|

52011PC0165

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1425/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit kilekottide impordi suhtes  /* KOM/2011/0165 lõplik - NLE 2011/0071 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 4.4.2011KOM(2011) 165 lõplik2011/0071 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1425/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit kilekottide impordi suhtesSELETUSKIRIEttepaneku taust-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „algmäärus”) kohaldamist seoses uurimisega, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist dumpinguvastastest meetmetest, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1425/2006 teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit kilekottide impordi suhtes.-  Üldine taustEttepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on tehtud kooskõlas algmääruses, eriti selle artiklis 13 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu on 2006. aasta 25. septembri määrusega (EÜ) nr 1425/2006 kehtestanud teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit kilekottide impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.-  Kooskõla liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaMenetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab täielikku nimekirja tingimustest, millele tuleb anda hinnang.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKomisjon avaldas 20. augustil 2010 määruse (EL) nr 748/2010, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kilekottide impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1425/2006 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest sel teel, et neid kilekotte imporditakse sellise Hiina äriühingu kaudu, kelle suhtes kehtib madalam tollimaksumäär. Ex officio algatamine põhines piisaval hulgal esmapilgul usutavatel tõenditel, mille kohaselt vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale vaatlusaluse toote kaubandusstruktuuri ja müügikanalite ümberkorraldamise teel.Lisatud nõukogu määrus põhineb uurimuse tulemustel ja kooskõlas algmääruse artikliga 18 kättesaadavatel faktidel.Uurimine kinnitas, et kaubandusstruktuur on muutunud algmääruse artikli 13 lõikes 1 märgitud viisil.Seega tehakse ettepanek laiendada nõukogu määrusega (EÜ) nr 1425/2006 kehtestatud jääktollimaks uurimisalusele äriühingule.Selleks, et valimiväliste äriühingute kaubavoogusid edaspidi täpsemalt jälgida, tuleks igale sellisele nõukogu määruse (EÜ) nr 1425/2006 I lisas loetletud äriühingule määrata TARICi lisakood.Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada hiljemalt 20. mail 2011.-  Õiguslik alusNõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, eelkõige selle artikkel 13.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.-  Õigusakti valikKavandatav vahend: määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta liidu eelarvet.2011/0071 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1425/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit kilekottide impordi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eelkõige selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõikeid 3 ja 5,võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,ning arvestades järgmist:1.  MENETLUS2.  Kehtivad meetmed3.  Nõukogu määruses (EÜ) nr 1425/2006[2] (edaspidi „esialgne määrus”) on sätestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtivad teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit kilekottide importimisel liitu. Võttes arvesse koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate suurt hulka, moodustati eksportivatest tootjatest valim ning valimisse kaasatud ettevõtjatele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 4,8 % kuni 12,8 %, kusjuures esialgse määruse I lisas loetletud valimivälistele koostööd tegevatele ettevõtjatele määrati 8,4 % suurune tollimaksumäär. Hiina äriühingutele, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise ajal koostööd, kehtestati 28,8 % suurune tollimaksumäär (edaspidi „jääktollimaksumäär”).4.  Määrusega (EÜ) nr 189/2009[3] ja kooskõlas esialgse määruse artikliga 2 lisati I lisas esitatud Hiina Rahvavabariigi tootjate loetellu kolm Hiina äriühingut.5.  Ex officio algatamine6.  