				|

		52011PC0285

			EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta /* KOM/2011/0285 lõplik - COD 2011/0137 */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1.        Taustteave
Aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu
strateegiat käsitlevas komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal”[1] rõhutati innovatsiooni tähtsust
majanduskasvule ja tööhõivele. Intellektuaalomandiõigused on selles võtmevaldkonnas
olulise tähtsusega, kuna tagavad maksimaalse kasu teadustegevusest,
innovatsioonist ja loometegevusest. Intellektuaalomandiõiguste rikkumised ja
sellega kaasnev õigusi rikkuvate kaupadega kauplemine valmistab eelkõige
globaliseerunud majanduse tingimustes aina enam muret. Lisaks tööstusele
põhjustatavatele majanduslikele tagajärgedele võivad intellektuaalomandiõigusi
rikkuvad kaubad kujutada endast tõsist ohtu tarbijate tervisele ja ohutusele.
Oma teatises ühtse turu kohta[2]
rõhutas komisjon seepärast uuesti, et tolliasutused peaksid läbivaadatud
õigusaktide abil suutma pakkuda intellektuaalomandiõiguste paremat kaitset.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1383/2003 on
sätestatud intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega kaupade suhtes
võetava tollimeetmed ja see on tähtis element ELi intellektuaalomandiõiguste
kaitse ja jõustamise strateegias. 2008. aasta septembris kutsus nõukogu[3] komisjoni ja liikmesriike kõnealust määrust
läbi vaatama ning esitama parandusettepanekuid selliseid õigusi rikkunud kaupade
suhtes võetavate meetmete õigusliku raamistiku kohta ning neid hindama.
Komisjon töötas välja uue tollialase
tegevuskava intellektuaalomandiõiguste rikkumiste vastu võitlemiseks aastateks
2009–2012. Komisjoni ettevalmistatud ja nõukogu kinnitatud tegevuskava[4] põhilised elemendid hõlmavad õigusakte,
tegevuse tulemuslikkust, koostööd tööstuse esindajatega, rahvusvahelist
koostööd ja teadlikkuse tõstmist. Määruse läbivaatamine lülitati kavasse ja
selle teostas komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega töörühma kaudu, mis
loodi programmi „Toll 2013” raames ning mis koosnes liikmesriikide tolliametite
ekspertidest.
Teatavad 2008. aasta lõpus esinenud juhtumid,
kus tolliasutused pidasid kinni läbi ELi transiidina liikuvad ravimisaadetised,
põhjustasid muret teatavate WTO liikmete, Euroopa Parlamendi liikmete,
valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna liikmete hulgas.
Väideti, et sellised meetmed võivad takistada seaduslikku kauplemist
geneeriliste ravimitega, olles seeläbi vastuolus ELi võetud kohustusega
hõlbustada arengumaade juurdepääsu ravimitele ning rikkudes ka WTO eeskirju.
Need vahejuhtumid viisid ühelt poolt ELi ning teiselt poolt India ja Brasiilia
vaheliste vaidlusteni WTOs, mis näitasid koos asjakohaste WTOs ELi, India ja
Brasiilia vahel toimunud konsultatsioonide käigus väljendatud kahtlustega, et
asjakohased tolliasutuste poolt intellektuaalomandiõiguste jõustamist
käsitlevad ELi õigusaktid vajaksid õiguskindluse suurendamiseks täiendavat
täpsustamist.
1.2.        Kooskõla muude ELi tegevuspõhimõtetega
Ettepanek on kooskõlas ELi pikaajalise
intellektuaalomandiõiguste kaitse poliitika ja strateegiaga. Seda poliitikat on
kajastatud komisjoni mitmetes teatistes, näiteks „Euroopa 2020. aastal” ja
ühtse turu akti käsitlev teatis[5].
Intellektuaalomandiõiguste kaitse soodustab innovatsiooni ja selle tulemuslikul
jõustamisel on positiivne mõju tööhõivele, tarbijatele ja ühiskonnale
tervikuna.
Intellektuaalomandiõiguste jõustamine piiril
tolli poolt täiendab jõustamist siseturul, samuti kaubandusalgatusi kolmandate
riikidega ning rahvusvahelistel foorumitel. Ettepanek moodustab lahutamatu osa
strateegilisest raamistikust, mis on esitatud komisjoni uues, [… mai 2011.
aasta] teatises, mis käsitleb intellektuaalomandiõiguste ühtset turgu.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.        Üldsusega konsulteerimine
Üldsusega konsulteeriti selleks, et kõigil
sidusrühmadel oleks piisav võimalus anda oma panus määruse (EÜ) nr 1383/2003
läbivaatamisse. Üldsusega konsulteerimise käigus saadi 89 vastust eri
sidusrühmadelt, sh õiguste omajatelt, rahvusvahelise kaubandusega seotud
teenuste pakkujatelt, nt ekspediitorid ja vedajad, juristidelt,
teadusasutustelt, valitsusvälistelt organisatsioonidelt, riigiasutustelt ja
kodanikelt.
Vastajatele peamist huvi pakkuvad teemad olid
määruse reguleerimisala seoses olukordadega, kus tolliasutused võivad võtta
meetmeid, ning see, mis ulatuses on intellektuaalomandiõigused määrusega
hõlmatud, lihtsustatud menetlus üldiselt ning seoses väikeste partiide,
ladustamiskulude ja kauba hävitamisega.
2.2.        Mõju hindamine
Mõju hindamise aruandes määrati kindlaks
tollimeetmeid ja piiril toimuvat intellektuaalomandiõiguste jõustamist
käsitlevad poliitikavalikud ja hinnati neid. Peamised hõlmatud valdkonnad olid
piiril toimuva intellektuaalomandiõiguste jõustamise tugevdamise ulatus, mis
aitaks tollil, õiguste omajatel ja muudel sidusrühmadel toime tulla
jõustamisega seotud haldus- ja majandusliku koormusega, ning vajadus tagada
tulemuslikkus ja vastavus kõigi asjakohaste juriidiliste kohustustega.
Mõju hindamise aruandes vaadeldi kolme eri
valikut, vajaduse korral koos mitme allvalikuga. Esimese valikuga nähti ette nn
alusstsenaarium, mille korral komisjon ei võtaks mingeid meetmeid ja säiliks
kehtiv olukord. Teise valikuga nähti ette teatavad mitteseadusandlikud meetmed,
mille korral komisjon teeks ettepanekuid koolitusalgatusteks, suuniste
väljatöötamiseks ning parimate tavade vahetamiseks. Kolmas valik oli, et
komisjon teeks ettepaneku olemasolevat õigusraamistikku muuta. Selle valiku
raames oleks võimalik iga määratletud probleemi puhul valida mitme allvaliku
vahel.
·      1. valik tuleks kõrvale jätta, kui komisjon tahaks asjakohaselt
arvestada nõukogu taotlusega õigusaktide läbivaatamiseks ning murega, mida
sidusrühmad väljendasid konsultatsioonide käigus seoses kehtivate õigusaktide
reguleerimisala ja rakendamisega.
·      2. valik lahendaks nimetatud probleemid vaid osaliselt. Suunised
ja selgitavad märkused võiksid aidata selgitada kohaldatavaid menetlusi või
seda, kuidas kohaldada seadusandluse põhiprintsiipe. Selliste
mitteseadusandlike meetmete abil ei saaks siiski saavutada mõnesid
intellektuaalomandiõiguste ulatuse laiendamise eesmärke ega muuta menetlusi
kohustuslikuks kogu ELis.
·      3. valik tagaks maksimaalse õiguskindluse selles osas, et
hõlmataks kehtiva määrusega hõlmamata intellektuaalomandiõigused, ühtlustataks
menetlused ja selgitataks menetlust. Selle valiku all esitati kaks allvalikut.
1. allvalikuga nähti ette käesoleva määrusega juba hõlmatud võimalike õiguste
rikkumiste liikide laiendamine, nt seoses mitte ainult võltsitud kaubaga, vaid
kaubaga, mis rikub mis tahes kaubamärgiõigusi. 2. allvalik hõlmas
1. allvalikut ja laiendas määrust hõlmatud intellektuaalomandiõiguste
osas.
Mõju hindamises järeldati, et parim lahendus
kõigi esiletoodud probleemide lahendamiseks ja kõigi mõjutatud isikute rühmade
suhtes tasakaalustatud tulemuse tagamiseks oleks määruse muutmine.
3.           ÕIGUSLIK ALUS JA SIUBSIDIAARSUS
Intellektuaalomandi kaubanduslikud aspektid on
ühise kaubanduspoliitika raamistiku osa Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikliga 207 nähakse ette volitused ühise kaubanduspoliitika rakendamise
meetmete vastuvõtmiseks. Seepärast on ettepaneku õiguslik alus Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikkel 207.
Määrus on seotud intellektuaalomandiõiguste
kaubandusaspektidega sel määral, et selles käsitletakse meetmeid, mis
võimaldavad tollil jõustada piiril intellektuaalomandiõigusi rahvusvahelisel
turul kaubeldavate kaupade suhtes. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3
lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Liidul on ainupädevus ühise
kaubanduspoliitika valdkonnas.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanekul ei ole mõju inimressurssidele ja
Euroopa Liidu eelarvele ning seepärast ei ole sellele lisatud finantsmääruse
(nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikliga 28
ettenähtud finantsselgitust.
5.           MUUDATUSED
Läbivaatamisel tuvastati, et
intellektuaalomandiõiguse jõustamist käsitlevate sätete tõhustamiseks on
õiguslikku raamistikku vaja teha mõned parandused, tagades samal ajal nende
sätete õigusselguse. Seepärast tehakse ettepanek asendada nõukogu määrus (EÜ)
nr 1383/2003 lisatud uue määruse eelnõuga.
Jõustamise tõhustamiseks tehakse ettepanek
laiendada määruse (EÜ) nr 1383/2003 reguleerimisala nii, et hõlmatud oleks ka
kaubanimed, pooljuhttoodete topoloogia ja kasulikud mudelid. Samuti tehakse
ettepanek laiendada määruse reguleerimisala, hõlmates paralleelkaubandusest ja
tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmisest tulenevad rikkumised ning ka muud
tolli poolt juba jõustatud õiguste rikkumised.
Määruse kohaselt säiliks tollil võimalus teha
intellektuaalomandiõiguste jõustamise eesmärgil kontrolle kõigis olukordades,
kus kaup on nende järelevalve all, ning esile tõstetaks intellektuaalomandit
käsitleva menetlusõiguse ja materiaalõiguse vahelist erinevust.
