artiklis, välja arvatud meetmed,
millele on osutatud lõigetes 6 kuni 9, võetakse vastu vastavalt raammääruse
artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. Need rakenduseeskirjad
hõlmavad eelkõige järgmist ð milles käsitletakse järgmist ï :
              a) tegevuse ja protseduuride protsesside ja
menetluste kooskõlastaminest ja
ühtlustaminest, et
parandada aeronavigatsioonislise kasutatavate
sageduste haldamise tõhusust, sealhulgas põhimõtete ja kriteeriumide
väljatöötaminest;
              b) põhifunktsiooni
kooskõlastada Euroopa üldiseks lennuliikluseks eraldatud sagedusalade vajaduste
varast väljaselgitamist tuvastamist ja rahuldamist lahendamist, et toetada Euroopa lennundusvõrgu kavandamiste ülesehitust ja toimimist;
              c) täiendavaid ð võrguteenused ï võrgufunktsioone,
nagu need on määratletud lennuliikluse korraldamise üldkavas;
d) lõikes 2 osutatud ülesannete täitmiseks
liikmesriikide, aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja võrgu haldamise
funktsiooni vahel koostöö korras otsuste tegemise üksikasjalik kord;
ò uus
e) võrgu haldaja
juhtimise üksikasjalik kord, mis hõlmab kõiki asjaomaseid tegutsevaid
sidusrühmi;
ê 1070/2009 artikli
3 punkt 6
ð uus

              fe) konsulteerimiskorda asjaomaste sidusrühmadega otsustamisprotsessis nii riigi kui ka
Euroopa tasandil konsulteerimise
kord; ja
              gf)
Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu poolt üldiseks lennuliikluseks eraldatud
raadiospektris ülesannete ja vastutuse jagaminest võrguhaldusfunktsiooni võrgu haldamise
funktsiooni ja riikliku sageduse haldajateraadiosageduste kasutamist
koordineerivate riigiasutuste vahel, tagades, et raadiosageduste kasutamist koordineerivate
riiklike ð teenuste ï riikliku
sageduse haldamise funktsioonid jaoks eraldatakse ka edaspidi sagedusedtäidaksid jätkuvalt neid
sagedusülesandeid, mis ei mõjuta võrku. Nende
juhtumite puhul, mis mõjutavad võrku, teevad riikliku sageduse haldajad raadiosageduse kasutamist koordineerivad riigiasutused koostööd nendega, kes vastutavad võrguhaldusfunktsiooni eest, et
optimeerida sageduste kasutust.
ò uus
ð Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. ï
ê 1070/2009 artikli
3 punkt 6 (kohandatud)
ð uus
5. Lõikes 2 osutamata Muid õhuruumi kavandamise planeerimise aspekte, millele
ei osutata lõikes 2 ð ega lõike 4 punktis c ï, käsitletakse riigi riiklikul
tasandil või funktsionaalsete õhuruumiosade
tasandil. Selles kavandamisprotsessis võetakse arvesse lennuliikluse vajadusi
ja keerukust, riiklikke või funktsionaalsete õhuruumiosade tulemuslikkuse kavu
ning see hõlmab täielikku konsulteerimist asjaomaste õhuruumi kasutajatega või
asjaomaste rühmadega, kes esindavad õhuruumi kasutajaid ja vajaduse korral
sõjaväevõime.
6.
Liikmesriigid usaldavad Eurocontrolile või mõnele muule erapooletule ja
pädevale organile vastavalt asjakohasele järelevalvekorrale lennuliikluse
voogude juhtimise.
7. Lennuliikluse voogude juhtimise, sealhulgas vajaliku
järelevalvekorra rakenduseeskirjad töötatakse välja vastavalt raammääruse
artikli 5 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele ning võetakse vastu
vastavalt raammääruse artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee
menetlusele, et optimeerida olemasolevat läbilaskevõimet õhuruumi kasutusel
ning parandada lennuliikluse voogude juhtimisprotsesse. Nende eeskirjade
aluseks on läbipaistvus ja tõhusus ning nendega tagatakse, et läbilaskevõimet
nähakse ette paindlikult ja õigeaegselt ning kooskõlas ICAO Euroopa piirkonda
käsitleva piirkondliku aeronavigatsioonialase kava soovitustega.
ê 1070/2009 artikli
3 punkt 6
8. Lennuliikluse voogude juhtimise rakenduseeskirjad toetavad
operatiivseid otsuseid, mida teevad aeronavigatsiooniteenuse osutajad,
lennujaamade käitajad ja õhuruumi kasutajad, ning rakenduseeskirjad hõlmavad
järgmisi valdkondi:
              a) lennu kavandamine;
              b) olemasoleva õhuruumi läbilaskevõime kasutamine lennu
kõikides etappides, sealhulgas teenindusaegade eraldamine; ja
              c) lennuteede kasutamine üldises lennuliikluses,
sealhulgas
–
lennuteede ja liikluse suuniste ühtse avaldamise
korraldamine;
–
võimalused üldise lennuliikluse ülekoormatud
piirkondadest kõrvalejuhtimiseks; ja
–
eesõiguseeskirjad õhuruumile juurdepääsu kohta üldise
lennuliikluse puhul, eelkõige ülekoormatud ja kriisiperioodidel.
9. Rakenduseeskirjade väljatöötamisel ja vastuvõtmisel võtab komisjon
vajaduse korral ja ohutust kahjustamata arvesse kooskõla lennuplaanide ja
lennujaamade teenindusaegade vahel ning vajalikku koordineerimist
naaberpiirkondadega.
ê 550/2004 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 1810
Teenuseosutajate vahelised suhted
1. Aeronavigatsiooniteenuse osutajad võivad
kasutada teiste ühenduses Ö liidus Õ sertifitseeritud ð või deklareeritud ï teenuseosutajate teenuseid.
2. Aeronavigatsiooniteenuse osutajad
vormistavad ametlikult oma töösuhted kirjaliku lepingu või samaväärse õigusliku
kokkuleppega, sätestades iga teenuseosutaja võetud ülesanded ja kohutused ning
võimaldades kõikidel teenuseosutajatel vahetada omavahel tegevusandmeidüldise lennuliikluse operatiivandmeid kohta. Sellistest kokkulepetest korraldustest teavitatakse asjaomaseid siseriiklikke järelevalveasutusi.
3. Lennuliiklusteenuste osutamise korral
nõutakse liikmesriikide luba. Meteoroloogiateenuste osutamise korral nõutakse
asjaomase liikmesriigi heakskiitu juhul, kui liikmesriigid on artikli 9
lõike 1 kohaselt määranud ühe teenuseosutaja.
ò uus
Artikkel 19
Suhted sidusrühmadega
Aeronavigatsiooniteenuste
osutajad loovad konsultatsioonimehhanismi, et pidada nõu õhuruumi ja lennuväljade
kasutajate asjakohaste rühmadega kõikides tähtsamates teenuseosutamisega või
õhuruumi konfiguratsioonide vajalike muudatusega seotud küsimustes. Õhuruumi
kasutajad osalevad ka strateegiliste investeerimiskavade heakskiitmises.
Komisjon võtab vastu meetmed, milles üksikasjalikult sätestatakse
konsulteerimisviisid ja õhuruumi kasutajate osalemise viisid
investeerimiskavade heakskiitmises. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 6
Artikkel 2011
Suhted sõjaväevõimudega
Liikmesriigid võtavad ühise
transpordipoliitika raames vajalikud meetmed selle tagamiseks tagamaks, et pädevad tsiviil- ja sõjaväevõimud sõlmivad seoses konkreetsete
õhuruumiosade haldamisega kirjalikud lepingud või samaväärsed õiguslikud
kokkulepped või uuendavad neid.
ê 550/2004 (kohandatud)
Artikkel 2112
Raamatupidamisarvestuse läbipaistvus
1. Aeronavigatsiooniteenuse osutajad,
olenemata omandivormist või õiguslikust vormist, koostavad, esitavad
kontrollimiseks ja avaldavad oma finantsaruanded finantskontod. Need aruanded kontod vastavad rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, mille ühendus Ö liit Õ on vastu kasutuselevõtnud.
Kui teenuseosutaja õigusliku staatuse tõttu ei ole rahvusvaheliste
raamatupidamisstandardite täielik järgimine võimalik, püüab teenuseosutaja
saavutada vastavust võimalikult suures osas.
2. Igal juhul avaldavad
aeronavigatsiooniteenuse osutajad aastaaruande ning sõltumatu audiitor kontrollib nende raamatupidamisarvestust kontrollitakse regulaarseltkorrapäraselt.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 7
3. Teenuste rühma osutamisel määravad määratlevad ja avalikustavad aeronavigatsiooniteenuste osutajad kindlaks ja avalikustavad aeronavigatsiooniteenustest tulenevad kulud ja tulud, jaotatuna
vastavalt artiklis 1214 kohasele osutatud aeronavigatsiooniteenuste maksustamiskavale aeronavigatsioonitasude
süsteemile, ning vajaduse korral koostavad peavad vajadusel konsolideeritud aruande arvestustmuude, aeronavigatsiooniteenustega mitteseotud teenuste kohta, nagu
neilt võidakse nõuda juhul, kui kõnealuseid teenuseid osutaksid mõned muud erinevad
ettevõtjad.
ê 550/2004 (kohandatud)
ð uus
4. Liikmesriigid määravad pädevad asutused,
kellel on õigus tutvuda nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis tegutsevate
teenuseosutajate raamatupidamisarvestusega.
5. Liimesriigid võivad kohaldada Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1606/2002
(rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta)[49] artikli 9 üleminekusätteid
käesoleva määruse reguleerimisalasse kohaldamisalasse kuuluvate aeronavigatsiooniteenuse osutajate suhtes.
Artikkel 2213
Andmete kättesaadavus ja kaitse
1. Kõik aeronavigatsiooniteenuse osutajad,
õhuruumi kasutajad ja lennujaamad vahetavad reaalajas oma tegevuseks vajalikke asjakohaseid operatiivandmeid tegevusandmeid üldise lennuliikluse kohta, et rahuldada oma operatiivseid vajadusi.
Andmeid kasutatakse üksnes operatiivsetel tegevuseesmärkidel.
2. Juurdepääs vajalikele tegevusandmetele tagatakse Vajalikud operatiivandmed tehakse
kättesaadavaks asjakohastele asutustele,
sertifitseeritud ð või deklareeritud ï aeronavigatsiooniteenuseosutajatele, õhuruumi kasutajatele ja
lennujaamadele ilma kedagi diskrimineerimata.
