				|

		52014PC0187

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS köisteede kohta /* COM/2014/0187 final - 2014/0107 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku üldine taust, põhjused ja
eesmärgid
20. märtsil 2000 võeti vastu direktiiv
2000/9/EÜ reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta[1] ja seda hakati
kohaldama 3. mail 2002.
Direktiiviga 2000/9/EÜ tagatakse köisteede
kasutajatele, nendega seotud töötajatele ja kolmandatele isikutele kõrge
ohutuse tase. Selles on sätestatud olulised nõuded, millele köisteed, nende
infrastruktuur, alamsüsteemid ja ohutusseadised peavad ohutuse tagamiseks
vastama.
Direktiiv 2000/9/EÜ on samuti näide selle
kohta, kuidas Euroopa Liidu ühtlustamisõigusaktidega tagatakse köisteede
alamsüsteemide ja ohutusseadiste vaba liikumine ELi ühtsel turul. Sellega
ühtlustatakse köisteedes kasutamiseks ette nähtud alamsüsteemide ja
ohutusseadiste turule laskmise ja kasutuselevõtu tingimusi. Tootjad peavad
tõendama, et nende alamsüsteemid või ohutusseadised on projekteeritud ja
toodetud kooskõlas oluliste nõuetega, lisama CE-märgise ja andma juhiseid nende
köistees kasutamise kohta.
Direktiiv 2000/9/EÜ põhineb Euroopa Liidu
toimimise lepingu (edaspidi „leping”) artiklil 114. Tegemist on niinimetatud
uue lähenemisviisi põhimõtetele tugineva täieliku ühtlustamise direktiiviga,
mille puhul nõutakse, et tootjad tagaksid oma toodete kooskõla kõnelauses
õigusaktis sätestatud kohustuslike toimivus- ja ohutusnõuetega, kehtestamata
sealjuures konkreetseid tehnilisi lahendusi või nõudeid.
Direktiivi 2000/9/EÜ kohaldatakse
reisijateveoks ettenähtud köisteede suhtes.
Direktiivi 2000/9/EÜ reguleerimisala kindlaks
määramisel on peamised kriteeriumid trosside abil vedamine ja reisijatevedu.
Direktiiviga 2000/9/EÜ hõlmatud köisteede
peamised tüübid on funikulöörid, gondlid, eemaldatavad isteliftid, fikseeritud
kinnitusega isteliftid, õhutrammiteed, suusaliftid, kombineeritud köisteed (mis
koosnevad mitmest köistee tüübist, näiteks gondlid ja isteliftid) ning
vedamisliftid.
Köisteede puhul on tegemist tervikliku
kohapealse süsteemiga, mis koosneb infrastruktuurist, alamsüsteemidest ja
ohutusseadistest.
Köisteid ja nende infrastruktuuri mõjutavad
otseselt nende asukohapiirkonna omadused nende paigaldamise kohaks oleva
maastiku laad ja füüsilised omadused, ümbruskond, atmosfääri- ja ilmastikutingimused
ning samuti nende läheduses maapinnal või õhus asuvad ehitised ja takistused.
Seda arvesse võttes kohaldatakse köisteede
ehitamise ja kasutusele võtmise suhtes riiklikke loa andmise menetlusi.
Direktiivis 2000/9/EÜ on sätestatud ühtlustatud
olulised nõuded, millele köisteed peavad vastama, ja liikmesriikidele jääb
pädevus reguleerida muid asjaolusid, näiteks maakasutus, regionaalplaneering
ning keskkonnakaitse.
Ohutusseadiste ja alamsüsteemide suhtes kehtib
kaupade vaba liikumise põhimõte. Ohutusseadistel on direktiivi 2000/9/EÜ
nõuete, sh vastavushindamise menetluste järgimist näitav CE-märgis.
Ettepaneku eesmärk on asendada direktiiv
2000/9/EÜ määrusega kooskõlas komisjoni lihtsustamiseesmärkidega.
Ettepaneku eesmärk on viia direktiiv 2000/9/EÜ
vastavusse 2008. aastal vastu võetud niinimetatud kaupade paketiga ja eelkõige
uue õigusraamistiku otsusega EÜ nr 768/2008.
Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud
tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide ühine raamistik. Raamistik
sisaldab sätteid, mida tooteid käsitlevates ELi õigusaktides ühiselt
kasutatakse (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, teavitatud asutused,
kaitsemehhanismid jne). Kõnealuseid üldsätteid on karmistatud, et tagada
direktiivide tõhusam rakendamine ja jõustamine. On lisatud ka uusi sätteid (nt
importijate kohustused), mis on olulise tähtsusega, et parandada turul olevate
toodete ohutust.
Komisjon on 21. novembril 2011 vastu võetud
uue õigusraamistiku ühtlustamispaketi raames juba esitanud ettepaneku üheksa
muu direktiivi vastavusse viimiseks uue õigusraamistiku otsusega. Ta on samuti
teinud ettepaneku ühtlustada uue õigusraamistiku otsusega direktiiv 97/23/EÜ,
mis käsitleb surveseadmeid[2].
Liidu ühtlustamisõigusaktide järjepidevuse
tagamiseks tööstustoodete valdkonnas on kooskõlas uue õigusraamistiku otsuse
vastuvõtmisest tuleneva poliitilise kohustuse ja uue õigusraamistiku otsuse
artiklis 2 sätestatud õigusliku kohustusega vaja, et käesolev ettepanek oleks
kooskõlas uue õigusraamistiku otsuse sätetega.
Ettepaneku eesmärk on lahendada ka mõningaid
probleeme, mis on direktiivi 2000/9/EÜ rakendamisel tekkinud. Täpsemalt on
ametiasutustel, teavitatud asutustel ja tootjatel olnud erinevad arusaamad
selle kohta, kas teatud köisteede tüübid kuuluvad direktiivi 2000/9/EÜ
reguleerimisalasse ja neid tuleb seega kooskõlas direktiivi nõuetega toota ja selles
sätestatud menetlustele sertifitseerida. Samuti erinesid arusaamad selle kohta,
kas teatavaid seadmed tuleks liigitada alamsüsteemi, infrastruktuuri või
ohutusseadiste alla. Lisaks sellele ei täpsustata direktiiv, millist
vastavushindamismenetlust tuleks alamsüsteemide puhul kohaldada.
Kõnealused erinevad arusaamad põhjustasid
turumoonutusi ja ettevõtjate erinevat kohtlemist. Kõnealuste seadmete tootjad
ja käitajad pidid seadmeid muutma või läbima täiendava sertifitseerimise, mis
põhjustas lisakulusid ning viivitusi kõnealuste seadmete jaoks loa saamisel ja
nende kasutusele võtmisel.
Kavandatava määruse eesmärk on seega
suurendada õigusselgust seoses direktiivi 2000/9/EÜ reguleerimisalaga ja seega
võimaldada asjaomaste õigussätete paremat rakendamist.
Direktiiv 2000/9/EÜ sisaldab samuti sätteid
alamsüsteemide vastavushindamise kohta. Selles ei ole siiski kindlaks määratud
tootja ja teavitatud asutuse järgitavat konkreetset menetlust. Samuti ei paku
see tootjatele samasugust valikut vastavushindamismenetlusi kui on olemas ohutusseadiste
puhul. Seega ühtlustatakse kavandatud määrusega alamsüsteemide jaoks võimalikud
vastavushindamismenetlused menetlustega, mis on ohutusseadiste puhul juba võimalikud,
tuginedes otsuses 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta (uue
õigusraamistiku otsus) sätestatud vastavushindamismoodulitele. Samuti
sätestatakse sellega ka määruse sätetele vastavuse tõendamiseks CE-märgise
lisamine kooskõlas ohutusseadiste puhul kehtiva süsteemiga.
Ettepanekus võetakse arvesse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis
käsitleb Euroopa standardimist[3].
Ettepanekus võetakse arvesse ka komisjoni 13.
veebruari 2013. aasta ettepanekut toodete turujärelevalvet käsitleva määruse
kohta[4],
mille eesmärk on luua ühtne õigusakt, milles käsitletakse turujärelevalvet
toiduks mittekasutatavate toodete, tarbijatele ja muudele kasutajatele mõeldud
toodete ning liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud või nendega hõlmamata
toodete valdkonnas. Ettepanekuga liidetakse direktiivis 2001/95/EÜ (üldise
tooteohutuse kohta)[5],
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse
akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega)[6] sätestatud
turujärelevalvet käsitlevad eeskirjad ning sektoripõhised
ühtlustamisõigusaktid, et suurendada liidus turujärelevalve meetmete tõhusust.
Kavandatav toodete turujärelevalve määrus hõlmab ka asjakohaseid
turujärelevalvet käsitlevaid sätteid ja kaitseklausleid. Seetõttu tuleks
kehtivatest sektoripõhistest ühtlustamisõigusaktidest välja jätta nendes
sisalduvad turujärelevalve ja kaitseklauslitega seotud sätted. Kavandatava
toodete turujärelevalvet käsitleva määruse üldine eesmärk on lihtsustada
oluliselt liidu turujärelevalve raamistikku, et see toimiks paremini selle
peamiste kasutajate − turujärelevalveasutuste ja ettevõtjate – jaoks.
Direktiivis 2000/9/EÜ on sätestatud alamsüsteemide ja ohutusseadiste
kaitseklausliga seotud menetlus. Kooskõlas raamistikuga, mis kavatsetakse
kehtestada kavandatava toodete turujärelevalve määrusega, ei hõlma käesolev
ettepanek uue õigusraamistiku otsuses alamsüsteemide ja ohutusseadiste
turujärelevalve ja kaitseklausli menetluse kohta ette nähtud sätteid.
Õigusselguse tagamiseks viidatakse siiski kavandatavale toodete turujärelevalve
määrusele.
Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja
eesmärkidega
Käesolev algatus on
kooskõlas ühtse turu meetmepaketiga[7], milles on tõstetud esile vajadust taastada tarbijate
usaldus turul olevate toodete kvaliteedi vastu ning rõhutatud turujärelevalve
tõhustamise tähtsust.
Lisaks toetab see
komisjoni põhimõtteid parema õigusloome ja õiguskeskkonna lihtsustamise
valdkonnas.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Direktiivi 2000/9/EÜ läbivaatamist on pikka
aega ja ulatuslikult arutatud alates 2010. aastast. Täpsemalt on seda arutatud
liikmesriikide köisteede töörühmas, direktiivi rakendamise eest vastutavate
riiklike ekspertidega, direktiivis 2000/9/EÜ sätestatud alalises komitees, köisteede
turujärelevalve halduskoostöörühmas ja Euroopa teavitatud asutuste koostöö
köisteede sektoripõhises töörühmas ning samuti tootmisharu ja kasutajate
ühendustes.
Liikmesriigid ja sidusrühmad, sh
tootjaorganisatsioonid, teavitatud asutused ning standardiametite esindajad on
algusest peale mõju hindamises osalenud. Direktiivis 2000/9/EÜ sätestatud
alalise komitee tegevuse raames toimusid korrapärased arutelud direktiivi
toimimise kohta ja võimalike probleemide kohta, mille puhul võivad olla
vajalikud kas õiguslikud või mitteõiguslikud täiendused.
Samuti viidi läbi kolm erikonsulteerimist.
Esimene konsulteerimine toimus 2010. aasta
esimeses pooles direktiivi 2000/9/EÜ artikli 21 lõikes 4 sätestatud kõnealuse
direktiivi rakendamise aruande koostamise raames.
Oma esimeses direktiivi 2000/9/EÜ rakendamise
aruandes[8]
märkis komisjon, et direktiiv oli edukas alamsüsteemide ja ohutusseadiste
siseturu loomisel, tagades samal ajal ohutuse ühtlase ja kõrge taseme. Selles toodi
samuti välja mõned uuritavad küsimused.
Uuritavad küsimused olid järgmised:
–
direktiivi 2000/9/EÜ reguleerimisala ulatus,
eelkõige uut tüüpi köisteede puhul;
–
alamsüsteemide vastavushindamismenetluste sobiva valiku
puudumine, mis on põhjustanud alamsüsteemide vastavushindamise erineva
tõlgendamise ja rakendamise;
–
vajadus kooskõlastada direktiiv 2000/9/EÜ uue
õigusraamistiku otsusega.
Teine ja kolmas konsulteerimine toimusid 2012.
aastal mõjuhindamise raames. Esimene neist käsitles kehtivat olukorda ja teine
poliitikavalikuid. Mõjuhindamise lõpparuanne esitati ametlikult ja seda
tutvustati 25. septembril 2012 ja 8. aprillil 2013 toimunud alalise komitee
koosolekutel, kus liikmesriikidel ja tootmisharu sidusrühmadel oli võimalus
esitada arvamusi, ideid ning anda oma panus mõjuhindamises käsitletud
poliitikavalikute puhul.
Sidusrühmad on aktiivselt kaasa aidanud
direktiivi 2000/9/EÜ toimimise parandamiseks lahendamist vajavate küsimuste
kindlaks tegemisel. Suurem osa sidusrühmadest on kindlaks tehtud probleemidega
nõus. Paljudel mõjuhindamise raames läbi viidud konsultatsiooni käigus
vastajatest tekkis probleeme köisteede määratlusega ning nende eristamisega
lifte käsitleva direktiivi 95/16/EÜ[9]
reguleerimisalast.
Võttes arvesse kogutud teavet ja probleemide
üpris tehnilist olemust ei korraldatud avalikku konsultatsiooni, kuna kõnealuse
üpris tehnilise algatuse puhul peeti asjakohasemaks sihtotstarbelisi
konsulteerimisi ekspertidega.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine –
mõjuhinnang
Direktiivi 2000/9/EÜ läbivaatamise kohta
koostati mõjuhinnang.
Lähtudes kogutud teabest koostas komisjon
mõjuhinnangu, milles käsitleti ja võrreldi kolme valikut.
Poliitikavalik 1 – „ei tehta midagi” –
olemasolevat olukorda ei muudeta
Selles poliitikavalikus ei tehta ettepanekuid
direktiivi 2000/9/EÜ muutmiseks.
Poliitikavalik 2 – sekkumine muude kui
seadusandlike meetmetega
Poliitikavaliku 2 puhul kaalutakse võimalust
anda direktiivi 2000/9/EÜ rakendamiseks selle reguleerimisala kohta
ulatuslikumaid suuniseid ja soovitada alamsüsteemide hindamiseks spetsiaalsete vastavushindamismenetluste
kasutamist, koostades selleks direktiivi 2000/9/EÜ rakendamise uue juhendi.
Poliitikavalik 3 – sekkumine seadusandlike
meetmetega
Poliitikavalik seisneb direktiivi 2000/9/EÜ
muutmises.
Eelistatavaks
lahenduseks valiti valikute 2 ja 3 kombinatsioon järgmistel põhjustel:
–
selle abil on võimalik probleemiga kõige paremini tegeleda,
kuna see selgitab mõistete reguleerimisala ning tagab alamsüsteemide ja
ohutusseadiste vastavushindamismenetluste järjepidevuse ning paindlikkuse;
–
see ei tekita ettevõtjatele ja teavitatud
asutustele märkimisväärseid kulusid, ja nende jaoks, kes juba
vastutustundlikult tegutsevad, ei tohiks valikul olla märkimisväärset
majanduslikku ega sotsiaalset mõju;
–
see parandab alamsüsteemide ja ohutusseadiste
siseturu toimimist, tagades kõikide ettevõtjate, eelkõige importijate ning
levitajate, aga ka teavitatud asutuste võrdse kohtlemise;
–
valik 1 ei anna vastuseid direktiivi 2000/9/EÜ
teatavate sätete õigusliku ebakindluse probleemile ega võimalda seega direktiivi
paremat rakendamist.
Ettepanek sisaldab järgmisi meetmeid:
·
nii reisijateveo kui ka meelelahutuslikul otstarbel
kasutamiseks projekteeritud köisteede reguleerimisala selgitamine;
·
alamsüsteemide mitmesuguste vastavushindamismenetluste
kasutusele võtmine tuginedes ohutusseadiste vastavushindamismoodulitele, mis on
uue õigusraamistiku otsusega kooskõlastatud;
·
kooskõlastamine uue õigusraamistiku otsusega.
Ettepaneku tulemusena tagatakse ettevõtjatele
võrdsed võimalused ning parandatakse reisijate ja muude kasutajate, töötajate
ning kolmandate isikute ohutust.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1. Reguleerimisala ja mõisted
Kavandatud määruse reguleerimisala vastab
direktiivi 2000/9/EÜ reguleerimisalale ja hõlmab köisteid koos nende
infrastruktuuriga ning samuti köisteede alamsüsteeme ja ohutusseadiseid.
Ettepanekus selgitatakse ja ajakohastatakse
kehtivat reguleerimisala.
Täpsemalt selgitatakse uut tüüpi köisteede
arendamist arvesse võttes, et meelelahutuslikul otstarbel laadaplatsidel või
lõbustusparkides kasutatavate köisteede väljaarvamist ei kohaldata kahel
otstarbel kasutatavatele köisteede puhul, s.o köisteed, mida kasutatakse nii
inimeste vedamiseks kui ka meelelahutuslikul otstarbel.
Ettepanekuga säilitatakse põllumajandus- või
tööstusotstarbel kasutatavate köisteede väljaarvamine, aga selles selgitatakse,
et see hõlmab samuti mägionnide köisteid, mis ei ole mõeldud üldkasutatavateks
vedudeks.
Kehtivat köisparvlaevade väljaarvamist
ajakohastatakse samuti nii, et see hakkab hõlmama kõiki trossi abil töötavaid
seadmeid, mille puhul kasutajad või veoseadmed asuvad vees, näiteks
trossipõhised veesuusatamise seadmed.
Direktiivis 2000/9/EÜ sätestatud
hammaslattraudteede ja kettülekandega seadmestike väljaarvamist ei säilitata,
kuna kõnealused seadmed ei vasta köistee mõistele.
Lisatud on üldmõisted, mis tulenevad uue
õigusraamistiku otsusega kooskõlastamisest.
3.2. Ettevõtjate kohustused
Ettepanek sisaldab alamsüsteemide ja
ohutusseadistega seotud tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide
tüüpilisi sätteid ja selles sätestatakse asjaomaste ettevõtjate (tootjate,
volitatud esindajate, importijate ja levitajate) kohustused kooskõlas uue
õigusraamistiku otsusega.
3.3. Harmoneeritud standardid
Vastavus harmoneeritud standarditele lubab
eeldada vastavust olulistele nõuetele. Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud
Euroopa standardimise horisontaalne õigusraamistik. Määrus sisaldab muu hulgas
sätteid, milles käsitletakse komisjoni poolt Euroopa standardiorganitele
esitatud standardimistaotlusi, vastuväidete esitamist harmoneeritud standardite
kohta ning sidusrühmade osalemist standardimisprotsessis. Sellest tulenevalt ei
ole õiguskindluse eesmärgil käesolevasse ettepanekusse uuesti lisatud
direktiivi 2000/9/EÜ sätteid, mis käsitlevad samu aspekte.
3.4. Vastavushindamine
Ettepanekus säilitatakse direktiiviga
2000/9/EÜ ette nähtud ohutusseadiste vastavushindamismenetlus. Ettepanekus
ajakohastatakse aga vastavaid mooduleid kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega.
Eelkõige säilitatakse teavitatud asutuse
sekkumise nõue kõigi alamsüsteemide ning ohutusseadiste projekteerimis- ja
tootmisetapis.