Määrusega kehtestataks ka menetlused, mis
võimaldaksid tollil teatavatel tingimustel loovutada kaup hävitamiseks ilma
eelnevate formaalsete ja kulukate kohtumenetlusteta. Menetlused oleksid
rikkumise liigiti erinevad. Võltsitud ja piraatkauba korral loetaks, et omanik
on kauba hävitamisega nõus, kui ta ei ole selgesõnaliselt hävitamisele vastu,
samas kui muudes olukordades peaks kauba omanik selgesõnaliselt väljendama oma
nõusolekut kauba hävitamiseks. Kui kokkulepet ei saavutata, peaks õiguste
omaaja algatama rikkumise tõendamiseks kohtumenetluse, vastasel juhul lastaks
kaup vabaks.
Tehakse ka ettepanek kohaldada avaldusega
hõlmatud võltsitud või piraatkauba kahtlusega kauba väikeste partiide suhtes
erimenetlust, mis võimaldaks kauba hävitada ilma õiguste omaja sekkumiseta.
Ettepanekusse on lisatud sätted seaduslike
kauplejate huvide kaitsmiseks tolli jõustamismenetluste võimalike
kuritarvituste eest ning põhiõiguste harta põhimõtete ülevõtmiseks määrusse.
Selleks tuleks määruses selgitada kahtlase kauba kinnipidamise tähtajad,
tingimused, mille alusel toll edastab kaubasaadetisi käsitleva teabe õiguste
omajatele, tingimused, mille alusel saab taotleda tollikontrolli all hoitava,
intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega kauba, v.a võltsitud ja
piraatkauba hävitamise menetluse kohaldamist, ja kaitseõigus. Sel viisil saaks
uuest määrusest tugevam jõustamisvahend, mis tõhustaks ühtlasi tollimeetmete õiguspärasust.
Paljude sidusrühmade tähelepanu köitis intellektuaalomandiõigusi rikkuva kauba
ladustamis- ja hävitamiskulude küsimus. Määruses oleks endiselt sätestatud, et
tolli poolt otseselt kantud ladustamis- ja hävitamiskulud võtab üle
tollimeetmeid taotlev õiguste omaja, mis ei takista teda võtmast õiguslikke
meetmeid nende kulude sissenõudmiseks algselt vastutavalt osaliselt. Tehakse ka
ettepanek kehtestada oluline erand väikestele partiidele, mille ladustamis- ja
hävitamiskulud kannaks toll.
2011/0137 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
intellektuaalomandiõigusi käsitlevate
tollialaste õigusaktide rakendamise kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 207,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[6],
võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori
arvamust,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liidu Nõukogu nõudis oma 25. septembri
2008. aasta resolutsioonis Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse
üldise kava kohta[7]
nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1383/2003 (teatavate
intellektuaalomandiõiguste rikkumises kahtlustatavate kaupade suhtes võetava
tollimeetme ja kõnealuseid õigusi rikkuvaks tunnistatud kaupade suhtes
võetavate meetmete kohta)[8]
läbivaatamist.
(2)
Intellektuaalomandiõigusi rikkuva kauba turustamine
kahjustab olulisel määral õiguste omajaid, seadusi järgivaid tootjaid ja
kauplejaid. See eksitab ka tarbijaid ja võib mõnel juhul ohustada nende tervist
ja ohutust. Selline kaup tuleks hoida turult eemal nii palju kui võimalik ja
tuleks vastu võtta meetmed, et tõhusalt käsitleda kõnealust ebaseaduslikku
tegevust, piiramata seejuures seaduslikku kauplemist.
(3)
Määruse (EÜ) nr 1383/2003 läbivaatamine näitas, et
õiguslikku raamistikku tuleb teha teatavad parandused, et tugevdada
intellektuaalomandiõiguste jõustamist ja tagada ka asjakohane õigusselgus,
võttes sealjuures arvesse majandus-, kaubandus- ja õigusvaldkonna arengut.
(4)
Tolliasutused peaksid intellektuaalomandiõiguste
jõustamiseks olema võimelised kontrollima ELi tolliterritooriumil
tollijärelevalve alla kuuluvat või kuuluma pidanud kaupa.
Intellektuaalomandiõiguste jõustamine piiril, olenemata sellest, kus kaup
nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse
tolliseadustik)[9]
mõistes tollijärelevalve all on või oleks pidanud olema, võimaldab ressursse
hästi ära kasutada. Kui toll peab kauba piiril kinni, on vaja üht õiguslikku
menetlust, samas kui sellise turult leitud kauba korral, mis on laiali jaotatud
ja jaemüüjatele tarnitud, oleks sama jõustamise taseme saavutamiseks vaja mitut
eri menetlust. Erand tuleks teha eesmärgipärase kasutamise korra alusel vabasse
ringlusse lubatud kaubale, kuna selline kaup jääb tollijärelevalve alla isegi
siis, kui see on lubatud vabasse ringlusse. Samuti on asjakohane mitte
kohaldada määrust kauba suhtes, mida reisijad kannavad isiklikus pagasis, kui
see kaup on nende isiklikuks tarbeks ja puuduvad märgid selle kohta, et
tegemist on kaubaveoga.
(5)
Määrus (EÜ) nr 1383/2003 ei hõlma teatavaid
intellektuaalomandiõigusi ja sellest on välja jäetud teatavad rikkumised.
Selleks et intellektuaalomandiõiguste jõustamist tugevdada, peaks tollikontrolli
seega laiendama rikkumiste muudele liikidele, nt paralleelkaubandusest
tulenevad rikkumised, samuti muudele tolli poolt juba jõustatud, kuid määrusega
(EÜ) nr 1383/2003 hõlmamata õiguste rikkumistele. Samal põhjusel on asjakohane
hõlmata käesoleva määruse reguleerimisalaga lisaks määrusega (EÜ) nr 1383/2003
juba hõlmatud õigustele ka kaubanimed, kui need on asjaomase riigi siseriiklike
õigusaktide raames kaitstud intellektuaalomandi ainuõigustega, pooljuhttoodete
topoloogia, kasulikud mudelid ja tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise
seadmed, samuti intellektuaalomandi mis tahes ainuõigused, mis on kehtestatud
ELi õigusaktidega.
(6)
Käesolevas määruses on menetluseeskirjad
tolliasutuste jaoks. Seega ei kehtestata käesoleva määrusega mingeid uusi kriteeriume
kohaldatava intellektuaalomandiõiguse rikkumise kindlakstegemiseks.
(7)
Käesolev määrus ei peaks mõjutama sätteid, mis
käsitlevad kohtute pädevust, eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001
(kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades)[10] sätteid.
(8)
Igal isikul, kes on võimeline algatama oma nimel
kohtumenetluse seoses intellektuaalõiguse võimaliku rikkumisega, peaks olema
õigus esitada tolliasutuste sekkumise taotlus, olenemata sellest, kas ta on
kõnealuse õiguse omaja või mitte.
(9)
Selleks et tagada intellektuaalomandiõiguste
jõustamine kogu ELis, on asjakohane ette näha, et kui isik, kellel on õigus
meetmetaotlus esitada, soovib saada kogu liidu territooriumi hõlmavat
intellektuaalomandiõiguse kaitset, võib kõnealune isik taotleda liikmesriigi
tolliasutustelt sellise otsuse vastuvõtmist, millega nõutakse meetmete võtmist
kõnealuse liikmesriigi tolliasutustelt ja mis tahes muu sellise liikmesriigi
tolliasutustelt, kus intellektuaalomandiõiguse kaitset soovitakse.
(10)
Selleks et tagada intellektuaalomandiõiguste kiire
jõustamine, tuleks ette näha, et kui tolliasutustel on piisava tõendusmaterjali
alusel põhjust kahtlustada, et nende järelevalve all olev kaup rikub
intellektuaalomandiõigusi, võivad need tolliasutused omal algatusel või
taotluse alusel peatada kauba ringlusse lubamise või selle kinni pidada, et
võimaldada isikutel, kellel on õigus tolliasutuste sekkumise taotlus esitada,
algatada menetlus intellektuaalomandiõiguse rikkumise kindlakstegemiseks.
(11)
Kui intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega
kaup ei ole võltsitud või piraatkaup, võib tolliasutustel olla raske üksnes
visuaalse kontrolli alusel kindlaks määrata, kas intellektuaalomandiõigust võib
olla rikutud. Seepärast on asjakohane ette näha, et menetlus tuleks algatada,
välja arvatud juhul, kui asjaomased isikud, nimelt kauba valdaja ja õiguse
omaja lepivad kokku, et kaup loovutatakse hävitamiseks. Selliste menetlustega
tegelevad pädevad asutused peaksid kindlaks tegema, kas tegemist on
intellektuaalomandiõiguse rikkumisega, ja võtma vastu asjaomaste
intellektuaalomandiõiguste rikkumisi käsitlevad asjakohased otsused.
(12)
Määrus (EÜ) nr 1383/2003 võimaldas liikmesriikidel
näha ette menetluskord, mille kohaselt lubatakse hävitada teatavat kaupa ilma
igasuguse kohustuseta algatada menetlus intellektuaalomandiõiguse rikkumise
kindlakstegemiseks. Nagu tunnistati Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008.
aasta resolutsioonis võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele,[11] on see menetluskord osutunud väga edukaks
liikmesriikides, kus seda on olnud võimalik kasutada. Seepärast tuleks
kõnealune menetluskord teha kohustuslikuks nende silmnähtavate rikkumiste
suhtes, mida tolliasutustel on kerge tuvastada üksnes visuaalse kontrollimise
teel, ja seda tuleks kohaldada õiguste omaja taotlusel, kui deklarant või kauba
valdaja ei ole hävitamise vastu.
(13)
Selleks et halduskoormust ja kulusid nii palju kui
võimalik vähendada, tuleks võltsitud või piraatkauba väikeste partiide suhtes
kehtestada erimenetlus, mis võimaldaks kauba hävitada ilma õiguste omaja
nõusolekuta. Selleks et kehtestada piirmäärad, millest allapoole jäävaid
saadetisi loetakse väikesteks partiideks, tuleks käesoleva määrusega volitada
komisjoni võtma kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
üldkohaldatavad mitteseadusandlikud aktid. Tähtis on, et komisjon peaks
ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide
tasandil.
(14)
Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide
ettevalmistamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning
sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(15)
Parema õigusselguse huvides ja selleks, et kaitsta
seaduslike kauplejate huvisid piiril toimuvate tolli jõustamismenetluste
võimalike kuritarvituste eest, on asjakohane muuta intellektuaalomandiõiguse
rikkumise kahtlusega kauba kinnipidamise tähtaegasid, tingimusi, mille alusel
toll edastab kaubasaadetisi käsitleva teabe õiguste omajatele, tingimusi, mille
alusel saab taotleda tollikontrolli all hoitava, intellektuaalomandiõiguste
rikkumise kahtlusega kauba, v.a võltsitud ja piraatkauba hävitamise menetluse
kohaldamist, ja lisada säte, mille kohaselt kauba valdaja võib väljendada oma
seisukohti, enne kui tolliamet teeb tema jaoks kahjuliku otsuse.