3. Sertifitseeritud ð või deklareeritud ï teenuseosutajad, õhuruumi kasutajad ja lennujaamad kehtestavad muudele
kui lõikes 1 osutatud asjakohastele operatiivandmetele tegevusandmetele juurdepääsu standardtingimused. SiserRiiklikud järelevalveasutused sertifitseerimisasutused kiidavad sellised standardtingimused heaks. ð Komisjon võib sätestada meetmed, milles
käsitletakse andmevahetuse suhtes kohaldatavaid menetlusi ja asjaomaste andmete
liiki seoses andmete kättesaadavuse tingimuste ja heakskiitmisega. Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu ï Vajadusel
kehtestatakse selliste tingimustega seotud üksikasjalikud eeskirjad
raammääruse vastavalt artikli 275 lõikes 3
osutatud ð kontrollimenetlusele ïkorras.
ê 551/2004 (kohandatud)
II IV PEATÜKK
ÕHURUUMI STRUKTUUR
ê 1070/2009 artikli
3 punkt 2
Artikkel 3
Euroopa ülemine lennuinfopiirkond (EUIR)
1. Ühendus ja liikmesriigid taotlevad Euroopa ülemise
lennuinfopiirkonna (EUIR) kehtestamist ja selle tunnustamist ICAO poolt.
Selleks annab komisjon ühenduse pädevusse kuuluvate küsimuste puhul vajaduse
korral nõukogule soovituse asutamislepingu artikli 300 kohaselt hiljemalt 4.
detsembril 2011.
2. EUIR kavandatakse nii, et see hõlmab artikli 1 lõike 3
kohaselt liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat õhuruumi, ning see võib hõlmata
ka Euroopa kolmandate riikide õhuruumi.
3. EUIRi kehtestamine ei piira liikmesriikide kohustust määrata nende
vastutusalasse kuuluva õhuruumi jaoks lennuliiklusteenuse osutajaid vastavalt
teenuse osutamise määruse artikli 8 lõikele 1.
4. Liikmesriigid säilitavad oma vastutuse ICAO ees ülemiste
lennuinfopiirkondade geograafilistes piirides ja selliste lennuinfopiirkondade
geograafilistes piirides, mille ICAO on käesoleva määruse jõustumiskuupäeval
nende hoolde usaldanud.
ê 1070/2009 artikli
3 punkt 3 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 233a
Elektrooniline
aeronavigatsiooniteave Aeronavigatsioonialane
elektrooniline teave
1. Ilma et see piiraks aeronavigatsioonialaseteabe
avaldamist liikmesriikide poolt, tagab komisjon kooskõlas sellise avaldamisega
ning koostöös ð võrgu haldajaga ï Eurocontroligasellise
kvaliteetse aeronavigatsioonialaseteabe kättesaadavuse, mis esitatakse
harmoneeritult,d kujul ja mis vastab kõikide asjaomaste kasutajate nõuetele vastava andmete
kvaliteediga ja neile vajalikul
ajal õigeaegsuse suhtes.
2. Lõike 1 kohaldamiselks tagab
komisjon:
              a) tagab kogu
ühendust
Ö liitu Õ hõlmava
aeronavigatsioonialaseteabetaristu infrastruktuuri väljatöötamise elektroonilise integreeritud andmeportaali
kujul, millele on huvitatud sidusrühmadel piiramatu juurdepääs. Selle taristuga infrastruktuur integreeribtakse juurdepääsud sellistele
vajalikele andmetele, nagu sealhulgas aeronavigatsioonialaneteave, lennuliiklusteeninduste büroo (ATS-bürooARO)
teave, meteoroloogialineteave
ja lennuliiklusevoogude juhtimist käsitlev teave ning kõnealuse teabe esitamine;
              b) toetab tihedas koostöös Eurocontroli ja ICAOga
kõige laiemas mõttes aeronavigatsioonialase teabe avaldamise kaasajastamist ja
ühtlustamist.
3. Komisjon võtab vastu ð elektroonilise integreeritud
andmeportaali loomise ja rakendamise meetmed. Kõnealused rakendusaktid võetakse
vastu ï käesoleva
artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt raammääruse
artikli 275 lõikes 3
osutatud regulatiivkomitee
menetlusele ð kontrollimenetlusele ï .
ê 1070/2009 artikli
3 punkt 4
Artikkel 4
Lennureeglid ja õhuruumi liigitus
Komisjon võtab vastavalt raammääruse artikli 5 lõikes 3
osutatud regulatiivkomitee menetlusele vastu üksikasjalikud rakenduseeskirjad,
et:
              a) võtta vastu asjakohased lennureeglid, mis põhinevad
ICAO standarditel ja soovituslikel tavadel;
              b) ühtlustada ICAO õhuruumi liigituse kohaldamist
asjakohase kohandusega, et tagada ohutute ja tõhusate lennuliiklusteenuste
üleminekuteta osutamine ühtses Euroopa taevas.
ê 551/2004 (kohandatud)
III PEATÜKK
ÕHURUUMI PAINDLIK
KASUTAMINE ÜHTSES EUROOPA TAEVAS
ê 551/2004 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 7
Õhuruumi paindlik kasutamine
1. Võttes arvesse oma vastutusalasse kuuluvate sõjaliste aspektide
korraldamist, tagavad liikmesriigid ICAO kirjeldatud ja Eurocontroli välja
töötatud õhuruumi paindliku kasutamise mõiste ühtse kohaldamise ühtses Euroopa
taevas, et hõlbustada õhuruumi korraldamist ja lennuliikluse juhtimist ühise
transpordipoliitika raames.
2. Liikmesriigid esitavad ühise transpordipoliitika raames komisjonile
igal aastal aruande oma vastutusalasse kuuluva õhuruumi paindliku kasutamise
kontseptsiooni kohaldamise kohta.
3. Kui eelkõige pärast liikmesriikide poolt aruannete esitamist osutub
vajalikuks õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni ühtses Euroopa taevas
tugevdada ja ühtlustada, võetakse ühise transpordipoliitika raames raammääruse
artiklis 8 sätestatud korras vastu rakenduseeskirjad.
Artikkel 8
Ajutine peatamine
1. Kui artikli 7 kohaldamine põhjustab märkimisväärseid raskusi, võivad
liikmesriigid ajutiselt sellise kohaldamise peatada, tingimusel et nad
teavitavad sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike.
2. Pärast ajutise peatamise kohta otsuse tegemist võib raammääruse
artiklis 8 sätestatud korras töötada välja artikli 7 lõike 3 alusel vastuvõetud
eeskirjade kohandamise asjaomaste liikmesriikide vastutusalasse kuuluva
õhuruumi puhul.
ò uus
Artikkel 24
Lennuliikluse korraldamise tehnika areng ja koostalitlusvõime
1. Komisjon võtab
seoses lennuliikluse korraldamise üldkava väljatöötamise ja kasutuselevõtuga
vastu lennuliikluse korraldamise tehnika arengu ja koostalitlusvõime edendamise
üksikasjalikud eeskirjad . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
2. Lõikes 1 osutatud
eeskirjade suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2
punkti b. Vajaduse korral palub komisjon EAA-l lisada need eeskirjad kõnealuse
määruse artiklis 56 osutatud tööprogrammi.
ê 552/2004
ð uus
3. Koostalitlusvõimet käsitlevates rakenduseeskirjades tehakse eelkõige
järgmist:
(a)
 määratakse kindlaks mis tahes erinõuded, mis
täiendavad või täpsustavad olulisi nõudeid, eelkõige ohutuse, tõrgeteta
toimimise ja võimsusega seotud nõudeid ja/või
(b)
kirjeldatakse vajadusel mis tahes erinõudeid, mis täiendavad või
täpsustavad põhinõudeid, eelkõige seoses toimimist või tehnoloogiaid
käsitlevate uute, kokkulepitud ja valideeritud mõistete kooskõlastatud
kasutuselevõtmisega; ja/või
(c)
määratakse kindlaks süsteemidega seotud koostisosad; ja/või
(d)
kirjeldatakse konkreetseid vastavushindamismenetlusi, millesse
vajadusel kaasatakse artiklis 8 osutatud teavitatud asutused, tuginedes otsuses
93/465/EMÜ määratletud moodulitele, mida kasutatakse koostisosade vastavuse või
nende kasutuskõlblikkuse hindamiseks ning süsteemide kontrollimiseks; ja/või
(e)
määratletakse rakendamise tingimused, sealhulgas vajadusel kuupäev,
milleks kõik asjakohased huvirühmad peavad neid järgima.
ê 552/2004
II V PEATÜKK
PÕHINÕUDED, KOOSTALITLUSVÕIMET KÄSITLEVAD
RAKENDUSEESKIRJAD JA ÜHENDUSE SPETSIFIKATSIOONID
Artikkel 2
Põhinõuded
EATMN, selle süsteemid ja nende komponendid ning asjaomased menetlused
vastavad põhinõuetele. Põhinõuded on sätestatud II lisas.
Artikkel 3
Koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad
1. Koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad koostatakse iga
kord, kui see on vajalik käesoleva määruse eesmärkide terviklikuks
saavutamiseks.
2. Süsteemid, süsteemi komponendid ja nendega seotud menetlused
vastavad asjakohastele koostalitlusvõimealastele rakenduseeskirjadele kogu
nende kasutusaja jooksul.
4. Koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade ettevalmistamisel,
vastuvõtmisel ja läbivaatamisel võetakse arvesse selliste tehniliste lahenduste
arvestuslikke kulusid ja nendest saadavat kasu, mida kasutatakse kõnealuste
eeskirjade järgmisel, eesmärgiga määratleda kõige parem lahendus, võttes samas
nõuetekohaselt arvesse kokkulepitud kõrge ohutustaseme säilitamist. Sellistest
lahendustest kõikidele asjaomastele sidusrühmadele tulenevate kulude ja saadava
kasu hinnang lisatakse igale koostalitlusvõimet käsitleva rakenduseeskirja
kavandile.
5. Koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad kehtestatakse
raammääruse artiklis 8 osutatud korras.
Artikkel 4
Ühenduse spetsifikatsioonid
1. Käesoleva määruse eesmärgi taotlemisel võib kehtestada ühenduse
spetsifikatsioonid. Sellised spetsifikatsioonid võivad olla:
              a) Euroopa standardid süsteemide või koostisosade jaoks
koos asjakohaste menetlustega, mille on koostanud Euroopa standardiasutused
koostöös Eurocaega komisjonilt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998.
aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja
eeskirjadest teatamise kord)[50] kohaselt saadud volitusel
ning vastavalt komisjoni ja standardiasutuste vahel 13. novembril 1984 alla
kirjutatud üldistele koostöösuunistele;
              või
              b) Eurocontroli koostatud spetsifikatsioonid
aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahelise tegevuse koostöö kohta komisjoni
taotlusel, mis on esitatud raammääruse artikli 5 lõikes 2 osutatud korras.