Ettepanekuga kehtestatakse mitmesugused alamsüsteemide
vastavushindamismenetlused, tuginedes uue õigusraamistiku otsuse
vastavushindamismoodulitele. Selles raamistikus kehtestatakse ettepanekuga samuti
CE-märgistus alamsüsteemide puhul, kuna ei ole põhjust kohelda neid erinevalt
ohutusseadistest, mille jaoks on direktiivis 2000/9/EÜ juba nõuetele vastavuse
tõendamiseks CE-märgise lisamine sätestatud.
3.5. Teavitatud asutused
Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on
tervisekaitse ja ohutuse kõrge taseme tagamiseks ning selleks, et saavutada kõigi
huvitatud isikute usaldus uue lähenemisviisi süsteemi vastu, väga oluline.
Seepärast täpsustatakse ettepanekus kooskõlas
uue õigusraamistiku otsusega teavitatud asutustest teavitamise kriteeriume ja
lisatakse konkreetsed nõuded teavitavate asutuste kohta.
3.6. Rakendamisvolitused
Ettepanekus volitatakse komisjoni võtma
vajaduse korral vastu rakendusakte, et tagada käesoleva määruse ühtne
kohaldamine nende teavitatud asutuste puhul, mis ei vasta või enam ei vasta nendest
teavitamise aluseks olnud nõuetele.
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas sätetega, mis on kehtestatud rakendusaktide kohta Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 182/2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes.
3.7. Lõppsätted
Kavandatud määrust hakatakse kohaldama kaks aastat
pärast selle jõustumist, et anda tootjatele, teavitatud asutustele ja
liikmesriikidele aega uute nõuetega kohanemiseks.
Teavitatud asutuste määramine vastavalt uutele
nõuetele ja protsessile peab aga algama peatselt pärast käesoleva määruse
jõustumist. Sellega tagatakse, et kavandatud määruse kohaldamiskuupäevaks on
määratud piisavalt teavitatud asutusi kooskõlas uute eeskirjadega, et vältida
probleeme tootmise järjepidevuse ja pakkumisega turul.
Tõendite puhul, mille teavitatud asutused on alamsüsteemidele
ja ohutusseadistele direktiivi 2000/9/EÜ kohaselt välja andnud, on ette nähtud
üleminekusäte, et võimaldada varude realiseerimist ja tagada sujuv üleminek
uutele nõuetele.
Direktiivi 2000/9/EÜ alusel ehitatud köisteede
kasutusele võtmisele nähakse ette üleminekusäte, et tagada sujuv üleminek uutele
nõuetele.
Direktiiv 2000/9/EÜ tunnistatakse kehtetuks ja
asendatakse kavandatud määrusega.
3.8. Liidu pädevus, õiguslik alus,
subsidiaarsuse põhimõte ja õiguslik vorm
Õiguslik alus
Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklil 114.
Subsidiaarsuse põhimõte
Subsidiaarsuse põhimõte on eelkõige seotud
uute lisatud sätetega, mille eesmärk on direktiivi 2000/9/EÜ jõustamist
tõhustada, nimelt ettevõtjate kohustused, jälgitavussätted ning vastavushindamisasutuste
hindamise ja nendest teavitamise sätted.
Õigusaktide jõustamisel saadud kogemused on
näidanud, et riigi tasandil võetud meetmed on toonud kaasa erisugused
lähenemisviisid ja ettevõtjate erineva kohtlemise liidus, mis kahjustab
direktiivi 2000/9/EÜ eesmärki. Kui probleemi lahendamiseks võetakse meetmeid riigi
tasandil, tekib oht, et takistatakse kaupade vaba liikumist. Lisaks piirduvad
riigi tasandil võetud meetmed vaid liikmesriigi territoriaalse pädevusega.
Liidu tasandil kooskõlastatud meetmed võimaldavad seatud eesmärke palju
paremini saavutada ja eelkõige muudavad turujärelevalve tulemuslikumaks. Seega
on asjakohasem võtta meetmeid liidu tasandil.
Proportsionaalsus
Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe
kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Uued või muudetud kohustused ei põhjusta
liigset koormust ja kulusid tööstusharule, eelkõige väikestele ja keskmise
suurusega ettevõtjatele ega ametiasutustele. Negatiivse mõjuga muudatuste
korral on poliitikavalikute mõju analüüsimise teel pakutud probleemile kõige
sobivam lahendus. Mitu muudatust lisavad kehtivasse direktiivi selgust, toomata
kaasa uusi nõudeid, mis põhjustaksid lisakulusid.
Õigusloome tehnika valik
Ettepanek tehakse määruse vormis.
Kavandataval direktiivi muutmisel määruseks
võetakse arvesse komisjoni üldeesmärki lihtsustada õiguskeskkonda ja vajadust
tagada kavandatud õigusakti ühtne rakendamine kogu liidus.
Välja pakutud määrus põhineb aluslepingu
artiklil 114 ja selle eesmärk on tagada köisteede alamsüsteemide ja
ohutusseadiste siseturu nõuetekohane toimimine, säilitades samal ajal köisteede
puhul liikmesriikide praeguse rolli. Määrusega kehtestatakse selged ja
üksikasjalikud eeskirjad, mida hakatakse kohaldama ühetaoliselt ja ühel ajal
kogu liidus.
Täieliku ühtlustamise
põhimõtete kohaselt ei ole liikmesriikidel lubatud kehtestada oma riiklikes
õigusaktides alamsüsteemide ja ohutusseadiste turule laskmise suhtes rangemaid
või lisanõudeid. Eelkõige peavad kõikides liikmesriikides olema ühesugused kohustuslikud
põhinõuded ja vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad järgima.
Sama kehtib nende sätete
puhul, mis on lisatud uue õigusraamistiku otsusega vastavusse viimise
tulemusena. Kõnealused sätted on selged ja piisavalt täpsed, et asjaomased
ettevõtjad saaksid neid otse kohaldada.
Liikmesriikidele ette
nähtud sätteid, nagu kohustus hinnata, määrata ja teavitada
vastavushindamisasutusi, ei võeta mingil juhul sellisena siseriiklikku
õigusesse üle, vaid liikmesriigid rakendavad neid vajaliku õigus- ja
halduskorra kaudu. See ei muutu, kui asjaomased kohustused sätestatakse
määruses.
Liikmesriikidel ei ole
peaaegu üldse paindlikkust direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmisel.
Määruse võimaldaks neil aga säästa direktiivi ülevõtmisega seotud kuludelt.
Lisaks välditakse määrusega olukorda, et
liikmesriigid võtavad direktiivi erinevalt üle, mis võiks kaasa tuua ohutuse taseme
erinevuse ja tekitada takistusi siseturul, kahjustades seega määruse tõhusat
rakendamist.
Direktiivi muutmine määruseks
ei too kaasa muutusi õiguslikus lähenemisviisis.
Täielikult säilivad uue
lähenemisviisi tunnusjooned, eeskätt paindlikkus, mida võimaldatakse tootjatele
oluliste nõuete täitmiseks kasutatavate meetmete valikul ja menetluse valikul
olemasolevate vastavushindamismenetluste hulgast, et tõendada alamsüsteemide ja
ohutusseadiste vastavust. Õigusliku vahendi laad ei mõjuta olemasolevaid
mehhanisme, mis toetavad õigusaktide rakendamist (standardimisprotsess,
töörühmad, halduskoostöö, suuniste koostamine jne).
Määruse valimine ei tähenda, et
otsustusprotsess tsentraliseeritakse. Liikmesriigid säilitavad harmoneeritud
sätete rakendamise ja köisteede puhul oma pädevuse, näiteks teavitatud asutuste
määramine ja akrediteerimine, turujärelevalve ja jõustamismeetmete (näiteks
trahvid) rakendamine.
Lõpuks võimaldab määruste
kasutamine siseturgu käsitlevates õigusaktides vältida ülereguleerimise ohtu,
mis on ka kooskõlas sidusrühmade väljendatud eelistusega. Samuti võimaldab see
tootjatel töötada otse määruse tekstiga, ilma et oleks vaja üles leida 28
ülevõtmisakti ja neid uurida.
Selle alusel leitakse, et
määruse valimine on kõige sobivam ja vähim kulukas lahendus kõigi asjaosaliste
jaoks, kuna see võimaldab kavandatud õigusakti kiiremat ja ühtsemat kohaldamist
ning loob ettevõtjatele selgema õiguskeskkonna, vältides liikmesriikidele
ülevõtukulude tekkimist.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           LISATEAVE
Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse
direktiiv 2000/9/EÜ kehtetuks.
Euroopa Majanduspiirkond
Ettepanekus käsitletakse Euroopa
Majanduspiirkonda ning seepärast kohaldatakse ettepanekut Euroopa
Majanduspiirkonnas.
2014/0107 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
köisteede kohta
 (EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[10],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Köisteid käsitlevas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/9/EÜ[11]
on sätestatud eeskirjad köisteede suhtes, mis on projekteeritud ja ehitatud reisijate
veoks ja mida sel eesmärgil käitatakse.
(2)       Direktiiv 2000/9/EÜ põhineb
uue lähenemisviisi põhimõtetel, nagu on sätestatud nõukogu 5. mai 1985. aasta
resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele harmoneerimisele ja
standarditele[12].
Seega sätestatakse selles üksnes köisteede suhtes kohaldatavad olulised nõuded,
arvestades et tehnilised üksikasjad võtab vastu Euroopa Standardikomitee (CEN)
ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (Cenelec) kooskõlas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012[13] Euroopa standardimise
kohta. Kooskõla sel viisil sätestatud harmoneeritud standarditega, mille
viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, tagab direktiivi
2000/9/EÜ nõuetele vastavuse eelduse. Kogemused näitavad, et need põhimõtted on
kõnealuses sektoris hästi toiminud ning need tuleks säilitada ja neid veelgi
edendada.
(3)       Direktiivi 2000/9/EÜ
rakendamise kogemused näitasid vajadust muuta selle teatavaid sätteid peamiselt
reguleerimisala ja alamsüsteemide vastavushindamise valdkonnas, et neid selgemaks
muuta ja ajakohastada ning tagada seega õiguskindlus.
(4)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
otsuses nr 768/2008/EÜ[14]
(toodete turustamise ühise raamistiku kohta) on sätestatud üldiste põhimõtete
ja erisätete ühine raamistik, mis on ette nähtud kohaldamiseks kõigi õigusaktide
puhul, millega harmoniseeritakse toodete turustamise tingimusi, et tagada ühtne
alus nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks. Seega
tuleks direktiiv 2000/9/EÜ kõnealuse otsusega vastavusse viia.
(5)       Kuna direktiivi 2000/9/EÜ
tehakse mitmeid muudatusi, tuleks see selguse huvides kehtetuks tunnistada ja
asendada. Kuna reguleerimisala, olulised nõuded ja vastavushindamismenetlused
peavad olema ühesugused kõigis liikmesriikides, ei ole uue lähenemisviisi
põhimõtetel baseeruva direktiivi ülevõtmisel riiklikku õigusesse peaaegu üldse
paindlikkust. Õigusraamistiku lihtsustamiseks tuleks direktiiv 2000/9/EÜ
asendada määrusega, mis on asjakohane õigusakt, kuna sellega kehtestatakse
selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mis ei jäta ruumi erinevaks ülevõtmiseks
liikmesriikides, ning millega tagatakse seega ühtne rakendamine kogu liidus.
(6)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruses (EÜ) nr 765/2008[15],
millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete
turustamisega, on kehtestatud horisontaalsed sätted vastavushindamisasutuste
akrediteerimise [toodete turujärelevalve ja kolmandatest riikidest pärit
toodete kontrollimine] ning CE-märgise kohta.
(7)       Määruses (EL) nr […/…]
[toodete turujärelevalve kohta][16]
on sätestatud kolmandatest riikidest Euroopa Liitu imporditavate toodete, sh
alamsüsteemide ja ohutusseadiste turujärelevalve ja kontrolli üksikasjalikud eeskirjad.
Selles on sätestatud ka kaitseklausli menetlus. Liikmesriigid peaksid
korraldama ja tegema turujärelevalvet, määrama turujärelevalveasutused ning
täpsustama nende volitused ja kohustused. Nad peaksid välja töötama ka
sektoripõhised turujärelevalve programmid.
(8)       Direktiivi 2000/9/EÜ
reguleerimisala tuleks säilitada. Määrust tuleks kohaldada kõrgmäestikes
asuvates turismikuurortides või linnatranspordis reisijateveoks projekteeritud
köisteede suhtes. Köisteed on peamiselt liftisüsteemid, näiteks köisraudteed,
trossiga rippteed, köissõidukid, gondlid, isteliftid ja vedamisliftid. Peamised
käesoleva määrusega hõlmatud köisteede määratlemise kriteeriumid on trossi abil
vedamine ja reisijatevedu.
(9)       On välja töötatud uut tüüpi
köisteed, mis on mõeldud nii reisijate vedamiseks kui ka meelelahutuslikul
otstarbel kasutamiseks. Kõnealused seadmed peaksid olema käesoleva määrusega
hõlmatud.
(10)     Käesoleva määruse
reguleerimisalast on kohane välja arvata teatavad köisteed kas seetõttu, et nende
suhtes kohaldatakse muid liidu ühtlustamisõigusakte või kuna need on riiklikul
tasandil piisavalt reguleeritud.
(11)     Püstsuunaliste või kaldega
trossliftide suhtes, mis teenindavad püsivalt hoonete ja ehitiste teatavaid korruseid,
mille puhul ei ole tegemist jaamadega, kohaldatakse spetsiaalseid Euroopa Liidu
eriõigusakte ja need tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja arvata.
(12)     Õiguskindluse tagamiseks peaks
köisparvlaevade väljaarvamine samuti hõlmama kõiki trossi abil töötavaid
seadmeid, mille puhul kasutajad või veoseadmed asuvad vees, näiteks
trossipõhiseid veesuusatamise seadmeid.
(13)     Köisteede ja nende
infrastruktuuri, alamsüsteemide ning ohutusseadiste puhul inimeste tervise ja
ohutuse kaitse kõrge taseme tagamiseks on vaja sätestada eeskirjad köisteede
projekteerimiseks ja ehitamiseks.
(14)     Liikmesriigid peaksid tagama
köisteede ohutuse nende ehitamise, kasutusele võtmise ja käitamise ajal.
(15)     Käesolev määrus ei mõjuta
liikmesriikide õigust kehtestada nõudeid, mida nad peavad vajalikuks seoses
maakasutuse ja regionaalplaneeringuga ning selleks, et tagada keskkonna ja
inimeste ning eriti töötajate tervise ja ohutuse kaitse köisteede kasutamise
ajal.
(16)     Käesolev määrus ei mõjuta
liikmesriikide õigust määrata kindlaks asjakohased menetlused kavandatud köisteedele
lubade väljastamiseks, köisteede kontrollimiseks enne nende kasutusele võtmist
ja järelevalveks köisteede üle nende käitamise ajal.
(17)     Käesolevas määruses tuleks
arvesse võtta asjaolu, et köisteede ohutus sõltub võrdselt ümbritsevatest
tingimustest, tarnitud tööstuskaupade kvaliteedist ja nende monteerimise,
kohapeal paigaldamise viisist ja järelevalvest kasutamise ajal. Raskete
õnnetuste põhjused võivad olla seotud asukoha valiku, transpordisüsteemi, selle
struktuuride või süsteemi käitamise ja hooldamise viisiga.
(18)     Kuigi käesolev määrus ei
reguleeri köisteede tegelikku kasutamist, peaks see andma üldise raamistiku,
mille eesmärk on tagada liikmesriikide territooriumil asuvate seadmete
kasutamisel kasutajate, käitamispersonali ja kolmandate isikute kõrge kaitstuse
tase.
(19)     Köisteede puhul võib
tehnoloogilisi uuendusi kontrollida ja täieulatuslikuks katsetamiseks esitada
ainult uue köistee ehitamise korral. Sel juhul tuleks ette näha menetlus, mis tagaks
nii oluliste nõuete täitmise kui võimaldaks arvesse võtta ka konkreetse köistee
eritingimusi.
(20)     Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud
meetmed, et tagada köisteede kasutusele võtmine ainult juhul, kui need vastavad
käesolevale määrusele ning need ei ohusta inimeste tervist ja ohutust või vara
ohutust, kui need on nõuetekohaselt paigaldatud ja neid nõuetekohaselt hooldatakse
ning käitatakse kooskõlas nende kasutusotstarbega.
(21)     Liikmesriigid peaksid
kehtestama menetlused planeeritud köisteede ehitamiseks ja kõnealuste köisteede
muutmiseks ning nende kasutusele võtmiseks lubade väljastamiseks, tagamaks et
köisteed ehitatakse ja monteeritakse kohapeal ohutult kooskõlas ohutusanalüüsi
ning ohutusaruandega ja kõigi asjakohaste õiguslike nõuetega.
(22)     Kavandatava köistee
ohutusanalüüsis tuleks kindlaks määrata osad, millest köistee ohutus sõltub.
(23)     Planeeritud köistee
ohutusanalüüsis tuleks võtta arvesse köisteede käitamisega seotud piiranguid,
kuigi mitte sellisel moel, et see ohustaks alamsüsteemide ja ohutusseadiste
puhul kaupade vaba liikumise põhimõtet või köisteede endi ohutust.
(24)     Käesoleva määruse eesmärk peaks
olema tagada köisteede alamsüsteemide ja köisteede ohutusseadiste siseturu
toimimine. Käesoleva määruse sätetele vastavate alamsüsteemide ja
ohutusseadiste puhul peaks kehtima kaupade vaba liikumise põhimõte.
(25)     Tuleks võimaldada
alamsüsteemide ja ohutusseadiste lisamist köisteele juhul, kui need võimaldavad
köistee ehitamist käesoleva määrusega kooskõlas oleval viisil ega ohusta
inimeste tervist ja ohutust või vara ohutust, kui need nõuetekohaselt
paigaldatakse, neid nõuetekohaselt hooldatakse ja käitatakse kooskõlas nende
kasutusotstarbega.
(26)     Olulisi nõudeid tuleks
tõlgendada ja kohaldada nii, et võetakse arvesse tehnika taset projekteerimise
ja valmistamise ajal, samuti tehnilisi ja majanduslikke kaalutlusi, mis on
kooskõlas tervisekaitse ja ohutuse kõrge tasemega.
(27)     Ettevõtjad peaksid vastutama
alamsüsteemide ja ohutusseadiste vastavuse eest käesoleva määruse nõuetele
vastavalt oma osale tarneahelas, et tagada avalike huvide, nagu kasutajate ning
muude inimeste tervise ja ohutuse ning vara kaitse kõrge tase ja aus konkurents
liidu turul.
(28)     Kõik tarne- ja
turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, et
teha turul kättesaadavaks ainult käesoleva määrusega vastavuses olevad
alamsüsteemid ja ohutusseadised. On vaja sätestada selge ja proportsionaalne
kohustuste jaotus, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusahelas.
(29)     Alamsüsteemide ja
ohutusseadiste projekteerimise ning tootmisega üksikasjalikult kursis olev
tootja on kõige sobivam täieliku vastavushindamismenetluse korraldaja.
Vastavushindamine peaks seega jääma ainult alamsüsteemi või ohutusseadise
tootja kohustuseks.
(30)     Et hõlbustada teabevahetust
ettevõtjate ja riiklike turujärelevalveasutuste vahel, peaksid liikmesriigid
julgustama ettevõtjaid lisama postiaadressile veebisaidi aadressi.