(16)
Võttes arvesse tolliasutuste poolt kõnealuses
valdkonnas vastuvõetud meetmete ajutist ja ennetavat iseloomu ning meetmetest
mõjutatud osaliste vastandlikke huve, tuleks menetluste teatavaid aspekte
kohandada, et tagada määruse sujuv kohaldamine, austades asjaomaste isikute
õigusi. Seega peaksid tolliasutused seoses käesolevas määruses kavandatud
mitmesuguste teatamistega teavitama tollikäitlust või kauba olukorda
käsitlevate dokumentide alusel kõige sobivamat isikut. Asjaomastele isikutele
saadetud teadete kõigi tähtaegade kooskõlastamiseks tuleks hakata käesolevas
määruses sätestatud nõutavate teatamiste tähtaegu arvestama sellest hetkest,
kui tolliasutused need välja saatsid. Ajavahemik, mille jooksul on õigus anda
selgitusi, enne kui kahjulik otsus tehakse, peaks olema kolm tööpäeva,
eeldusel, et meetmetaotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on
vabatahtlikult taotlenud tolliasutustelt meetmete võtmist ja et deklarandid või
kauba valdajad peavad olema teadlikud oma kauba eriolukorrast, kui see pannakse
tollijärelevalve alla. Juhul, kui tegemist on väikeste partiide suhtes
kohaldatava erimenetlusega, millega tarbijad on tõenäoliselt otseselt seotud ja
mille puhul ei saa eeldada sama kõrget hoolsuse taset kui muude ettevõtjate
puhul, kes harilikult on tolliformaalsuste teostamisega seotud, tuleks
kõnealust ajavahemikku oluliselt pikendada.
(17)
14. novembril 2001 Dohas toimunud WTO
neljandal ministrite konverentsil vastuvõetud TRIPS lepingut ja rahvatervist
käsitleva Doha deklaratsiooni kohaselt saab ning tuleks TRIPS lepingut
tõlgendada ja rakendada viisil, mis toetab WTO liikmesriikide õigust kaitsta
rahva tervist, ning eelkõige soodustada kõigi juurdepääsu ravimitele. Eelkõige selliste ravimite korral, mille puhul
Euroopa Liidu territooriumi läbimine ladustamisega või ladustamiseta,
ümberjaotamisega või veoliigi või -vahendi vahetamisega on ainult osa tervest
teekonnast, mis algab ja lõpeb väljaspool ELi territooriumi, peaksid
tolliasutused intellektuaalomandiõiguste rikkumise ohtu hinnates kaaluma, kas
on tõenäoline, et kõnealune kaup suunatakse kõrvale ELi turule.
(18)
Tõhususe huvides tuleks kohaldada nõukogu 13.
märtsi 1997. aasta määruse (EÜ) nr 515/97 (liikmesriikide haldusasutuste
vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst
tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise
tagamiseks)[12]
sätteid.
(19)
Tolliasutuste vastutust tuleks reguleerida
liikmesriikide õigusaktidega, kuigi see, et tolliasutused on rahuldanud
meetmetaotluse, ei tohiks anda otsuse saajale õigust kompensatsiooniks juhul,
kui sellist kaupa ei ole avastanud tolliasutus ja see lastakse ringlusse või
kui ei võeta meetmeid selle kinnipidamiseks.
(20)
Kui tolliasutused võtavad meetmeid eelneva taotluse
alusel, on asjakohane ette näha, et tolliasutustelt meetmetaotluse rahuldamist
käsitleva otsuse saaja peaks hüvitama kõik kulud, mis tolliasutused on kandnud
seoses tema intellektuaalomandiõiguste jõustamiseks võetud meetmetega. See ei
tohiks takistada otsuse saajal nõuda hüvitist rikkujalt või muudelt isikutelt,
keda võib asjaomase liikmesriigi õigusaktide alusel vastutavaks pidada. Kulusid
ja kahju, mis on tekkinud muudele isikutele kui tolliametitele sellise
tollimeetme tagajärjel, kus kaup peetakse kinni kolmanda isiku kaebuse alusel
seoses intellektuaalomandiõigusega, tuleks reguleerida iga konkreetse juhtumi
puhul eriõigusaktiga.
(21)
Intellektuaalomandiõiguse jõustamine tolli poolt
hõlmab meetmetaotlusi käsitlevate otsustega seotud andmete vahetamist. Selline
andmete töötlemine hõlmab ka isikuandmeid ja peaks toimuma kooskõlas liidu
õigusega, mis on sätestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri
1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[13] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18.
detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste
andmete vaba liikumise kohta[14].
(22)
Selleks et tagada tolliasutustele esitatavate
meetmetaotluste ja tolliasutuste poolt võtta tulevate meetmete tähtaja
pikendamistaotluste vorme käsitlevate sätete kohaldamise ühetaolised
tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused standardvormide
kehtestamiseks.
(23)
Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr
182/2011,[15]
millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes. Kuigi käesoleva määruse rakendatavate
sätete teema jääb ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse, tuleks
rakendusaktide olemust ja mõju silmas pidades kasutada nende vastuvõtmiseks
nõuandemenetlust.
(24)
Määrus (EÜ) nr 1383/2003 tuleks kehtetuks
tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Sisu
ja reguleerimisala
1.           Käesolevas määruses
sätestatakse tingimused ja menetlused, mille alusel tolliasutused võtavad
meetmeid, kui intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kaup kuulub või
oleks pidanud kuuluma liidu tolliterritooriumil tollijärelevalve alla.
2.           Käesolevat määrust ei
kohaldata kauba suhtes, mis on vabasse ringlusse lubatud eesmärgipärase
kasutamise korra alusel nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 82 tähenduses.
3.           Käesolev määrus ei mõjuta
mingil määral liikmesriikide ja liidu intellektuaalomandiõigust.
4.           Käesolevat määrust ei
kohaldata reisijate isiklikus pagasis oleva mittekaubanduslikku laadi kauba
suhtes.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas
määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1.
„intellektuaalomandiõigused” –
1.1.
kaubamärk;
1.2.
disainilahendus;
1.3.
liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud autoriõigus
või mis tahes muu sellega seotud õigus;
1.4.
geograafiline tähis;
1.5.
liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud patent;
1.6.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr
469/2009[16]
kohane ravimite täiendava kaitse tunnistus;
1.7.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr
1610/96[17]
kohane taimekaitsevahendite täiendava kaitse tunnistus;
1.8.
nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94[18] kohane ühenduse sordikaitse;
1.9.
liikmesriigi õigusaktide kohane sordikaitse;
1.10.
liikmesriigi õigusaktide kohane pooljuhttoote
topoloogia;
1.11.
liikmesriigi õigusaktide kohane kasulik mudel;
1.12.
kaubanimi, kui see on liikmesriigi õigusaktide
raames kaitstud intellektuaalomandi ainuõigustega;
1.13.
mis tahes muu õigus, mis on ELi õigusaktide
kohaselt intellektuaalomandi ainuõigus;
2.
„kaubamärk” –
2.1.
nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009[19] kohane ühenduse kaubamärk;
2.2.
kaubamärk, mis on registreeritud liikmesriikides
või Belgia, Madalmaade ja Luksemburgi puhul Beneluxi intellektuaalomandi
büroos;
2.3.
kaubamärk, mis on registreeritud liikmesriigis
kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel;
2.4.
kaubamärk, mis on registreeritud ELis kehtivate
rahvusvaheliste kokkulepete alusel;
3.
„disainilahendus” –
3.1.
nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002[20] kohane ühenduse disainilahendus;
3.2.
liikmesriigis registreeritud disainilahendus;
3.3.
liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete
alusel registreeritud disainilahendus;
3.4.
ELis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel
registreeritud disainilahendus;
4.
„geograafiline tähis” –
4.1.
nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006[21] kohane põllumajandustoodete ja toiduainete
kaitstud geograafiline tähis või päritolunimetus;
4.2.
nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007[22] kohane veini geograafiline tähis või
päritolunimetus;
4.3.
nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/1991[23] kohane aromatiseeritud veini geograafiline
märgistus;
4.4.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ)
nr 110/2008[24]
kohane piiritusjookide geograafiline tähis;
4.5.
muude toodete kui veini, piiritusjookide,
põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiline tähis, kui see on kehtestatud
intellektuaalomandi ainuõigusena liikmesriigi või liidu õigusaktides;
4.6.
ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute
kohane ja nendes lepingutes sellisena nimetatud geograafiline tähis;
5.
„võltsitud kaup” –
5.1.
kaup, millega tehakse kaubamärki rikkuvaid
toiminguid ja mis on ilma loata varustatud kaubamärgiga, mis on identne sama
liiki kaupade õiguskaitse saanud kaubamärgiga või mida ei saa tema oluliste
tunnuste poolest sellisest kaubamärgist eristada;
5.2.
kaup, millega tehakse geograafilist tähist
rikkuvaid toiminguid ja millele on kantud seoses selle geograafilise tähisega
kaitstud nimetus või mõiste või mida on sellise nimetuse või mõistega
kirjeldatud;
6.
„piraatkaup” – kaup, millega tehakse autoriõigust
või sellega seotud õigust või disainilahendust rikkuvaid toiminguid ja mis on
registreeritud või registreerimata disainilahenduse valdaja nõusolekuta tehtud
koopia või kaupu tootvas riigis asuva õiguste omaja volitatud isiku loata
tehtud koopia, või kaup, mis sisaldab neid koopiaid;
7.
„intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega
kaup” – kaup, mille kohta on piisavalt tõendeid, veenmaks tolliasutusi selles,
et esmapilgul on need kaubad liikmesriigis, kus nad leitakse:
7.1.
kaup, millega tehakse ELi või kõnealuse
liikmesriigi õiguse kohast intellektuaalomandiõigust rikkuvaid toiminguid;
7.2.
seadmed, tooted või komponendid, mille abil
hoitakse kõrvale mis tahes tehnoloogiast, seadmest või komponendist, mis oma
tavapärase toimimise käigus takistab või piirab teostega seotud tegevust,
milleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste omaja ei ole luba andnud ja
millega rikutakse kõnealuse liikmesriigi õiguse kohast
intellektuaalomandiõigust;
7.3.
mis tahes vorm või matriits, mis on
eriotstarbeliselt kujundatud või kohandatud intellektuaalomandiõigusi rikkuva
kauba valmistamiseks, kui nende vormide või matriitside kasutamisega rikutakse
ELi või kõnealuse liikmesriigi õiguse kohaseid õigusevaldaja õigusi;
8.