2. Süsteemid koos nendega seotud menetlustega või koostisosad
eeldatakse olevat vastavuses põhinõuete ja/või koostalitlusvõimet käsitlevate
rakenduseeskirjadega, kui need vastavad asjakohastele ühenduse
spetsifikatsioonidele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.
3. Komisjon avaldab lõike 1 punktis a osutatud Euroopa standardite
viitenumbrid Euroopa Liidu Teatajas.
4. Komisjon avaldab lõike 1 punktis b osutatud Euroopa spetsifikatsioonide
viited Euroopa Liidu Teatajas raammääruse artikli 5 lõikes 2 osutatud korras.
5. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et avaldatud ühenduse
spetsifikatsioonide järgimine ei taga vastavust põhinõuetele ja/või
koostalitlusvõimet käsitlevatele rakenduseeskirjadele, mida nimetatud ühenduse
spetsifikatsioon peaks hõlmama, kohaldatakse raammääruse artikli 5 lõikes 2
osutatud menetlust.
6. Kui avaldatud Euroopa standardites esineb puudusi, võib raammääruse
artikli 5 lõikes 2 osutatud korras ning pärast direktiivi 98/34/EÜ artikli 5
alusel asutatud komiteega konsulteerimist otsustada asjaomased standardid neid
sisaldavatest väljaannetest tervenisti või osaliselt välja jätta või teha
nendesse muudatusi.
7. Kui avaldatud Eurocontroli spetsifikatsioonides esineb puudusi, võib
raammääruse artikli 5 lõikes 2 osutatud korras otsustada asjaomased
spetsifikatsioonid neid sisaldavatest väljaannetest tervenisti või osaliselt
välja jätta või teha nendesse muudatusi.
III PEATÜKK
VASTAVUSE TÕENDAMINE
Artikkel 5
EÜ deklaratsioon koostisosade vastavuse või
kasutuskõlblikkuse kohta
1. Komponentidega on kaasas EÜ deklaratsioon vastavuse või
kasutuskõlblikkuse kohta. Selle deklaratsiooni osad on sätestatud III lisas.
2. Tootja või tema ühenduses registrisse kantud esindaja tagab ning
kinnitab koostisosade vastavust või kasutuskõlblikkust käsitleva EÜ
deklaratsiooniga, et ta on kohaldanud põhinõuete ja asjakohaste
koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade sätteid.
3. Komponendid, millega on kaasas EÜ deklaratsioon vastavuse või
kasutuskõlblikkuse kohta, eeldatakse olevat vastavuses oluliste nõuete või
asjakohaste koostalitlusvõimealaste rakenduseeskirjadega.
4. Asjakohastes koostalitlusvõimet käsitlevates rakenduseeskirjades
määratletakse vajadusel koostisosade vastavuse või kasutuskõlblikkuse
hindamisega seotud ülesanded, mille artiklis 8 osutatud teavitatud asutused
peavad läbi viima.
Artikkel 6
EÜ deklaratsioon süsteemide vastavustõendamise kohta
1. Aeronavigatsiooni teenuse osutaja teeb süsteemile asjakohaste koostalitlusvõimet
käsitlevate rakenduseeskirjadega EÜ vastavustõendamise, et tagada süsteemide
vastavus käesoleva määruse põhinõuetele ja koostalitlusvõimet käsitlevatele
rakenduseeskirjadele, kui need süsteemid ühendatakse EATMNiga.
2. Enne süsteemi kasutuselevõttu koostab asjakohane
aeronavigatsiooniteenuse osutaja EÜ vastavustõendamisdeklaratsiooni, millega
kinnitatakse vastavust ning mille ta esitab koos tehnilise toimikuga
siseriiklikule järelevalveasutusele. Selle deklaratsiooni ja tehnilise toimiku
osad sätestatakse IV lisas. Siseriiklik järelevalveasutus võib nõuda sellise
vastavuse kontrollimiseks vajalikku mis tahes lisateavet.
3. Asjakohastes koostalitlusvõimet käsitlevates rakenduseeskirjades
määratletakse vajadusel süsteemide vastavustõendamisega seotud ülesanded, mille
artiklis 8 osutatud teavitatud asutused peavad läbi viima.
4. EÜ vastavustõendamisdeklaratsioon ei piira ühegi sellise hindamise
läbiviimist, mida siseriiklik järelevalveasutus võib nõuda muudel kui
koostalitlusvõimega seotud põhjustel.
ê 1070/2009 artikli
4 punkt 1
Artikkel 6a
Alternatiivne vastavustõendamine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr
216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega
luuakse Euroopa Lennundusohutusamet)[51] kohaselt välja antud
sertifikaati, kui see kehtib komponentide või süsteemide suhtes, käsitatakse
käesoleva määruse artiklite 5 ja 6 kohaldamisel kui EÜ deklaratsiooni vastavuse
või kasutuskõlblikkuse kohta või kui EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, kui
selles on näidatud vastavus käesoleva määruse ja asjakohaste koostalitlusvõimet
käsitlevate rakenduseeskirjade oluliste nõuetega.
ê 552/2004
Artikkel 7
Kaitsemeetmed
1. Kui siseriiklik järelevalveasutus tuvastab, et:
              a) koostisosa, millega on kaasas EÜ deklaratsioon
vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta, või
              b) süsteem, millega on kaasas EÜ
vastavustõendamisdeklaratsioon,
ei vasta põhinõuetele ja/või asjakohastele koostalitlusvõimet
käsitlevatele rakenduseeskirjadele, võtab siseriiklik järelevalveasutus ohutuse
ja toimingute järjepidevuse tagamise vajadust arvestades kõik meetmed, mida on
vaja asjaomase koostisosa või süsteemi kasutusala piiramiseks või selle
kasutamise keelamiseks asutuse vastutusalasse kuuluvates üksustes.
2. Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile viivitamata igast sellisest
meetmest, viidates vastavatele põhjustele ja eelkõige sellele, kas põhinõuetele
mittevastavus tuleneb tema meelest:
              a) põhinõuete täitmata jätmisest;
              b) koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade
ja/või ühenduse spetsifikatsioonide ebaõigest kohaldamisest;
              c) koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade
ja/või ühenduse spetsifikatsioonide puudujääkidest.
3. Komisjon peab asjaomaste isikutega nõu niipea kui võimalik. Pärast
sellist nõupidamist teatab komisjon liikmesriikidele oma tulemused ja arvamuse
selle kohta, kas siseriikliku järelevalveasutuse võetud meetmed on õigustatud.
4. Kui komisjon leiab, et siseriikliku järelevalveasutuse võetud
meetmed ei ole õigustatud, taotleb ta asjaomaselt liikmesriigilt selliste
meetmete viivitamatut tühistamist. Ta teavitab sellest viivitamata tootjat või
tema ühenduses registrisse kantud volitatud esindajat.
5. Kui komisjon leiab, et põhinõuete täitmata jätmine tuleneb koostalitlusvõimet
käsitlevate rakenduseeskirjade ja/või ühenduse spetsifikatsioonide ebaõigest
kohaldamisest, võtab asjaomane liikmesriik vajalikud meetmed vastavust või
kasutuskõlblikkust käsitleva deklaratsiooni või EÜ
vastavustõendamisdeklaratsiooni koostaja vastu ning teavitab sellest komisjoni
ja teisi liikmesriike.
6. Kui komisjon leiab, et põhinõuete täitmata jätmine tuleneb ühenduse
spetsifikatsioonide puudustest, kohaldatakse artikli 4 lõigetes 6 või 7
osutatud menetlusi.
IV V PEATÜKK
Lõppsätted
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 11 (kohandatud)
Artikkel 2517
Lisade Ö kohandamine Õ läbivaatamine
Meetmed, mille eesmärk on muuta lisade vähemolulisi sätteid, et võtta
arvesse tehnika ja toimimisega seotud arenguid, võetakse vastu vastavalt
raammääruse artikli 5 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada raammääruse
artikli 5 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.
ò uus
Komisjonil on õigus
vastu võtta delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et täiendada või
muuta nõudeid, mis esitatakse I lisas loetletud kvalifitseeritud üksustele, ja
tingimusi, mis on seotud II lisas loetletud aeronavigatsiooniteenuseosutajate
sertifikaatidega, et võtta arvesse riiklike järelevalveasutuste kogemusi
kõnealuste nõuete ja tingimuste täitmisel või lennuliikluse korraldamise
süsteemi arengut aeronavigatsiooniteenuste koostalitluse ja integreeritud
osutamise valdkonnas.
ò uus
Artikkel 26
Delegeeritud
volituste rakendamine
1. Komisjonile
antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud
tingimustel.
2. Õigus võtta vastu
artikli 11 lõikes 7, artikli 17 lõikes 3 ja artiklis 25 osutatud delegeeritud
õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.
3. Euroopa Parlament
ja nõukogu võivad artikli 11 lõikes 7, artikli 17 lõikes 3 ja artiklis 25
osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud
õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui
komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal
teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 11 lõike
7, artikli 17 lõike 3 ja artikli 25 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt
jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul
pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud
selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle
tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa
Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
ê 549/2004
ð uus
Artikkel 27 5
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab ühtse taeva komitee,
edaspidi „komitee”,
mis koosneb iga liikmesriigi kahest esindajast ja mida juhatab komisjoni
esindaja. Komisjon tagab, et kõikide kasutajarühmade huvisid võetakse arvesse.
ð Komitee on komitee määruse (EL) nr
182/2011 tähenduses. ï
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ð määruse (EL) nr 182/2011 artiklit
4 ï artikleid
3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.
3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ð määruse (EL) nr 182/2011 artiklit
5 ï artikleid
5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 nimetatud tähtajaks
kehtestatakse üks kuu.
ê 1070/2009 artikli
1 punkt 4
4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ
artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ning artiklit 7, võttes arvesse
selle otsuse artikli 8 sätteid.
5. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ
artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse
artikli 8 sätteid.
ê 1070/2009 artikli
1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 2810
Ö Komisjoni
konsultatsioonid sidusrühmadega Õ
12.
Komisjon kehtestab konsulteerimismehhanismi ühenduse Ö liidu Õ tasandil ð , et vajaduse korral arutada käesoleva
määruse rakendamisega seotud küsimusi ï. Konsulteerimisse kaasatakse Ö komisjoni Õ otsuse 98/500/EÜ
kohaselt moodustatud konkreetse
valdkonna konkreetne valdkondlik dialoogikomitee.
3. Konsultatsioonid sidusrühmadega hõlmavad eelkõige uute
kontseptsioonide ja tehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu EATMNis.
2. Sellised sidusrühmad võivad olla:
–
aeronavigatsiooniteenuste osutajad,
–
lennujaamade käitajad,
–
asjaomased õhuruumi kasutajad või neid esindavad asjaomased rühmad, kes esindavad õhuruumi kasutajaid,
–
sõjaväevõimud,
–
lennukitööstus ja
–
lennunduspersonali esindavad organisatsioonid.