(31)     Tuleb tagada, et kolmandatest
riikidest liidu turule sisenevad alamsüsteemid ja ohutusseadised oleksid
vastavuses kõigi käesoleva määruse nõuetega ning eelkõige, et tootjad oleksid
alamsüsteemide ja ohutusseadiste puhul rakendanud nõuetekohaseid
vastavushindamismenetlusi. Seepärast tuleks sätestada, et importijad on
kohustatud tagama nende poolt turule lastava alamsüsteemi või ohutusseadise
vastavuse käesoleva määruse nõuetele ning et nad ei vii turule alamsüsteeme ja
ohutusseadised, mis sellistele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Samuti
tuleks sätestada, et importijad peavad tagama, et vastavushindamismenetlused on
läbitud ning et alamsüsteemi ja ohutusseadise märgistus ning tootja koostatud
dokumentatsioon on pädevatele järelevalveasutustele kontrollimiseks
kättesaadavad.
(32)     Levitaja teeb alamsüsteemi või
ohutusseadise turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on
selle turule lasknud, ja peaks tegutsema hoolikalt tagamaks, et alamsüsteemi
või ohutusseadise käitlemine tema poolt ei kahjusta selle nõuetekohasust.
(33)     Alamsüsteemi või ohutusseadist
turule lastes peaks iga importija märkima alamsüsteemile või ohutusseadisele
oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja postiaadressi,
millel saab temaga ühendust võtta. Erandid tuleks ette näha juhtudeks, kui
ohutusseadise suurus või olemus seda ei võimalda. See hõlmab ka juhtusid, kui
importija peaks avama pakendi, et lisada ohutusseadisele oma nimi ja aadress.
(34)     Kui ettevõtja laseb
alamsüsteemi või ohutusseadise turule oma nime või kaubamärgi all või muudab
alamsüsteemi või ohutusseadist selliselt, et see võiks mõjutada selle vastavust
käesoleva määruse nõuetele, tuleks teda käsitada tootjana ja talle peaksid laienema
tootja kohustused.
(35)     Kuna levitajad ja importijad on
turuga lähedalt seotud, tuleks nad kaasata pädevate riiklike ametiasutuste
tehtavasse turujärelevalvesse ning nad peaksid olema valmis selles aktiivselt
osalema, andes kõnealustele asutustele asjaomaste alamsüsteemide või
ohutusseadistega seotud kogu vajaliku teabe.
(36)     Alamsüsteemi või ohutusseadise
jälgitavuse tagamine kogu tarneahelas aitab lihtsustada ja tõhustada
turujärelevalvet. Tõhusa jälgimissüsteemi abil on turujärelevalveasutustel
lihtsam teha kindlaks ettevõtja, kes tegi nõuetele mittevastava alamsüsteemi
või ohutusseadise turul kättesaadavaks.
(37)     Käesolevas määruses tuleks
piirduda oluliste nõuete esitamisega. Nendele nõuetele vastavuse hindamise
lihtsustamiseks on vaja sätestada vastavuseeldus köisteede puhul, mis on
kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 kohaselt vastu võetud harmoneeritud
standarditega, et esitada nende normide üksikasjalikud tehnilised nõuded,
eelkõige köisteede projekteerimise, ehitamise ja käitamise puhul.
(38)     Määruses (EL) nr 1025/2012 on
sätestatud menetlus vastuväidete esitamiseks harmoneeritud standarditele, kui
need standardid ei vasta täielikult käesoleva määruse nõuetele.
(39)     Et võimaldada ettevõtjatel
näidata ja pädevatel asutustel tagada, et turul kättesaadavaks tehtud
alamsüsteemid ja ohutusseadised vastavad olulistele nõuetele, on vaja näha ette
vastavushindamismenetlused. Otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud
vastavushindamismenetluse moodulid, mis näevad ette erineva rangusastmega
menetlusi sõltuvalt riski tasemest ja nõutud ohutustasemest.
Valdkondadevahelise ühtsuse ja erakorraliste lahenduste vältimise eesmärgil
tuleks vastavushindamismenetlused valida kõnealuste moodulite hulgast.
(40)     Alamsüsteemide või
ohutusseadiste tootjad peaksid koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, et anda
käesoleva määruse kohast teavet alamsüsteemi või ohutusseadise vastavuse kohta
käesoleva määruse nõuetele ja muudele liidu asjakohastele
ühtlustamisõigusaktidele. Alamsüsteemi või ohutusseadisega peaks kaasas olema
ELi vastavusdeklaratsioon.
(41)     Et tagada turujärelevalve
eesmärgil tõhus juurdepääs teabele, peaks teave kõigi selliste liidu
õigusaktide kindlaks tegemiseks, mida alamsüsteemide või ohutusseadiste suhtes kohaldatakse,
olema kättesaadav ühes ELi vastavusdeklaratsioonis.
(42)     Vastavushindamist selle
laiemas tähenduses hõlmava kogu menetluse nähtav tulem on alamsüsteemi või
ohutusseadise vastavust tõendav CE-märgis. CE-märgist hõlmavad üldpõhimõtted ja
selle seos teiste märgistega on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008.
CE-märgise paigaldamist käsitlevad eeskirjad tuleks sätestada käesolevas
määruses.
(43)     Alamsüsteemide ja
ohutusseadiste kontrollimine käesolevas määruses sätestatud olulistele nõuetele
vastavuse suhtes on vajalik selleks, et pakkuda kasutajatele ja kolmandatele
isikutele tõhusat kaitset.
(44)     Selleks, et tagada
alamsüsteemide ja ohutusseadiste suhtes kehtivate oluliste nõuete täitmine,
tuleb sätestada asjakohased vastavushindamismenetlused, mida tootja peab
järgima. Nimetatud menetlused tuleks kehtestada direktiivis nr 768/2008/EÜ
sätestatud vastavushindamismoodulite alusel.
(45)     Käesolevas määruses sätestatud
vastavushindamismenetluste puhul on vajalik liikmesriikide poolt komisjonile
teatatud vastavushindamisasutuste sekkumine.
(46)     Kogemus on näidanud, et
direktiivis 2000/9/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused
peavad täitma, et neist saaks komisjoni teavitada, ei ole piisav, et tagada
nende asutuste ühtlaselt kõrgeasemeline töö kogu liidus. On aga oluline, et
kõik vastavushindamisasutused täidaksid oma ülesandeid ühtemoodi hästi ja
õiglase konkurentsi tingimustes. Selleks on vaja kehtestada kohustuslikud
nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad saada teavitatud, et osutada
vastavushindamisteenuseid.
(47)     Samuti tuleb vastavushindamise
kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks kehtestada nõuded, mida peavad järgima
teavitavad ametiasutused ja teised teavitatud asutuste hindamisse, nendest
teavitamisse ja järelevalvesse kaasatud asutused.
(48)     Kui vastavushindamisasutus
tõendab vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumidele, tuleks
eeldada, et ta vastab käesolevas määruses sätestatud vastavatele nõuetele.
(49)     Käesolevas määruses
kehtestatud süsteemi peaks täiendama määruses (EÜ) nr 765/2008 ette nähtud
akrediteerimissüsteem. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuste
pädevuse kontrollimise oluline vahend, tuleks seda kasutada ka seoses
teavitamisega.
(50)     Riiklikud ametiasutused kogu
liidus peaksid vastavussertifikaatide usaldusväärsuse vajaliku taseme
tagamiseks toetuma vastavushindamisasutuste tehnilise pädevuse tõendamisel
määruse (EÜ) nr 765/2008 kohasele läbipaistvale akrediteerimisele. Riiklikud
asutused võivad siiski olla seisukohal, et neil on olemas asjakohased vahendid,
et kõnealune hindamine ise ellu viia. Tagamaks teiste riiklike asutuste teostatud
hindamiste piisava usaldusväärsuse, tuleks neil sellisel juhul esitada
komisjonile ja teistele liikmesriikidele vajalikud tõendid selle kohta, et
hinnatud vastavushindamisasutused täidavad asjakohaste õigusaktidega
kehtestatud nõudeid.
(51)     Vastavushindamisasutused
kasutavad tihti vastavushindamise mõne toimingu täitmiseks alltöövõtjaid või
tütarettevõtjaid. Et tagada liidu turule lastavate alamsüsteemide ja
ohutusseadiste puhul nõutav kaitsetase, on vastavushindamise jaoks oluline, et
alltöövõtjad ja tütarettevõtjad vastaksid vastavushindamise ülesannete täitmise
puhul samadele nõuetele nagu teavitatud asutused. Seega on oluline, et
teavitatavate asutuste pädevuse ja tegevuse hindamine ning juba teavitatud asutuste
järelevalve hõlmaks ka alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tegevust.
(52)     Teavitamismenetluse tõhusust
ja läbipaistvust tuleb suurendada ning eelkõige kohandada seda uue
tehnoloogiaga, et luua elektroonilise teavitamise võimalus.
(53)     Kuna vastavushindamisasutused
võivad pakkuda oma teenuseid kogu liidus, siis peaks teistel liikmesriikidel ja
komisjonil olema võimalus esitada teavitatud asutuse kohta vastuväiteid. Seega
on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgitada kõik võimalikud
vastavushindamisasutuste pädevusega seotud kahtlused või probleemid, enne kui
nad alustavad tegevust teavitatud asutustena.
(54)     Konkurentsivõime parandamise
eesmärgil on ülioluline, et vastavushindamisasutused kohaldaksid
vastavushindamismenetlusi ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel ja
ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb tagada
vastavushindamismenetluste tehnilise rakendamise järjekindlus. Seda on võimalik
kõige paremini saavutada vastavushindamisasutuste vahelise koordineerimise ja
koostöö kaudu.
(55)     Selleks et tagada käesoleva
määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused.
Nimetatud volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrusega (EÜ) nr 182/2011[17].
(56)     Nõuandemenetlust tuleks
kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega esitatakse teavitavale
liikmesriigile taotlus võtta vajalikud parandusmeetmed nende teavitatud
asutuste puhul, mis ei vasta või enam ei vasta teavituse aluseks olnud
nõuetele.
(57)     On vaja näha ette üleminekukord,
mis võimaldab teha turul kättesaadavaks ja võtta kasutusele alamsüsteeme ja
ohutusseadiseid, mis on juba turule viidud kooskõlas direktiiviga 2000/9/EÜ.
(58)     On vaja näha ette
üleminekukord, mis võimaldab võtta kasutusele juba direktiivi 2000/9/EÜ
kohaselt ehitatud köisteid.
(59)     Liikmesriigid peaksid
kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse
rikkumise korral, ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Nimetatud karistused
peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
(60)     Kuna käesoleva määruse
eesmärki, milleks on tagada, et köisteed vastavad nõuetele, millega nähakse
ette kasutajate kõrgetasemeline kaitse ja ohutus, tagades samas alamsüsteemide
ja ohutusseadiste siseturu toimimise, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt hästi
saavutada ning eesmärgi ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu
tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse
põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks
vajalikust kaugemale.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
            ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses sätestatakse
reisijateveoks ette nähtud köisteede projekteerimise, ehitamise ning nende
alamsüsteemide ja ohutusseadiste turul kättesaadavaks tegemise ja vaba
liikumise eeskirjad.
Artikkel 2
Reguleerimisala
(1)
Käesolevat määrust kohaldatakse reisijateveoks ette
nähtud köisteede ning selliste köisteede alamsüsteemide ja ohutusseadiste
suhtes.
(2)
Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste toodete
suhtes:
(a)
liftid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
95/16/EÜ[18]
(liftide kohta) tähenduses;
(b)
tavapärase konstruktsiooniga köistrammid;
(c)
põllumajandusotstarbel ning mägionnide
teenindamiseks ette nähtud seadmed, mida ei ole kavas kasutada reisijateveoks;
(d)
püsivalt paigaldatud või mobiilsed köisteed
laadaplatsil ja/või lõbustuspargis, mis on ette nähtud ainult meelelahutuslikul
eesmärgil kasutamiseks ja mida ei kasutata inimeste veoks;
(e)
kaevanduses kasutatavad seadmed või muud
tööstuslikul otstarbel kasutatavad püsivalt paigaldatud seadmed;
(f)
seadmed, mille puhul transpordivahend või kasutajad
asuvad vees.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas
määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(1)
„köistee” – mitmest osast koosnevate seadmete jaoks
ette nähtud infrastruktuurist ja alamsüsteemidest koosnev kogu püsivalt
paigaldatud süsteem, mis on projekteeritud, ehitatud, monteeritud ja kasutusele
võetud reisijate vedamiseks ning mille puhul vedamine toimub piki
liikumissuunda paigaldatud trosside abil;
(2)
„alamsüsteem” – I lisas sellisena määratletud
süsteem või kõnealuste süsteemide kombinatsioon;
(3)
„infrastruktuur” – asendiplaan, andmed süsteemi
kohta, jaama struktuurid ja teised liini kõrval asuvad struktuurid, mis on
projekteeritud iga seadme jaoks eraldi ning ehitatud koha peal ja mis on
vajalikud seadme ehitamiseks ning käitamiseks, sh vundamendid;
(4)
„ohutusseadis” – põhiseadis või põhiseadiste kogum,
seadmestiku alamkoost või kogukoost ja iga seade, mis ohutuse tagamiseks on
kavas alamsüsteemi või köistee seadmestiku koosseisu lülitada ning mille
töökindluse puudumine ohustab inimeste – kasutajate, käitajate või kolmandate
isikute – ohutust või tervist;
(5)
„käitamisega seotud tehnilised tingimused” – tehnilised
sätted ja meetmed, mis mõjutavad projekteerimist ja ehitamist ning mis on
köistee ohutuks käitamiseks vältimatud;
(6)
„hooldusega seotud tehnilised tingimused” –
tehnilised sätted ja meetmed, mis mõjutavad projekteerimist ja ehitamist ning
mis on köistee ohutut käitamist tagavaks hoolduseks vajalikud;
(7)
„köissõiduk” – köistee, mille puhul
transpordivahend ripub ühe või mitme trossi küljes;
(8)
„vedamislift” – köistee, mille puhul veetakse
vajalike seadmetega varustatud kasutajaid mööda ettevalmistatud rada;
(9)
„köisraudtee” – köistee, mille puhul veetakse
transpordivahendit maapinnal asuvatel või püsitarinditega toetatud rööbastel;
(10)
„turul kättesaadavaks tegemine” – alamsüsteemi või
ohutusseadise tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse
käigus kas turustamiseks, levitamiseks või kasutamiseks;
(11)
„turule laskmine” – alamsüsteemi või ohutusseadise
esmakordselt liidu turul kättesaadavaks tegemine;
(12)
„kasutusele võtmine” – köistee esmakordne
käitamine;
(13)
„tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes toodab
alamsüsteemi või ohutusseadist või kes laseb kõnealuse alamsüsteemi või
ohutusseadise projekteerida või toota ja kes turustab kõnealust alamsüsteemi
või ohutusseadist oma nime või kaubamärgi all;
(14)
„volitatud esindaja” – liidus asuv füüsiline või
juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegeleda kindlaks määratud
ülesannetega tema nimel;
(15)
„importija” –liidus asuv füüsiline või juriidiline
isik, kes laseb alamsüsteemi või ohutusseadise kolmandast riigist liidu turule;
(16)
„levitaja” –turustusahelas osalev füüsiline või
juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb alamsüsteemi või
ohutusseadise turul kättesaadavaks;
(17)
„ettevõtjad” – alamsüsteemi või ohutusseadise
tootja, volitatud esindaja, importija ja levitaja;
(18)
„tehniline kirjeldus” – dokument, milles nähakse
ette seadmele, infrastruktuurile, alamsüsteemile või ohutusseadisele esitatavad
tehnilised nõuded;
(19)
„harmoneeritud standard” – määruse (EL) nr
1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis c määratletud harmoneeritud standard;
(20)
„akrediteerimine” – määruse (EÜ) nr 765/2008
artikli 2 punktis 10 määratletud akrediteerimine;
(21)
„riiklik akrediteerimisasutus” – riiklik
akrediteerimisasutus määruse (EL) nr 765/2008 artikli 2 punktis 11 määratletud
tähenduses;
(22)
„vastavushindamine” – menetlus, mille käigus
hinnatakse, kas alamsüsteemi või ohutusseadisega seotud käesoleva määruse
olulised ohutusnõuded on täidetud;
(23)
„vastavushindamisasutus” – asutus, mis teostab
alamsüsteemi või ohutusseadise vastavushindamist, sealhulgas kalibreerimist,
katsetamist, sertifitseerimist ja kontrolli;
(24)
„tagasivõtmine” –meede, mille eesmärk on võtta turult
tagasi juba köisteesse lisatud alamsüsteem või ohutusseadis;
(25)
„kõrvaldamine” –meede, mille eesmärk on
turustusahelas oleva alamsüsteemi või ohutusseadise turul kättesaadavaks
tegemise vältimine;
(26)
„CE-märgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et
alamsüsteem või ohutusseadis vastab märgise alamsüsteemile või ohutusseadisele
paigaldamist käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide alusel kohaldatavatele
nõuetele;
(27)
„liidu ühtlustamisõigusaktid” –toodete turustamise
tingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid.
Artikkel 4
Alamsüsteemide
ja ohutusseadiste turul kättesaadavaks tegemine
(1)
Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed
tagamaks, et alamsüsteeme ja ohutusseadiseid võib turul kättesaadavaks teha
üksnes siis, kui need vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(2)
Liikmesriigid võtavad kooskõlas artikliga 9 kõik
meetmed, et määrata kindlaks menetlused tagamaks, et alamsüsteemid ja
ohutusseadised lisatakse köisteedesse ainult juhul, kui need võimaldavad
käesoleva määruse nõuetele vastavate köisteede ehitamist, ning need ei ohusta
inimeste tervist ja ohutust ega vara ohutust, kui need nõuetekohaselt
lisatakse, neid nõuetekohaselt hooldatakse ja käitatakse kooskõlas nende kasutusotstarbega.
Artikkel 5
Köisteede kasutusele võtmine
(1)
Liikmesriigid võtavad kooskõlas artikliga 9 kõik asjakohased
meetmed, mis on vajalikud nende menetluste kindlaks määramiseks, millega
tagatakse, et köisteed võetakse kasutusele ainult juhul, kui need vastavad
käesoleva määruse nõuetele ja need ei ohusta inimeste tervist ja ohutust ega
vara ohutust, kui need nõuetekohaselt paigaldatakse, neid nõuetekohaselt
hooldatakse ja käitatakse kooskõlas nende ettenähtud kasutusotstarbega.
(2)
Köisteed, mis on vastavuses harmoneeritud
standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu
Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses oluliste nõuetega, mida nimetatud
standardites või nende osades käsitletakse ja mis on sätestatud II lisas.
(3)
Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust
sätestada nõudeid, mida nad peavad vajalikuks, et tagada inimeste ja eelkõige
töötajate kaitstus kõnealuste köisteede kasutamise korral, tingimusel et see ei
tähenda nende köisteede muutmist käesolevas määruses määratlemata viisil.
Artikkel 6
Olulised
nõuded
Köisteed ning nende infrastruktuur,
alamsüsteemid ja ohutusseadised peavad vastama nende puhul kehtivatele II lisas
sätestatud olulistele nõuetele.
Artikkel 7
Alamsüsteemide
ja ohutusseadiste vaba liikumine
Liikmesriigid ei keela, piira ega takista
käesolevale määrusele vastavate alamsüsteemide ja ohutusseadiste turul
kättesaadavaks tegemist.
Artikkel 8
Kavandatud
köisteede ohutuse analüüs ja ohutusaruanne
(1)
Kõigi kavandatavate köisteede puhul tuleb teha III
lisas sätestatud ohutusanalüüs, mis hõlmab köistee ja selle keskkonna kõiki
ohutusasjaolusid, võttes arvesse projekteerimist, ehitamist ja kasutuselevõttu,
ning mis võimaldab varasemate kogemuste alusel määrata kindlaks köistee
käitamisel tekkivad võimalikud ohud.