„taotlus” – tolliasutustele esitatud nõue võtta
meetmeid, kui kahtlustatakse, et kaup rikub intellektuaalomandiõigust;
9.
„riiklik taotlus” – taotlus, milles liikmesriigi
tolliasutustelt nõutakse meetmete võtmist kõnealuses liikmesriigis;
10.
„liidu taotlus” – ühes liikmesriigis esitatud
taotlus, milles selle liikmesriigi tolliasutustelt ja ühe või enama muu
liikmesriigi tolliasutustelt nõutakse meetmete võtmist oma liikmesriikides;
11.
„taotleja” – isik, kes esitab taotluse oma nimel;
12.
„kauba valdaja” – isik, kes on kauba omanik või
kellel on samaväärne õigus kauba käsutamiseks, või isik, kelle tegeliku
kontrolli all kaup on;
13.
„deklarant ” – määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4
lõikes 18 osutatud deklarant;
14.
„hävitamine” – kauba füüsiline hävitamine,
ringlussevõtt või kõrvaldamine turustuskanaleist viisil, mis välistab taotluse
rahuldamist käsitleva otsuse saaja kahjustamise;
15.
„tollijärelevalve” – määruse (EMÜ) nr 2913/92
artikli 4 lõike 13 kohane tolliasutuste teostatav järelevalve;
16.
„liidu tolliterritoorium” – määruse (EMÜ)
nr 2913/92 artiklis 3 viidatud ühenduse tolliterritoorium;
17.
„kauba vabastamine” – toiming, millega toll teeb kauba
kättesaadavaks nende eesmärkide jaoks, mis tulenevad tolliprotseduurist,
millele kaup on suunatud.
Artikkel 3
Kohaldatav
õigus
Ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 864/2007[25] artiklit 8, kohaldatakse selle
kindlakstegemiseks, kas kõnealuste kaupade kasutamine annab alust kahtlustada
intellektuaalomandiõiguse rikkumist või on intellektuaalomandiõigust rikkunud,
selle liikmesriigi õigust, kus kaup ühes artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud
olukorras leitakse.
II PEATÜKK
TAOTLUSED TOLLIASUTUSTE SEKKUMISEKS
1. jagu
Meetmetaotluste esitamine
Artikkel 4
Isikud,
kellel on taotluse esitamise õigus
1.           Isikud, kellel on riikliku
või liidu taotluse esitamise õigus, on ühed järgmistest isikutest:
a)      intellektuaalomandiõiguste omajad;
b)      intellektuaalomandiõiguste kollektiivse
haldamise organisatsioonid, kes on autoriõiguste või seotud õiguste omajate
üldtunnustatud esindajad;
c)      kutselised intellektuaalomandi kaitse
organisatsioonid, kes on intellektuaalomandiõiguste omajate üldtunnustatud
esindajad;
d)      rühmad määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5
lõike 1 tähenduses, tootjarühmad määruse (EÜ) 1234/2007 artikli 118e tähenduses
või sarnased tootjarühmad, mis on nähtud ette liidu geograafilisi tähiseid
reguleerivate õigusaktidega ja mis esindavad geograafilist tähist kasutavaid tootjaid,
või selliste rühmade esindajad; ettevõtjad, kellel on õigus kasutada
geograafilist tähist, samuti sellise geograafilise tähise osas pädevad
kontrolliasutused.
2.           Lisaks lõikes 1 sätestatud
isikutele on riikliku taotluse esitamise õigus ka kõigil järgmistel isikutel:
a)      kõik muud isikud, kellel on
intellektuaalomandiõiguse kasutamise luba;
b)      tootjarühmad, mis on nähtud ette
liikmesriikide geograafilisi tähiseid reguleerivate õigusaktidega ja mis
esindavad geograafilist tähist kasutavaid tootjaid, või selliste rühmade
esindajad; ettevõtjad, kellel on õigus kasutada geograafilist tähist, samuti
sellise geograafilise tähise osas pädevad kontrolliasutused.
3.           Lisaks lõikes 1 sätestatud
isikutele on liidu taotluse esitamise õigus liidu tolliterritooriumi hõlmava
ainulitsentsi valdajal.
4.           Kõik isikud, kellel on
lõigete 1, 2 ja 3 alusel õigus esitada taotlus, peavad olema võimelised
algatama liikmesriigis, kus kaup leiti, menetluse intellektuaalomandiõiguste
rikkumise kohta.
Artikkel 5
Intellektuaalomandiõigused,
mille suhtes saab esitada liidu taotluse
Liidu taotluse saab esitada mis tahes
intellektuaalomandiõiguse suhtes, mida kohaldatakse kogu ELis.
Artikkel 6
Taotluste
esitamine
1.           Kui kahtlustatakse, et kauba
kasutamisega rikutakse intellektuaalomandiõigust, võivad artiklis 4 osutatud
isikud nõuda tolliasutustelt meetmete võtmist, esitades pädevale tolliasutusele
taotluse. Taotlus koostatakse lõikes 3 osutatud vormis.
2.           Iga liikmesriik nimetab
tolliasutuse, mis on pädev taotlusi vastu võtma ja menetlema. Liikmesriik
teavitab sellest komisjoni ja komisjon avalikustab liikmesriikide määratud
pädevate tolliasutuste nimekirja.
3.           Komisjon kehtestab
rakendusaktidega taotluse vormi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
vastavalt artikli 29 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.
Vormis nõutakse eelkõige, et taotleja esitaks
järgmise teabe:
(a)
taotleja andmed;
(b)
taotleja staatus artikli 4 tähenduses;
(c)
esitada tulevad täiendavad dokumendid, mis veenavad
tolliasutust selles, et taotleja on isik, kellel on taotluse esitamise õigus;
(d)
taotlejat esindava füüsilise või juriidilise isiku
volitused kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega, kus taotlus esitatakse;
(e)
jõustamist vajav(ad) intellektuaalomandiõigus(ed);
(f)
liidu taotluse korral: liikmesriik või
liikmesriigid, kus tolli sekkumist taotletakse;
(g)
konkreetsed ja tehnilised andmed autentse kauba
kohta, sh vajaduse korral pildid;
(h)
teave, mis tuleb vormile lisada ja mida on vaja
selleks, et tolliasutused saaksid kõnealuse kauba hõlpsasti tuvastada;
(i)
kogu asjaga seotud teave, mis võimaldab
tolliasutustel analüüsida ja hinnata asjakohas(t)e intellektuaalomandiõigus(t)e
rikkumise ohtu;
(j)
juriidilistes ja tehnilistes küsimustes taotlejat
esindava(te) isiku(te) nimi/nimed ja aadress(id);
(k)
taotleja kinnitus selle kohta, et ta teavitab pädevat
tolliasutust mis tahes artiklis 14 kirjeldatud olukorrast;
(l)
taotleja kinnitus selle kohta, et ta edastab ja
ajakohastab kogu asjaga seotud teabe, mis võimaldab tolliasutustel analüüsida
ja hinnata asjakohas(t)e intellektuaalomandiõigus(t)e rikkumise ohtu;
(m)
taotleja kinnitus vastutuse võtmise kohta artiklis
26 sätestatud tingimustel;
(n)
taotleja kinnitus selle kohta, et ta kannab
artiklis 27 nimetatud kulud vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud
tingimustele;
(o)
taotleja kinnitus selle kohta, et ta nõustub, et
tema esitatud andmeid töötleb komisjon.
4.           Kui taotluste kättesaamiseks
ja töötlemiseks on võimalik kasutada arvutisüsteeme, tuleb taotlused esitada
elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil.
5.           Kui taotlus on esitatud
pärast seda, kui tolliasutused on teatanud kauba vabastamise peatamisest või
kinnipidamisest vastavalt artikli 17 lõikele 4, peab see taotlus vastama
järgmistele täiendavatele nõuetele:
a)      see tuleb esitada pädevale tolliasutusele
nelja tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest
teatamisest;
b)      see peab olema riiklik taotlus;
c)      see peab sisaldama lõikes 3 nõutud
teavet. Taotleja võib siiski esitamata jätta lõike 3 punktides g–i nimetatud
andmed.
2. jagu
Meetmetaotlusi käsitlevad otsused
Artikkel 7
Taotluste
läbivaatamine
1.           Kui pädev tolliasutus leiab
taotluse kättesaamisel, et selles ei ole kogu artikli 6 lõikes 3 nõutud teavet,
nõuab pädev tolliasutus taotlejalt puuduva teabe esitamist kümne tööpäeva
jooksul alates teate saatmisest.
Sellistel juhtudel pikendatakse artikli 8 esimeses
lõigus nimetatud tähtaega seni, kuni asjakohane teave on kätte saadud.
2.           Kui taotleja ei esita
puuduvat teavet lõikes 1 nimetatud ajavahemiku jooksul, lükkab pädev
tolliasutus taotluse tagasi.
3.           Taotlejalt ei küsita tasu
taotluse läbivaatamisega kaasnevate halduskulude katmiseks.
Artikkel 8
Meetmetaotluste
rahuldamist või tagasilükkamist käsitlevatest otsustest teatamine
Pädev tolliasutus teavitab taotlejat oma otsusest
taotlus rahuldada või tagasi lükata 30 tööpäeva jooksul alates taotluse
saamisest.
Kui aga tolliasutused on taotlejat eelnevalt
teavitanud kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest, teavitab pädev
tolliasutus taotlejat oma otsusest taotlus rahuldada või tagasi lükata ühe
tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.
Artikkel 9
Meetmetaotlusi
käsitlevad otsused
1.           Riiklike taotluste
rahuldamist käsitlevad otsused, selliste otsuste kehtetuks tunnistamist või
muutmist käsitlevad otsused ja otsused, millega pikendatakse ajavahemikku,
mille jooksul tollil tuleb meetmeid võtta, jõustuvad riikliku taotluse
esitamise liikmesriigis alates nende vastuvõtmise kuupäevast.
2.           Liidu taotluste rahuldamist
käsitlevad otsused, selliste otsuste kehtetuks tunnistamist või muutmist
käsitlevad otsused ja otsused, millega pikendatakse ajavahemikku, mille jooksul
tollil tuleb meetmeid võtta, jõustuvad järgmiselt:
(a)
taotluse esitamise liikmesriigis alates
vastuvõtmise kuupäevast;
(b)
kõigis muudes liikmesriikides, kus tolli sekkumist
nõutakse, alates kuupäevast, mil tolliasutusi artikli 13 lõike 2 kohaselt
teavitatakse, ja eeldusel, et otsuse saaja on täitnud artikli 27 lõike 3
kohased kohustused.