Komisjoni käsutuses olevatest esmapilgul usutavatest tõenditest ilmnes, et pärast meetmete kehtestamist toimus Hiina Rahvavabariigist pärit ja liitu suunatud ekspordi kaubandusstruktuuris muutus, millel ei olnud muud piisavat põhjendust ega õigustust kui tollimaksude kehtestamine. Kõnealune kaubandusstruktuuri muutus tulenes tõenäoliselt sellest, et jääktollimaksumäära kohaldamisalasse kuuluvate Hiina eksportivate tootjate toodetud vaatlusalust toodet eksporditi liitu sellise Hiina eksportiva tootja kaudu, kelle suhtes kohaldati madalamat tollimaksumäära, nimelt esialgse määruse I lisas loetletud äriühingu Xiamen Xingxia Polymers Co., Ltd (edaspidi „Xiamen”) kaudu.7.  Lisaks on tõendeid selle kohta, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju vaatlusaluse toote hinnale on vähenenud. Piisavate esmapilgul usutavate tõendite kohaselt toimus vaatlusaluse toote import meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaksmääratud mittekahjustavatest hindadest palju madalama hinnaga.8.  Kokkuvõttes on komisjoni käsutuses piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et võrreldes varem kindlaksmääratud normaalväärtusega müüakse vaatlusalust toodet dumpinguhinnaga.9.  Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 kohaselt, avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 748/2010,[4] millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega dumpinguvastastest meetmetest (edaspidi „algatamismäärus”). Algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt andis komisjon algatamismäärusega tolliasutustele korralduse registreerida vaatlusaluse toote import Xiameni toodanguna, kasutades kõnealusele äriühingule määratud TARICi lisakoodi A981, selleks et juhul, kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, saaks dumpinguvastaseid tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda kõnealuse impordi registreerimise kuupäevast alates10.  Uurimine11.  Komisjon teatas uurimise algatamisest ametlikult Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele, Xiamenile ning äriühingutele, kes väidetavalt ekspordivad oma tooteid Xiameni kaudu (edaspidi „teised eksportivad tootjad”), ning saatis neile küsimustikud. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutele teatati sellest, et koostööst keeldumine võib viia algmääruse artikli 18 kohaldamiseni ning järeldused võidakse teha kättesaadavate faktide põhjal.12.  Teised eksportivad tootjad küsimustikule ei vastanud ning Xiameni esitatud vastus ei olnud täielik.13.  Uurimisperiood14.  Uurimine toimus ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Andmeid koguti alates 2006. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni eesmärgiga uurida väidetavaid muutusi kaubandusstruktuuris ning algmääruse artiklis 13 sätestatud muid aspekte.15.  UURIMISE TULEMUSED16.  Üldkaalutlused / koostöö tase / metoodika17.  Nagu on märgitud põhjenduses 8, esitas Xiamen küsimustikule mittetäieliku vastuse. Komisjoni talitused saatsid Xiamenile kirja, millega anti teada, millised olid küsimustikule esitatud vastuse puudused ning paluti saata täielik ja kõikehõlmav teave, kuid Xiamen ei vastanud kirjale. Lisaks ei olnud Xiamen nõus ettepanekuga kontrollida andmeid äriühingu valdustes.18.  Seejärel anti Xiamenile teada, et sellises olukorras ja kooskõlas algmääruse artikliga 18 käsitab komisjon äriühingut koostööd mittetegevana ning järeldused tehakse kättesaadavate faktide põhjal. Xiamenile tehti ka teatavaks, et uurimise tulemus võib olla ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. Xiamen sellele kirjale ei vastanud.19.  Võttes arvesse eespool esitatut ja seda, et äriühingu uurimisperioodiaegse ekspordimahu ja -hindade kindlaksmääramiseks vajalikud statistilised andmed ei olnud kättesaadavad, tuli kooskõlas algmääruse artikliga 18 väidetavat meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevad järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal, s.t liikmesriikide tolliasutustelt saadud tõendite põhjal ning Xiameni esitatud puuduliku ja kontrollimata vastuse põhjal.20.  Vaatlusalune toode21.  Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit, vähemalt 20 massiprotsendi osas polüetüleeni sisaldavad kilekotid, mille paksus ei ületa 100 mikromeetrit ja mis kuuluvad praegu järgmiste CN-koodide alla: ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 ja ex 3923 29 90; TARICi koodid 3923 21 00 20, 3923 29 10 20 ja 3923 29 90 20; (edaspidi „vaatlusalune toode”).22.  Kaubandusstruktuuri muutus23.  Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 analüüsiti võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise hindamiseks, kas Hiina Rahvavabariigi üksikäriühingute ja Euroopa Liidu vaheline kaubanduse struktuur oli muutunud, kas muutus tulenes tegevusest, protsessist või tööst, millel ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui tollimaksu kehtestamine, kas oli tõendeid kahju kohta või kas vähendati tollimaksu parandavat mõju vaatlusaluse toote hindadele ja/või kogustele ning kas oli tõendeid dumpingu kohta võrreldes normaalväärtustega, mis oli eelnevalt samasuguse toote puhul kindlaks määratud.24.  Võttes arvesse asjaolu, et äriühingu ekspordimahu ja -hindade kindlaksmääramiseks ei saa kasutada Eurostati andmeid, kuna Eurostatist on kättesaadavad ainult kogu riiki hõlmavad koondandmed, ning ka muud statistilised andmed äriühingu kohta ei olnud kättesaadavad, kasutati Xiameni poolt küsimustikule antud mittetäielikus vastuses esitatud ekspordimahtu ja ekspordihindasid.25.  Xiameni esitatud teabe põhjal suurenes liitu suunatud müük oluliselt pärast meetmete kehtestamist 2006. aasta septembris. Teatavatel perioodidel eksport kahekordistus võrreldes esialgse uurimise jaoks valimi moodustamise perioodil (1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005) toimunud ekspordiga ning hinnad jäid oluliselt alla ELi keskmise sihthinna, mis oli kindlaks määratud esialgse uurimise ajal.26.  Muu piisava põhjuse või majandusliku õigustuse puudumine kui dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine27.  Lisaks suurenenud müügimahule märgiti, et esialgse uurimise jaoks valimi moodustamiseks esitatud teabe kohaselt teatas Xiamen, et tal ei ole seotud äriühinguid ja et väljaspool tema peamist tehast tootmist ei toimu. Meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevale küsimustikule antud mittetäielikus vastuses märkis Xiamen, et uurimisperioodi ajal tehti teatavad tootmisetapid, nagu värvitrükk või pakkimine, allhanke korras ning et aeg-ajalt müüb ta allhankijatele toormaterjali.28.  Mittetäielikus vastusest ilmnes, et Xiameni nimetatud allhankijad on tegelikult need teised eksportijad, kes esmapilgul usutavate tõendite põhjal väidetavalt kasutasid liitu eksportimisel alternatiivseid müügikanaleid. Lisaks ilmnes vastusest, et tegemist ei ole allhankega, mille puhul toormaterjali ja lõpptoodete omandiõigus jääb allhanke tellimuse esitanud äriühingule, vaid menetlus läks kaugemale järgmistel põhjustel.29.  Kõikidel juhtudel, mil tooted deklareeriti kui „osaliselt töödeldud”, tegid Euroopa kliendid makse mitte Xiamenile, vaid kahe teise väidetavalt alternatiivseid müügikanaleid kasutava äriühingu pangaarvele. Selline müük moodustab üle 20 % ELi suunatud 2009. aasta müügist. Lisaks ilmneb Xiameni esitatud müügitehingute loetelust, et kasutati väga mitmesuguseid arvete koostamise meetodeid, mille puhul tähtnumbriline struktuur ja pikkus on erinevad. Mis puutub kahest äriühingust ühe kaudu toimunud selliste toodete müüki, mida deklareeriti kui „osaliselt töödeldud” ning mis moodustas suurema osa müügist, ilmneb, et arvete numbrid sisaldavad väidetavalt alternatiivseid müügikanaleid kasutava äriühingu nimele osutavat kahte tähte. Lisaks sellele asuvad need kaks äriühingut ligikaudu 1000 kilomeetri kaugusel Xiamenist, mis seab küsimärgi alla sellise teguviisi majandusliku põhjendatuse.30.  Ei saa ka välistada, et lisaks Xiameni esitatud üksikasjalikus müügitehingute loetelus märgitud müügile on veel müügitehinguid, mille puhul on kasutatud alternatiivseid müügikanaleid, sest Xiameni esitatud tootmis- ja tootmisvõimsusstatistika kohaselt üle 40 % toodangust deklareeriti aastatel 2007, 2008 ja 2009 allhangetena.31.  Lisaks märgati seda, et müük, mille puhul on märgitud viide „osaliselt töödeldud”, lõppes 2009. aasta oktoobris pärast seda, kui teatavate liikmesriikide tolliasutused keeldusid kohaldamast Xiamenile määratud individuaalset dumpinguvastast tollimaksu sellise toodangu impordi suhtes, mille on tõenäoliselt tootnud teised eksportivad tootjad.32.  Eespool esitatu põhjal jõuti järeldusele, et pärast vaatlusaluse toote suhtes meetmete kehtestamist toimus muutus kaubandusstruktuuris ning sellel ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui kehtivast jääktollimaksumäärast kõrvale hoidmine.33.  Kahju osas dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine34.  