(2)
Ohutusanalüüs lisatakse ohutusaruandesse.
Kõnealuses aruandes soovitatakse kõnealuste riskidega tegelemiseks ette nähtud
meetmeid ning see sisaldab köisteesse lisatavate alamsüsteemide ja
ohutusseadiste loetelu.
Artikkel 9
Köisteedele
lubade andmine
(1)
Liikmesriigid kehtestavad menetlused, mille
kohaselt antakse luba selle territooriumil asuvate köisteede ehitamiseks ja
kasutuselevõtuks.
(2)
Liikmesriigid tagavad, et köisteele loa
väljastamise eest vastutavale ametiasutusele esitatakse ohutusanalüüs,
ohutusaruanne, ELi vastavusdeklaratsioon ja muud dokumendid, mis käsitlevad
alamsüsteemide ja ohutusseadiste vastavushindamist, ning samuti köistee omadusi
käsitlevad dokumendid. Köisteed käsitlevad dokumendid peavad samuti sisaldama
vajalikke tingimusi, sh käitamispiiranguid, ja täielikke andmeid köistee
kasutamise järelevalve, seadistamise ning hooldamise kohta. Kõnealuste
dokumentide koopiat hoitakse köistee juures.
(3)
Kui olemasolevate köisteede põhiparameetreid,
alamsüsteeme või ohutusseadiseid muudetakse nii, et asjaomane liikmesriik nõuab
nende kasutuselevõtuks uut luba, peavad need muudatused ja nende mõju kogu
köisteele vastama II lisas nimetatud olulistele nõuetele.
(4)
Liikmesriigid ei kasuta lõike 1 sätteid käesoleva
määrusega hõlmatud asjaolude põhjal käesoleva määrusega kooskõlas olevate
selliste köisteede ehitamise ja kasutuselevõtu keelamiseks, piiramiseks või
takistamiseks, mis ei ohusta inimeste tervist ja ohutust või vara ohutust, kui
need on paigaldatud nõuetekohaselt ja kooskõlas nende kasutusotstarbega.
(5)
Liikmesriigid ei kasuta lõike 1 sätteid käesoleva
määruse nõuetele vastavate alamsüsteemide ja ohutusseadiste vaba liikumise
keelamiseks, piiramiseks või takistamiseks.
Artikkel 10
Köisteede
käitamine
(1)
Liikmesriigid tagavad, et köisteed kasutatakse
ainult niikaua, kuni see vastab ohutusaruandes ettenähtud tingimustele.
(2)
Kui liikmesriik leiab, et heakskiidetud köistee,
mida kasutatakse kooskõlas selle kasutusotstarbega, võib ohustada inimesi,
nende tervist või vara (kui see on asjakohane), siis võtab ta vajalikke
meetmeid, et piirata köistee kasutustingimusi või keelata selle kasutamine.
II PEATÜKK
ALAMSÜSTEEME JA OHUTUSSEADISEID PAKKUVATE
ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED
Artikkel 11 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R2]
Tootjate
kohustused
(1)
Alamsüsteeme või ohutusseadiseid turule lastes tagavad
tootjad, et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas II lisas sätestatud
oluliste nõuetega.
(2)
Alamsüsteemide või ohutusseadiste tootjad koostavad
V lisas osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja teostavad või lasevad teostada
artiklis 18 osutatud vastavushindamismenetluse.
Kui esimeses lõigus nimetatud menetlusega on
tõendatud alamsüsteemi või ohutusseadise kooskõla asjakohaste nõuetega, siis
koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni ning paigaldavad tootele
CE-märgise.
(3)
Tootjad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni ja
ELi vastavusdeklaratsiooni 30 aasta jooksul pärast alamsüsteemi või
ohutusseadise turule laskmist.
(4)
Tootjad tagavad menetluste olemasolu seeriatoodangu
vastavuse säilimiseks käesoleva määruse nõuetele. Arvesse võetakse muudatusi
alamsüsteemi või ohutusseadise konstruktsioonis või omadustes ja muudatusi neis
harmoneeritud standardites või muudes tehnilistes kirjeldustes, mille põhjal
alamsüsteemi või ohutusseadise vastavust kinnitati.
Kui seda peetakse alamsüsteemist või
ohutusseadisest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, teevad tootjad kasutajate
tervise ja ohutuse kaitsmiseks turul kättesaadavaks tehtud alamsüsteemi või
ohutusseadise pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, nõuetele mittevastavaid
alamsüsteeme ja ohutusseadiseid ja nende tagasivõtmisi ning vajaduse korral
registreerivad need ja teavitavad levitajaid igast sellisest
järelevalvemeetmest.
(5)
Tootjad tagavad, et nende alamsüsteemide või
ohutusseadistega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ja et neil on tüübi-,
partii- või seerianumber või muu nende identifitseerimist võimaldav märgistus.
Kui ohutusseadise suurus või laad seda ei
võimalda, tagavad tootjad, et nõutav teave on esitatud ohutusseadise pakendil
või sellega kaasas olevates kasutusjuhendites.
(6)
Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime
või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi
alamsüsteemile või ohutusseadisele või, kui see ei ole võimalik, ohutusseadise
pakendile ja sellega kaasas olevasse kasutusjuhendisse. Aadress osutab ühele
kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta. Kontaktandmed on esitatud asjaomase
liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles, mis on kasutajate ja
turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.
(7)
Tootjad tagavad, et alamsüsteemi või
ohutusseadisega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ning juhised ja ohutusalane
teave kasutajatele kergesti arusaadavas keeles, mille on kindlaks määranud
asjaomane liikmesriik. Sellised juhised ja ohutusalane teave on selged,
arusaadavad ja mõistetavad.
(8)
Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda,
et alamsüsteem või ohutusseadis, mille nad on turule lasknud, ei vasta
käesolevale määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia
alamsüsteem või ohutusseadis nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane,
kõrvaldada see turult või võtta tagasi. Kui alamsüsteem või ohutusseadis
kujutab endast ohtu, teavitavad tootjad sellest viivitamata nende
liikmesriikide pädevaid asutusi, kelle turul nad alamsüsteemi või ohutusseadise
kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi
võetud parandusmeetmete kohta.
(9)
Pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel esitavad
tootjad talle alamsüsteemi või ohutusseadise käesolevale määrusele vastavust
tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele
kergesti arusaadav. Nimetatud teabe võib esitada paberil või elektroonilises
vormis. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõigis
meetmes, mis võetakse nende poolt turulelastud alamsüsteemi või ohutusseadise
põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks.
Artikkel 12 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R3]
Volitatud
esindajad
(1)
Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata
volitatud esindaja.
Artikli 11 lõikes 1 sätestatud kohustused ja
tehnilise dokumentatsiooni koostamise kohustus ei kuulu volitatud esindaja
ülesannete hulka.
(2)
Volitatud esindaja täidab ülesandeid tootjalt
saadud volituste piires. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt
järgmist:
(a)
säilitada ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilist
dokumentatsiooni riiklikule järelevalveasutusele kättesaadavana 30 aasta
jooksul pärast alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist;
(b)
esitada pädevate riiklike ametiasutuse põhjendatud
nõudmisel talle alamsüsteemi või ohutusseadise vastavust tõendav kogu teave ja
dokumentatsioon;
(c)
teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste
nõudmisel koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse volitatud esindaja
volitustega hõlmatud alamsüsteemide või ohutusseadiste põhjustatud ohtude
ärahoidmiseks.
Artikkel 13 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R4]
Importijate
kohustused
(1)
Importijad lasevad turule üksnes nõuetele vastavaid
alamsüsteeme või ohutusseadiseid.
(2)
Enne alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist
tagavad importijad, et tootja on teostanud artiklis 18 osutatud
vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilised
dokumendid, et alamsüsteem või ohutusseadis kannab CE-märgist, et sellega on
kaasas ELi vastavusdeklaratsioon, kasutusjuhised ja ohutusteave ning et tootja
on täitnud artikli 11 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded.
Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et
alamsüsteem või ohutusseadis ei vasta II lisas sätestatud olulistele nõuetele, siis
ei lase ta alamsüsteemi või ohutusseadist turule enne, kui see on viidud
nõuetega vastavusse. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi,
kui alamsüsteem või ohutusseadis kujutab endast ohtu.
(3)
Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime
või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi
alamsüsteemile või ohutusseadisele või kui see ei ole võimalik, ohutusseadise
pakendile ja sellega kaasasolevasse kasutusjuhendisse. Kontaktandmed esitatakse
asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles, mis on kasutajate ja
turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.
(4)
Importijad tagavad, et alamsüsteemi või
ohutusseadisega on kaasas kasutusjuhised ja ohutusalane teave asjaomase
liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles, mis on kasutajate jaoks kergesti
arusaadav.
(5)
Importijad tagavad, et sel ajal, kui alamsüsteem
või ohutusseadis on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine või
transportimine toote vastavust II lisas sätestatud nõuetele.
(6)
Kui seda peetakse alamsüsteemist või
ohutusseadisest tulenevat ohtu silmas pidades asjakohaseks, kontrollivad
importijad kasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks pädevate asutuste
nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel turul kättesaadavaks tehtud alamsüsteeme
või ohutusseadiseid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik,
peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate alamsüsteemide ja ohutusseadiste
ja nende tagasivõtmiste kohta ning teavitavad levitajaid kõnealusest
järelevalvest.
(7)
Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust
uskuda, et alamsüsteem või ohutusseadis, mille nad on turule lasknud, ei vasta
käesolevale määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia
alamsüsteem või ohutusseadis nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane,
kõrvaldada see turult või võtta tagasi. Kui alamsüsteem või ohutusseadis
kujutab endast ohtu, teavitavad importijad sellest viivitamata nende
liikmesriikide pädevaid asutusi, kelle turul nad alamsüsteemi või ohutusseadise
kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi
võetud parandusmeetmete kohta.
(8)
Importijaid hoiavad 30 aasta jooksul pärast
alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist turujärelevalveasutuste jaoks
kättesaadaval ELi vastavusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline
dokumentatsioon oleks viimaste nõudmisel neile kättesaadav.
(9)
Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse
põhjendatud nõudmisel talle alamsüsteemi või ohutusseadise vastavust tõendava
kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti
arusaadav. Nimetatud teabe võib esitada paberil või elektroonilises vormis.
Importijad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõigis
meetmetes, mis võetakse nende poolt turule lastud alamsüsteemi või
ohutusseadise põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks.
Artikkel 14 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R5]
Levitajate
kohustused
(1)
Alamsüsteemi või ohutusseadist turul kättesaadavaks
tehes peab levitaja arvestama käesoleva määruse nõuetega.
(2)
Enne alamsüsteemi või ohutusseadise turul
kättesaadavaks tegemist peavad levitajad kontrollima, et kõnealusel
alamsüsteemil või ohutusseadisel on CE-märgis ja et sellega on kaasas ELi
vastavusdeklaratsioon ning kasutusjuhised ja ohutusteave kasutajatele kergesti arusaadavas
keeles, mille on kindlaks määranud asjaomane liikmesriik, ning et tootja ja
importija on täitnud artikli 11 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 13 lõikes 3
sätestatud nõuded.
Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et
alamsüsteem või ohutusseadis ei vasta II lisas sätestatud olulistele nõuetele,
ei tee ta alamsüsteemi või ohutusseadist turul kättsaadavaks enne, kui see on
viidud nõuetega vastavusse. Lisaks teavitab levitaja sellest tootjat või
importijat ja turujärelevalveasutusi, kui alamsüsteem või ohutusseadis kujutab
endast ohtu.
(3)
Levitajad tagavad, et sel ajal, kui alamsüsteem või
ohutusseadis on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine või
transportimine toote vastavust II lisas sätestatud olulistele nõuetele.
(4)
Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust
uskuda, et alamsüsteem või ohutusseadis, mille nad on turul kättesaadavaks
teinud, ei vasta käesolevale määrusele, tagavad, et võetakse vajalikud
parandusmeetmed alamsüsteemi või ohutusseadise nõuetega vastavusse viimiseks või,
kui see on asjakohane, kõrvaldatakse see turult või võetakse tagasi. Kui
alamsüsteem või ohutusseadis kujutab endast ohtu, teavitavad levitajad sellest
viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kelle turul nad alamsüsteemi
või ohutusseadise kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad
mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.
(5)
Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse
põhjendatud nõudmisel talle alamsüsteemi või ohutusseadise vastavust tõendava
kogu teabe ja dokumentatsiooni. Nimetatud teabe võib esitada paberil või
elektroonilises vormis. Levitajad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise
korral koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse nende poolt turul kättesaadavaks
tehtud alamsüsteemi või ohutusseadise põhjustatud ohtude kõrvaldamiseks.
Artikkel 15 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R6]
Tootja
kohustuste kohaldamine importija ja levitaja puhul
Käesolevas määruses käsitatakse tootjana
importijat või levitajat, kes laseb alamsüsteemi või ohutusseadise turule oma
nime või kaubamärgi all või kes muudab juba turule lastud alamsüsteemi või
ohutusseadist viisil, mis võib mõjutada vastavust käesoleva määruse nõuetele,
ja tema suhtes kohaldatakse artikli 11 alusel tootja kohustusi.
Artikkel 16 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R7]
Ettevõtjate
tuvastamine
Ettevõtjad esitavad turujärelevalveasutustele
nõudmise korral teabe, mille alusel on võimalik tuvastada järgmist:
(a)
ettevõtja, kes on neile alamsüsteemi või
ohutusseadise tarninud;
(b)
ettevõtja, kellele nad on alamsüsteemi või
ohutusseadise tarninud.
Ettevõtjad peavad olema valmis esitama
esimeses lõigus osutatud teavet 30 aasta jooksul pärast seda, kui alamsüsteem
või ohutusseadis neile tarniti, ja 30 aasta jooksul pärast seda, kui nad ise
alamsüsteemi või ohutusseadist tarnisid.
III PEATÜKK
ALAMSÜSTEEMIDE JA OHUTUSSEADISTE VASTAVUS
Artikkel 17 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R8]
Vastavuseeldus
Alamsüsteemid ja
ohutusseadised, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega,
mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat
vastavuses oluliste nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad
käsitlevad ja mis on sätestatud II lisas.
Artikkel 18
Vastavushindamine
(1)
Enne alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist
esitab tootja lõike 2 kohaselt alamsüsteemi või ohutusseadise vastavushindamise
tegemiseks.
(2)
Alamsüsteemide ja ohutusseadiste nõuetele vastavuse
sertifitseerimisel kasutatakse  tootja valikul ühte järgmistest
vastavushindamismenetlustest:
(a)
IV lisas sätestatud ELi tüübihindamine (moodul B –
tootmistüüp), mis on kombineeritud ühega järgmistest:
i)       tüübivastavus, mis põhineb V lisas
sätestatud tootmisprotsessi kvaliteedi tagamisel (moodul D);
ii)      tüübivastavus, mis põhineb VI lisas
sätestatud alamsüsteemi või ohutusseadise kontrollimisel (moodul F);
(b)
vastavus, mis põhineb VII lisas sätestatud
üksiktoote kontrollimisel (moodul G);
(c)
vastavus, mis põhineb VIII lisas sätestatud
täielikul kvaliteedi tagamisel (moodul H).
(3)
Pärast lõikes 2 sätestatud menetluste ellu viimist paigaldab
tootja kooskõlas artikliga 21 käesolevale määrusele vastavale alamsüsteemile
või ohutusseadisele CE-märgise.
(4)
Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka nende alamsüsteemide
ja ohutusseadiste suhtes, mida tootja kasutab omaks otstarbeks.
(5)
Vastavushindamist käsitlevad dokumendid ja kirjad
koostatakse selle liikmesriigi riigikeeles/riigikeeltes, kus lõikes 2 viidatud
menetlusi teostav asutus asub, või selle asutuse poolt heaks kiidetud keeles.
Artikkel 19
ELi
vastavusdeklaratsioon
(1)
Alamsüsteemi või ohutusseadise ELi
vastavusdeklaratsiooniga kinnitatakse, et II lisas sätestatud oluliste nõuete
täitmine on tõendatud.
(2)
ELi vastavusdeklaratsioon peab vastama X lisas
sätestatud näidisele, sisaldama IV kuni VIII lisas sätestatud asjakohastes vastavushindamismenetlustes
kindlaks määratud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. See on
alamsüsteemi või ohutusseadisega kaasas ja see tõlgitakse selle liikmesriigi
nõutud keelde või keeltesse, kelle turule alamsüsteem või ohutusseadis lastakse
või kelle turul see kättesaadavaks tehakse.
(3)
Kui alamsüsteemi või ohutusseadise suhtes
kohaldatakse enam kui üht ELi vastavusdeklaratsiooni ette nägevat liidu
õigusakti, koostatakse üks neid kõiki arvestav ELi vastavusdeklaratsioon.
Deklaratsioon peab sisaldama teavet asjaomaste liidu õigusaktide kohta,
sealhulgas nende aktide avaldamisviiteid.
(4)
ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab
tootja endale vastutuse alamsüsteemi või ohutusseadise käesolevas määruses
sätestatud nõuetele vastavuse eest.
Artikkel 20 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R11]
CE-märgise
üldpõhimõtted
CE-märgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr
765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid.
Artikkel 21 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R12]
CE-märgise
paigaldamise eeskirjad ja tingimused
(1)
CE-märgis paigaldatakse nähtaval, loetaval ja
kustutamatul viisil alamsüsteemile või ohutusseadisele või selle andmeplaadile.
(2)
CE-märgis paigaldatakse alamsüsteemile või
ohutusseadisele enne selle turule laskmist.
(3)
CE-märgisele järgneb tootmise kontrollifaasi
kaasatud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber.
(4)
Lisaks CE-märgisele ja lõikes 3 nimetatud
identifitseerimisnumbrile võib olla lisatud muu märgis, mis osutab erilisele
ohule või kasutusviisile.
IV PEATÜKK
VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST
TEAVITAMINE
Artikkel 22 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R13]
Teavitamine
Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi
liikmesriike asutustest, kes on volitatud kolmanda isikuna täitma
vastavushindamisülesandeid kooskõlas artikliga 18.
Artikkel 23 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R14]
Teavitavad
asutused
(1)
Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes
vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja nendest teavitamiseks ning
teavitatud asutuste üle järelevalve teostamiseks vajalike menetluste
kehtestamise ja rakendamise eest, samuti artiklis 26 sätestatud nõuete täitmise
eest.
(2)
Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1
osutatud hindamist ja järelevalvet teeb määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja
sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus.
(3)
Kui teavitav asutus delegeerib või annab muul
viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või järelevalve asutusele,
mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja
täitma mutatis mutandis artikli 26 lõigetes 1–6 sätestatud nõudeid.
Lisaks võtab kõnealune asutus samuti meetmeid oma tegevusest tulenevate kohustuste
täitmiseks.
(4)
Teavitav ametiasutus vastutab täielikult lõikes 3
osutatud asutuse tegevuse eest.
Artikkel 24 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R15]
Teavitavale
asutusele esitatavad nõuded
(1)
Teavitav asutus luuakse nii, et ei tekiks huvide
konflikti vastavushindamisasutustega.
(2)
Teavitava asutuse tööd korraldatakse ja juhitakse
nii, et oleks tagatud ameti objektiivsus ja erapooletus.
(3)
Teavitava asutuse töö korraldatakse nii, et
vastavushindamisasutusest teavitamisega seotud otsused teevad pädevad isikud,
kes ei viinud ellu hindamist.