ê 1070/2009 artikli
1 punkt 5 (kohandatud)
Artikkel 296
Lennundussektori nõuandekomitee
Ilma et see piiraks komitee ja Eurocontroli
rolli, loob komisjon lennundussektori nõuandekomitee, kuhu kuuluvad
aeronavigatsiooniteenuse osutajad, õhuruumi kasutajate ühendused, lennujaamad,
lennujaamade käitajad, lennukitööstuse esindajad ning lennunduspersonali
esindavad organisatsioonid. Selle organi ülesanne on üksnes anda komisjonile
nõu ühtse Euroopa taeva rakendamise küsimustes.
Artikkel 307
Suhted Euroopa
kolmandate riikidega
ê 1070/2009 artikli
1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Ühenduse Ö Liidu Õ ja selle
liikmesriikide eesmärk on laiendada ühtset Euroopa taevast Euroopa Liitu
mittekuuluvatesse riikidesse ning seda laienemist toetada. Selleks püüavad nad
kas piirnevate kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute raames kokkulepete või ð seoses ühiselt kindlaksmääratud ï funktsionaalsete õhuruumiosade või võrgufunktsioone käsitlevate lepingutega kokkulepete raames laiendada käesoleva määruse ð eesmärke ï ning artiklis 3 osutatud
meetmete kohaldamistkolmandatele riikidele.
ê 1070/2009 artikli
1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 318
Rakenduseeskirjad Ö Välisasutuste
toetus Õ
1. Komisjon võib ð paluda mõnelt välisasutuselt toetust
käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel. ï rakenduseeskirjade
väljatöötamiseks anda Eurocontrolile või vajaduse korral mõnele muule organile
volitused, määrates ära täidetavad ülesanded ja selleks ettenähtud ajakava ning
võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud asjaomaseid tähtpäevi. Komisjon
tegutseb vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.
2. Kui komisjon kavatseb anda lõike 1 kohaseid volitusi, püüab ta
võimalikult hästi kasutada olemasolevaid menetlusi kõikide huvitatud poolte
kaasamiseks ja nendega konsulteerimiseks, kui need menetlused on kooskõlas
komisjoni läbipaistvuse ja konsulteerimismenetluste tavadega ega ole vastuolus
komisjoni institutsiooniliste kohustustega.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 1
Artikkel 4
Ohutusnõuded
Komisjon võtab vastavalt raammääruse artikli 5 lõikes 3
osutatud regulatiivkomitee menetlusele vastu rakenduseeskirjad, milles
sisalduvad Eurocontroli ohutusnõuete (ESARRid) asjakohased sätted ning nende
nõuete käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvad hilisemad muudatused,
vajaduse korral nõuetekohaste kohandustega.
ê 550/2004 (kohandatud)
IV PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
ê 1070/2009 artikli
4 punkt 2
Artikkel 9
Lisade läbivaatamine
Meetmed, mille eesmärk on muuta lisade vähemolulisi sätteid, et võtta
arvesse tehnika ja toimimisega seotud arenguid, võetakse vastu vastavalt
raammääruse artikli 5 lõikes 4 osutatud kontrolliga
regulatiivmenetlusele.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 11
Artikkel 3218
Konfidentsiaalsus
1. Riiklikud järelevalveasutused, kes
tegutsevad oma riigi siseriiklike õigusaktide kohaselt, ega komisjon ei avalda konfidentsiaalse sisuga
teavet, eelkõige teavet aeronavigatsiooniteenuse osutajate, nende ärisuhete ja
nende kulukomponentide kohta.
2. Lõige 1 ei piira riiklike
järelevalveasutuste või komisjoni õigust avaldada teavet siis, kui see on oluline
nende ametikohustuste täitmiseks; sellisel juhul peab teabe avaldamine olema
proportsionaalne ja võtma arvesse aeronavigatsiooniteenuste osutajate, õhuruumi
kasutajate, lennujaamade ja muude asjaomaste sidusrühmade õigustatud huve
kaitsta oma ärisaladusi.
3. Artiklis 1214
osutatud tasusüsteemi maksustamiskava alusel antud teave ja andmed avalikustatakse.
ê 1070/2009 artikli
1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 339
Karistused
Karistused, mis lLiikmesriigid
kehtestavad käesoleva määruse ja
artiklis 3 osutatud meetmete rikkumise Ö korral
kohaldatavate karistuste eeskirjad, Õ eest
eelkõige õhuruumi kasutajatele ja teenuste osutajatele ð , ning võtavad kõik vajalikud meetmed
kõnealuste eeskirjade rakendamiseks. Need karistused ï on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
ê 549/2004 (kohandatud)
Artikkel 3412
Ö Läbivaatamine Õ Kontroll, järelevalve ja mõju hindamise meetodid
1. Kontroll, järelevalve ja mõju hindamise meetodid põhinevad liikmesriikide
esitatavatel aastaaruannetel käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmete
alusel võetud tegevuste rakendamise kohta.
ê 1070/2009 artikli
1 punkti 6 alapunkt a (kohandatud)
ð uus
12.
Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmeterakendamist
ning esitab selle kohta aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimest korda hiljemalt 4. juunil 2011 ning
seejärel iga artikli 11 lõike 53 punktis
d osutatud iga võrdlusperioodi lõpus. Selleks võib komisjon põhjendatud juhtudel lisaks nende poolt
käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatavates aruannetes sisalduvale
teabele nõuda liikmesriikidelt lisateavet ð käesoleva määruse kohaldamise
kohta ï .
ê 549/2004
3. Lõikes 2 osutatud aruannete koostamisel küsib komisjon komitee
arvamust.
ê 1070/2009 artikli
1 punkti 6 alapunkt b
24.
Aruanded sisaldavad käesoleva määruse kohase tegevuste abil
saavutatud tulemuste hinnangut, sealhulgas asjakohast teavet kõnealuse sektori arengute kohta kõnealuses
sektoris, eelkõige seoses majandus-like,
sotsiaal-sete,
keskkonna-alaste,
tööhõive-alaste ja
tehnoloogialisteaspektidega,
samuti hinnangut teenuste kvaliteedi kohta, võttes arvesse algseid eesmärke ja
tulevasi vajadusi.
ê 1070/2009 artikli
2 punkt 12 (kohandatud)
Artikkel 18a
Läbivaatamine
Komisjon esitab Euroopa
Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 4. detsembril 2012 uuringu, milles
hinnatakse side, navigatsiooni, järelevalve ja aeronavigatsioonialaste
teabeteenuste osutamisele turul valitsevate põhimõtete kohaldamise õiguslikku,
turvaalast, tööstuslikku, majanduslikku ja sotsiaalset mõju võrreldes
olemasolevate või alternatiivsete organisatsiooniliste põhimõtetega ning võttes
arvesse arenguid funktsionaalsete õhuruumiosade ja kättesaadava tehnoloogia
osas.
ê 551/2004 (kohandatud)
IV PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 10
Läbivaatamine
Raammääruse artikli 12
lõikes 2 osutatud korrapärase läbivaatamise käigus lõpetab komisjon kavandatud
uuringu selle kohta, et artiklites 3, 5 ja 6 osutatud mõisteid võib tulevikus
kohaldada alumise õhuruumi suhtes.
Uuringu tulemuste põhjal
ja võttes arvesse saavutatud edu, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja
nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2006 aruande, millega on vajadusel kaasas
ettepanek laiendada nende mõistete kasutamist alumise õhuruumi suhtes või
määrata kindlaks mis tahes muud meetmed. Kui sellist kohaldamisala laiendamist
peetakse vajalikuks, tuleks asjakohased otsused soovitatavalt võtta vastu enne
31. detsembrit 2009.
ê 549/2004
Artikkel 3513
Kaitsemeetmed
Käesolev määrus ei takista liikmesriigi võimalust rakendada
meetmeid meetmete rakendamist liikmesriikide pooltulatuses,
mis on vajalik esmatähtsate julgeoleku- või kaitsepoliitikahuvide kaitseks.
Sellised meetmed on eelkõige need, mis on kohustuslikud:
a)           liikmesriigi
vastutusalasse kuuluva õhuruumi jälgimiseks ICAO piirkondlike
aeronavigatsioonialaste lepingute kokkulepete kohaselt, sealhulgas võime avastada ja identifitseerida kõik seda
õhuruumi kasutavad õhusõidukid ning neid hinnata, eesmärgiga kindlustada
lendude ohutus ja võtta meetmeid julgeoleku- ja kaitsevajaduste tagamiseks;
b)           selliste suurte tõsiste siseriiklike rahutuste korral, mis mõjutavad ohustavad
avaliku korra säilitamist;
c)           sõja või
sõjaohtu kujutavate suurtetõsiste
siseriiklike rahutuste korral;
d)           liikmesriikide
selliste rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks, mis on võetud seoses rahu ja
rahvusvahelise julgeoleku säilitamisega,
e)           sõjaliste
operatsioonide ja õppuste läbiviimiseks, sealhulgas vajalikud
treeninguvõimalused.
ê 1070/2009 artikli
1 punkt 7 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 3613a
Euroopa ð Liidu Lennuamet ï Lennundusohutusamet
ð (EAA) ï
Käesoleva määruse ning määruste (EÜ) nr 550/2004, (EÜ)
nr 551/2004, (EÜ) nr 552/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu
20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb
tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa
Lennundusohutusamet)[52] rakendamisel kooskõlastavad liikmesriigid ja komisjon oma käesoleva
määruse kohaselt sätestatud rollide kohaset tegevuset
vastavalt vajadusele Euroopa
Lennundusohutusametiga ð EAAga ï , et
tagada kõigi ohutusega seotud aspektide nõuetekohane käsitlemine.
ê 552/2004 (kohandatud)
Artikkel 10
Üleminekukorraldused
1. Alates 20. oktoobrist
2005 kohaldatakse põhinõudeid EATMNi süsteemide ja koostisosade
kasutuselevõtmise suhtes, kui asjakohastes koostalitlusvõimet käsitlevates
rakenduseeskirjades ei ole määratletud teisiti.
2. Kõik praegu kasutusel
olevad EATMNi süsteemid ja koostisosad peavad põhinõuetele vastama 20.
aprilliks 2011, kui asjakohastes koostalitlusvõimet käsitlevates
rakenduseeskirjades ei ole sätestatud teisiti.
ê 1070/2009 artikli
4 punkt 3 (kohandatud)
2a. Käesoleva artikli
lõike 2 kohaldamiseks võivad liikmesriigid tunnistada EATMNi süsteemid ja
koostisosad põhinõuetele vastavaks ning vabastada need artiklite 5
ja 6 sätete nõuetest.