Xiameni nime all deklareeritult imporditud kogused suurenesid oluliselt. Xiameni poolt küsimustikule antud vastuse kohaselt tema müük ELi peaaegu kahekordistus 2007. ja 2008. aastal võrreldes esialgse uurimisperioodi kohta teatatud müügiga ning selle peamine põhjus oli teiste eksportivate tootjate lisandumine. Esialgse uurimise ajal kindlaksmääratud ELi keskmise sihthinna ning uurimisperioodi ajal teatatud kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus viitab turuhinnast oluliselt madalama hinnaga müügile.35.  Seetõttu järeldatakse, et vaatlusalune import vähendab tollimaksu parandavat mõju nii kogustele kui ka hindadele.36.  Tõendid dumpingu kohta37.  Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõigetega 1 ja 2 uuriti viimasena, kas on tõendeid dumpingu kohta eelnevalt kehtestatud normaalväärtust arvesse võttes.38.  Esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud kaalutud keskmise normaalväärtuse (normaalväärtus võrdlusriigi Malaisia põhjal) ja praeguse uurimisperioodi kaalutud keskmise ekspordihinna (nagu on Xiamen märkinud mittetäielikus vastuses) võrdluse tulemus osutab dumpingumarginaalile, mis ületab esialgse uurimise käigus valimiväliste äriühingute puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaali.39.  MEETMED40.  Võttes arvesse eespool esitatut ja kohaldades algmääruse artiklit 18, jõuti järeldusele, et kaubandusstruktuur on muutunud, nagu on kirjeldatud algmääruse artikli 13 lõikes 1. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 teisele lausele tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast jääktollimaksu laiendada ka samasugusele tootele, mida deklareeritakse Xiameni toodanguna. Praktilistel kaalutlustel tuleks kõnealune import deklareerida, kasutades TARICi lisakoodi A999 alates käesoleva määruse jõustumisest.41.  Selleks, et valimiväliste äriühingute kaubavoogusid edaspidi täpsemalt jälgida, määratakse igale esialgse määruse I lisas loetletud äriühingule TARICi lisakood.42.  Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega nähakse ette, et kõik laiendatud meetmed peaksid kehtima impordi suhtes, mis on sisenenud liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleks Xiamenist lähetatud selliselt registreeritud impordilt sisse nõuda tollimaksud.43.  AVALIKUSTAMINE44.  Huvitatud isikutele teatati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal nõukogu kavatseb laiendada kehtivat lõplikku dumpinguvastast jääktollimaksumäära, ja neile anti võimalus avaldada arvamust ja esitada oma seisukoht. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 145.  Määrusega (EÜ) nr 1425/2006 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kilekottide suhtes kehtestatud ja kõikide teiste äriühingut suhtes kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast 28,8 % suurust tollimaksumäära laiendatakse äriühingu XIAMEN XINGXIA POLYMERS CO., LTD. toodanguna deklareeritud impordile.46.  Määruse (EÜ) nr 1425/2006 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabel asendatakse järgmisega:Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |Hiina Rahvavabariik | Cedo (Shanghai) Limited ja Cedo (Shanghai) Household Wrappings, Shanghai | 7,4 | A757 |Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai | 5,1 | A758 |Sunway Kordis (Shanghai) Ltd. ja Shanghai Sunway Polysell Ltd., Shanghai | 4,8 | A760 |Suzhou Guoxin Group Co., Ltd., Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd., Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. ja Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang | 7,8 | A761 |Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. ja Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi | 12,8 | A763 |Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co Ltd., Zhongshan | 5,7 | A764 |Huizhou Jun Yang Plastics Co,. Ltd., Huizhou | 4,8 | A765 |Xinhui Alida Polythene Limited, Xinhui | 4,3 | A854 |I lisas loetletud äriühingud | 8,4 | Vt I lisa. |Kõik teised äriühingud | 28,8 | A999 |Tai | King Pac Industrial Co., Ltd., Chonburi ja Dpac Industrial Co., Ltd., Bangkok | 14,3 | A767 |Multibax Public Co., Ltd., Chonburi | 5,1 | A768 |Naraipak Co Ltd. ja Narai Packaging (Thailand) Ltd., Bangkok | 10,4 | A769 |Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok | 6,8 | A770 |Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakornpathorn | 5,8 | A771 |II lisas loetletud äriühingud | 7,9 | A772 |Kõik teised äriühingud | 14,3 | A999 |47.  Määruse (EMÜ) nr 1425/2006 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.Artikkel 248.  Artikliga 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse määruse (EÜ) nr 748/2010 artikli 2 kohaselt registreeritud impordilt.49.  Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 3Tolliasutused lõpetavad määruse (EL) nr 748/2010 artikli 2 kohase impordi registreerimise.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval. Artiklit 2 kohaldatakse siiski alates määruse (EL) nr 748/2010 jõustumise kuupäevast.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimelEesistujaLISAI LISA: valimivälised koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjadÄriühing | Linn | TARICi lisakood |BAO XIANG PLASTIC BAG MANUFACTURING (SHENZHEN) CO., LTD. | Shenzhen | B014 |BEIJING LIANBIN PLASTIC & PRINTING CO LTD | Beijing | B015 |CHANGLE BEIHAI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Zhuliu | B016 |CHANGLE UNITE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B017 |CHANGLE HUALONG PLASTIC PRODUCTS CO LTD | Changle | B018 |CHANGLE SANDELI PLASTIC PRODUCTS CO LTD | Changle | B019 |CHANGLE SHENGDA RUBBER PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B020 |CHANGZHOU HUAGUANG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Wujin | B021 |CHEONG FAT PLASTIC BAGS (CHINA) PRINTING FACTORY | Shenzhen | B022 |CHUN HING PLASTIC PACKAGING MANUFACTORY LTD | Hong Kong | B023 |CHUN YIP PLASTICS (SHENZHEN) LIMITED | Shenzhen | B024 |CROWN POLYETHYLENE PRODUCTS (INT'L) LTD. | Hong Kong | B025 |DALIAN JINSHIDA PACKING PRODUCTS CO., LTD | Dalian | B026 |DONG GUAN HARBONA PLASTIC & METALS FACTORY CO., LTD. | Dongguan | B027 |DONGGUAN CHERRY PLASTIC INDUSTRIAL, LTD | Dongguan | B028 |DONGGUAN FIRSTWAY PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Dongguan | B029 |DONGGUAN MARUMAN PLASTIC PACKAGING COMPANY LIMITED | Dongguan | B030 |DONGGUAN NAN SING PLASTICS LIMITED | Dongguan | B031 |DONGGUAN NOZAWA PLASTIC PRODUCTS CO. LTD | Dongguan | B032 |DONGGUAN RUI LONG PLASTICS FACTORY | Dongguan | B033 |FOSHAN SHUNDE KANGFU PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Shunde | B034 |FU YUEN ENTERPRISES CO. | Hong Kong | B035 |GOLD MINE PLASTIC INDUSTRIAL LIMITED | Jiangmen | B036 |GOOD-IN HOLDINGS LTD. | Hong Kong | B037 |HANG LUNG PLASTIC FACTORY (SHENZHEN) LTD | Shenzhen | B038 |HUIYANG KANLUN POLYETHYLENE MANUFACTURE FACTORY | Huizhou | B039 |JIANGMEN CITY XIN HUI HENGLONG PLASTIC LTD. | Jiangmen | B040 |JIANGMEN TOPTYPE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Jiangmen | B041 |JIANGMEN XINHUI FENGZE PLASTIC COMPANY LTD. | Jiangmen | B042 |JIANGYIN BRAND POLYTHENE PACKAGING CO., LTD. | Jiangyin | B043 |JINAN BAIHE PLASTIC CO., LTD | Jinan | B044 |JINAN CHANGWEI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Jinan | B045 |JINAN CHENGLIN PLASTIC PRODUCTS COMPANY LTD. | Jinan | B046 |JINAN MINFENG PLASTIC CO., LTD. | Jinan | B047 |JINYANG PACKING PRODUCTS (WEIFANG) CO. LTD | Qingzhou | B048 |JUXIAN HUACHANG PLASTIC CO., LTD | Liuguanzhuang | B049 |JUXIAN HUAYANG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Liuguanzhuang | B050 |KIN WAI POLY BAG PRINTING LTD. | Hong Kong | B051 |LAIZHOU JINYUAN PLASTICS INDUSTRY & TRADE CO., LTD. | Laizhou | B052 |LAIZHOU YUANXINYIE PLASTIC MACHINERY CO., LTD. | Laizhou | B053 |LICK SAN PLASTIC BAGS (SHENZHEN) CO., LTD. | Shenzhen | B054 |LINQU SHUNXING PLASTIC PRODUCTS CO. LTD. | Linqu | B055 |LONGKOU CITY LONGDAN PLASTIC CORPORATION LTD. | Longkou | B056 |NEW CARING PLASTIC MANUFACTORY LTD. | Jiangmen | B057 |NEW WAY POLYPAK DONGYING CO., LTD. | Dongying | B058 |NINGBO HUASEN PLASTHETICS CO., LTD. | Ningbo | B059 |NINGBO MARUMAN PACKAGING PRODUCT CO. LTD. | Ningbo | B060 |POLY POLYETHYLENE BAGS AND PRINTING CO. | Hong Kong | B061 |QINGDAO NEW LEFU PACKAGING CO., LTD. | Qingdao | B062 |QUANZHOU POLYWIN PACKAGING CO. LTD | Nanan | B063 |RALLY PLASTICS CO., LTD. ZHONGSHAN | Zhongshan | B064 |RIZHAO XINAO PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Liuguanzhuang | B065 |DONGGUAN SEA LAKE PLASTIC PRODUCTS MANUFACTURING CO., LTD. | Dongguan | B066 |SHANGHAI HANHUA PLASTIC PACKAGE PRODUCT CO., LTD. | Shanghai | B067 |SHANGHAI HUAYUE PACKAGING PRODUCTS CO., LTD. | Shanghai | B068 |SHANGHAI LIQIANG PLASTICS INDUSTRY CO., LTD. | Zhangyan | B069 |SHANGHAI MINGYE PLASTICS GOODS COMPANY LIMITED | Shanghai | B070 |SHANGHAI QUTIAN TECHNOLOGY INDUSTRY DEVELOPMENT CO. LTD. | Shanghai | B071 |SHANTOU ULTRA DRAGON PLASTICS LTD. | Shantou | B072 |SHAOXING YUCI PLASTICS AND BAKELITE PRODUCTS CO., LTD. | Shangyu | B073 |SHENG YOUNG INDUSTRIAL (ZHONGSHAN) CO., LTD. | Zhongshan | B074 |SUPREME DEVELOPMENT COMPANY LIMITED | Hong Kong | B075 |TAISHING PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. ZHONGSHAN | Zhongshan | B076 |TIANJIN MINGZE PLASTIC PACKAGING CO., LTD. | Tianjin | B077 |UNIVERSAL PLASTIC & METAL MANUFACTURING LIMITED | Hong Kong | B078 |WAI YUEN INDUSTRIAL AND DEVELOPMENT LTD | Hong Kong | B079 |WEIFANG DESHUN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B080 |WEIFANG HENGSHENG RUBBER PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B081 |WEIFANG HONGYUAN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B082 |WEIFANG HUASHENG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B083 |WEIFANG KANGLE PLASTICS CO., LTD. | Changle | B084 |WEIFANG LIFA PLASTIC PACKING CO., LTD. | Weifang | B085 |WEIFANG XINLI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang | B086 |WEIFANG YUANHUA PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang | B087 |WEIFANG YUJIE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang | B088 |WEIHAI WEIQUAN PLASTIC AND RUBBER PRODUCTS CO. LTD. | Weihai | B089 |WINNER BAGS PRODUCT COMPANY (SHENZHEN) LIMITED | Shenzhen | B090 |WUI HING PLASTIC BAGS PRINTING (SHENZHEN) COMPANY LIMITED | Shenzhen | B091 |XIAMEN EGRET PLASTICS CO., LTD. | Gaoqi | B092 |XIAMEN RICHIN PLASTIC CO., LTD | Xiamen | B093 |XIAMEN UNITED OVERSEA ENTERPRISES LTD. | Xiamen | B094 |XIAMEN XINGYATAI PLASTIC INDUSTRY CO. LTD. | Xiamen | B095 |XINTAI CHUNHUI MODIFIED PLASTIC CO., LTD | Xintai | B096 |YANTAI BAGMART PACKAGING CO., LTD. | Yantai | B097 |YANTAI LONGQUAN PLASTIC AND RUBBER PRODUCTS CO. LTD. | Yantai | B098 |YAU BONG POLYBAGS PRINTING CO., LTD. | Hong Kong | B099 |YINKOU FUCHANG PLASTIC PRODUCTS. CO., LTD. | Yingkou | B100 |YONGCHANG (CHANGLE) PLASTIC INDUSTRIES CO., LTD. | Weifang | B101 |ZHANGJIAGANG YUANHEYI PAPER & PLASTIC COLOR PRINTING & PACKING CO., LTD | Zhangjiagang | B102 |ZHONGSHAN DONGFENG HUNG WAI PLASTIC BAG MFY | Zhongshan | B103 |ZHONGSHAN HUANGPU TOWN LIHENG METAL & PLASTIC FACTORY | Zhongshan | B104 |ZHUHAI CHINTEC PACKING TECHNOLOGY ENTERPRISE CO. LTD | Zhuhai | B105 |ZIBO WEIJIA PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Zibo | B106 |Xiamen Good Plastic Co., Ltd. | Xiamen | B109 |[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 270, 29.09.2006, lk 4.[3] ELT L 67, 12.3.2009, lk 5.[4] ELT L 219, 20.8.2010, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0508

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)  /* KOM/2009/0508 lõplik - CNS 2009/0136 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.9.2009KOM(2009) 508 lõplik2009/0136 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust• Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKomisjon aitab kaasa SIS II uute funktsioonide kasutuselevõtmisele ja koos sellega õigusel, vabadusel ja turvalisuse rajaneva ala julgeoleku tagamisele. Nüüd, kui on lõppenud analüüsi- ja paranduste tegemise periood, mille käigus kõrvaldati palju probleeme ja vigu ning töötati välja ja osaliselt ka juurutati puuduste kõrvaldamise lahendused, soovib komisjon anda uut hoogu SIS II arengule.Käesoleva ettepanekuga ja sama teemat käsitleva nõukogu otsuse ettepanekuga soovitakse vältida olukorda, kus määrus (EÜ) nr 1104/2008, millega reguleeritakse migratsiooni Schengeni infosüsteemi praegusest versioonist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), aegub enne, kui luuakse tehnilised eeldused migratsiooniks. Muudetakse paindlikumaks ka SIS II arendamise õigusraamistikku, sätestades alternatiivse tehnilise stsenaariumi (SIS 1+ RE) juhuks, kui tuleb muuta SIS II väljatöötamise arenguteed.Lisaks luuakse programmi üldjuhtimise nõukogu (edaspidi „juhtnõukogu”) SIS II arendamise tõhustamiseks ja uue süsteemi kasutuselevõtu paremaks korraldamiseks. Juhtnõukogu on eksperdirühm, kelle eesmärk on tõhustada terve SIS II arendamise programmi ja sellega seotud meetmete juhtimist ja koordineerimist ning parandada kesksüsteemi ja liikmesriikide süsteemide arendamise sidusust. Ettepanek on kooskõlas nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustega, milles kutsuti komisjoni üles esitama ettepanekud SIS II projekti juhtimisstruktuuri parandamiseks vastavalt õigusraamistikule ning SIS II programmi üldjuhtimise raames saadud ja nõukogu 26.–27. veebruari järeldustes sedastatud kogemustele ja teadmistele.Euroopa Parlamenti teavitatakse SIS II arendamise käigust aruandekohustuse kohaselt.