(4)
Teavitav asutus ei tohi pakkuda ega osutada
teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid
ärilisel või konkureerival alusel.
(5)
Teavitav asutus tagab saadud teabe
konfidentsiaalsuse.
(6)
Teavitaval asutusel peab oma ülesannete
nõuetekohaseks täitmiseks olema piisavalt pädevaid töötajaid.
Artikkel 25 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R16]
Teavitavate
ametiasutuste teabekohustus
Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma
vastavushindamisasutuste hindamise, nendest teavitamise ja teavitatud asutuste
järelevalve menetlustest. ning neis tehtud muudatustest.
Komisjon teeb
kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.
Artikkel 26 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R17]
Teavitatud
asutusele esitatavad nõuded
(1)
Teavituse esitamiseks peab teavitatud asutus
vastama lõigetes 2–11 sätestatud nõuetele.
(2)
Vastavushindamisasutus peab olema asutatud
liikmesriigi õiguse kohaselt ning olema juriidiline isik.
(3)
Vastavushindamisasutus on kolmandast isikust
asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või alamsüsteemist või
ohutusseadisest, mida ta hindab.
Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või
kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud nende alamsüsteemide või
ohutusseadiste projekteerimise, tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise
või hooldamisega, mida asutus hindab, võib pidada selliseks asutuseks
tingimusel, et tõendatud on selle sõltumatus ning igasugune huvide konflikti
puudumine.
(4)
Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete
täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla hinnatavate alamsüsteemide ega
ohutusseadiste projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik,
kasutaja ega hooldaja ega esindada mõnda nimetatud isikut. See ei välista vastavushindamisasutuse
tegevuseks vajalike hinnatud alamsüsteemide või ohutusseadiste kasutamist ega
nende alamsüsteemide või ohutusseadiste kasutamist isiklikuks otstarbeks.
Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja
vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla
otsesel viisil seotud nimetatud alamsüsteemide või ohutusseadiste
projekteerimise, tootmise või konstrueerimise, turustamise, paigaldamise,
kasutamise või hooldusega ega esindada isikut, kes nimetatud tegevustega
tegeleb. Nad ei tohi osaleda tegevuses, mis võib seada kahtluse alla nende
otsuste sõltumatuse ja usaldusväärsuse vastavushindamistoimingutes, mille
tegemiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul.
Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate
või lepingupartnerite tegevus ei mõjuta vastavushindamistoimingute
konfidentsiaalsust, objektiivsust ega erapooletust.
(5)
Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teevad
vastavushindamistoiminguid suurima erialase kohusetunde ja konkreetses
valdkonnas nõutava tehnilise pädevusega; nad ei tohi alluda surveavaldustele
ega ahvatlustele, eelkõige rahalistele, mis võivad nende otsuseid või
vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti seoses isikute või isikute
rühmadega, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest.
(6)
Vastavushindamisasutus peab olema võimeline täitma
temale IV–VIII lisa alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega
seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus
täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja tema vastutusel.
Vastavushindamisasutuse käsutuses on alati ja
kõigi talle määratud vastavushindamismenetluste ja alamsüsteemi või
ohutusseadise iga tüübi või kategooria jaoks vajalikud
(a)
töötajad, kellel on tehnilised teadmised ning
piisav asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks;
(b)
menetluste kirjeldused, mille kohaselt
vastavushindamist tehakse ning mis tagavad läbipaistvuse ning nende menetluste
kordamise võimaluse. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused,
kus eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud
tegevust;
(c)
menetlused tegevuste elluviimiseks, mis võtavad
arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, alamsüsteemide
või ohutusseadiste puhul kasutatava tehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas
tegemist on mass- või seeriatootmisega.
Vastavushindamisasutusel peavad olema vajalikud
vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase elluviimisega seotud
tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs vajalikule
varustusele ja vahenditele.
(7)
Vastavushindamistoimingute eest vastutavatel
töötajatel on järgmised pädevused:
(a)     põhjalik tehniline ja kutsealane
väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, mille täitmisega seoses
nimetatud vastavushindamisasutusest on teavitatud;
(b)     rahuldavad teadmised nende hindamiste
nõuete kohta, mida nad teostavad, ning nimetatud hindamisteks piisav pädevus;
(c)     II lisas sätestatud oluliste nõuete,
kohaldatavate harmoneeritud standardite ning liidu ühtlustamisõigusaktide ja
riiklike õigusaktide asjakohaste sätete tundmine ja mõistmine;
(d)     oskus koostada sertifikaate, protokolle
ja aruandeid, mis tõestavad hindamistoimingute elluviimist.
(8)
Tuleb tagada vastavushindamisasutuste, nende
juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate
erapooletus.
Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja
vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate tasu suurus ei
tohi sõltuda tehtud hindamistoimingute arvust ega nende tulemustest.
(9)
Vastavushindamisasutus sõlmib
vastutuskindlustuslepingu, välja arvatud juhul, kui vastutust kannab
riigisisese õiguse kohaselt riik või kui vastavushindamise eest vastutab
otseselt liikmesriik ise.
(10)
Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad
ametisaladust teabe puhul, mis on omandatud IV–VIII lisa või nende jõustamiseks
vastuvõetud riiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja
arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate ametiasutustega, kus
teavitatud asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse.
(11)
Vastavushindamisasutused osalevad asjakohases
standardimistöös ja käesoleva määruse alusel loodud teavitatud asutuste
koordineerimisrühma töös või tagavad, et tema vastavushindamisülesannete
täitmise eest vastutavad töötajad on sellisest tegevusest teadlikud, ning
rakendavad nimetatud rühma töö tulemusena koostatud haldusotsuseid ja
-dokumente üldiste suunistena.
Artikkel 27 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R18]
Vastavuseeldus
Kui vastavushindamisasutus tõendab oma
vastavust asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades sätestatud
kriteeriumidele, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas,
eeldatakse tema vastavust artiklis 26 sätestatud nõuetele, kui kohaldatavad
harmoneeritud standardid hõlmavad neid nõudeid.
Artikkel 28 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R20]
Teavitatud
asutuse tütarettevõtjad ja alltöövõtjad
(1)
Kui teavitatud asutus sõlmib vastavushindamisega
seotud ülesannete täitmiseks lepingu või teeb selle ülesandeks
tütarettevõtjale, tagab ta, et lepingupartner või tütarettevõtja vastab
artiklis 26 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale asutusele.
(2)
Teavitatud asutus vastutab täielikult oma
lepingupartnerite ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, olenemata
sellest, kus nad asuvad.
(3)
Lepingupartnerit või tütarettevõtjat võib kasutada
ainult kliendi nõusolekul.
(4)
Teavitatud asutused hoiavad teavitavale
ametiasutusele kättesaadavana dokumente, mis on seotud alltöövõtja või
tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamisega ja nende poolt IV–VIII lisa alusel
tehtud tööga.
Artikkel 29 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R22]
Teavitamise
taotlus
(1)
Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse
selle liikmesriigi teavitavale asutusele, mille territooriumil ta asub.
(2)
Teavitamise taotlusele lisatakse
vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja
alamsüsteemi/ohutusseadise või alamsüsteemide/ohutusseadiste kirjeldus, millega
tegelemiseks väidab asutus end pädeva olevat, ning riikliku
akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistus (kui see on olemas),
milles kinnitatakse, et vastavushindamisasutus vastab artiklis 26 sätestatud
nõuetele.
(3)
Kui vastavushindamisasutus ei saa
akrediteerimistunnistust esitada, esitab ta teavitavale asutusele dokumendid,
mille alusel saab vastavust artiklis 26 sätestatud nõuetele kontrollida, kinnitada
ja korrapäraselt jälgida.
Artikkel 30 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R23]
Teavitamismenetlus
(1)
Teavitavad asutused võivad teavitada ainult
artiklis 26 sätestatud nõuetele vastavatest vastavushindamisasutustest.
(2)
Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide
teavitamiseks komisjoni väljatöötatud ja hallatavat elektroonilist teavitamise
vahendit.
(3)
Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet
vastavushindamistoimingutest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja
alamsüsteemist/ohutusseadisest või alamsüsteemidest/ohutusseadistest ning
asjakohast pädevuse tõendamist.
(4)
Kui teavitus ei põhine artikli 29 lõikes 2 viidatud
akrediteerimistunnistusel, siis esitab teavitav ametiasutus komisjonile ja
teistele liikmesriikidele tõendavad dokumendid, mis kinnitavad
vastavushindamisasutuse pädevust ja kehtivat korda, millega tagatakse kõnealuse
asutuse korrapärane jälgimine ja tema jätkuv vastavus artiklis 26 sätestatud
nõuetele.
(5)
Asjaomane asutus võib tegutseda teavitatud
asutusena ainult juhul, kui komisjon või teised liikmesriigid ei ole esitanud
vastuväiteid kas kahe nädala jooksul pärast teavitamist – kui kasutatakse
akrediteerimistunnistust – või kahe kuu jooksul pärast teavitamist – kui
akrediteerimist ei kasutata.
Ainult sellist asutust käsitatakse käesoleva
määruse mõistes teavitatud asutusena.
(6)
Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse
kõigist edaspidistest olulistest muudatustest nimetatud teavituses.
Artikkel 31 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R24]
Identifitseerimisnumber
ja teavitatud asutuste nimekiri
(1)
Komisjon määrab teavitatud asutusele
identifitseerimisnumbri.
Komisjon määrab üheainsa identifitseerimisnumbri,
isegi kui asutuse kohta esitatakse teavitus mitme erineva liidu õigusakti
alusel.
(2)
Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks nimekirja
käesoleva määruse alusel teavitatud asutustest; nimekiri sisaldab ka asutustele
määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille tegemiseks neist on
teavitatud.
Komisjon tagab, et nimetatud nimekiri on
ajakohastatud.
Artikkel 32 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R25]
Teavituse
muutmine
(1)
Kui teavitav asutus on tuvastanud või talle on
teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 26 sätestatud nõuetele
või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab teavitav asutus teavitust,
peatab teavituse või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või
kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teatab sellest viivitamata
komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
(2)
Juhul kui teavitust piiratakse, see peatatakse või
tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, astub
teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente
menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleks nõudmisel
kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele asutustele.
Artikkel 33 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R26]
Teavitatud
asutuste pädevuse vaidlustamine
(1)
Komisjon uurib igat juhtumit, mille puhul tal on
kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole
enam pädev või et teavitatud asutus ei täida enam talle esitatud nõudeid ja
ülesandeid.
(2)
Teavitav liikmesriik esitab komisjonile viimase
nõudmisel kogu teabe teavituse aluse või asjaomase teavitatud asutuse pädevuse
säilimise kohta.
(3)
Komisjon tagab, et tundlikku teavet, mille ta oma
uurimise käigus on kogunud, käsitatakse konfidentsiaalsena.
(4)
Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei
täida või on lakanud täitmast teavitamise aluseks olevaid nõudeid, võtab ta
vastu rakendusakti, milles nõutakse, et teavitav liikmesriik võtaks
parandusmeetmed, sealhulgas tühistaks vajaduse korral teavituse.
Esimeses lõigus osutatud rakendusakt võetakse
vastu artikli 39 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.
Artikkel 34 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R27]
Teavitatud
asutuste töökohustused
(1)
Teavitatud asutused teevad vastavushindamist
kooskõlas IV–VIII lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega.
(2)
Vastavushindamistoiminguid tehakse tasakaalustatud
viisil, ettevõtjaid liigselt koormamata.
Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete
täitmise käigus arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema
struktuuri, kõnealuse alamsüsteemi või ohutusseadise tehnoloogia keerukust ning
seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.
Seejuures järgivad nad siiski rangusastet ja
kaitsetaset, mida nõutakse, et tagada alamsüsteemi või ohutusseadise vastavus
käesoleva määruse sätetele.
(3)
Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole
järginud II lisas sätestatud olulisi nõudeid või vastavaid harmoneeritud
standardeid või muid tehnilisi kirjeldusi, nõuab ta kõnealuselt tootjalt
asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta vastavussertifikaati.
(4)
Kui pärast sertifikaadi väljastamist avastab
teavitatud asutus vastavuse kontrollimisel, et alamsüsteem või ohutusseadis ei
ole enam vastavuses, siis nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja
vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi.
(5)
Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole
soovitud mõju, teavitatud asutus kas piirab sertifikaati, peatab selle või
tunnistab kehtetuks.
Artikkel 35
Teavitatud
asutuste otsuste vaidlustamine
Liikmesriigid tagavad, et teavitatud asutuse
otsuste vaidlustamiseks nähakse ette edasikaebamise kord.
Artikkel 36 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R28]
Teavitatud
asutuste teabekohustus
(1)
Teavitatud asutus teavitab teavitavat asutust
järgmisest:
(a)     sertifikaadi andmisest keeldumine, selle
piiramine, peatamine või tühistamine;
(b)     teavituse sihtvaldkonda ja tingimusi
mõjutavad asjaolud;
(c)     turujärelevalveasutustelt saadud
teabenõuded vastavushindamistoimingute kohta;
(d)     taotluse korral vastavushindamistoimingud,
mida nad teavituse sihtvaldkonnas on teinud, ja muu tegevus, sealhulgas
piiriülene tegevus ja alltöövõtt.
(2)
Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva
määruse alusel teavitatud sarnase vastavushindamistegevuse ja samade
alamsüsteemide või ohutusseadistega tegelevatele asutustele asjakohase teabe
negatiivsete ja taotluse korral ka positiivsete vastavushindamistulemuste
kohta.
Artikkel 37 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R29]
Kogemuste
vahetamine
Komisjon korraldab kogemuste vahetamise liikmesriikide
teavitamispoliitika eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel.
Artikkel 38 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R30]
Teavitatud
asutuste töö koordineerimine
Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel
teavitatud asutuste tegevus põhineb asjakohasel koordineerimisel ja koostööl,
mis toimub teavitatud asutuste valdkondliku töörühma või töörühmade vormis.
Liikmesriigid tagavad oma teavitatud asutuste
osalemise nimetatud rühma(de) töös ka otse või määratud esindajate kaudu.
V PEATÜKK
KOMITEEMENETLUS,
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 39
Komiteemenetlus
(1)
Komisjoni abistab köisteede komitee. Nimetatud
komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
(2)
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
(EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Artikkel 40
Karistused
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste
kohta, mida kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes rikuvad käesoleva määruse sätteid,
ja võtavad vajalikud meetmed, et tagada nende jõustamine. Kõnealused eeskirjad
võivad hõlmata kriminaalkaristusi raskete rikkumiste eest.
Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad,
proportsionaalsed ja hoiatavad.
Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile
hiljemalt [3 kuud enne artikli 43 lõikes 2 viidatud kuupäeva] ja
teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest sätetesse tehtavatest
muudatustest.
Artikkel 41
Üleminekusätted
Liikmesriigid ei takista direktiiviga
2000/9/EÜ hõlmatud ja selle direktiivi nõuetele vastavate ning enne [artikli
43 lõikes 2 osutatud kuupäev] turule lastud alamsüsteemide või ohutusseadiste
turul kättesaadavaks tegemist.
Liikmesriigid ei takista direktiiviga
2000/9/EÜ hõlmatud ja selle direktiivi nõuetele vastavate ning enne [artikli
43 lõikes 2 osutatud kuupäev] ehitatud köisteede kasutuselevõttu.
Artikkel 42
Kehtetuks
tunnistamine
Direktiiv 2000/9/EÜ tunnistatakse kehtetuks
alates [artikli 43 lõikes 2 osutatud kuupäev].
Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse X lisas esitatud
vastavustabeli kohaselt.
Artikkel 43
Jõustumine
ja kohaldamise kuupäev
(1)
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
(2)
Määrust kohaldatakse alates [kaks aastat pärast
jõustumist].
(3)
Erandina lõikest 2 kohaldatakse artikleid 22–38
alates [kuus kuud pärast jõustumist].
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               EÜT L 106, 3.5.2000, lk 21
[2]               COM(2013) 471 final.
[3]               ELT L 316, 14.11.2012
[4]               Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles
käsitletakse toodete turujärelevalvet ning millega muudetakse nõukogu
direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 1999/5/EÜ, 2000/9/EÜ, 2000/14/EÜ,
2001/95/EÜ, 2004/108/EÜ, 2006/42/EÜ, 2006/95/EÜ, 2007/23/EÜ, 2008/57/EÜ,
2009/48/EÜ, 2009/105/EÜ, 2009/142/EÜ ja 2011/65/EL ning määrust (EL) nr
305/2011, määrust (EÜ) nr 764/2008 ja määrust (EÜ) nr 765/2008. COM(2013) 75
final.
[5]               EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.
[6]               ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.
[7]               Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, KOM(2011) 206
(lõplik).
[8]               Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule,
KOM(2011) 123 lõplik, 16.3.2011.
[9]               EÜT L 213, 7.9.1995, lk 1.
[10]             ELT C […], […], lk […].
[11]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/9/EÜ, 20.
märts 2000, reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta (EÜT L 106, 3.5.2000, lk
21).
[12]             EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.
[13]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012,
25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse
nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ,
2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks
nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr
1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).
[14]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 768/2008/EÜ, 9.
juuli 2008, toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse
kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 82).
[15]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9.
juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded
seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93
(ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).
[16]             ELT […...].
[17]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16.
veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[18]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/16/EÜ, 29.
juuni 1995, lifte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
(EÜT L 213, 7.9.1995, lk 1).
I LISA
ALAMSÜSTEEMID
Köistee jaguneb allpool loetletud
alamsüsteemideks ja infrastruktuuriks ning igal juhul tuleb arvesse võtta
käitamise ja hooldamisega seotud tehnilisi tingimusi.
1.         Trossid ja trossühendused.
2.         Ajamid ja pidurid.
3.         Mehaaniline varustus:
3.1.      kaabliveomehhanism;
3.2.      masinajaam;
3.3.      liiniseadmed.
4.         Sõidukid:
4.1.      kabiinid, istmed või vedamisseadmed;
4.2.      riputusmehhanism;
4.3.      käitusmehhanism;
4.4.      ühendused kaabliga.
5.         Elektrotehnilised seadmed:
5.1.      jälgimis-, kontrolli- ja ohutusseadmed;
5.2.      kommunikatsiooni- ja info edastamise
seadmed;
5.3.      piksekaitsevarustus.
6.         Päästevarustus:
6.1.      statsionaarne päästevarustus;
6.2.      teisaldatav päästevarustus.
II LISA
OLULISED
NÕUDED
1. Eesmärk
Selles lisas sätestatakse köisteede projekteerimist,
ehitamist ja kasutuselevõttu käsitlevad olulised nõuded, sealhulgas nende
hoolduse ja käitamisega seotud tehnilised tingimused.
2. Üldnõuded
2.1. Inimeste ohutus
Kasutajate, töötajate ja kolmandate isikute ohutus on
põhinõue köisteede projekteerimisel, ehitamisel ja käitamisel.
2.2. Ohutuspõhimõtted
Kõikide köisteede projekteerimisel, kasutamisel ja
hooldamisel tuleb järgida järgmisi põhimõtteid nende esitamise järjekorras:
–
täielikult vältida riske või kui see ei ole
võimalik, siis vähendada neid projekteerimis- ja ehitamisetapi meetmete abil;
–
määrata kindlaks ja rakendada kõik vajalikud
meetmed kaitseks riskide vastu, mida ei saa projekteerimis- ja ehitamisetapil
kõrvaldada;
–
määrata kindlaks ja teha teatavaks
ettevaatusabinõud, mida tuleks võtta nende riskide vältimiseks, mida ei olnud
võimalik täielikult vältida esimeses ja teises taandes nimetatud sätete ja
meetmete abil.