ê 552/2004 (kohandatud)
3. Kui EATMNi süsteemid
on tellitud või nende tellimiseks on sõlmitud siduvad lepingud:
–
enne käesoleva määruse
jõustumiskuupäeva, või vajadusel
–
enne ühe või mitme asjakohase
koostalitlusvõimet käsitleva rakenduseeskirja jõustumiskuupäeva,
nii et vastavust
põhinõuetele ja/või asjakohastele koostalitlusvõimet käsitlevatele
rakenduseeskirjadele ei saa lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul tagada, edastab
asjaomane liikmesriik komisjonile üksikasjaliku teabe põhinõuete ja/või
koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade kohta, mille puhul on tehtud
kindlaks vastavuse ebatõenäolisus.
Komisjon peab nõu
asjaomaste isikutega ja võtab seejärel vastu otsuse raammääruse artikli 5
lõikes 3 osutatud korras.
ê 552/2004 (kohandatud)
Artikkel 3711
Kehtetuks tunnistamine
Direktiivid 93/65/EMÜ ja
97/15/EÜ ning mMäärused
(EÜ) nr 2082/2000 Ö 549/2004,
550/2004, 551/2004 Õ ja 980/2002 Ö 552/2004 Õ tunnistatakse
kehtetuks20. oktoobril 2005.
Ö Viiteid
kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja
loetakse vastavalt III lisa vastavustabelile. Õ
ê 550/2004 (kohandatud)
Artikkel 3819
Jõustumine
1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas.
ê 550/2004 (kohandatud)
2. Artiklid 7 ja 8
jõustuvad siiski üks aasta pärast artiklis 6 osutatud ühiste nõuete avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas.
ê 550/2004
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourgis,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
ê 550/2004
è1 1070/2009
artikli 2 punkti 13 alapunkt a
è2 1070/2009
artikli 2 punkti 13 alapunkt b
I LISA
è1 NÕUDED KVALIFITSEERITUD ÜKSUSTELE ç
è2 Kvalifitseeritud
üksuste suhtes kehtivad järgmised nõuded: ç
–
ta on suuteline esitama dokumendid selle kohta, et
tal on laialdane kogemus avalik-õiguslike ja eraõiguslike asutuste, eelkõige
aeronavigatsiooniteenuse osutajate hindamisel aeronavigatsioonisektoris ning
muudes analoogsetes sarnastes sektorites ühes või mitmes enamas
käesoleva määrusega hõlmatud valdkonnas,;
–
tal on eespool nimetatud asutuste korrapäraseks
ülevaatuseks vajalikud terviklikud eeskirjad ja seadused, mis avaldatakse ning
mida ajakohastatakse ja täiendatakse parandatakse uurimis- ja arenguprogrammide kaudu,;
ê 1070/2009
artikli 2 punkti 13 alapunkt b
–
ta ei allu aeronavigatsiooniteenuse osutajatele,
lennujaama haldusasutustele või muudele aeronavigatsiooni- või lennuõhutransporditeenuste
osutamisega kaubanduslikult seotud asutustele,;
–
tal peab olema piisav arv tehnilisi, juhtiv-, abi-
ja teadustöötajaid, kes hoolitsevad ülesannete täitmise eest,;
ê 552/2004
– 6. Asutus ta peab
võtma endale vastutuskindlustuse juhul, kui vastutus ei kuulu liikmesriigi
siseriikliku õiguse alusel riigile või kui liikmesriik ise ei ole kontrollide eest
otseselt vastutav.;
7. Asutuse töötajad peavad hoidma ametialast saladust, mis on seotud
igasuguse teabega, mis on saadud tööülesannete täitmisel käesoleva määruse
kohaselt.
ê 552/2004 (kohandatud)
ð uus
V LISA
TEAVITATUD ASUTUSED
1. Kontrollide
tegemise eest vastutav asutus ð kvalifitseeritud üksus ï , selle juhataja ja personal ei või vahetult ega volitatud esindajate
kaudu osaleda koostisosade või süsteemide kavandamisel, tootmisel, turustamisel
või hooldamisel ega nende kasutamisel. See ei välista võimalust vahetada
tehnilist teavet tootja või konstrueerija ja kõnealuse asutusevahel.;
2. Kontrolli
eest vastutav asutus ja selle personal peavad ð kvalifitseeritud üksus peab ï tegema kontrollid suurima erialase usaldusväärsuse ja tehnilise
pädevusega ning olema vabad igasugustest, eelkõige rahalistest surveavaldustest ja ahvatlustest, eelkõige rahalistest, mis võivad mõjutada Ö tema Õ nendearvamust või
kontrolli tulemusi, eriti selliste isikute või isikute rühmade suhtes, kes on
huvitatud kontrollide tulemustest.
3. Asutus peab palkama personali ja evima vahendeid, mis on vajalikud,
et täita kontrollidega seotud tehnilisi ja haldusülesandeid. Samuti peaks
asutusel olema võimalik kasutada seadmeid, mis on vajalikud erandlike
kontrollide jaoks.
ê 552/2004 (kohandatud)
ð uus
4. Kontrollimise eest vastutaval ð Kvalifitseeritud üksuse ï töötajad peavad
vastama järgmistele tingimustele personalil peab olema:
–
neil on hea tehniline ja erialane ettevalmistus;
–
neil on piisavad teadmised nende tehtavaid kontrolle käsitlevate
nõuete kohta ja piisavad kogemused selliste kontrollide tegemisel;
–
nad oskavad oskuskoostada tehtud kontrolli kinnitamiseks deklaratsioone, protokolle ja
aruandeid;.
– 5. Inspekteerijate ð neile on tagatud ï erapooletus peab
olema tagatud. Nende Ö Töötajate Õ palk ei tohi sõltuda
kontrollimiste arvust hulgast ega tulemustest.
ê 1070/2009 artikli
2 punkti 13 alapunkt b
ð uus
–
teda juhitakse ja hallatakse nii, et oleks tagatud
ameti nõutava teabe salajasus,
–
ta on valmis andma asjaomasele siseriiklikule
järelevalveasutusele vajalikku teavet,
–
ta on määratlenud ja kirja pannud oma
kvaliteedipõhimõtted, -eesmärgid ja -kohustused ning taganud nende põhimõtete
mõistmise, rakendamise ja täitmise organisatsiooni kõikidel tasanditel,
–
ta on kujundanud ja rakendanud tõhusa sisese
kvaliteedisüsteemi, mis põhineb rahvusvaheliselt tunnustatud
kvaliteedistandardite asjakohastel osadel ja mis on kooskõlas standarditega EN
45004 (kontrolliasutused) ja EN 29001, nagu neid on tõlgendatud IACSi
kvaliteedisüsteemi sertifitseerimiskavade nõuetes, ja järgib seda süsteemi,
–
tema kvaliteedisüsteemi vastavust tõendab selline sõltumatu
hindamisasutus, mida on tunnustanud selle asukohariigi ametivõimud.
ê 550/2004
ð uus
II LISA
SERTIFIKAATIDEGA SEOTUD TINGIMUSED
1. Sertifikaadid täpsustavad peavad sisaldama
järgmist teavet:
              a) sertifikaadi välja andnud
väljastanud riikliku
järelevalveasutuse nimi;
              b) taotleja (nimi ja aadress);
              c) sertifitseeritud teenused;
              d) avaldus selle kohta, et taotleja
vastab käesoleva
määruse ð (EÜ) nr 216/2008 ï artiklis 6
ð 8b ï määratletud ühistele nõuetele;
              e) sertifikaadi väljaandmise
kuupäev ja kehtivusaeg.
2. Sertifikaatidega seotud lisatingimused
võivad vajaduse korral käsitleda järgmisi
aspekte:
              a) õhuruumi kasutajate õigust kasutada
teenuseid mittediskrimineerivaltks
otstarbeks ning selliste teenuste läbiviimise
nõutavat taset, sealhulgas ohutus- ja koostalitlusvõimetasemeid;
              b) konkreetsete teenustega seotud käitamistingimused tegevusspetsifikatsioone;
              c) aega, mille
jooksul teenuseid tuleb osutada;
              d) konkreetsete teenuste osutamisel
kasutatavaid töövahendeid;
              e) selliste teenuste läbiviimise lahushoidminest või
piiraminest, mis ei
ole seotud aeronavigatsiooniteenuste osutamisega;
              f) teenuseosutaja ja kolmanda isiku
vahel sõlmitud lepinguid ja muuid
kokkuleppeid, mis käsitlevad teenust või teenuseid;
              g) sellise
teabe edastaminest, mida
nõutakse põhjendatult teenuste ühistele nõuetele vastavuse kontrolliks,
sealhulgas kavad, majandus- ja operatiivandmed tegevusandmedning peamised muudatused osutatud aeronavigatsiooniteenuste laadis ja ulatuses kohaldamisalas;
–
          h) mis tahes muuid
õiguslikudke
tingimusedi, mis ei
ole konkreetselt aeronavigatsiooniteenustega seotud, näiteks sertifikaadi
peatamist või tühistamist käsitlevad sätted.
ê 552/2004
I LISA
AERONAVIGATSIOONITEENUSTE SÜSTEEMIDE LOETELU
Käesoleva määruse kohaldamisel jagatakse EATMN kaheksaks süsteemiks.
              1. Süsteemid ja menetlused õhuruumi korraldamiseks.
              2. Süsteemid ja menetlused lennuliikluse voogude
korraldamiseks.
              3. Süsteemid ja menetlused lennuliiklusteenistuste jaoks,
eelkõige lennuandmete töötlemise süsteemid, seireandmete töötlemise süsteemid,
kasutajaliidese süsteemid.
              4. Sidesüsteemid- ja menetlused maa-maa, õhk-maa ja
õhk-õhk suunal sidepidamiseks.
              5. Navigatsioonisüsteemid ja -menetlused.
              6. Seiresüsteemid ja -menetlused.
              7. Süsteemid ja menetlused aeronavigatsioonialase teabe
teenistuste jaoks.
              8. Süsteemid ja menetlused meteoroloogilise teabe
kasutamiseks.
II LISA
OLULISED NÕUDED
A osa. Üldised
nõuded
Need on kogu võrku hõlmavad nõuded, mida kohaldatakse iga I lisas
määratletud süsteemi suhtes
1. Tõrgeteta
toimimine
Lennuliikluse juhtimissüsteemide ja nende koostisosade kavandamisel,
ehitamisel, hooldamisel ja käitamisel kasutatakse asjakohaseid ja valideeritud
menetlusi sellisel viisil, et EATMNi tõrgeteta toimimine oleks tagatud igal
ajal ja lennu kõikides etappides. Tõrgeteta toimimine tähendab eelkõige teabe
jagamist, sealhulgas asjakohane tegevusolukorda käsitlev teave, teabest
ühtemoodi arusaamine, võrreldavad töötlemismenetlused ning seotud menetlused,
mis võimaldavad ühiselt toimida, nagu on kokku lepitud kogu EATMNi või selle osade
jaoks.