Artikkel 10
Ajavahemik,
mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta
1.           Kui taotlus rahuldatakse,
määrab pädev tolliasutus kindlaks ajavahemiku, mille jooksul toll peab sekkuma.
Kõnealune ajavahemik algab taotluse rahuldamist
käsitleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast ja see ei kesta kauem kui üks aasta.
2.           Kui taotlus, mis on esitatud
pärast seda, kui tolliasutused on taotlejat eelnevalt teavitanud kauba
vabastamise peatamisest või kinnipidamisest vastavalt artikli 17 lõikele 4, ei
sisalda artikli 6 lõike 3 punktides g–i nimetatud andmeid, rahuldatakse see
ainult kõnealuse kauba vabastamise peatamiseks või kinnipidamiseks.
3.           Kui intellektuaalomandiõigus
kaotab kehtivuse või kui taotleja ei ole muudel põhjustel enam taotluse
esitamiseks õigustatud isik, ei võta tolliasutused mingeid meetmeid. Taotluse
rahuldanud tolliasutused tunnistavad rahuldamist käsitleva otsuse kehtetuks või
muudavad seda.
Artikkel 11
Selle
ajavahemiku pikendamine, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta
1.           Kui ajavahemik, mille jooksul
tolliasutustel tuleb meetmeid võtta, lõppeb, võib esialgse otsuse teinud
tolliasutus seda taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja taotlusel
pikendada, kui kõik käesoleva määruse kohased otsuse saaja võlad
tolliasutustele on tasutud.
2.           Kui taotlus selle ajavahemiku
pikendamiseks, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta, on esitatud
vähem kui 30 tööpäeva enne kõnealuse otsuse kehtivuse lõppu, võib pädev
tolliasutus pikendamisest keelduda.
3.           Taotluses selle ajavahemiku
pikendamiseks, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta, tuleb
teavitada kõigist artikli 6 lõikes 3 sätestatud andmete muudatustest.
4.           Pädev tolliasutus teavitab
taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajat pikendamisotsusest 30 tööpäeva
jooksul alates kõnealuse taotluse kättesaamisest.
5.           Pikendatud ajavahemik, mille
jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta, algab pikendamistaotluse
rahuldamist käsitleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast ja see ei kesta kauem kui
üks aasta.
Kui intellektuaalomandiõigus kaotab kehtivuse või
kui taotleja ei ole muudel põhjustel enam taotluse esitamiseks õigustatud isik,
ei võta tolliasutused mingeid meetmeid. Pikendamistaotluse rahuldanud
tolliasutused tunnistavad rahuldamist käsitleva otsuse kehtetuks või muudavad
seda.
6.           Otsuse saajalt ei küsita tasu
pikendamistaotluse läbivaatamisega kaasnevate halduskulude katmiseks.
7.           Komisjon kehtestab
rakendusaktidega pikendamistaotluse vormi. Kõnealused rakendusaktid võetakse
vastu vastavalt artikli 29 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.
Artikkel 12
Otsuse
muutmine seoses intellektuaalomandiõigustega
Pädev tolliasutus,
kes võttis vastu taotluse rahuldamist käsitleva otsuse, võib kõnealuse otsuse
saaja taotlusel muuta intellektuaalomandiõiguste loetelu selles otsuses.
Liidu taotluse
rahuldamist käsitleva otsuse korral piirduvad kõik intellektuaalomandiõiguste
lisamises seisnevad muudatused artikliga 5 hõlmatud intellektuaalomandiõigustega.
Artikkel 13
Pädeva
tolliasutuse teatamiskohustus
1.           Pädev tolliasutus, kellele
riiklik taotlus esitati, edastab oma liikmesriigi tolliasutustele järgmised
otsused kohe pärast nende vastuvõtmist:
(a)
riikliku taotluse rahuldamist käsitlevad otsused;
(b)
riikliku taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste
tühistamisotsused;
(c)
riikliku taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste
muutmisotsused;
(d)
otsused selle ajavahemiku pikendamise kohta, mille
jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta.
2.           Pädev tolliasutus, kellele
liidu taotlus esitati, edastab liidu taotluses osutatud liikmesriigi või
liikmesriikide tolliasutustele järgmised otsused:
(a)
liidu taotluse rahuldamist käsitlevad otsused
(b)
liidu taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste
tühistamisotsused;
(c)
liidu taotluse rahuldamist käsitlevate otsuste
muutmisotsused;
(d)
otsused selle ajavahemiku pikendamise või
pikendamisest keeldumise kohta, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid
võtta;
(e)
otsused, millega artikli 15 lõike 2 kohaselt
peatatakse tolliasutuste sekkumine.
Liidu taotluses osutatud liikmesriigi/-riikide
pädev tolliasutus edastab seejärel kohe need otsused sellesama liikmesriigi
tolliasutustele.
3.           Siis kui artikli 31 lõikes 3
osutatud komisjoni keskandmebaas on loodud, vahetatakse kõiki meetmetaotluste
kohta tehtud otsuseid käsitlevaid andmeid, täiendavaid dokumente ning
tolliasutuste ja liikmesriikide vahelisi teateid kõnealuse andmebaasi kaudu.
Artikkel 14
Taotluse
rahuldamist käsitleva otsuse saaja teatamiskohustus
Taotluse
rahuldamist käsitleva otsuse saaja peab teavitama otsuse vastu võtnud pädevat
tolliasutust järgmistest asjaoludest:
a)           mõni tema taotlusega hõlmatud
intellektuaalomandiõigus kaotab kehtivuse;
b)           otsuse saaja ei ole muudel põhjustel
enam taotluse esitamiseks õigustatud isik;
c)           artikli 6 lõikes 3 nõutud teabe
muudatused
Artikkel 15
Teatamiskohustuse
täitmata jätmine taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja poolt
1.           Kui taotluse rahuldamist
käsitleva otsuse saaja kasutab tolliasutustelt saadud teavet muul kui artiklis
19 sätestatud eesmärgil, võib pädev tolliasutus:
a)      peatada taotluse rahuldamist käsitleva
otsuse liikmesriigis, kus teave esitati või kus seda kasutati, kuni selle
ajavahemiku lõppemiseni, mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta;
b)      keelduda pikendamast ajavahemikku, mille
jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta.
2.           Pädev tolliasutus võib
otsustada peatada tolliasutuste sekkumine kuni selle ajavahemiku lõppemiseni,
mille jooksul tolliasutustel tuleb meetmeid võtta, kui otsuse saaja:
a)      ei täida artikli 14 kohast
teatamiskohustust;
b)      ei vasta artikli 18 lõike 2 tingimustele
proovide/näidiste tagastamise kohta;
c)      ei täida artikli 27 lõigete 1 ja 3
kohaseid kohustusi seoses kulude ja tõlkimisega;
d)      ei algata artikli 20 lõikes 1, artikli 23
lõikes 4 või artikli 24 lõikes 9 sätestatud menetlusi.
Liidu taotluse korral jõustub otsus tolliasutuste
sekkumise peatamise kohta ainult selles liikmesriigis, kus selline otsus vastu
võetakse.
III PEATÜKK
TOLLI SEKKUMIST REGULEERIVAD SÄTTED
1. jagu
Intellektuaalomandi rikkumise kahtlusega kauba
vabastamise peatamine või kinnipidamine
Artikkel 16
Taotluse
rahuldamisele järgnev kauba vabastamise peatamine või kinnipidamine
1.           Kui liikmesriigi
tolliasutused tuvastavad ühes artikli 1 lõikes 1 osutatud olukorras kauba, mida
kahtlustatakse meetmetaotluse rahuldamist käsitleva otsusega hõlmatud
intellektuaalomandiõiguse rikkumises, võtavad nad vastu otsuse peatada selle
kauba vabastamine või kaup kinni pidada.
2.           Enne kauba vabastamise
peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtmist võivad tolliasutused
taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajalt nõuda kogu asjakohase teabe
esitamist. Tolliasutused võivad anda otsuse saajale ka teavet kaubaartiklite
tegeliku või oletatava arvu ja nende laadi kohta ning vajaduse korral nende
kaubaartiklite pildid.
3.           Enne kauba vabastamise
peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtmist peavad tolliasutused
teatama oma kavatsusest deklarandile või – juhul kui kaup tuleb kinni pidada –
kauba valdajale. Deklarandile või kauba valdajale tuleb anda võimalus
väljendada oma seisukohti kolme tööpäeva jooksul alates sellise teate
saatmisest.
4.           Tolliasutused peavad
teavitama taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajat ja deklaranti või kauba
valdajat oma otsusest kauba vabastamine peatada või kaup kinni pidada ühe
tööpäeva jooksul alates oma otsuse vastuvõtmise päevast.
Deklarandi või kauba valdaja teavitamine hõlmab
teavet artiklis 20 muu kui võltsitud ja piraatkauba suhtes sätestatud õiguslike
tagajärgede ja artiklis 23 võltsitud ja piraatkauba suhtes sätestatud õiguslike
tagajärgede kohta.
5.           Tolliasutused peavad
teavitama taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajat ja deklaranti või kauba
valdajat selle kauba tegelikust või hinnangulisest kogusest ja tegelikust või
oletatavast laadist, mille vabastamine on peatatud või mis on kinnipeetud,
lisades vajadusel nende kaubaartiklite pildid.
6.           Kui kauba valdajaks peetakse
mitut isikut, ei ole tolliasutused kohustatud teavitama rohkem kui üht isikut.
Artikkel 17
Sellise
kauba vabastamise peatamine või kinnipidamine, mille kohta taotlust ei
rahuldatud
1.           Kui tolliasutused tuvastavad
ühes artikli 1 lõikes 1 osutatud olukorras oma tegevuse käigus kauba, mida
kahtlustatakse intellektuaalomandiõiguse rikkumises, võivad nad peatada selle
kauba vabastamise või kauba kinni pidada enne, kui neid on teavitatud selle
kauba suhtes tehtud taotluse rahuldamist käsitlevast otsusest.
2.           Enne kauba vabastamise
peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtmist võivad tolliasutused
ilma muud teavet kui kaubaartiklite tegelik või oletatav arv, nende laad ja
vajaduse korral pildid avaldamata nõuda igalt intellektuaalomandiõiguste
väidetavat rikkumist käsitleva taotluse esitamiseks õigustatud isikult kogu
asjakohase teabe esitamist.