2.3. Välistegurite
arvessevõtmine
Köisteed tuleb projekteerida ja ehitada nii, et neid saab
turvaliselt kasutada, võttes arvesse köistee tüüpi, maastiku laadi ja füüsilisi
omadusi, kuhu köistee paigaldatakse, ümbrust, atmosfääri- ja ilmastikutingimusi,
samuti läheduses asuvaid võimalikke ehitisi või takistusi nii maapinnal kui ka
õhus.
2.4. Mõõtmed
Köistee, alamsüsteemid ja kõik selle ohutusseadised
mõõtmestatakse, projekteeritakse ja ehitatakse nii, et need peavad piisava
ohutustasemega vastu igale tõenäolisele koormusele, ka sellele, mis ei ole
seotud kasutamisega, võttes arvesse eelkõige väliseid mõjusid, dünaamilist koormust
ja materjali väsimist, võttes seejuures arvesse tehnika taset, seda eelkõige
materjalide valimisel.
2.5. Koostamine
2.5.1. Köistee, alamsüsteemid ja kõik ohutusseadised peavad
olema projekteeritud ja ehitatud viisil, mis tagab nende ohutu monteerimise ja
paigaldamise.
2.5.2. Ohutusseadised peavad olema projekteeritud nii, et
tänu seadiste konstruktsioonile või komponentide asjakohasele märgistamisele ei
ole monteerimisvigu võimalik teha.
2.6. Köistee töökindlus
2.6.1. Ohutusseadised peavad olema projekteeritud ja
ehitatud ning neid peab saama kasutada nii, et igal juhul on tagatud nende
töökindlus ja/või köistee ohutus, nagu on osutatud III lisas ettenähtud
ohutusanalüüsis, ja et nende rike oleks äärmiselt ebatõenäoline ning piisava
ohutusvaruga.
2.6.2. Köistee peab olema projekteeritud ja ehitatud nii,
et kui selle kasutamise ajal komponendi rike võib kasvõi kaudselt mõjutada
ohutust, siis on õigel ajal tagatud asjakohaste meetmete võtmine.
2.6.3. Punktide 2.6.1 ja 2.6.2 nimetatud töökindlus kehtib
kogu asjaomase komponendi kahe plaanilise kontrollimise vahelise aja.
Kasutusjuhendis peab olema selgelt märgitud ohutusseadiste plaanilise kontrolli
ajavahemik.
2.6.4. Ohutusseadised, mis on lisatud köisteedesse
varuosadena, peavad vastama käesoleva määruse olulistele nõuetele ja neil on
tõrgeteta koostalitlusvõime köistee muude osadega.
2.6.5. Tuleb võtta meetmeid, et köistees süttinud tulekahju
mõjud ei kahjustaks veetavate inimeste ja töötajate ohutust.
2.6.6. Tuleb võtta erimeetmeid, et kaitsta köisteid ja
inimesi pikselöögi mõju eest.
2.7. Ohutusseadised
2.7.1. Iga defekt köistees, mis võib kahjustada ohutust, tuleb
avastada võimaluse korral ohutusseadme abil, selle kohta esitatakse aruanne ja
seda analüüsitakse. Sama kehtib ka iga tavalise ettenähtava välisteguri puhul,
mis võib ohutust kahjustada.
2.7.2. Köisteed peab olema võimalik igal ajal käsitsi
seisata.
2.7.3. Kui ohutusseade on köistee seisanud, ei tohi olla seda
võimalik enne asjakohaste meetmete võtmist uuesti tööle panna.
2.8. Hooldusega seotud
tehnilised tingimused
Köistee peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et
tavapäraseid või muid hooldus- ja remonditöid saab teha ohutult.
2.9. Saasted
Köistee peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et
mürgistest gaasidest, mürast või vibratsioonist põhjustatud sise- või
välishäiringud jääksid ettenähtud piiridesse.
3. Infrastruktuurinõuded
3.1. Asendiplaan,
sõidukiirus ja pikivahe
3.1.1. Köistee peab olema projekteeritud nii, et seda saab
turvaliselt kasutada, võttes arvesse maastiku laadi, ümbrust, atmosfääri- ja ilmastikutingimusi,
kõiki läheduses asuvaid võimalikke ehitisi või takistusi maapinnal või õhus, et
need ei põhjustaks häiringuid ega ohtu ühegi  käitamis- või hooldustingimuse või
inimeste päästmise korral.
3.1.2. Sõidukite, vedamisseadmete, radade, trosside jm ning
lähiümbruses nii maal kui ka õhus asuvate võimalike kasutamist häirivate
ehitiste ja takistuste vahel peab olema piisavalt ruumi nii külg- kui ka
püstsuunas, võttes arvesse trosside, sõidukite või vedamisseadmete püst-, piki-
või külgsuunalist liikumist kõige ebasoodsamates eeldatavates
kasutustingimustes.
3.1.3. Sõidukite ja maapinna vahelise maksimaalse vahemaa
kindlaksmääramisel võetakse arvesse köistee laadi, sõidukite tüüpi ja
päästeoperatsioone. Lahtiste sõidukite puhul võetakse arvesse ka kukkumisohtu
ja psühholoogilisi aspekte, mis on seotud vahemaaga sõidukite ja maapinna
vahel.
3.1.4. Sõidukite ja vedamisseadmete maksimaalne kiirus,
nendevaheline minimaalne vahemaa ning kiirendus ja pidurdustõhusus valitakse
nii, et oleks tagatud inimeste ohutus ja köistee ohutu käitamine.
3.2. Jaamad ja liinistruktuurid
3.2.1. Jaamad ja liinistruktuurid peavad olema projekteeritud,
paigaldatud ja seadmestatud nii, et need oleksid stabiilsed. Need peavad võimaldama
trosside, sõidukite ja vedamisseadmete ohutut juhtimist ning hooldust kõikides
võimalikes kasutustingimustes.
3.2.2. Köistee sissepääsud ja väljapääsud peavad olema projekteeritud
nii, et sõidukite, vedamisseadmete ja inimeste liikumine oleks ohutu. Sõidukite
ja vedamisseadmete liikumine jaamades peab toimuma inimesi ohustamata, võttes
arvesse nende võimalikku aktiivset tegevust sõidukite ja vedamisseadmete
liikumises.
4. Trosside, ajamite ja pidurite ning mehaaniliste ja
elektriliste seadmetega seotud nõuded
4.1. Trossid ja nende kinnitused
4.1.1. Tuleb võtta kõik viimaste tehniliste arengutega
kooskõlas olevad meetmed, et:
–
vältida trosside või nende kinnitusdetailide
purunemist,
–
arvestada miinimum- ja maksimumkoormuste väärtused,
–
tagada trosside ohutu monteerimine nende
kinnitustele ja vältida rööbastelt mahajooksu,
–
võimaldada trosside jälgimist.
4.1.2. Trosside rööbastelt mahasõitu ei ole võimalik
täielikult vältida, seepärast võetakse meetmeid, et rööbastelt mahasõidu korral
saaks inimesi ohustamata trossid kinni pidada ja köistee seisata.
4.2. Mehaanilised paigaldused
4.2.1. Ajamid
Köistee ajamisüsteemi tehnilisi omadusi ja
kasutamisvõimalusi peab saama kohandada erinevate kasutussüsteemide ja -viisidega.
4.2.2. Varuajamid
Köisteel peab olema varuajam, mille energiavarustus on
peaajamist sõltumatu. Varuajamit ei vajata, kui ohutusanalüüs näitab, et
inimesed saavad sõidukitest ja eelkõige vedamisseadmetest lihtsalt, kiiresti ja
ohutult lahkuda, isegi kui varuajamit ei ole.
4.2.3. Pidurdamine
4.2.3.1. Eriolukorras peab olema võimalik köistee ja/või
sõidukid igal ajal seisata ka siis, kui kasutamise ajal lubatud koormus ja
veoratta hõõrdumistingimused on kõige ebasoodsamad. Peatumisteekond peab olema nii
lühike, kui köistee ohutus nõuab.
4.2.3.2. Aeglustusväärtused peab olema sobivates piirides,
et tagada inimeste ohutus ning sõidukite, trosside ja köistee muude osade
nõuetekohane töö.
4.2.3.3. Kõikides köisteedes peab olema kaks või enam
pidurdussüsteemi, millest igaüks suudab köistee peatada, ning nende tegevus on
kooskõlastatud nii, et need asendavad aktiivse süsteemi automaatselt, kui selle
tõhususest ei piisa. Veotrossi viimane pidurisüsteem mõjutab otseselt
veoratast. Neid sätteid ei kohaldata vedamisliftide suhtes.
4.2.3.4. Köisteel peavad olema tõhusad kinnitus- ja
lukumehhanismid, millega välditakse enneaegset taaskäivitumist.
4.3. Juhtimisseadmed
Juhtimisseadmed peavad olema projekteeritud ja ehitatud
nii, et need on ohutud ja usaldusväärsed ning peavad vastu tavapärasele
käitamiskoormusele ja välisteguritele, nagu niiskus, äärmuslikud temperatuurid
või elektromagnetilised häired, ega põhjusta ohtlikke olukordi isegi
käitamisvea korral.
4.4. Kommunikatsiooniseadmed
Käitamispersonalil peavad olema sobivad vahendid, mis
võimaldavad igal ajal üksteisega suhelda ning hädaolukorras kasutajaid
teavitada.
5. Sõidukid ja vedamisseadmed
5.1. Sõidukid ja/või vedamisseadmed peavad olema projekteeritud
ja varustatud nii, et eeldatavates kasutamistingimustes ei kuku ükski inimene
välja ega satu muusse ohtu.
5.2. Sõidukite ja vedamisseadmete kinnitused peavad olema mõõtmestatud
ja ehitatud nii, et need:
–
 ei ohusta trossi,
–
ei libise, välja arvatud siis, kui libisemine ei
mõjuta märkimisväärselt sõiduki, vedamisseadme või seadmestiku ohutust,
kõige ebasoodsamates tingimustes.
5.3. Sõidukite (vagunite, kabiinide) uksed peavad olema projekteeritud
ja ehitatud nii, et neid saab sulgeda ja lukustada. Sõiduki põrand ja seinad peavad
olema projekteeritud ja ehitatud nii, et need peavad igas olukorras vastu
kasutajate poolt avaldatavale survele ja koormusele.
5.4. Kui käitamisohutuse tõttu peab käitaja olema sõidukis,
peab sõiduk olema varustatud tema tegevuseks vajalike seadmetega.
5.5. Sõidukid ja/või vedamisseadmed ning eelkõige nende
riputusmehhanismid peavad olema projekteeritud ja valmistatud nii, et oleks
tagatud töötajate ohutus, kui nad teevad hooldustöid asjakohaste eeskirjade ja juhendite
kohaselt.
5.6. Lahutatava ühendusega sõidukite puhul tuleb võtta kõik
meetmed, et tagada kasutajaid ohustamata trossidele valesti ühendunud sõidukite
peatamine enne nende sõitma hakkamist ja saabuvate lahutamata jäänud
ühendustega sõidukite peatamine ning vältida sõiduki kukkumist.
5.7. Funikulööridel ja kahe trossiga köissõidukitel, kui
köistee tüüp seda võimaldab, on rada mõjutav automaatpidurdusseade, kui
veotrossi katkemisvõimalust ei saa tegelikkuses välistada.
5.8. Kui muudest meetmetest hoolimata ei saa sõiduki
rööbastelt mahasõidu ohtu täiesti vältida, varustatakse sõiduk rööbastelt
mahasõitu takistava seadmega, mis võimaldab sõidukit peatada inimesi ohustamata.
6. Kasutajatele ettenähtud varustus
Pääs pealeminekualasse ja mahatulekualasse ning kasutajate
pealeminek ja mahatulek korraldatakse sõidukite liikumist ja peatumist
arvestades nii, et oleks tagatud inimeste ohutus, eelkõige aladel, kus on
kukkumisoht.
Lastel ja liikumispuuetega isikutel peab olema võimalik
kasutada köisteed ohutult, kui köistee on niisuguste isikute vedamiseks
projekteeritud.
7. Käitamisega seotud tehnilised tingimused
7.1. Ohutus
7.1.1. Tuleb rakendada kõiki tehnilisi eeskirju ja meetmeid,
et tagada köistee kasutamine ettenähtud eesmärgil selle tehniliste kirjelduste
ja spetsiaalsete kasutustingimuste kohaselt ja ohutu käitamise ning
hooldusjuhiste täitmine. Kasutusjuhend ja sellega seotud märkused koostatakse
kasutajatele kergesti arusaadavas keeles, mille on kindlaks määranud
liikmesriik, kelle territooriumile köistee ehitatakse.
7.1.2. Köistee käitamise eest vastutavatele isikutele tuleb
anda asjakohased töövahendid ja neil peab olema oma tööle vastav
kvalifikatsioon.
7.2. Ohutus köistee seismajäämise korral
Kui köistee seiskub ja seda ei saa kiiresti uuesti
käivitada, tuleb rakendada kõiki tehnilisi võtteid ja meetmeid, et saada
kasutajad turvalisse paika köistee tüübi kohaselt ja selles ümbruses ettenähtud
aja jooksul.
7.3. Muud ohutusega seotud erisätted
7.3.1. Juhiruum ja töökohad
Liikuvad osad, millele tavaliselt pääsetakse ligi
jaamadest, peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et need ei
oleks ohtlikud, või kui oht on olemas, paigaldatakse turvaseadmed, et vältida
igasugust kokkupuudet köistee osadega, mis võivad põhjustada õnnetusi. Seadmed
peavad olema sellised, mida ei saa kergesti eemaldada ega töökõlbmatuks muuta.
7.3.2. Kukkumisoht
Töökohad ja tööpiirkonnad, sealhulgas need, mida
kasutatakse juhuti, ning neile juurdepääs peavad olema projekteeritud ja ehitatud
nii, et vältida seal töötavate või liikuvate isikute kukkumisohtu. Kui
konstruktsioon ei vasta nõuetele, varustatakse töökohad ka kinnituspunktidega
isikukaitsevahendite jaoks, et vältida inimeste kukkumist.
III LISA
OHUTUSANALÜÜS
Iga köistee puhul artikli 8 alusel nõutud ohutusanalüüsis
võetakse arvesse iga ettenähtud kasutusrežiimi. Analüüs tehakse tunnustatud või
kinnitatud metoodika kohaselt ning arvesse võetakse praegust tehnika taset ja asjaomase
köistee keerukust. Eesmärk on olla kindel, et köistee projekteerimisel ja
kokkupanemisel on piisavate ohutustingimuste tagamiseks arvesse võetud
kohalikku ümbrust ja kõige ebasoodsamaid tingimusi.
Ohutusanalüüsis käsitletakse ka ohutusseadmeid ja nende
mõju köisteele ning sellega seotud alamsüsteemidele, mille toimimise eesmärk
on, et:
–
need on võimelised rikke või vea ilmnemisel kohe
reageerima ja jääma ohutust tagavasse seisundisse, aeglasemale töörežiimile või
veakindlasse seisundisse;
–
neid ei kasutata, kuid neid valvatakse, või
–
need on niisugused, et nende toimimishäire
võimalikkust saab prognoosida ja need on esimeses ja teises taandes nimetatud
kriteeriumide kohaste ohutusseadmetega võrdsed.
Ohutusanalüüsi kasutatakse ohtude ja ohtlike olukordade
loetelude koostamiseks artikli 8 lõike 1 kohaselt ja artikli 8 lõikes 2
nimetatud ohutusseadiste loetelu koostamiseks. Ohutusanalüüsi tulemused
esitatakse kokkuvõtlikult ohutusaruandes.
IV LISA
ALAMSÜSTEEMIDE
JA OHUTUSSEADISTE VASTAVUSHINDAMISE MENETLUSED: MOODUL B: ELi TÜÜBIHINDAMINE –
TOODANGU LIIK
1. ELi tüübihindamine on osa vastavushindamismenetlusest,
mille raames uurib teavitatud asutus alamsüsteemi või ohutusseadise tehnilist
projekteerimist ning kontrollib ja kinnitab, et see vastab käesoleva määruse
nõuetele.
2. ELi tüübihindamine toimub alamsüsteemi või
ohutusseadise tehnilise projekti nõuetele vastavuse hindamise vormis punktis 3
osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja täiendavate tõendite ning kavandatava
toodangu tervikliku alamsüsteemi või ohutusseadise tootenäidise (tooteliigi)
kontrollimise teel.
3. Tootja esitab ELi tüübihindamistaotluse
ühele tema valitud teavitatud asutusele.
Taotlus peab sisaldama kogu järgmist teavet:
(a)
tootja nimi ja aadress ning kui taotluse on
esitanud volitatud esindaja, siis ka tema nimi ja aadress;
(b)
kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust
taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;
(c)
IX lisas sätestatud alamsüsteemi ja/või
ohutusseadise tehnilised dokumendid;
(d)
alamsüsteemi või ohutusseadise representatiivne näidiseksemplar
või andmed ruumide kohta, kus seda on võimalik uurida. Teavitatud asutus võib
esitada taotluse täiendavate näidiseksemplaride uurimiseks, kui see on
kontrollimiseks vajalik.
4.         Teavitatud
asutus:
4.1. kontrollib
tehnilisi dokumente ja lisatud tõendusmaterjali, et hinnata alamsüsteemi või
ohutusseadise tehnilise projekti nõuetele vastavust;
4.2. veendub, et
näidis(ed) on toodetud kooskõlas nimetatud tehnilise dokumentatsiooniga, ja
selgitab välja, millised elemendid on kavandatud asjakohaste harmoneeritud
standardite ja tehniliste kirjelduste kohaldatavate eeskirjade kohaselt ja
milliste elementide kavandamisel ei ole nende standardite asjakohaseid sätteid
kohaldatud;
4.3. teeb või
laseb teha asjaomased kontrollid ja katsed, et selgitada välja, kas asjaomaseid
harmoneeritud standardeid on nõuetekohaselt kohaldatud juhtudel, kui tootja on
neid kohaldanud;
4.4. teeb või laseb teha asjaomased kontrollid
ja katsed, et selgitada välja, kas tootja on asjakohastes harmoneeritud
standardites ja/või tehnilistes kirjeldustes esitatud lahendusi õigesti
kohaldanud juhtudel, kui tootja on otsustanud neid kohaldada;
4.5. teeb või laseb teha vajalikud hindamised
ja katsed, et kontrollida, kas juhul, kui tootja ei ole harmoneeritud
standarditele ja/või tehnilistele kirjeldustele vastavaid lahendusi rakendanud,
on tootja kasutatavad lahendused kooskõlas käesoleva määruse vastavate oluliste
nõuetega;
4.6. lepib tootjaga kokku kontrollide ja
vajalike katsete sooritamise koha.
5. Teavitatud asutus koostab
hindamisaruande, kuhu on märgitud punkti 1.4 kohaselt sooritatud tegevused ja
nende tulemused. Ilma et see piiraks nende kohustusi teavitavate asutuste
vastu, avalikustab teavitatud asutus nimetatud aruande sisu kas täielikult või
osaliselt ainult tootja loal.
6. Kui tüüp vastab
käesoleva määruse nõuetele, väljastab teavitatud asutus tootjale ELi
tüübihindamistõendi. Tõend sisaldab (alamsüsteemi või ohutusseadise) tootja
nime ja aadressi, kontrollimise järeldusi, kehtivustingimusi (kui need
kehtestatakse) ja hindamise läbinud tüübi identifitseerimiseks vajalikke
andmeid ning vajaduse korral selle töö kirjeldust. Tõendiga võib kaasas olla
üks või mitu lisa.