2. Uute
tegevuskontseptsioonide toetamine
ê 1070/2009 artikli
4 punkti 4 alapunkt a
EATMN, selle süsteemid ja koostisosad toetavad kooskõlastatult uusi
kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioone, mis parandavad
aeronavigatsiooniteenuste kvaliteeti, säästvust ja tõhusust, eelkõige ohutust
ja läbilaskevõimet.
ê 552/2004
Uute mõistete, näiteks ühise otsustamise, automatiseerimise
suurendamise ja jagamist käsitleva vastutuse delegeerimise alternatiivsete
võimaluste potentsiaali hinnatakse, võttes nõuetekohaselt arvesse
tehnoloogilisi arenguid ja nende uute mõistete ohutut kasutuselevõtmist pärast
valideerimist.
3. Ohutus
EATMNi süsteemid ja toimingud saavutavad kokkulepitud kõrge
ohutustaseme. Selle saavutamiseks kehtestatakse kokkulepitud ohutuskorraldus-
ja aruandemeetodid.
Asjakohaste maapealsete süsteemide või nende osade puhul suurendatakse
ohutuse kõrget taset ohutusvõrkude abil, mis peavad vastama kokkulepitud
toimimisvõime näitajatele.
Määratletakse ühtlustatud ohutusnõuete kogum süsteemide ja nende
koostisosade kavandamise, kasutamise, hooldamise ja toimimise jaoks nii
tavapärastes kui ka halvenenud töötingimustes, eesmärgiga saavutada
kokkulepitud ohutustase lennu kõikides etappides ja kogu EATMNi jaoks.
Süsteemide kavandamisel, ehitamisel, hooldamisel ja käitamisel
kasutatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi sellisel viisil, et
lennujuhtimisega seotud personali tööülesanded oleks nii tavapärastes kui ka
halvenenud töötingimustes vastavuses inimvõimetega ning kooskõlas nõutud
ohutustasemega.
Süsteemide kavandamisel, ehitamisel, hooldamisel ja käitamisel
kasutatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi sellisel viisil, et nende
tavapärastes toimimistingimustes ei esineks kahjulikke ega häirivaid mõjutusi.
4. Tsiviil- ja
sõjaväelise tegevuse kooskõlastamine
EATMN, selle süsteemid ja nende koostisosad toetavad tsiviil- ja
sõjandusvaldkonna koostöö järkjärgulist rakendamist õhuruumi paindliku
kasutamise mõiste kohaldamise abil ulatuses, mis on vajalik õhuruumi ja
lennuliiklusvoogude tõhusaks korraldamiseks ja õhuruumi ohutuks ja tõhusaks
kasutamiseks kõikide kasutajate poolt.
Nende eesmärkide saavutamiseks toetavad EATMN, selle süsteemid ja nende
koostisosad õige ja pideva teabe jagamist tsiviil- ja sõjandusvaldkonna vahel
kõikides lennu etappides.
Tuleks arvestada riigi julgeolekunõudeid.
5.
Keskkonnaalased kitsendused
EATMNi süsteemid ja toimingud võtavad arvesse vajadust minimeerida
keskkonnamõjusid vastavalt ühenduse õigusaktidele.
6. Süsteemide
loogilist ülesehitust käsitlevad põhimõtted
Süsteemid kavandatakse ja liidetakse järk-järgult eesmärgiga saavutada
EATMNis valideeritud loogiline ülesehitus, mis oleks ühtne, üha enam
ühtlustatud ja arenev.
7. Süsteemide
ehitamist käsitlevad põhimõtted
Süsteemide kavandamisel, ehitamisel ja hooldamisel kasutatakse
usaldusväärseid inseneritöö põhimõtteid, eelkõige modulaarsusega seotud
põhimõtteid, mis võimaldavad koostisosi vahetada ning tagavad kriitiliste
koostisosade laialdase kättesaadavuse, külluse ning rikketaluvuse.
B osa. Erinõuded
Need on igale süsteemile omased nõuded, mis täiendavad või täpsustavad
üldnõudeid.
1. Süsteemid ja
menetlused õhuruumi korraldamiseks
1.1. Tõrgeteta toimimine
Õhuruumi kättesaadavuse pretaktikaliste ja taktikaliste aspektidega seotud
teavet antakse kõikidele huvitatud isikutele nõuetekohaselt ja õigel ajal, et
tagada õhuruumi tõhus jagamine ja kasutamine kõikide kasutajate poolt. Sellega
seoses tuleks võtta arvesse riigi julgeolekunõudeid.
2. Süsteemid ja
menetlused lennuliiklusvoogude korraldamiseks.
2.1. Tõrgeteta toimimine
Lennuliikluse korraldamiseks mõeldud süsteemid ja menetlused toetavad
õige, ühtse ja strateegilise, pretaktikalise ja vajadusel taktikalise
lennuteabe jagamist kõikides lennu etappides ning pakuvad võimalusi dialoogiks,
pidades silmas õhuruumi optimeeritud kasutamise saavutamist.
3. Süsteemid ja
menetlused lennuliiklusteenistuste jaoks
3.1. Lennuandmete töötlemise süsteemid
3.1.1. Tõrgeteta toimimine
Lennuandmete töötlemise süsteemid on koostalitlusvõimelised õige ja
järjepideva teabe jagamisel ning kõnealuse teabe ühisel operatiivsel
tõlgendamisel, et tagada ühtne ja järjepidev planeerimine ja tõhus taktikaline
koostöö ressursside kasutamise osas kogu EATMNis lennu kõikides etappides.
Andmete ohutu, ladusa ja kiire töötlemise tagamiseks kogu EATMNis on
lennuandmete töötlemise toimingud samaväärsed ja sobivad konkreetsele
keskkonnale (maapind, terminali manööverdusala, lennumarsruut), mille
liiklusomadused on teada ja mida kasutatakse kokkulepitud ja valideeritud tegevust
käsitlevate mõistete kohaselt, eelkõige seoses töötlemistulemuste täpsuse ja
korrektsusega.
3.1.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamine
ê 1070/2009 artikli
4 punkti 4 alapunkt b
Lennuandmete töötlemise süsteemid peavad võimaldama arenenud,
kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioonide järkjärgulist rakendamist
kõikides lennuetappides, eelkõige nii, nagu on ette nähtud lennuliikluse
korraldamise üldkavas.
ê 552/2004
Kõrgautomatiseeritud seadmete omadused peavad olema sellised, et need
võimaldaksid lennuandmete ühtset ja tõhusat pretaktikalist ja taktikalist
töötlemist EATMNi osades.
Õhusõiduki pardal ja maa peal asetsevad süsteemid ja nende koostisosad,
mis toetavad uusi, kokkulepitud ja valideeritud tegevuse mõisteid,
kavandatakse, ehitatakse ning neid hooldatakse ja käitatakse asjakohaseid ja
valideeritud menetlusi kasutades nii, et need oleks koostalitlusvõimelised õige
ja järjepideva teabe õigeaegsel jagamisel ning ühisel arusaamisel hetkel
valitsevast ja ennustatavast operatiivsest olukorrast.
3.2. Seireandmete töötlemise süsteemid
3.2.1. Tõrgeteta toimimine
Seireandmete töötlemise süsteemid kavandatakse, ehitatakse ning neid
hooldatakse ja käitatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi kasutades nii,
et tagada teenuse nõutud osutamine ja kvaliteet konkreetses keskkonnas
(maapind, terminali manööverdusala, lennumarsruut), mille liiklusomadused on
teada, eelkõige seoses arvutatud tulemuste täpsuse ja usaldusväärsusega, teabe
õigsusega, terviklikkusega, kättesaadavusega, järjepidevusega ja õigeaegsusega
kasutamiskohas.
Seireandmete töötlemise süsteemid peavad võimaldama asjakohase, täpse,
järjepideva ja ühtse teabe õigeaegset jagamist süsteemide vahel, et tagada
EATMNi erinevate osade optimeeritud toimimine.
ê 1070/2009 artikli
4 punkti 4 alapunkt b
3.2.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamine
Seireandmete töölemise süsteemid peavad võimaldama seireandemete uute
allikate järkjärgulise kättesaadavuse viisil, mis parandaks teenuste üldist
kvaliteeti, eelkõige nii, nagu on ette nähtud lennuliikluse korraldamise
üldkavas.
ê 552/2004
3.3. Kasutajaliidese süsteemid
3.3.1. Tõrgeteta toimimine
Maa peal asuvad lennuliikluse korraldamise süsteemide kasutajaliidesed
kavandatakse, ehitatakse ning neid hooldatakse ja käitatakse asjakohaseid ja
valideeritud menetlusi kasutades nii, et tagada lennujuhtimisega seotud
personalile üha enam ühtlustatud töökeskkond, sealhulgas funktsioonid ja
ergonoomika, mis vastavad tuntud liiklusomadustega konkreetse keskkonna
(maapind, terminali manööverdusala, lennumarsruut) keskkonna puhul nõutavale toimimisele.
3.3.2. Tegevust käsitlevate uute mõistete toetamine
Kasutajaliidese süsteemid peavad võimaldama tegevuse uute, kokkulepitud
ja valideeritud mõistete järkjärgulist kasutuselevõttu ja suuremat
automatiseerimist nii, et lennujuhtimisega seotud personali tööülesanded oleks
nii tavapärastes kui ka halvenenud töötingimustes vastavuses inimvõimetega.
4. Sidesüsteemid
ja menetlused maa-maa, õhk-maa ja õhk-õhk suunal sidepidamiseks
4.1. Tõrgeteta toimimine
Sidesüsteemid kavandatakse, ehitatakse ning neid hooldatakse ja
käitatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi kasutades nii, et saavutataks
nõutud sooritusvõime konkreetses õhuruumi osas või teatava kohaldamise puhul,
eelkõige seoses teabe töötlemisajaga, terviklikkusega ja kättesaadavusega ning funktsiooni
järjepidevusega.
Sidevõrk EATMNis on selline, et see vastaks teenuse kvaliteeti, katvust
ja kättesaadavust käsitlevatele nõuetele.
ê 1070/2009 artikli
4 punkti 4 alapunkt b
4.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamine
Sidesüsteemid peavad toetama arenenud, kokkulepitud ja valideeritud
tegevuskontseptsioonide rakendamist kõikides lennuetappides, eelkõige nii, nagu
on ette nähtud lennuliikluse korraldamise üldkavas.
ê 552/2004
5.