3.           Enne kauba vabastamise peatamist
või kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtmist peavad tolliasutused teatama
oma kavatsusest deklarandile või – juhul kui kaup tuleb kinni pidada – kauba
valdajale. Deklarandile või kauba valdajale tuleb anda võimalus väljendada oma
seisukohti kolme tööpäeva jooksul alates sellise teate saatmisest.
4.           Tolliasutused peavad
teavitama kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest kõiki
intellektuaalomandiõiguste väidetavat rikkumist käsitleva taotluse esitamiseks
õigustatud isikuid ühe tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise peatamisest
või kinnipidamisest.
5.           Tolliasutused peavad kauba
vabastama või selle kinnipidamise lõpetama kohe pärast kõigi tolliformaalsuste
täitmist järgmistel juhtudel:
a)      kui nad ei ole ühe tööpäeva jooksul
alates kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest kindlaks teinud ühtki
isikut, kellel on õigus esitada intellektuaalomandiõiguste väidetavat rikkumist
käsitlevat taotlust;
b)      kui nad ei ole saanud artikli 6 lõike 5
kohast taotlust või on selle tagasi lükanud.
Tolliasutused peavad teavitama deklaranti või
kauba valdajat oma otsusest kauba vabastamine peatada või kaup kinni pidada ühe
tööpäeva jooksul alates oma otsuse vastuvõtmise päevast.
6.           Käesolevat artiklit ei
kohaldata kergesti rikneva kauba suhtes.
Artikkel 18
Sellise kauba kontrollimine, mille vabastamine on peatatud või mis on
kinni peetud, ning sellest proovide/näidiste võtmine
1.           Tolliasutused peavad andma
taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajale ja deklarandile või kauba
valdajale võimaluse kontrollida kaupa, mille vabastamine on peatatud või mis on
kinni peetud.
2.           Tolliasutused võivad võtta
proove ja esitada neid taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajale tema
nõudmisel ainult analüüsimiseks ning selleks, et lihtsustada järgnevat
menetlust seoses võltsitud ja piraatkaubaga. Kõnealuseid proove analüüsitakse
taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja omal vastutusel.
Kui asjaolud lubavad, antakse proovid/näidised
tagasi, kui tehniline analüüs on lõpetatud ja enne kui kaup vabastatakse või
selle kinnipidamine lõpetatakse.
3.           Tolliasutused peavad taotluse
korral ja juhul, kui see on teada, esitama taotluse rahuldamist käsitleva
otsuse saajale kaubasaaja, kaubasaatja ning deklarandi või kauba valdaja nimed
ja aadressid ning teabe tolliprotseduuri ja intellektuaalomandi rikkumise
kahtlusega kauba päritolu, lähte- ja sihtkoha kohta.
4.           Ladustamistingimused kauba
vabastamise peatamise või kinnipidamise ajaks, sh kuludega seotud sätted,
määrab iga liikmesriik.
Artikkel 19
Taotluse
rahuldamist käsitleva otsuse saaja luba kasutada teatavat teavet
Kui taotluse
rahuldamist käsitleva otsuse saaja on kätte saanud artikli 18 lõike 3 kohase
teabe, tohib otsuse saaja kasutada kõnealust teavet ainult järgmistel
eesmärkidel:
a)           algatada menetlus, et teha kindlaks,
kas intellektuaalomandiõigust on rikutud;
b)           nõuda hüvitist rikkujalt või muudelt
isikutelt, kui kaup hävitati kooskõlas artikli 20 lõikega 3 või artikli 23
lõikega 3.
2. jagu
Menetluse algatamine ja kauba eeldatav vabastamine
Artikkel 20
Menetluse
algatamine
1.           Kui muud kui artiklitega 23
ja 24 hõlmatud kaupa kahtlustatakse intellektuaalomandiõiguse rikkumises,
algatab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kümne tööpäeva jooksul
alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest
menetluse, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud.
Intellektuaalomandi rikkumise kahtlusega kergesti
rikneva kauba korral on esimeses lõikes osutatud menetluse algatamise
ajavahemik kolm tööpäeva alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist
käsitleva otsuse saatmisest.
2.           Tolliasutused annavad loa
kauba vabastamiseks või lõpetavad selle kinnipidamise kohe pärast kõigi
tolliformaalsuste täitmist, kui taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja ei
ole neid lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul teavitatud järgmisest:
a)      menetluse algatamisest, et teha kindlaks,
kas intellektuaalomandiõigust on rikutud;
b)      taotluse rahuldamist käsitleva otsuse
saaja ja kauba valdaja vahelisest kirjalikust kokkuleppest loovutada kaup
hävitamiseks.
3.           Lõike 2 punkti b kohase kauba
loovutamise kokkuleppe korral hävitatakse kaup tollikontrolli all taotluse
rahuldamist käsitleva otsuse saaja kulul ja vastutusel, välja arvatud juhul,
kui selle liikmesriigi õigusaktides, kus kaup hävitatakse, on ette nähtud
teisiti.
4.           Kui see on asjakohane, võivad
tolliasutused taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja taotlusel lõike 1
esimeses lõigus osutatud ajavahemikku pikendada kuni kümne tööpäeva võrra.
Kergesti rikneva kauba korral lõike 1 teises
lõigus osutatud ajavahemikku ei pikendata.
Artikkel 21
Kauba
eeldatav vabastamine
1.           Kui tolliasutusi on
teavitatud, et on algatatud menetlus, et teha kindlaks, kas disainilahenduse,
patendi-, või kasuliku mudeli õigust või sordikaitset on rikutud, ja artiklis
20 sätestatud ajavahemik on lõppenud, võib deklarant või kauba valdaja nõuda
tolliasutustelt kauba vabastamist või kinnipidamise lõpetamist.
Tolliasutused vabastavad kauba või lõpetavad selle
kinnipidamise ainult siis, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:
a)      deklarant või kauba valdaja on andnud
tagatise;
b)      asutus, mis on pädev kindlaks tegema, kas
intellektuaalomandiõigust on rikutud, ei ole heaks kiitnud ettevaatusabinõusid;
c)      kõik tolliformaalsused on täidetud.
2.           Lõike 1 punktis a nimetatud
tagatise annab deklarant või kauba valdaja kümne tööpäeva jooksul pärast
kuupäeva, mil tolliasutused on lõikes 1 osutatud tagatise kätte saanud.
3.           Tolliasutused kehtestavad
tagatise summas, mis on piisavalt suur, et kaitsta taotluse rahuldamist
käsitleva otsuse saaja huve.
4.           Tagatise andmine ei mõjuta
muid taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajale kättesaadavaid
õiguskaitsevahendeid.
Artikkel 22
Hävitamiseks
loovutatud kauba keelatud tollikäitlusviis
1.           Artiklite 20, 23 või 24
kohaselt hävitamiseks loovutatud kaupa ei tohi:
a)      lubada vabasse ringlusse;
b)      viia välja liidu tolliterritooriumilt;
c)      eksportida;
d)      reeksportida;
e)      suunata peatamismenetlusele;
f)       paigutada vabatsooni või -lattu.
2.           Tolliasutused võivad lubada
lõikes 1 nimetatud kauba toimetamist tollijärelevalve all liidu
tolliterritooriumil ühest kohast teise, selleks et need tollikontrolli all
hävitada.
3. jagu
Võltsitud ja piraatkaup
Artikkel 23
Hävitamine
ja menetluse algatamine
1.           Võltsitud või piraatkauba
kahtlusega kaupa võib tolli järelevalve all hävitada, ilma et oleks vaja
kindlaks määrata, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud selle liikmesriigi
siseriikliku õiguse alusel, kus kaup leitakse, kui kõik järgmised tingimused on
täidetud:
(a)
taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja on tolliasutusi
kirjalikult teavitanud oma nõusolekust hävitada kaup kümne tööpäeva jooksul või
kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise
peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest;
(b)
deklarant või kauba valdaja on tolliasutustele
kirjalikult kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup kümne tööpäeva jooksul või
kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba vabastamise
peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest.
2.           Kui deklarant või kauba
valdaja ei ole kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup lõike 1 punktis b
nimetatud ajavahemiku jooksul ega teatanud kauba vabastamise peatamist või
kinnipidamist käsitleva otsuse vastuvõtnud tolliasutustele ka oma vastuseisust
kauba hävitamisele, võivad tolliasutused lugeda, et deklarant või kauba valdaja
on kauba hävitamisega nõus.
Toll teatab sellest taotluse rahuldamist käsitleva
otsuse saajale.
Kui deklarant või kauba valdaja esitab kauba
hävitamise kohta vastuväiteid, teavitavad tolliasutused sellest taotluse
rahuldamist käsitleva otsuse saajat.
3.           Hävitamine toimub
tollikontrolli all taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kulul ja
vastutusel, välja arvatud juhul, kui selle liikmesriigi õigusaktides, kus kaup
hävitatakse, on ette nähtud teisiti. Enne hävitamist võib kaubast võtta
proove/näidiseid.
4.           Kui hävitamise kokkulepet ei
saavutata, algatab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kümne tööpäeva
jooksul või kergesti rikneva kauba korral kolme tööpäeva jooksul alates kauba
vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest menetluse,
et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud.
Kui see on asjakohane, võivad tolliasutused
taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja taotlusel esimeses lõigus osutatud
ajavahemikke pikendada kuni 10 tööpäeva võrra.
Kergesti rikneva kauba korral kõnealuseid
ajavahemikke ei pikendata.
5.           Kui see on asjakohane,
annavad tolliasutused loa kauba vabastamiseks või lõpetavad selle kinnipidamise
kohe pärast kõigi tolliformaalsuste täitmist, kui taotluse rahuldamist
käsitleva otsuse saaja ei ole neid teavitatud järgmisest:
(a)
lõike 1 punktis a nimetatud ajavahemike jooksul oma
nõusolekust kaup hävitada;
(b)
lõikes 4 nimetatud ajavahemiku jooksul menetluse
algatamisest, et teha kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud.
Artikkel 24
Erimenetlus
väikeste kaubapartiide hävitamiseks
1.           Käesolevat artiklit
kohaldatakse kauba suhtes siis, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:
(a)
kahtlustatakse, et tegemist on võltsitud või
piraatkaubaga;
(b)
tegemist ei ole kergesti rikneva kaubaga;
(c)
kaup on hõlmatud meetmetaotluse rahuldamist
käsitleva otsusega;
(d)
kaup on tarnitud väikeste partiidena.
2.           Artikli 16 lõikeid 3, 4 ja 5
ning artikli 18 lõiget 2 ei kohaldata.
3.           Kui
tolliasutused annavad ühe tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise otsuse
vastuvõtmist teada kauba vabastamise peatamisest või kinnipidamisest, peavad
nad teavitama deklaranti või kauba valdajat järgmisest:
a)      tolliasutuste kavatsusest kaup hävitada;
b)      deklarandi või kauba valdaja lõigete 4 ja
5 kohastest õigustest.