Tõend ja selle lisad peavad sisaldama kogu
teavet, mis võimaldab hinnata valmistatud alamsüsteemide ja ohutusseadiste
vastavust kontrollitud tüübile ja teha vajaduse korral kasutuskontrolli.
Tõend kehtib maksimaalselt 30 aastat pärast
selle väljaandmiskuupäeva. Kui tüüp ei vasta käesoleva määruse nõuetele,
keeldub teavitatud asutus ELi tüübihindamistõendit välja andmast ning teeb
selle taotlejale teatavaks keeldumist üksikasjalikult põhjendades.
7.         Teavitatud asutus hoiab end kursis
üldtunnustatud tehnilises tasemes toimuvate muutustega; kui need näitavad, et
kinnitatud tüüp võib mitte enam vastata käesoleva määruse raames
kohaldatavatele nõuetele, otsustab teavitatud asutus, kas sellised muutused
nõuavad täiendavaid uuringuid. Kui uuringud on vajalikud, teatab teavitatud
asutus sellest tootjale.
Tootja teavitab teavitatud asutust, kelle käes
on hoiul ELi tüübihindamistõendiga seotud tehniline dokumentatsioon, kinnitatud
alamsüsteemi või ohutusseadise tüübis tehtud mis tahes muudatustest, mis võib mõjutada
selle vastavust käesoleva määruse olulistele nõuetele või tõendi kehtivuse
tingimusi.
Teavitatud asutus
uurib muudatusi ja annab tootjale teada, kas ELi tüübihindamistõend jääb
kehtima või on vaja täiendavat kontrollimist, tõendamist või katsetamist.
Vajaduse korral annab teavitatud asutus ELi tüübihindamise originaaltõendile
välja lisa või palub esitada uue ELi tüübihindamise taotluse.
8.         Kõik
teavitatud asutused teatavad oma teavitavatele asutustele ja teistele
teavitatud asutustele oma väljastatud ELi tüübihindamistõendist ja/või selle
lisadest.
Teavitatud asutus peab andma oma teavitavale
asutusele ja teistele teavitatud asutustele ülevaate ELi
tüübihindamistõenditest, mille andmisest keelduti, mis tühistati, mis peatati
või mida piirati muul viisil, ning põhjendama oma otsust.
Komisjon, liikmesriigid ja teised teavitatud
asutused võivad taotluse korral saada ELi tüübihindamistõendi ja/või selle
lisade koopia. Komisjon ja liikmesriigid võivad taotluse korral saada tehnilise
dokumentatsiooni ja teavitatud asutuse tehtud kontrollide tulemuste koopia.
Teavitatud asutus säilitab ELi tüübihindamistõendi, selle lisade ja täienduste
ning tootja dokumentatsiooni sisaldava tehnilise toimiku koopiat kuni tõendi
kehtivusaja lõpuni.
9.         Tootja
säilitab riigi pädevate asutuste tarbeks ELi tüübihindamistõendit, selle lisade
ja täienduste koopiaid koos tehniliste dokumentidega 30 aasta jooksul pärast
alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist.
10.       Punktides
7 ja 9 sätestatud tootja kohustusi võib täita tema volitatud esindaja, kui need
on volituses täpsustatud.
V LISA
ALAMSÜSTEEMIDE
JA OHUTUSSEADISTE VASTAVUSHINDAMISE MENETLUSED: MOODUL D: TOOTMISE KVALITEEDI
TAGAMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUS
1. Tootmise
kvaliteedi tagamisel põhinev tüübivastavus on vastavushindamismenetluse osa,
mille puhul tootja täidab punktides 2.2 ja 2.5 sätestatud kohustusi ning tagab
ja kinnitab, et asjaomased alamsüsteemid või ohutusseadised vastavad ELi
tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele
käesoleva määruse nõuetele.
2. Tootmine
Tootja kasutab
tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja alamsüsteemide või ohutusseadiste
katsetamise jaoks punktis 2.3 sätestatud heakskiidetud kvaliteedisüsteemi ning tema
suhtes teostatakse järelevalvet punkti 2.4 kohaselt.
3.
Kvaliteedisüsteem
3.1. Tootja esitab
oma kvaliteedisüsteemi hindamiseks enda valitud teavitatud asutusele taotluse.
Taotlus peab
sisaldama järgmist teavet:
(a)
tootja nimi ja aadress ning kui taotluse on esitanud
volitatud esindaja, siis ka tema nimi ja aadress;
(b)
kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei
ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;
(c)
kogu asjakohane teave mooduli B alusel heaks
kiidetud alamsüsteemi või ohutusseadise kohta;
(d)
kvaliteedisüsteemiga seotud dokumentatsioon;
(e)
tehniline dokumentatsioon kinnitatud tüübi kohta ja
ELi tüübihindamistõendi(te) koopia(d);
(f)
üksikasjalikud andmed valduste kohta, kus
alamsüsteemi või ohutusseadist toodetakse.
3.2.
Kvaliteedisüsteem peab tagama alamsüsteemide või ohutusseadiste vastavuse ELi
tüübihindamistõendi(te)s kirjeldatud tüübile/tüüpidele ja käesoleva määruse
vastavatele nõuetele.
Kõik tootja
kohaldatavad põhimõtted, nõuded ja eeskirjad tuleb süsteemselt ja
nõuetekohaselt dokumenteerida kirjalike strateegiate, menetluste ja juhiste
vormis. Kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama
kvaliteediprogrammide, -plaanide, -juhiste ja -aruannete ühetaolist
tõlgendamist.
Eelkõige peab neis olema piisavalt kirjeldatud järgmisi punkte:
(a)
kvaliteedieesmärgid ning organisatsiooniline
ülesehitus, juhtkonna vastutus ja volitused seoses toote kvaliteediga;
(b)
kasutatavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja
kvaliteedi tagamise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed;
(c)
enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad
kontrollid ja katsed ning nende sagedus;
(d)
kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks
ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, andmed asjaomaste töötajate
kvalifikatsiooni kohta jne;
(e)
vahendid, mis võimaldavad jälgida toote nõutud
kvaliteedi saavutamist ja kvaliteedisüsteemi tõhusat toimimist.
3.3. Teavitatud
asutus hindab kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2
osutatud nõuetele.
Teavitatud asutus
peab nõuetele vastavaks neid kvaliteedisüsteemi elemente, mis vastavad riikliku
standardi nõuetele, millega rakendatakse asjaomast harmoneeritud standardit
ja/või tehnilist kirjeldust.
Auditi raames tehakse
kontrollkäik valdustesse, kus alamsüsteeme või ohutusseadiseid toodetakse,
kontrollitakse ja katsetatakse.
Lisaks kvaliteedijuhtimissüsteemide
alaseid kogemusi omavatele isikutele peab auditirühmas olema vähemalt üks
liige, kellel on köisteede valdkonna ning alamsüsteemide või ohutusseadiste
tehnoloogia hindamise kogemusi ning kes tunneb käesoleva määrusega
kohaldatavaid nõudeid. Auditi raames tehakse kontrollkäik tootja valdustesse.
Auditirühm vaatab läbi punkti 3.1 alapunktis e osutatud tehnilise
dokumentatsiooni, et kontrollida, kas tootja on mõistnud käesoleva määruse asjaomaseid
nõudeid ja on võimeline tegema vajalikke kontrollitoiminguid, et tagada
alamsüsteemide või ohutusseadiste vastavus kõnealustele nõuetele.
Otsus tehakse tootjale
teatavaks. Teade sisaldab auditi järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust.
3.4. Tootja
kohustub täitma heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja
hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.
3.5. Tootja teatab kvaliteedinõuded heaks
kiitnud teavitatud asutusele igast kvaliteedisüsteemis kavandatavast
muudatusest.
Teavitatud asutus
hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem
vastab punktis 3.2 osutatud nõuetele või on vaja uut hindamist.
Ta teeb tootjale
hindamise tulemuse teatavaks. Uuesti hindamise korral annab ta tootjale oma
otsuse teada. Teade sisaldab kontrollimise järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust.
4. Teavitatud
asutuse vastutusel toimuv järelevalve
4.1. Järelevalve
eesmärk on tagada, et tootja täidab tootmise kinnitatud kvaliteedisüsteemist
tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.
4.2. Tootja tagab
teavitatud asutusele juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja
laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige:
(a)
kvaliteedisüsteemiga seotud dokumentatsiooni;
(b)
kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks ülevaatusaruanded
ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed asjaomaste töötajate kvalifikatsiooni kohta jne.
4.3. Teavitatud
asutus teeb vähemalt kord kahe aasta jooksul korralise auditi tagamaks, et
tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedisüsteemi, ja esitab tootjale
auditiaruande.
4.4. Lisaks võib
teavitatud asutus teha ette teatamata kontrollkäike tootja juurde. Sellistel
kontrollkäikudel võib teavitatud asutus vajaduse korral katsetada või lasta katsetada
tooteid, et kontrollida, kas kvaliteedisüsteem toimib õigesti. Teavitatud
asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ja juhul, kui tehti katseid, ka
katsearuande.
5. CE-märgis ja
ELi vastavusdeklaratsioon
5.1. Tootja
kinnitab CE-märgise ja punktis 3.1 osutatud teavitatud asutuse vastutusel selle
asutuse identifitseerimisnumbri igale alamsüsteemile või ohutusseadisele, mis
vastab ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse
nõuetele. Tootja võib kokkuleppel teavitatud asutusega ja viimase vastutusel
kinnitada teavitatud asutuse identifitseerimisnumbri alamsüsteemile või
ohutusseadisele valmistamise ajal.
5.2. Tootja
koostab iga alamsüsteemi või ohutusseadise kohta kirjaliku ELi
vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda riigi pädevate asutuste tarbeks
vähemalt 30 aasta jooksul pärast alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist.
ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse alamsüsteemi või ohutusseadise mudel,
mille kohta see koostati.
ELi
vastavusdeklaratsiooni koopia tehakse asjaomaste asutuste taotluse korral neile
kättesaadavaks.
6. Tootja säilitab
30 aasta jooksul pärast viimase alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist
riiklike ametiasutuste jaoks kättesaadavana järgmisi dokumente:
(a)
punktis 3.1 osutatud dokumentatsioon;
(b)
punktis 3.5 osutatud muudatus heakskiidetud kujul;
(c)
teavitatud asutuse otsused ja aruanded, millele on
osutatud punktides 3.5, 4.3 ja 4.4.
7. Kõik teavitatud
asutused teatavad oma teavitavatele asutustele igast kvaliteedisüsteemi heakskiitmisest
või heakskiidu tühistamisest ja teevad teavitavatele asutustele korraliselt või
nende taotluse korral kättesaadavaks teabe kvaliteedisüsteemi hindamiste kohta.

Kõik teavitatud asutused teatavad teistele
teavitatud asutustele nendest juhtumitest, mil kvaliteedisüsteemi kas ei kiidetud
heaks, heakskiit peatati, tühistati või seda piirati muul viisil, ning
põhjendavad oma otsust.
8. Volitatud
esindaja
Punktides 3.1,
3.5, 5 ja 6 sätestatud tootja kohustusi võib täita tema nimel ja vastutusel
tema volitatud esindaja, kui need on volituses täpsustatud.
VI LISA
ALAMSÜSTEEMIDE
JA OHUTUSSEADISTE VASTAVUSHINDAMISE MENETLUSED: MOODUL F: ALAMSÜSTEEMI VÕI
OHUTUSSEADISE VASTAVUSTÕENDAMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUS
1. Alamsüsteemi
või ohutusseadise vastavustõendamisel põhinev tüübivastavus on
vastavushindamismenetluse osa, mille puhul tootja täidab punktides 3.2, 3.5.1
ja 3.6 sätestatud kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomased alamsüsteemid
ja ohutusseadised, mille suhtes kohaldatakse punkti 3.3 sätteid, vastavad ELi
tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse nõuetele.
2. Tootmine
Tootja võtab kõik
vajalikud meetmed, et tootmisprotsess ja selle kontroll tagaksid toodetud
alamsüsteemide või ohutusseadiste vastavuse ELi tüübihindamistõendis
kirjeldatud kinnitatud tüübile ja käesoleva määruse nõuetele.
3. Kontroll
3.1. Tootja esitab
oma alamsüsteemi või ohutusseadise vastavustõendamiseks enda valitud teavitatud
asutusele taotluse.
Taotlus peab sisaldama
järgmist teavet:
(a)
tootja nimi ja aadress ning kui taotluse on
esitanud volitatud esindaja, siis ka tema nimi ja aadress;
(b)
kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei
ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;
(c)
kogu asjakohane teave mooduli B alusel heaks
kiidetud alamsüsteemi või ohutusseadise kohta;
(d)
tehniline dokumentatsioon kinnitatud tüübi kohta ja
ELi tüübihindamistõendi(te) koopia(d);
(e)
üksikasjalikud andmed valduste kohta, kus
alamsüsteemi või ohutusseadist (toodetakse) saab kontrollida.
3.2       Teavitatud
asutus teeb või laseb teha asjakohased kontrollimised
ja katsed, et kontrollida alamsüsteemide või ohutusseadiste vastavust ELi
tüübihindamistõendis kirjeldatud kinnitatud tüübile ja käesoleva määruse
nõuetele.
Kõik vajalikud
kontrollimised ja katsed alamsüsteemide või ohutusseadiste vastavuse
kontrollimiseks asjaomastele nõuetele tehakse tootja valikul kas nii, et iga
alamsüsteemi või ohutusseadist kontrollitakse ja katsetatakse punkti 4 kohaselt,
või alamsüsteeme või ohutusseadiseid kontrollitakse ja katsetatakse punktis 5
kirjeldatud statistilistel alustel.
4.
Vastavustõendamine iga alamsüsteemi või ohutusseadise kontrollimise ja
katsetamise teel
4.1. Iga alamsüsteem
või ohutusseadis tuleb individuaalselt üle vaadata ja teha asjakohased katsed,
mis on sätestatud asjaomas(t)es harmoneeritud standardi(te)s, või samaväärsed
katsed, et kontrollida vastavust ELi tüübihindamistõendis heakskiidetud tüübile
ja käesoleva määruse nõuetele.
Selliste harmoneeritud
standardite puudumisel otsustab asjaomane teavitatud asutus, millised katsed
tuleb teha.
4.2. Teavitatud
asutus annab tehtud kontrollimiste ja katsete kohta välja vastavussertifikaadi
ja kannab või laseb oma vastutusel kanda igale kinnitatud alamsüsteemile või
ohutusseadisele tunnusnumbri.
Tootja säilitab
vastavussertifikaati kontrollimiseks asjaomaste riiklike ametiasutuste jaoks
kättesaadavana vähemalt 30 aasta jooksul pärast alamsüsteemi või ohutusseadise
turule laskmist.
5. Statistiline
vastavustõendamine
5.1. Tootja võtab
kõik vajalikud meetmed, et tagada tootmisprotsessi ja selle jälgimisega iga
toodetud partii ühtsus, ja esitab oma alamsüsteemi või ohutusseadise
tõendamiseks ühtsete partiide kujul.
5.2. Igast
partiist võetakse kooskõlas käesoleva määrusega
juhuslik valim. Iga valimis olevat alamsüsteemi või ohutusseadist kontrollitakse
eraldi ja sellega tehakse asjaomastes harmoneeritud standardi(te)s ja/või
tehnilistes kirjeldustes ette nähtud katsed või nende katsetega võrdväärsed
katsed, et kontrollida, kas nad vastavad ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud
kinnitatud tüübile, ja kindlaks teha, kas nad vastavad nende suhtes kohaldatavatele
käesoleva määruse nõuetele, ja otsustada, kas partii kiidetakse heaks või
lükatakse tagasi. Selliste harmoneeritud standardite puudumisel otsustab
asjaomane teavitatud asutus, millised katsed tuleb teha.
5.3. Vastuvõetud
partii puhul loetakse kõik partiis olevad alamsüsteemid või ohutusseadised
heaks kiidetuks, välja arvatud need partiis sisalduvad alamsüsteemid või
ohutusseadised, mis ei läbinud katset.
Teavitatud asutus
annab tehtud kontrollimiste ja katsete kohta välja vastavussertifikaadi ja
kannab või laseb oma vastutusel kanda igale kinnitatud alamsüsteemile või
ohutusseadisele tunnusnumbri.
Tootja säilitab
vastavussertifikaati riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt 30 aasta jooksul
alates alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist.
5.4. Kui partii
lükatakse tagasi, võtab teavitatud asutus või pädev ametiasutus vajalikud
meetmed, et vältida selle partii turule laskmist. Kui partiisid lükatakse
tagasi korduvalt, võib teavitatud asutus statistilise vastavustõendamise
peatada ja võtta kohaseid meetmeid.
6. CE-märgis ja
ELi vastavusdeklaratsioon
6.1. Tootja
kinnitab CE-märgise ja punktis 3 osutatud teavitatud asutuse vastutusel selle
asutuse identifitseerimisnumbri igale alamsüsteemile või ohutusseadisele, mis
vastab ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud kinnitatud tüübile ja käesoleva
määruse nõuetele.
6.2. Tootja
koostab iga alamsüsteemi või ohutusseadise kohta kirjaliku ELi
vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda riigi pädevate asutuste tarbeks
vähemalt 30 aasta jooksul pärast alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist.
ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse alamsüsteem või ohutusseadis, mille
kohta see koostati.
ELi
vastavusdeklaratsiooni koopia tehakse asjaomaste asutuste taotluse korral neile
kättesaadavaks.
ELi vastavusdeklaratsiooni koopia esitatakse nõudmise
korral.
Tootja võib
kokkuleppel punktis 3 osutatud teavitatud asutusega ja viimase vastutusel
kinnitada alamsüsteemidele või ohutusseadistele teavitatud asutuse
identifitseerimisnumbri.
7. Tootja võib
kokkuleppel teavitatud asutusega ja viimase vastutusel kinnitada teavitatud
asutuse identifitseerimisnumbri alamsüsteemile või ohutusseadisele valmistamise
ajal.
8. Volitatud
esindaja
Punktides 2 ja 5.1
sätestatud tootja kohustusi võib täita tema nimel ja vastutusel tema volitatud
esindaja, kui need on volituses täpsustatud.
VII LISA
ALAMSÜSTEEMIDE
JA OHUTUSSEADISTE VASTAVUSHINDAMISE MENETLUSED: MOODUL G: ÜKSIKTOOTE
VASTAVUSTÕENDAMISEL PÕHINEV VASTAVUS
1. Üksiktoote kinnitamisel põhinev vastavus on
vastavushindamismenetlus, millega tootja täidab punktides 4.2, 4.3 ja 4.5
sätestatud kohustused ning tagab ja kinnitab, et asjaomased alamsüsteemid või
ohutusseadised, mille suhtes kohaldatakse punkti 4.4 sätteid, vastavad
käesoleva määruse nõuetele.
2. Tootmine
Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et
projekteerimis- ja tootmisprotsess ning selle kontroll tagaksid toodetud
alamsüsteemi või ohutusseadise vastavuse käesoleva määrusega kohaldatavatele
nõuetele.
3. Kontroll
3.1. Tootja esitab
oma alamsüsteemi või ohutusseadise üksiktoote kontrollimiseks enda valitud
teavitatud asutusele taotluse.
Taotlus peab sisaldama
järgmist teavet:
(a)
tootja nimi ja aadress ning kui taotluse on
esitanud volitatud esindaja, siis ka tema nimi ja aadress;
(b)
kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei
ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;
(c)
IX lisas sätestatud alamsüsteemi või ohutusseadise
tehnilised dokumendid;
(d)
üksikasjalikud andmed valduste kohta, kus
alamsüsteemi või ohutusseadist (toodetakse) saab kontrollida.