Navigatsioonisüsteemid ja -menetlused
5.1. Tõrgeteta toimimine
Navigatsioonisüsteemid kavandatakse ja ehitatakse ning neid hooldatakse
ja käitatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi kasutades nii, et
saavutataks nõutud horisontaalne ja vertikaalne navigatsiooni sooritusvõime,
eelkõige seoses täpsuse ja funktsionaalse suutlikkusega konkreetse keskkonna
puhul (maapind, terminali manööverdusala, lennumarsruut), mille liiklusomadused
on teada ja mida kasutatakse kokkulepitud ja tegevust käsitlevate mõistete
kohaselt.
6.
Seiresüsteemid ja -menetlused
6.1. Tõrgeteta toimimine
Seiresüsteemid kavandatakse ja ehitatakse ning neid hooldatakse ja
käitatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi kasutades nii, et saavutataks
konkreetses keskkonnas (maapind, terminali manööverdusala, lennumarsruut)
nõutud sooritusvõime, mille liiklusomadused on teada ning mida kasutataks
kokkulepitud ja valideeritud tegevust käsitlevate mõistete kohaselt, eelkõige
seoses teenuse täpsuse, katvuse, ulatuse ning kvaliteediga.
Seirevõrk EATMNis on selline, et see vastaks teenuse täpsust,
õigeaegsust, katvust ja kättesaadavust käsitlevatele nõuetele. Seirevõrk
võimaldab seireandmeid jagada, et tõhustada kogu EATMNi toimimist.
7. Süsteemid ja
menetlused aeronavigatsioonialase teabe teenistuste jaoks
7.1. Tõrgeteta toimimine
Aeronavigatsioonialase teabe esitamine on täpne, õigeaegne ja
järjepidev, seda teavet esitatakse üha rohkem elektroonilisel kujul ning see
põhineb ühiselt kokkulepitud ja standarditud andmekogumil.
Täpne ja järjepidev aeronautikaalane teave, eelkõige seoses õhusõiduki
pardal või maa peal asuvate koostisosade või süsteemidega edastatav teave,
tehakse kättesaadavaks aegsasti.
7.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamine
Üha täpsem, täielikum ja ajakohastatud aeronavigatsioonialane teave
tehakse kättesaadavaks ja seda kasutatakse aegsasti, et toetada õhuruumi ja
lennujaama pideva tõhusa kasutamise parandamist.
8. Süsteemid ja
menetlused meteoroloogilise teabe kasutamiseks
8.1. Tõrgeteta toimimine
Süsteemid ja menetlused meteoroloogilise teabe kasutamiseks parandavad
meteoroloogilise teabe järjepidevust ja õigeaegsust ning selle esitamise
kvaliteeti, kasutades kokkulepitud andmekogumit.
8.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamine
Süsteemid ja menetlused meteoroloogilise teabe kasutamiseks parandavad
selle teabe kättesaadavuse ja selle kasutamise kiirust, et toetada õhuruumi ja
lennujaama pideva tõhusa kasutamise parandamist.
III LISA
KOMPONENDID
EÜ deklaratsioon
–
vastavuse kohta
–
kasutuskõlblikkuse kohta
1. Koostisosad
Koostisosad määratakse kindlaks koostalitlusvõimet käsitlevates
rakenduseeskirjades vastavalt käesoleva määruse artikli 3 sätetele.
2. Kohaldamisala
EÜ deklaratsioon hõlmab:
–
hinnangut selle kohta, kas koostisosa eraldi
vaadatuna on vastavuses nõutavate ühenduse spetsifikatsioonidega, või
–
hinnangut või arvamust koostisosa kasutuskõlblikkuse
kohta, vaadelduna lennuliikluskorralduse keskkonnas.
Teavitatud asutuste poolt kavandamis- ja tootmisetapis kasutatavad
hindamismenetlused koostatakse otsuses 93/465/EMÜ määratletud moodulite põhjal
vastavalt koostalitlusvõimet käsitlevates asjakohastes rakenduseeskirjades
sätestatud tingimustele.
3. EÜ
deklaratsiooni sisu
EÜ deklaratsioon vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta ja sellele
lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.
Deklaratsioon peab olema juhistega samas keeles ja see peab sisaldama
järgmist:
–
viited määrustele,
–
tootja või tema ühenduses registrisse kantud
volitatud esindaja nimi või aadress (märgitakse ärinimi ja täielik aadress ning
volitatud esindaja puhul samuti tootja ärinimi),
–
koostisosa kirjeldus,
–
selle menetluse kirjeldus, mida kasutatakse vastavuse
või kasutuskõlblikkuse deklareerimiseks (käesoleva määruse artikkel 5),
–
kõik asjakohased sätted, millele koostisosa vastab,
ja eelkõige selle kasutamistingimused,
–
vajadusel vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamisel
osalenud ühe või mitme teavitatud asutuse nimi ja aadress ning hindamistõendi
kuupäev vajadusel koos tõendi kehtivusaja ja -tingimustega,
–
vajadusel viide järgitud ühenduse
spetsifikatsioonidele;
–
tootja või tema ühenduses registrisse kantud teavitatud esindaja nimel
alla kirjutama volitatud isiku andmed.
IV LISA
SÜSTEEMID
EÜ deklaratsioon süsteemide vastavustõendamise kohta
Süsteemide vastavustõendamismenetlus
1. Süsteemide
vastavustõendamist käsitleva EÜ deklaratsiooni sisu
EÜ vastavustõendamisdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad
olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema tehnilise
toimikuga samas keeles ja see peab sisaldama järgmist:
–
viited määrustele,
–
aeronavigatsiooniteenuse osutaja nimi ja aadress
(ärinimi ja täielik aadress),
–
süsteemi lühike kirjeldus,
–
selle menetluse kirjeldus, mida kasutatakse süsteemi
vastavuse deklareerimiseks (käesoleva määruse artikkel 6),
–
vajadusel selle teavitatud asutuse nimi ja aadress,
kes viis läbi vastavustõendamismenetlusega seotud ülesanded,
–
viited dokumentidele, mida sisaldab tehniline toimik;
–
vajadusel viide ühenduse spetsifikatsioonidele,
–
kõik asjakohased ajutised või lõplikud sätted,
millele süsteem peab vastama, ning eelkõige võimalikud kasutamispiirangud või
-tingimused,
–
kui EÜ deklaratsioon on ajutine, selle kehtivusaeg,
–
andmed allakirjutaja kohta.
2. Süsteemide
vastavustõendamismenetlus
Süsteemi vastavustõendamismenetluse abil kontrollib ja tõendab
aeronavigatsiooni teenuse osutaja, et süsteem vastab käesolevale määrusele ja
et selle võib võtta käesoleva määruse alusel kasutusse.
Süsteemi puhul kontrollitakse igat järgmist aspekti:
–
üldine ülesehitus;
–
süsteemi arendamine ja ülesseadmine, eelkõige
koostisosade monteerimine ja üldised kohandused,
–
töövalmis süsteemi kasutuselevõtmine,
–
vajadusel süsteemi hooldust käsitlevad erisätted.
Kui koostalitlusvõimet käsitlevate asjakohaste rakenduseeskirjadega
nõutakse teavitatud asutuse kaasamist, koostab teavitatud asutus pärast
eeskirja alusel temal lasuvate ülesannete täitmist vastavussertifikaadi seoses
läbiviidud ülesannetega. Sertifikaat on ette nähtud aeronavigatsiooni teenuse
osutajale. Seejärel koostab teenuse osutaja siseriiklikule järelevalveasutusele
ettenähtud EÜ vastavustõendamissertifikaadi.
3. Tehniline
toimik
EÜ vastavustõendamisdeklaratsioonile lisatav tehniline toimik sisaldab
kõiki vajalikke dokumente, mis käsitlevad süsteemi omadusi, sealhulgas
kasutustingimusi ja -piiranguid, ning vajadusel koostisosade vastavust
tõendavaid dokumente.
Lisatakse vähemalt järgmised dokumendid:
–
teave tehniliste spetsifikatsioonide asjakohaste
osade kohta, millega tagatakse koostalitlusvõimet käsitlevatele kohaldatavatele
rakenduseeskirjadele vastavus ning vajadusel ühenduse spetsifikatsioonid,
–
käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud koostisosade
loetelu,
–
koopiad EÜ deklaratsioonist vastavuse või
kasutuskõlblikkuse kohta, mis peavad olema lisatud käesoleva artikli 5 kohaselt
eespool nimetatud koostisosadele, ning vajadusel teavitatud asutuste tehtud
katsete ja uuringute aruannete koopiad,
–
kui süsteemi(de) vastavustõendamisel osaleb
teavitatud asutus, siis selle asutuse allkirjastatud sertifikaat, milles
kinnitatakse, et süsteem vastab käesolevale määrusele ning kus märgitakse kõik
võimalikud varutingimused, mis on registreeritud tegevuste sooritamise ajal ja
mida ei ole tühistatud,
–
kui teavitatud asutust ei ole kaasatud, siis
uuringute ja seadmestiku kokkupanemise aruanne, eesmärgiga tagada vastavus
põhinõuetele ja koostalitlusvõimet käsitlevates asjakohastes
rakenduseeskirjades sisalduvatele erinõuetele.
4. Esitamine
Tehniline toimik lisatakse EÜ vastavustõendamisdeklaratsioonile, mille
aeronavigatsiooniteenuse osutaja esitab siseriiklikule järelevalveasutusele.
Teenuse osutaja säilitab tehnilise toimiku kogu teenuse kasutusea
jooksul. See tuleb saata igale liikmesriigile, kes sellekohast soovi avaldab.