4.           Deklarandile või kauba
valdajale antakse võimalus väljendada oma seisukohta 20 tööpäeva jooksul alates
kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse saatmisest.
5.           Asjaomase
kauba võib hävitada, kui deklarant või kauba valdaja on 20 tööpäeva jooksul
alates kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist käsitleva otsuse
saatmisest teavitanud tolliasutusi oma nõusolekust kaup hävitada.
6.           Kui deklarant või kauba
valdaja ei ole kinnitanud oma nõusolekut hävitada kaup lõikes 5 nimetatud
ajavahemiku jooksul ega teatanud kauba vabastamise peatamist või kinnipidamist
käsitleva otsuse vastuvõtnud tolliasutustele ka oma vastuseisust kauba
hävitamisele, võivad tolliasutused lugeda, et deklarant või kauba valdaja on
kauba hävitamisega nõus.
7.           Kaup hävitatakse
tollikontrolli all ja tolliasutuste kulul.
8.           Kui deklarant või kauba
valdaja esitab kauba hävitamise kohta vastuväiteid, teavitavad tolliasutused
sellest taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saajat sellistest vastuväidetest
ning kaubaartiklite arvust ja laadist, lisades vajaduse korral nende
kaubaartiklite pildid.
9.           Kui see on asjakohane,
annavad tolliasutused loa kauba vabastamiseks või lõpetavad selle kinnipidamise
kohe pärast kõigi tolliformaalsuste täitmist, kui taotluse rahuldamist
käsitleva otsuse saaja ei ole neid kümne tööpäeva jooksul alates lõikes 8
nimetatud teabe saatmisest teatanud, et ta on algatanud menetluse, et teha
kindlaks, kas intellektuaalomandiõigust on rikutud.
10.         Komisjoni volitatakse võtma artiklis
30 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte lävendite kohta, mille
kohaselt määratletakse väikesaadetised käesoleva artikli mõistes.
IV PEATÜKK
VASTUTUS, KULUD JA KARISTUSED
Artikkel 25
Tolliasutuste
vastutus
Ilma et see
piiraks liikmesriikides kohaldatavate õigusaktide kohaldamist, ei anna taotluse
rahuldamist käsitlev otsus selle saajale õigust hüvitisele juhul, kui
tolliasutus ei avasta intellektuaalomandiõiguse rikkumise kahtlusega kaupa ja
see lastakse ringlusse või kui ei võeta meetmeid selle kinnipidamiseks.
Artikkel 26
Taotluse
rahuldamist käsitleva otsuse saaja vastutus
Kui käesoleva
määruse nõuete kohaselt algatatud menetlus katkestatakse taotluse rahuldamist
käsitleva otsuse saaja tegevuse või tegevusetuse tõttu või kui hiljem tehakse
kindlaks, et kõnealuse kaubaga ei rikuta intellektuaalomandiõigust, vastutab
taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja artikli 1 lõikes 1 osutatud
olukorraga seotud isikute ees vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, kus
kaup leiti.
Artikkel 27
Kulud
1.           Tolliasutuste nõudmisel
hüvitab taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja kõik tolliasutusele seoses
artiklite 16 ja 17 kohaselt kauba tollijärelevalve all hoidmisega või artiklite
20 ja 23 kohaselt kauba hävitamisega tekkinud kulud.
2.           Käesolev artikkel ei mõjuta
taotluse rahuldamist käsitleva otsuse saaja õigust nõuda hüvitist rikkujalt või
muudelt isikutelt selle liikmesriigi seadusandluse alusel, kus kaup leiti.
3.           Liidu taotluse rahuldamist
käsitleva otsuse saaja esitab kõik tõlked intellektuaalomandiõiguse rikkumise
kahtlusega kaupade kohta, mida nõuavad tolliasutused, kes peavad meetmeid
võtma, ja tasub nende tõlgete eest.
Artikkel 28
Haldussanktsioonid
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad
haldussanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise
korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks.
Kehtestatud haldussanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja
hoiatavad.
Liikmesriigid teatavad neist sätetest
komisjonile kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ja
annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.
V PEATÜKK
KOMITEE, DELEGEERIMINE JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 29
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab nõukogu
määruse (EÜ) nr 2913/92 artiklite 247a ja 248a alusel asutatud tolliseadustiku
komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Artikkel 30
Delegeeritud
volituste rakendamine
1.           Delegeeritud õigusaktide
vastuvõtmise volitused antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud
tingimustel.
2.           Artikli 24 lõikes 10 osutatud
volitused antakse kindlaksmääramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise
kuupäevast.
3.           Euroopa Parlament ja nõukogu
võivad artikli 24 lõikes 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi
võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste
delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei
mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Delegeeritud õigusakt, mis on
vastu võetud kooskõlas artikli 24 lõikega 10, jõustub ainult juhul, kui Euroopa
Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast
kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui
Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist
komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust
ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra
pikendada.
Artikkel 31
Meetmetaotlustega
seotud otsuseid käsitlevate andmete vahetamine liikmesriikide ja komisjoni
vahel
1.           Pädevad tolliasutused
edastavad komisjonile järgmise teabe:
a)      meetmetaotlused, sh mis tahes fotod,
pildimaterjal, brošüürid;
b)      otsused taotluste rahuldamise kohta;
c)      mis tahes otsused, mis käsitlevad selle
ajavahemiku pikendamist, mille jooksul tolliasutused peavad meetmeid võtma või
tegema otsuse taotluse rahuldamist käsitleva otsuse tühistamise või muutmise
kohta;
d)      taotluse rahuldamist käsitleva otsuse mis
tahes peatamine.
2.           Ilma et see piiraks nõukogu
määruse (EÜ) nr 515/97 artikli 24 punkti g sätete kohaldamist, edastavad
tolliasutused komisjonile igasuguse asjakohase teabe, sh üksikasjad kauba
kohta, intellektuaalomandiõigus, protseduurid ja transport, kui kauba ringlusse
lubamine peatatakse või kaup kinni peetakse.
3.           Kogu lõigetes 1 ja 2 osutatud
teave säilitatakse komisjoni keskandmebaasis.
4.           Komisjon teeb lõigetes 1 ja 2
osutatud asjakohase teabe liikmesriikide tolliasutustele elektroonilisel kujul
kättesaadavaks.
Artikkel 32
Andmekaitse
sätted
1.           Isikuandmete töötlemine
komisjoni keskandmebaasis toimub vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001[26] ning Euroopa andmekaitseinspektori
järelevalve all.
2.           Isikuandmete töötlemine
liikmesriikide pädevates asutustes toimub vastavalt direktiivile 95/46/EÜ[27] ja kõnealuse direktiivi artiklis 28
osutatud liikmesriigi sõltumatu asutuse järelevalve all.
Artikkel 33
Ajavahemikud,
kuupäevad ja tähtajad
Kohaldatakse
nõukogu määruses (EMÜ, Euratom) nr 1182/71[28]
sätestatud eeskirju ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade kohta.
Artikkel 34
Vastastikune
haldusabi
Kohaldatakse
määruse (EÜ) nr 515/97 sätteid.
Artikkel 35
Kehtetuks
tunnistamine
Määrus (EÜ) nr
1383/2003 tunnistatakse kehtetuks alates XX.XX.20XX.
Viiteid kehtetuks
tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 36
Üleminekusätted
Nõukogu määruse
(EÜ) nr 1383/2003 kohaselt rahuldatud meetmetaotlused kehtivad taotluse
rahuldamist käsitlevas otsuses täpsustatud ajavahemikus, mille jooksul
tolliasutused peavad meetmeid võtma, ja neid ei pikendata.
Artikkel 37
Jõustumine
ja kohaldamine
Käesolev määrus
jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 24 lõikeid
1–9 kohaldatakse siiski alates XX.XX.20XX.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal – Aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”. Brüssel, KOM(2010) 2020, 3.3.2010.
[2]               Komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatis: „Ühtse turu
akt”, KOM(2011) 206 (lõplik).
[3]               Nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa
võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava kohta (ELT C 253,
4.10.2008, lk 1).
[4]               Nõukogu 16. märtsi 2009. aasta resolutsioon, mis
käsitleb Euroopa Liidu intellektuaalomandiõiguste rikkumisega võitlemise
tollialast tegevuskava aastateks 2009–2012 (ELT C 71, 25.3.2009, lk 1).
[5]               Komisjoni 11. novembri 2010. aasta teatis: „Ühtse turu
akt”, KOM(2010) 608 (lõplik/2).
[6]               ELT C…
[7]               ELT C 253, 4.10.2008, lk 1.
[8]               ELT L 196, 2.8.2003, lk 7.
[9]               EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.
[10]             EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.
[11]             Resolutsioon 2008/2133/INI.
[12]             EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1.
[13]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[14]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[15]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[16]             ELT L 152, 16.6.2009, lk 1.
[17]             EÜT L 198, 8.8.1996, lk 30.
[18]             EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.
[19]             ELT L 78, 24.3.2009, lk 1.
[20]             EÜT L 3, 5.1.2002, lk 1.
[21]             ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.
[22]             ELT L 148, 6.6.2008, lk 1.
[23]             EÜT L 149, 14.6.1991, lk 1.
[24]             ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.
[25]             ELT L 199, 31.7.2007, lk 40.
[26]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[27]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[28]             EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1.


				|

		52014PC0261

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1388/2013, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine /* COM/2014/0261 final - 2014/0137 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ühepoolseid Euroopa Liidu tariifikvoote on
vaja selliste toodete puhul, mida ei toodeta liidus piisavalt, et rahuldada
liidu töötleva tööstuse vajadusi jooksval kvoodi kehtivusajal. Vastuseks mitme
liikmesriigi taotlusele kaalus komisjon koos asjaomaste valitsuse ekspertidega
teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavate ühepoolsete
tariifikvootide avamist.
Nõukogu võttis
17. detsembril 2013. aastal vastu määruse (EL)
nr 1388/2013, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid
hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, et
liidu nõudlust kõnealuste toodete järele saaks täita kõige soodsamatel
tingimustel.
Seetõttu tuleks asjaomastele kogustele avada
liidu tariifikvoodid tollimaksu nullmääraga või vähendatud tollimaksumääraga,
häirimata seejuures kõnealuste toodete turgusid. Tollitariifistiku
majandusküsimuste töörühma koosolekul peetud arutelud näitasid, et
liikmesriigid on nõus avama kvoodid käesoleva määruse ettepaneku I lisas
loetletud toodetele, häirimata seejuures kõnealuste toodete turgusid.