3.2       Teavitatud asutus kontrollib
alamsüsteemi või ohutusseadise tehnilisi dokumente ning teeb või laseb teha asjakohased
uuringud ja katsed, mis on sätestatud asjaomastes harmoneeritud standardites
ja/või tehnilistes kirjeldustes, või samaväärsed katsed, et tagada alamsüsteemi
või ohutusseadise vastavus käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
Sellise harmoneeritud standardi ja/või tehnilise kirjelduse puudumisel otsustab
asjaomane teavitatud asutus, millised katsed tuleb teha.
Teavitatud asutus annab tehtud kontrollimiste
ja katsete kohta välja vastavussertifikaadi ja kannab või laseb oma vastutusel
kanda kinnitatud alamsüsteemile või ohutusseadisele tunnusnumbri.
Kui teavitatud asutus keeldub
vastavussertifikaadi väljaandmisest, siis esitab asutus keeldumise
üksikasjalikud põhjendused ja soovitab vajalikud võetavad parandusmeetmed.
Kui tootja esitab asjaomase alamsüsteemi või
ohutusseadise uue vastavustõendamise taotluse, siis esitab ta selle samale
teavitatud asutusele.
Taotluse korral esitab teavitatud asutus
komisjonile ja liikmesriikidele vastavussertifikaadi koopia.
Tootja säilitab tehnilisi dokumente ja
vastavussertifikaadi koopiat riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt 30 aasta
jooksul pärast alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist.
4. CE-märgis ja ELi vastavusdeklaratsioon
4.1. Tootja kinnitab CE-märgise ja punktis 4
nimetatud teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse identifitseerimisnumbri
igale alamsüsteemile või ohutusseadisele, mis vastab käesoleva määrusega
kohaldatavatele nõuetele.
4.2. Tootja koostab kirjaliku ELi
vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda riiklike asutuste jaoks kättesaadavana
30 aasta jooksul pärast alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist. ELi
vastavusdeklaratsioonis määratletakse alamsüsteem või ohutusseadis, mille kohta
see koostati.
ELi vastavusdeklaratsiooni koopia tehakse
asjaomaste asutuste taotluse korral neile kättesaadavaks.
5. Volitatud esindaja
Punktides 3.1 ja 4 sätestatud tootja kohustusi
võib täita tema nimel ja vastutusel tema volitatud esindaja, kui need on
volituses täpsustatud.
VIII LISA
ALAMSÜSTEEMIDE
JA OHUTUSSEADISTE VASTAVUSHINDAMISE MENETLUSED: MOODUL H: TÄIELIKUL KVALITEEDITAGAMISEL
PÕHINEV VASTAVUS
1.         Täielikul kvaliteeditagamisel
põhinev vastavus on vastavushindamismenetlus, millega tootja täidab punktides 2
ja 5 osutatud kohustusi ning tagab ja kinnitab oma ainuvastutusel, et
asjaomased alamsüsteemid või ohutusseadised vastavad käesoleva määruse
nõuetele.
2. Tootmine
Tootja kasutab asjaomaste alamsüsteemide või
ohutusseadiste projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja
katsetamise jaoks punktis 3 kirjeldatud heaks kiidetud kvaliteedisüsteemi;
tootja üle tehakse järelevalvet punktis 4 kirjeldatud viisil.
3. Kvaliteedisüsteem
3.1. Tootja esitab asjakohaste alamsüsteemide
või ohutusseadiste puhul taotluse kvaliteedisüsteemi hindamiseks enda valitud
teavitatud asutusele.
Taotlus peab sisaldama järgmist teavet:
(a)
tootja nimi ja aadress ning kui taotluse on
esitanud volitatud esindaja, siis ka tema nimi ja aadress;
(b)
toodetavat alamsüsteemi või ohutusseadist käsitlev
kogu vajalik teave;
(c)
tehnilised dokumendid kooskõlas IX lisaga toodetava
alamsüsteemi või ohutusseadise iga kategooria ühe representatiivse tüübi kohta;
(d)
kvaliteedisüsteemiga seotud dokumentatsioon;
(e)
andmed valduste kohta, kus alamsüsteeme või
ohutusseadiseid projekteeritakse, toodetakse, kontrollitakse ja katsetatakse;
(f)
kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust
taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele.
3.2. Kvaliteedisüsteem peab tagama
alamsüsteemi või ohutusseadise vastavuse käesoleva määruse nõuetele, mida selle
suhtes kohaldatakse.
Kõik tootja kohaldatavad põhimõtted, nõuded ja
eeskirjad tuleb süsteemselt ja nõuetekohaselt dokumenteerida kirjalike
strateegiate, menetluste ja juhiste vormis. Kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon
peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -juhiste ja -aruannete
ühetaolist tõlgendamist.
Eelkõige on neis piisavalt kirjeldatud
järgmisi punkte:
(a)
kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline ülesehitus,
juhtkonna vastutus ja volitused seoses alamsüsteemide ning ohutusseadiste projekteerimise
ja kvaliteediga;
(b)
tehnilised projekteerimisnõuded, sealhulgas
kohaldatavad standardid, ja kui asjaomaseid harmoneeritud standardeid ei
kohaldata täielikult, siis meetmed, mida võetakse tagamaks, et käesoleva
määruse olulised nõuded saaksid täidetud;
(c)
projekteerimise järelevalve ja kontrolli meetodid,
alamsüsteemide või ohutusseadiste projekteerimisel kasutatavad protsessid ja
süstemaatilised meetmed;
(d)
vastavad kasutatavad tootmise, kvaliteedikontrolli
ja kvaliteedi tagamise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed;
(e)
enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad
kontrollid ja katsed ning nende sagedus;
(f)
kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks ülevaatusaruanded
ning katse- ja taatlustulemused, andmed asjaomaste töötajate kvalifikatsiooni
kohta jne;
(g)
vahendid, mis võimaldavad jälgida projekteerimise ja
toote nõutud kvaliteedi saavutamiste ning kvaliteedisüsteemi tõhusat toimimist.
3.3. Teavitatud asutus hindab
kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 osutatud
nõuetele. Teavitatud asutus peab nõuetele vastavaks neid kvaliteedisüsteemi
elemente, mis vastavad riikliku standardi nõuetele, millega rakendatakse
asjaomast harmoneeritud standardit ja/või tehnilist kirjeldust.
Auditi raames tehakse kontrollkäik
valdustesse, kus alamsüsteeme või ohutusseadiseid projekteeritakse, toodetakse,
kontrollitakse ja katsetatakse.
Lisaks kvaliteedijuhtimissüsteemide alaseid
kogemusi omavatele isikutele peab auditirühmas olema vähemalt üks liige, kellel
on köisteede valdkonna ning alamsüsteemide või ohutusseadiste tehnoloogia
hindamise kogemusi ning kes tunneb käesoleva määrusega kohaldatavaid nõudeid.
Auditirühm vaatab läbi punktis 3.1 osutatud
tehnilise dokumentatsiooni, et kontrollida, kas tootja on mõistnud käesoleva
määrusega kohaldatavaid nõudeid ja on võimeline tegema vajalikke
kontrollitoiminguid, et tagada alamsüsteemide või ohutusseadiste vastavus
kõnealustele nõuetele.
Teavitatud asutus annab oma otsusest tootjale
või tema volitatud esindajale teada. Teade sisaldab auditi järeldusi ning
põhjendatud hindamisotsust.
3.4. Tootja kohustub täitma heakskiidetud
kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma süsteemi asjakohase ja
tõhusana.
3.5       Tootja teatab kvaliteedinõuded heaks
kiitnud teavitatud asutusele igast kvaliteedisüsteemis kavandatavast
muudatusest.
Teavitatud asutus hindab kavandatavaid
muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab punktis 3.2
osutatud nõuetele või on vaja uut hindamist.
Ta teeb tootjale hindamise tulemuse teatavaks.
Uuesti hindamise korral annab ta tootjale oma otsuse teada. Teade sisaldab kontrollimise
järeldusi ja põhjendatud otsust hindamise kohta.
4. Teavitatud asutuse vastutusel toimuv
järelevalve
4.1. Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja
täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.
4.2. Tootja võimaldab teavitatud asutusele
juurdepääsu projekteerimis-, tootmis-, kontrollimis-, katse- ja laoruumidele
ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige:
(a)
kvaliteedisüsteemiga seotud dokumentatsiooni;
(b)
projekteerimist käsitlevas kvaliteedisüsteemi osas
ettenähtud dokumendid kvaliteedi tõendamise kohta, näiteks analüüsi-,
arvutuste, katsetulemused jms;
(c)
tootmist käsitlevas kvaliteedisüsteemi osas
ettenähtud dokumendid kvaliteedi tõendamise kohta, nagu ülevaatusaruanded ning
katse- ja taatlustulemused, andmed asjaomaste töötajate kvalifikatsiooni kohta jms.
4.3. Teavitatud asutus teeb korralisi auditeid
tagamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedisüsteemi, ning esitab
tootjale auditiaruande. Korralisi auditeid tehakse sellise sagedusega, et uus
täielik vastavushindamine tehtaks iga kolme aasta tagant.
4.4. Lisaks võib teavitatud asutus teha ette
teatamata kontrollkäike tootja juurde.
Sellistel kontrollkäikudel võib teavitatud
asutus vajaduse korral tooteid katsetada või lasta katsetada, et kontrollida,
kas kvaliteedisüsteem toimib õigesti. Teavitatud asutus esitab tootjale
kontrollkäigu aruande ja juhul, kui tehti katseid, ka katsearuande.
5.         CE-märgis ja ELi
vastavusdeklaratsioon
5.1.      Tootja kinnitab CE-märgise ja
punktis 3.1 osutatud teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse
identifitseerimisnumbri igale alamsüsteemile või ohutusseadisele, mis vastab
ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse nõuetele.
Tootja võib kokkuleppel teavitatud asutusega
ja viimase vastutusel kinnitada teavitatud asutuse identifitseerimisnumbri
alamsüsteemile või ohutusseadisele valmistamise ajal.
5.2.      Tootja koostab iga alamsüsteemi või
ohutusseadise kohta kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja säilitab selle
koopiat riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt 30 aasta jooksul pärast alamsüsteemi
või ohutusseadise turule laskmist. ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse
alamsüsteem või ohutusseadis, mille kohta see koostati.
ELi vastavusdeklaratsiooni koopia tehakse
asjaomaste asutuste taotluse korral neile kättesaadavaks.
6. Tootja säilitab 30 aasta jooksul pärast
viimase alamsüsteemi või ohutusseadise turule laskmist riiklike ametiasutuste
jaoks kättesaadavana järgmisi dokumente:
(a)
punkti 3.1 alapunktis c osutatud tehniline
dokumentatsioon;
(b)
punktis 3.1 osutatud kvaliteedisüsteemiga seotud
dokumentatsioon;
(c)
dokumentatsioon punktis 3.5 osutatud muudatuse
kohta heakskiidetud kujul;
(d)
teavitatud asutuse otsused ja aruanded, millele on osutatud
punktides 3.3, 3.5, 4.3 ja 4.4.
7. Kõik teavitatud asutused teatavad oma
teavitavatele ametiasutustele kvaliteedisüsteemi heakskiitmisest või selle tühistamistest
ja teevad teavitavatele ametiasutustele korraliselt või nende taotluse korral
kättesaadavaks nimekirja kvaliteedisüsteemi heakskiitmistest, mille andmisest
keelduti, mis peatati või mida piirati muul viisil.
Kõik teavitatud asutused teatavad teistele
teavitatud asutustele nendest juhtumistest, mil kvaliteedisüsteemi kas ei kiidetud
heaks, heakskiit peatati, tühistati või seda piirati muul moel, ja taotluse
korral ka kvaliteedisüsteemide heakskiitmisest.
8.         Volitatud esindaja
Punktides 3.1, 3.5, 5 ja 6 sätestatud tootja
kohustusi võib täita tema nimel ja vastutusel tema volitatud esindaja, kui need
on volituses täpsustatud.
IX LISA
ALAMSÜSTEEMIDE
JA OHUTUSSEADISTE TEHNILINE DOKUMENTATSIOON
(1)
Tehniliste dokumentide põhjal peab olema võimalik
hinnata, kas alamsüsteem või ohutusseadis vastab käesoleva määrusega
kohaldatavatele nõuetele ning need dokumendid peavad sisaldama piisavat ohtude
analüüsi ja hinnangut. Tehnilises dokumentatsioonis määratakse kindlaks kohaldatavad
nõuded ja käsitletakse alamsüsteemi või ohutusseadise projekteerimist, tootmist
ja tööpõhimõtet vastavushindamiseks vajalikul määral.
(2)
Tehniline dokumentatsioon sisaldab vähemalt
järgmisi elemente:
(a)
alamsüsteemi või ohutusseadise üldine kirjeldus;
(b)
seadiste, alamkoostude, vooluringide jms
projekteerimis- ja tootmisjoonised ning -diagrammid ning kõnealuste jooniste ja
diagrammide mõistmiseks ning alamsüsteemi või ohutusseadise käitamiseks
vajalikud kirjeldused;
(c)
Euroopa Liidu Teatajas avaldatud täielikult või
osaliselt kohaldatud harmoneeritud standardite ja/või muude tehniliste kirjelduste
loetelu ning nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud käesolevas
määruses esitatud oluliste nõuete järgimiseks, kui kõnealuseid harmoneeritud
standardeid ei ole kohaldatud. Osaliselt kohaldatud harmoneeritud standardite
puhul täpsustatakse tehnilises dokumentatsioonis osad, mida on kohaldatud;
(d)
projekteerimise nõuetekohasust tõendavad
dokumendid, sh tootja tehtud mis tahes projekteerimisarvutuste, -kontrollide või
-katsete tulemused ja nendega seotud aruanded;
(e)
alamsüsteemi või ohutusseadise kasutusjuhendi
koopia;
(f)
alamsüsteemide puhul koopia ELi
vastavusdeklaratsioonist alamsüsteemi lisatud ohutusseadiste kohta.
X LISA
ALAMSÜSTEEMIDE
JA OHUTUSSEADISTE ELi VASTAVUSDEKLARATSIOON
(1)
Alamsüsteemide või ohutusseadisega peab kaasas olema
ELi vastavusdeklaratsioon. See koostatakse samas keeles või samades keeltes
nagu II lisa punktis 7.1.1 osutatud juhend.
(2)
ELi vastavusdeklaratsioon peab sisaldama järgmisi
elemente:
(a)
alamsüsteemi/ohutusseadise mudel (toode, partii,
liik või seerianumber);
(b)
tootja või vajaduse korral tema volitatud esindaja
nimi ja aadress;
(c)
käesolev vastavusdeklaratsioon on välja antud
tootja ainuvastutusel;
(d)
deklareeritav toode (alamsüsteemi või ohutusseadise
tähistus, mis võimaldab toodet jälgida. Kui see on alamsüsteemi või
ohutusseadise kindlaks tegemiseks vajalik, siis võib see sisaldada kujutist):
–
alamsüsteemi või ohutusseadise kirjeldus (tüüp
jne);
–
järgitud vastavushindamismenetlus;
–
vastavushindamise koostanud teavitatud asutuse nimi
ja aadress,
–
viide ELi tüübihindamistõendile koos andmetega, sh
selle kuupäev ning vajaduse korral teave kehtivusaja ja -tingimuste kohta;
–
kõik asjakohased sätted, millele komponent peab
vastama, eelkõige kasutustingimused;
(e)
eelkirjeldatud deklareeritav toode on kooskõlas
asjaomaste liidu ühtlustatud õigusaktidega: ……………. (viide muudele liidu
kehtivatele õigusaktidele);
(f)
viited kasutatud harmoneeritud standarditele või
viited tehnilistele kirjeldustele, millele vastavust deklareeritakse;
(g)
teavitatud asutus/asutused … (nimi, aadress,
number) tegi/tegid … (tegevuse kirjeldus) ja andis/andsid välja järgmise(d)
tõendi(d): …
(h)
- tootja või tema volitatud esindaja nimel alla
kirjutama volitatud isiku andmed;
(i)
lisateave:
alla kirjutanud (kelle poolt ja nimel): …………………….
(väljaandmise koht ja kuupäev):
(nimi, ametinimetus) (allkiri):
XI LISA
 VASTAVUSTABEL
 Direktiiv 2000/9/EÜ || Käesolev määrus
 ___ || Artikkel 1
 Artikli 1 lõige 1 || Artikli 2 lõige 1
 Artikli 1 lõige 2 || Artikli 3 lõige 1
 Artikli 1 lõige 3 || Artikli 3 lõiked 7 kuni 9
 Artikli 1 lõike 4 esimene ja teine lõik || ___
 Artikli 1 lõike 4 kolmas lõik || Artikli 8 lõige 3
 Artikli 1 lõige 5 || Artikli 3 lõiked 1 ja 3 kuni 6
 Artikkel 2 || ___
 Artikkel 3 || Artikkel 6
 ___ || Artikli 3 lõiked 10–27
 Artikkel 4 || Artikkel 8
 Artikli 5 lõige 1 || Artikli 4 lõiked 1 ja 2
 Artikli 5 lõige 2 || Artikkel 3
 Artikkel 6 || Artikkel 7
 Artikkel 7 || Artikkel ___
 Artikkel 8 || Artikli 4 lõiked 1 ja 2
 Artikkel 9 || Artikli 4 lõiked 1 ja 2
 Artikkel 10 || ___
 Artikli 11 lõige 1 || Artikli 9 lõige 1
 Artikli 11 lõige 2 || Artikli 4 lõige 2
 Artikli 11 lõige 3 || ___
 Artikli 11 lõige 4 || ___
 Artikli 11 lõige 5 || ___
 Artikli 11 lõige 6 || ___
 Artikli 11 lõige 7 || ___
 ___ || Artikkel 11
 ___ || Artikkel 12
 ___ || Artikkel 13
 ___ || Artikkel 14
 ___ || Artikkel 15
 ___ || Artikkel 16
 Artikkel 12 || Artikli 9 lõige 4
 Artikkel 13 || Artikli 10 lõige 1
 Artikkel 14 || Artikkel ___
 Artikkel 15 || Artikli 10 lõige 2
 Artikkel 16 || ___
 ___ || Artikkel 17
 ___ || Artikkel 18
 ___ || Artikkel 19
 ___ || Artikkel 20
 ___ || Artikkel 21
 ___ || Artikkel 22
 ___ || Artikkel 23
 ___ || Artikkel 24
 ___ || Artikkel 25
 ___ || Artikkel 26
 ___ || Artikkel 27
 ___ || Artikkel 28
 ___ || Artikkel 29
 ___ || Artikkel 30
 ___ || Artikkel 31
 ___ || Artikkel 32
 ___ || Artikkel 33
 ___ || Artikkel 34
 ___ || Artikkel 35
 ___ || Artikkel 36
 ___ || Artikkel 37
 ___ || Artikkel 38
 Artikkel 17 || Artikkel 39
 Artikkel 18 || ___
 Artikkel 19 || ___
 Artikkel 20 || ___
 Artikkel 21 || ___
 Artikkel 22 || ___
 Artikkel 23 || ___
 ___ || Artikkel 40
 ___ || Artikkel 41
 ___ || Artikkel 42
 ___ || Artikkel 43
 I lisa || I lisa
 II lisa || II lisa
 III lisa || III lisa
 IV lisa || IX lisa
 V lisa || IV kuni VIII lisa
 VI lisa || IX lisa
 VII lisa || IV kuni VIII lisa
 VIII lisa || __
 IX lisa || __
 __ || X lisa