III LISA
VASTAVUSTABEL
 Määrus (EÜ) nr 549/2004 || Määrus (EÜ) nr 550/2004 || Määrus (EÜ) nr 551/2004 || Määrus (EÜ) nr 552/2004 || Käesolev määrus
 Artikli 1 lõiked 1–3 ||   ||   ||   || Artikli 1 lõiked 1–3
   ||   || Artikli 1 lõige 3 ||   || Artikli 1 lõige 4
 Artikli 1 lõige 4 ||   ||   ||   || Artikli 1 lõige 5
   || Artikkel 1 ||   ||   || --------------
   ||   || Artikli 1 lõiked 1, 2 ja 4 ||   || --------------
   ||   ||   || Artikkel 1 || --------------
 Artikli 2 punktid 1–35 ||   ||   ||   || Artikli 2 punktid 1–35
   ||   ||   ||   || Artikli 2 punktid 36–38
 Artikli 2 punktid 17, 18, 23, 24, 32, 35, 36 ||   ||   ||   || ---------------
 Artikkel 3 ||   ||   ||   || ---------------
 Artikli 4 lõiked 1 ja 2 ||   ||   ||   || Artikli 3 lõiked 1 ja 2
   ||   ||   ||   || Artikli 3 lõiked 3 ja 4
 Artikli 4 lõige 3 ||   ||   ||   || Artikli 3 lõige 5
   ||   ||   ||   || Artikli 3 lõige 6
 Artikli 3 lõiked 4–5 ||   ||   ||   || Artikli 3 lõiked 7 ja 8
   ||   ||   ||   || Artikli 3 lõige 9
   || Artikli 2 lõige 1 ||   ||   || Artikli 4 lõike 1 punkt a
   ||   ||   ||   || Artikli 4 lõike 1 punktid b–g
   || Artikli 2 lõige 2 ||   ||   || Artikli 4 lõige 2
   ||   ||   ||   || Artikli 5 lõiked 1 ja 2
   || Artikli 2 lõiked 3–6 ||   ||   || Artikli 5 lõiked 3–6
   || Artikli 3 lõiked 1 ja 2 ||   ||   || Artikli 6 lõiked 1 ja 2
   ||   ||   || Artikli 8 lõiked 1 ja 3 || Artikli 6 lõiked 3 ja 4
   ||   ||   ||   || Artikli 6 lõige 5
   ||   ||   || Artikli 8 lõiked 2 ja 4 || -------------
   || Artikkel 6 ||   ||   || ----------- -
 Artikli 10 lõige 1 ||   ||   ||   || Artikli 7 lõige 1
   ||   ||   ||   || Artikli 7 lõige 2
   || Artikli 7 lõige 1 ||   ||   || Artikli 8 lõige 1
   ||   ||   ||   || Artikli 8 lõige 2
   || Artikli 7 lõiked 4 ja 6 ||   ||   || Artikli 8 lõiked 3 ja 4
   || Artikli 7 lõiked 2, 3, 5 ja lõiked 7–9 ||   ||   || -------------
   || Artikkel 8 ||   ||   || Artikkel 9
   ||   ||   ||   || Artikkel 10
   || Artikkel 9 ||   ||   || -------------
 Artikkel 11 ||   ||   ||   || Artikkel 11
   || Artikkel 14 ||   ||   || Artikkel 12
   || Artikkel 15 ||   ||   || Artikkel 13
   || Artikkel 16 ||   ||   || Artikkel 14
   || Artikkel 15a ||   ||   || Artikkel 15
   || Artikli 9a lõige 1 ||   ||   || Artikli 16 lõiked 1 ja 3
   ||   ||   ||   || Artikli 16 lõige 2
   || Artikli 9a lõike 2 punkt i ||   ||   || ------------
   || Artikli 9a lõige2 ||   ||   || Artikli 16 lõige 4
   ||   ||   ||   || Artikli 16 lõige 5
   || Artikli 9a lõiked 3–9 ||   ||   || Artikli 16 lõiked 6–12
   || Artikkel 9b ||   ||   || --------------
   ||   || Artikli 6 lõikest 1 kuni lõike 2 punktini b ||   || Artikli 17 lõige 1 ja lõike 2 punkt b
   ||   ||   ||   || Artikli 17 lõike 2 punktid c–e
   ||   || Artikli 6 lõikest 3 kuni lõike 4 punktini d ||   || Artikli 17 lõikest 3 kuni lõike 4 punktini d
   ||   ||   ||   || Artikli 17 lõike 4 punkt e
   ||   || Artikli 6 lõike 4 punktid e–f ||   || Artikli 17 lõike 4 punktid f ja g
   ||   || Artikli 6 lõiked 5 ja 7 ||   || Artikli 17 lõiked 5 ja 6
   ||   || Artikli 6 lõiked 8 ja 9 ||   || -------------
   || Artikkel 10 ||   ||   || Artikkel 18
   ||   ||   ||   || Artikkel 19
   || Artikkel 11 ||   ||   || Artikkel 20
   || Artikkel 12 ||   ||   || Artikkel 21
   || Artikkel 13 ||   ||   || Artikkel 22
   ||   || Artikkel 3 ||   || ---------------
   ||   || Artikkel 3a ||   || Artikkel 23
   ||   || Artikkel 4 ||   || ---------- ----
   ||   || Artikkel 7 ||   || ---------- ----
   ||   || Artikkel 8 ||   || ---------- ----
   ||   ||   ||   || Artikli 24 lõiked 1 ja 2
   ||   ||   || Artikli 3 lõige 3 || ---------- ----
   ||   ||   || Artiklist 2 kuni artikli 3 lõikeni 2 || -------------
   ||   ||   || Artikli 3 lõiked 4–7 || -------------
   || Artikli 17 lõige 1 ||   ||   || Artikkel 25
   ||   ||   ||   || Artikkel 26
 Artikli 5 lõiked 1–3 ||   ||   ||   || Artikli 27 lõiked 1–3
 Artikli 5 lõiked 4 ja 5 ||   ||   ||   || -------------
 Artikli 10 lõiked 2 ja 3 ||   ||   ||   || Artikli 28 lõiked 1 ja 2
 Artikkel 6 ||   ||   ||   || Artikkel 29
 Artikkel 7 ||   ||   ||   || Artikkel 30
 Artikkel 8 ||   ||   ||   || Artikkel 31
   || Artikkel 4 ||   ||   || -------------
   ||   ||   || Artikkel 9 || -------------
   || Artikkel 18 ||   ||   || Artikkel 32
 Artikkel 9 ||   ||   ||   || Artikkel 33
 Artikli 12 lõiked 2–4 ||   ||   ||   || Artikli 34 lõiked 1–3
 Artikli 12 lõige 1 ||   ||   ||   || -------------
   || Artikkel 18a ||   ||   || ---- --------
   ||   || Artikkel 10 ||   || ----- -------
 Artikkel 13 ||   ||   ||   || Artikkel 35
 Artikkel 13a ||   ||   ||   || Artikkel 36
   ||   ||   || Artikkel 10 || -------------
   ||   ||   || Artikkel 11 || Artikkel 37
   || Artikli 19 lõige 1 ||   ||   || Artikkel 38
   || Artikli 19 lõige 2 ||   ||   || -------------
   || I lisa ||   || V lisa || I lisa
   ||   ||   || I lisa || -----------
   || II lisa ||   ||   || II lisa
   ||   ||   || II lisa || ----------
   ||   ||   ||   || III lisa
   ||   ||   || III lisa || ----------
   ||   ||   || IV lisa || -----------
é
[1]               Raammäärus
((EÜ) nr 549/2004), millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva
loomiseks; Teenuse osutamise määrus ((EÜ) nr 550/2004),
aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas; Õhuruumi
määrus ((EÜ) nr 551/2004) õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses
Euroopa taevas; Koostalitlusvõime määrus ((EÜ) nr 552/2004) Euroopa
lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta.
[2]               Ülevaade
ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevatest õigusaktidest on esitatud meetmete
paketi SES2+ mõjuhinnangu dokumendi III lisas.
[3]                      Määrus (EÜ) nr 216/2008, muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009.
[4]               Kuigi
komisjoni 2012. aasta juuli tegevuskavaga Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu
Nõukogu ja Euroopa Komisjoni detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühisavalduse
rakendamiseks on ette nähtud kõikide ELi ametite nimede vastavusse viimine
ühtse vormistandardiga, kasutatakse käesolevas seletuskirjas selguse huvides
läbivalt praegu kehtivat nimekuju Euroopa Lennundusohutusamet (EASA).
Seadusandliku ettepaneku teksti on kohandatud kooskõlas uue ühisavalduse ja
tegevuskavaga ning selles on kasutusel standardile vastav nimi „Euroopa Liidu
Lennundusamet (EAA)”.
[5]               Nõukogu
määrus (EÜ) nr 219/2007; Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi
(SESAR) on ühtse Euroopa taeva tehniline sammas ja kõiki lennundusvaldkondi
hõlmav lennuliikluse korraldamise täiustamise programm.
[6]               Määruse
(EÜ) nr 216/2008 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009) artikkel 65a.
[7]               COM(2012) 573 (final).
[8]               Määrus (EÜ) nr 216/2008.
[9]               Nagu
eespool mainitud, on EASA algmääruse kavandatavad muudatused tehnilist laadi,
mistõttu neid ei analüüsita mõjuhinnangu kontekstis.
[10]             http://ec.europa.eu/governance/impact/planned_ia/roadmaps_2013_en.htm#MOVE
.
[11]             EÜT
C 103 E, 30.4.2002, lk 1.
[12]             EÜT
C 241, 7.10.2002, lk 24.
[13]             EÜT C 278, 14.11.2002, lk 13.
[14]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
[15]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.
[16]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.
[17]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.
[18]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
[19]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
[20]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
[21]             Vt ELT L 96, 31.3.2004, lk 9.
[22]             ELT
L 96, 31.3.2004, lk 20.
[23]             ELT
L 96, 31.3.2004, lk 10.
[24]             ELT
L 96, 31.3.2004, lk 20.
[25]             EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.
[26]             EÜT L 225, 12.8.1998,
lk 27.
[27]             EÜT L 225, 12.8.1998, lk 27.
[28]             ELT
L 95, 9.4.2009, lk 41.
[29]             EÜT L 220,
30.8.1993, lk 23.
[30]             EÜT L 184,
17.7.1999, lk 23.
[31]             EÜT C 38, 6.2.2001, lk 3.
[32]             EÜT L 187, 29.7.1993, lk 52. +Direktiivi
on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ)
nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
[33]             EÜT L 95, 10.4.1997, lk 16. Direktiivi
on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2082/2000 (EÜT L 254,
9.10.2000, lk 1).
[34]             EÜT L 254, 9.10.2000, lk 1. Määrust on
viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 980/2002 (EÜT L 150, 8.6.2002,
lk 38).
[35]             ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.
[36]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[37]             ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.
[38]             ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.
[39]             ELT C 179, 1.8.2006, lk 2.
[40]             ELT L 96,
31.3.2004, lk 10.
[41]             ELT
L 95, 9.4.2009, lk 41.
[42]             ELT L 64, 2.3.2007, lk 1.
[43]             ELT
L 96, 31.1.2004, lk 33.
[44]             12. veebruari 1981. aasta protokolliga
muudetud ning 27. juuni 1997. aasta protokolliga üle vaadatud
konventsioon.
[45]             Ö Eurocontrol
asutati 13. detsembril 1960. aastal aeronavigatsiooni ohutuse alast koostööd
käsitleva rahvusvahelise konventsiooniga, mida on muudetud 12. veebruaril 1981
Brüsselis allkirjastatud protokolliga ning mis on läbi vaadatud 27. juuni 1997.
aasta protokolliga. Õ
[46]             ELT
L 96, 31.3.2004, lk 20.
[47]             ELT
L 96, 31.3.2004, lk 10.
[48]             ELT
L 96, 31.3.2004, lk 26.
[49]             EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.
[50]             EÜT
L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/48/EÜ
(EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).
[51]             ELT L 79,
19.3.2008, lk 1.
[52]             ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.