Lisaks oli vaja kohandada käesoleva määruse
ettepaneku II lisas loetletud kvoote:
järjekorranumbrite 09.2631 ja 09.2806 all
esitatud kvootide kirjeldust oli vaja muuta,
järjekorranumbri 09.2629 all oli vaja välja
jätta TARIC-i kood ning
järjekorranumbrite 09.2818, 09.2668 ja 09.2669
all esitatud koguseid suurendati.
Nõukogu määruse (EL) nr 1388/2013 lisast
jäeti välja järjekorranumbri 09.2930 all esitatud ühepoolne tariifikvoot, kuna
liidu huvides ei ole jätkata sellise kvoodi andmist.
Ettepanek on kooskõlas põllumajandus-,
kaubandus-, ettevõtlus-, arengu- ja välispoliitikaga. Eelkõige ei rakendata
käesolevat ettepanekut ELiga sooduskaubanduslepingu sõlminud riikide (nt üldine
soodustuste süsteem, AKV süsteem, kandidaatriigid või potentsiaalsed
kandidaatriigid) arvelt.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteeriti tollitariifistiku
majandusküsimuste töörühmaga, milles olid esindatud kõikide liikmesriikide
pädevad asutused. Kõik loetletud kvoodid vastavad rühmasiseste arutelude käigus
saavutatud kokkulepetele või kompromissidele.
Märkimisväärseid pöördumatute tagajärgedega
riske ei ole nimetatud.
Käesolev ettepanek läbib talitustevahelise
konsultatsioonimenetluse ja see avaldatakse pärast vastuvõtmist nõukogus.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatava määruse õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikkel 31.
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklile 31 kinnitab nõukogu ühepoolsete tollimaksumäärade kohaldamise
peatamise ja tariifikvoodid komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud
häälteenamusega, mistõttu on määrus asjakohane vahend.
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega, kuna käesolev meetmepakett on kooskõlas põhimõtetega, millega
lihtsustatakse toiminguid väliskaubandusega tegelevate ettevõtjate jaoks, ning
kooskõlas komisjoni teatisega ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide
kohaldamise kohta (C 363, 13.12.2011, lk 6).
4.           MÕJU EELARVELE
Aastas jääb saamata tollimakse kogusummas
ligikaudu 5,9 miljonit eurot. Mõju eelarve tavapärastele omavahenditele on
4,4 miljonit eurot aastas (75 % × 5,9 miljonit eurot aastas).
2014/0137 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL) nr 1388/2013,
millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed
liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 31,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Selleks et tagada teatavate
liidus alatoodetud kaupade piisav ja püsiv tarnimine ning et vältida teatavate
põllumajandus- ja tööstustoodete turu võimalikke häireid, avati nõukogu
määrusega (EL) nr 1388/2013[1] teatavaid
põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed tariifikvoodid. Kõnealuste
tariifikvootidega hõlmatud tooteid võib importida liitu vähendatud
tollimaksumääraga või nullmääraga. Eespool nimetatud põhjustel on vaja alates
1. juulist 2014 avada tollimaksu nullmääraga tariifikvoodid, millega on
hõlmatud kuue uue toote asjakohane kogus.
(2)       Teatavatel juhtudel tuleks
olemasolevaid ühepoolseid liidu tariifikvoote kohandada. Selguse huvides ja
selleks, et võtta arvesse viimaseid tootearendusi, on kahel juhul vaja muuta
toote kirjeldust. Ühel juhul tuleb välja jätta TARIC-i koodid, kuna kahetine
liigitamine on vananenud, ning kolmel muul juhul tuleb kvoodimahtu suurendada,
kuna see on Euroopa Liidu ja tema ettevõtjate huvides.
(3)       Kahel juhul tuleks ühepoolsed
Euroopa Liidu tariifikvoodid sulgeda vastavalt alates 1. juulist 2014 ja 1.
jaanuarist 2015, sest liidu huvides ei ole jätkata kvoodi andmist alates
nendest kuupäevadest.
(4)       Seepärast tuleb määrust (EL)
nr 1388/2013 vastavalt muuta.
(5)       Kuna mõne käesolevas määruses
sätestatud tariifikvoodi muudatused peavad jõustuma alates 1. juulist
2014, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see
peaks jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 1388/2013
lisa muudetakse järgmiselt:
1)           käesoleva määruse I lisas
esitatud tariifikvoodiread, mis kannavad järjekorranumbreid 09.2830, 09.2831,
09.2832, 09.2834, 09.2835 ja 09.2836, lisatakse määruse (EL) nr 1388/2013
lisa tabeli teises veerus esitatud CN-koodide järjestuse alusel;
2)           tariifikvootide read, mis
kannavad järjekorranumbreid 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669,
09.2806, ja 09.2818, asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud ridadega;
3)           tariifikvootide rida
järjekorranumbriga 09.2930 jäetakse välja;
4)           tariifikvootide rida
järjekorranumbriga 09.2639 jäetakse välja.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu
Teatajas avaldamise päeval.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates
1. juulist 2014.
Artikli 1 punkti 4 kohaldatakse alates 1.
jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.         ETTEPANEKU NIMETUS
Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust
(EL) nr 1388/2013, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja
tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende
haldamine
2.         EELARVEREAD
Peatükk ja artikkel: peatükk 12, artikkel 120.
Aastaks 2014 eelarvestatud summa: 16 185 600 000 eurot (2014. aasta
eelarve)
3.         FINANTSMÕJU
¨Ettepanekul puudub finantsmõju
X         Ettepanekul puudub finantsmõju
kuludele, küll aga on sellel mõju tuludele. Mõju on järgmine:
(miljonites
eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)
 Eelarverida || Tulu[2] || 6-kuuline periood, alates pp/kk/aaaa || [Aasta: 2/2014]
 Artikkel 120 || Mõju omavahenditele || 1/7/2014 || -2,2
(miljonites
eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)
 Olukord pärast meetme rakendamist
   || [2015–2018]
 Artikkel 120 || -4,4 aastas
Kõnealuse määruse täiendamisest tulenevalt
suureneb saamata jäänud tollimaksusumma aastas hinnanguliselt 5,9 miljonit
eurot.
Eespool toodu alusel võib käesolevast
määrusest tulenevat tulude vähenemist hinnata järgmiselt: 4,4 miljon eurot
aastas alates 1. jaanuarist 2015 (5,9 miljonit eurot brutosumma ×
0,75) ning 2,2 miljonit eurot aastas ajavahemikul 1. juulist
2014 – kuni 31.detsembrini 2014.
4.         PETTUSEVASTASED MEETMED
Nõukogu käesoleva määrusega hõlmatud mõne
toote lõppkasutust kontrollitakse kooskõlas komisjoni
määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitega 291–300.
[1]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 1388/2013, 17. detsember 2013,
millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed
liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 7/2010 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 319).
[2]               Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste
tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st
brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.
LISAD
I
lisa
Artikli 1
punktis 1 osutatud liidu tariifikvoodid
 Jrk-nr || CN-kood || TARIC || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg || Kvoodi maht || Kvoodi tollimaksumäär (%)
 09.2830 || ex 2906 19 00 || 40 || Tsüklopropüülmetanool (CAS RN 2516-33-8) || 1.7.–31.12 || 10 tonni || 0 %
 09.2831 || ex 2932 99 00 || 40 || 1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetüülbensülideen)-D-glütsitool (CAS RN 135861-56-2) || 1.7.–31.12 || 300 tonni || 0 %
 09.2832 || ex 3808 92 90 || 40 || Vesidispersioonvalmistis, mis sisaldab 38–50  massiprotsenti püritioontsinki (INN) (CAS RN 13463-41-7) || 1.7.–31.12 || 250 tonni || 0 %
 09.2834 || ex 7604 29 10 || 20 || Alumiiniumisulamist varb läbimõõduga 200–300 mm || 1.7.–31.12 || 500 tonni || 0 %
 09.2835 || ex 7604 29 10 || 30 || Alumiiniumisulamist varb läbimõõduga 300,1–533,4 mm || 1.7.–31.12 || 250 tonni || 0 %
 09.2836   || ex 9003 11 00 ex 9003 19 00 || 10 20 || Prilliraamid plastikust või mitteväärismetallist, kasutatakse optiliste prillide valmistamiseks(1) || 1.7.–31.12   || 2 900 000 tükki   || 0 %
II
lisa
Artikli 1
punktis 2 osutatud liidu tariifikvoodid
 Jrk-nr || CN-kood || TARIC || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg || Kvoodi maht || Kvoodi tollimaksumäär (%)
 09.2806 || ex 2825 90 40 || 30 || Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid (CAS RN 1314-35-8 või CAS RN 39318-18-8) || 1.1.–31.12 || 12 000 tonni || 0 %
 09.2639 || 3905 30 00 ||   || Polü(vinüülalkoholid), mis sisaldavad või ei sisalda hüdrolüüsimata atsetaatrühmi || 1.1.–31.12 || 18 000 tonni || 0 %
 09.2818 || ex 6902 90 00 || 10 || Tulekindlad tellised järgmiste omadustega: — || servapikkus üle 300 mm ning
 — || TiO2 sisaldus mitte üle 1 massiprotsendi ja
 — || Al2O3 sisaldus mitte üle 0,4 massiprotsendi ja
 — || ruumala muutus 1700° C juures vähem kui 9 %
1.1.–31.12
225 tonni
0 %
 09.2629 || ex 8302 49 00 || 91 || Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks(1) || 1.7.–31.12 || 800 000 tükki || 0 %
 09.2668   || ex 8714 91 10 ex 8714 91 10 || 21 31 || Süsinikkiududest ja kunstlikest vaikudest valmistatud jalgrattaraam, värvitud, lakitud ja/või poleeritud, kasutamiseks jalgrataste tootmisel(1) || 1.1.–31.12   || 125 000 tükki   || 0 %
 09.2669   || ex 8714 91 30 ex 8714 91 30 || 21 31 || Jalgratta esikahvel, valmistatud süsinikkiududest ja kunstlikest vaikudest, värvitud, lakitud ja/või poleeritud, kasutamiseks jalgrataste tootmisel(1) || 1.1.–31.12   || 97 000 tükki   || 0 %
 09.2631 || ex 9001 90 00 || 80 || Klaasist läätsed, prismad ja liimitud elemendid, kokku monteerimata, CN-koodi 9002, 9005, 9013 10 või 9015(1)alla kuuluvate kaupade tootmiseks või parandamiseks || 1.1.–31.12 || 5 000 000 tükki || 0 %
 (1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1), artiklitele 291–300.