• Üldine taustEuroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis ’ kohaldamise seisukohast on väga suur tähtsus Schengeni infosüsteemil (edaspidi „SIS”) ja selle edasiarendusel SIS 1+, mis on loodud 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, edaspidi „Schengeni konventsioon”) IV jaotise alusel.Teise põlvkonna SISi (edaspidi „SIS II”) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsusele 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta. SIS II asendab süsteemi SIS 1+. SIS II väljatöötamisel arvestatakse infotehnoloogia valdkonna viimaseid arengusuundi ning see võimaldab lisada täiendavaid funktsioone.SIS II loomist, toimimist ja kasutamist käsitlevad sätted on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006,[1] mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK,[2] mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist. Vastavalt kõnealustele õigusaktidele kohaldatakse nende sätteid süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide suhtes alles alates kuupäevadest, mis määratakse kindlaks nõukogu otsusega, mille teevad ühehäälselt süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide valitsusi esindavad liikmed. Alates nendest kuupäevadest asendatakse SIS 1+ käsitlevad Schengeni acquis ’ sätted, eelkõige Schengeni konventsiooni asjakohased sätted, nimetatud aktidega.Enne nimetatud asendust peavad SIS 1+ kasutajad migreeruma SIS II keskkonda. SIS 1+ asemel SIS II keskkonna kasutuselevõtmiseks loodi asjakohane õigusraamistik. Teenusehäirete riski vähendamiseks migratsiooni ajal on loodud SIS 1+ ajutine tehniline arhitektuur, mis võimaldab süsteemil SIS 1+ ja SIS II teatud tehnilistel osadel toimida üleminekuperioodil samaaegselt.On saanud selgeks, et migratsiooni käsitlevates õigusaktides ettenähtud ajakava, eriti aga nende kehtivuse kaotamise kuupäev (hiljemalt 30. juuni 2010) ei vasta praegusele olukorrale. Seetõttu on ettepaneku eesmärk vältida määruse (EÜ) nr 1104/2008 kehtivuse kaotamist enne, kui uus süsteem on kasutusele võetud. Juhtnõukogu ülesanne on ühitada SIS II arendamise osaliste ja sidusrühmade tegevust. Juhtnõukogu aitab komisjonil ja liikmesriikidel tervet programmi koordineerida, arvestades osalejate kohustuste ja tegevusega nii kesksüsteemi arendamisel kui ka liikmesriikide SIS II projektide elluviimisel.Ettepanekuga muudetakse juhtimist sujuvamaks, ilma et see mõjutaks muudetavates õigusaktides ettenähtud kohustuste jaotust komisjoni, Prantsusmaa ja osalevate liikmesriikide vahel.• Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid-  Konventsioon, 19. juuni 1990, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta[3] (edaspidi „Schengeni konventsioon”);-  nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta,[4] muudetud nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1988/2006[5];-  nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta,[6] muudetud nõukogu 21. detsembri 2006. aasta otsusega 2006/1007/JSK[7];-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist;-  nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist;-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)[8];-  komisjoni otsused 2007/170/EÜ ja 2007/171/EÜ, 16. märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule[9];-  nõukogu määrus (EÜ) nr 189/2008, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[10];-  nõukogu otsus 2008/173/EÜ, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[11];-  nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[12];-  nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[13].Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine• Konsulteerimine huvitatud isikutegaLiikmesriikide eksperdid osalevad SIS II väljatöötamises eelkõige SIS-VISi komitee raames. Peale selle on SIS II väljatöötamise küsimusi arutatud nõukogu ettevalmistavates organites ja nõukogu 4. juuni 2009. aasta istungil. Nõukogu 4.–5. juuli 2009. aasta järeldustes kutsutakse komisjoni üles esitama võimalikult peatselt, kuid hiljemalt 2009. aasta oktoobriks, ettepanekud selle kohta, milliseid õigusakte on vaja vastu võtta migratsiooni käsitlevate õigusaktide muutmiseks.• Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKäesolevas ettepanekus on võetud arvesse liikmesriikidega eelkõige artikliga 36 moodustatud komitee raames ja nõukogu 4. juuni 2009. aasta koosolekul peetud ulatuslike arutelude tulemust.• Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineKäesoleva ettepaneku ettevalmistamisel ei kasutatud väliseksperte.• Mõju hindamineKäesoleva nõukogu määruse ettepaneku mõju ei ole vaja hinnata, kuna see ei kuulu komisjoni iga-aastasesse õigusloome- ja töökavva ning on tehnilise projekti järg, millel puudub selge majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju.3. Ettepaneku õiguslik külg• Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva ettepaneku eesmärk on vältida määruse (EÜ) nr 1104/2008 kehtivuse kaotamist enne uuele süsteemile üleminekut, muuta paindlikuks SIS II arendamise õigusraamistik, nähes ette alternatiivse, süsteemil SIS 1+ põhineva tehnilise stsenaariumi (SIS 1+ RE) juhuks, kui tuleb muuta SIS II väljatöötamise arenguteed, ning muuta võimalikult tõhusaks SIS II arendamise ja sellele ülemineku juhtimine, eriti komisjoni ja liikmesriikide projektide koordineerimine. Viimase eesmärgi täitmiseks moodustatakse juhtnõukogu, mis koosneb ekspertidest ja kelle pädevusse kuulub kogu programmi juhtimine.• Õiguslik alusKäesoleva määruse õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikkel 66, sest selles käsitletakse meetmeid, millega tagatakse nii liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste vaheline kui ka selliste asutuste ja komisjoni vaheline koostöö küsimustes, mis on seotud isikute vaba liikumisega.• Subsidiaarsuse põhimõteVastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele ei saa liikmesriigid üksinda saavutada kavandatava meetme peamist eesmärki, nimelt migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II.• Proportsionaalsuse põhimõteKäesolev ettepanek ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest komisjoni tegevus on piiratud SIS II kesksüsteemi, koordineerimistegevuse ja sellise tehnilise vahendi (vahelüli) loomisega, mis võimaldab vahetada SIS 1+ andmeid süsteemi SIS 1+ ja süsteemi SIS II vahel. Juhtnõukogu aga juba tegutseb, olles koordineerimisega tegelev mitteametlik nõuandeorgan, mille loomine oli ette nähtud kehtivate õigusaktidega. Selleks et SIS II oleks edukas, on vaja komisjoni ja liikmesriikide tegevust koordineerida.• Vahendi valikNagu märgitud juba käesoleva dokumendi alguses, saab nõukogu määruse (EÜ) nr 1104/2008 kehtivusaega pikendada vaid nõukogu määrusega. Määrus võimaldab kõige paremini täita ka muid käesolevas ettepanekus käsitletud eesmärke (SIS II arendamise ja selle kasutuselevõtu ühtsete eeskirjade ja menetluse kehtestamine). Määrus on selgelt sõnastatud ning tingimusteta ja vahetult kohaldatav ega nõua oma olemuse tõttu liikmesriikidelt meetmeid selle ülevõtmiseks siseriiklikku õigusse.Arvestades asjaolu, et SIS II kuulub kahe samba reguleerimisalasse, lisatakse käesolevale kavandatavale nõukogu määrusele nõukogu otsus, mis tugineb Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktidele a ja b ning artikli 34 lõike 2 punktile c.4. Mõju eelarveleNõukogu määruses (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu otsuses 2001/886/JSK (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta) on sätestatud, et SIS II väljatöötamisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklile 5 ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 533/2007 artiklile 5 kaetakse ka SIS II kesksüsteemi ja sideinfrastruktuuri sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud Euroopa Liidu üldeelarvest. Iga N.SIS II sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik.Nagu eespool juba nimetatud, on vastavalt määruse (EÜ) nr 1104/2008 artiklile 15 ja nõukogu otsusele 2008/839/JSK Euroopa Liidu üldeelarves ettenähtud vahendid kesksüsteemi (SIS II kesksüsteem ja kommunikatsiooniinfrastruktuur) katsetamise, migratsiooni, hoolduse ja arendamisega seotud täiendavate kulude katmiseks. Riiklike süsteemide, sealhulgas N.SIS II katsetamise, migratsiooni, hoolduse ja arendamisega seotud kulud kannab endiselt asjaomane liikmesriik.Käesoleva ettepanekuga ei muudeta õigusaktide peamisi koostisosi, kuid sellega pikendatakse aluseks olevate õigusaktide (määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja nõukogu otsus 2008/839/JSK) kehtivusaega 30. juuni 2010. aasta järgsele ajale kuni migratsioonini. Lisaks nähakse ette, et käesoleva ettepaneku kohaselt moodustatava juhtnõukogu koosolekute korraldamisega, sealhulgas nõukogu liikmete ja ekspertide osalemisega seotud kulud kantakse Euroopa Liidu eelarvest. Juhtnõukogu koosolekute korraldamise kulude katmiseks kasutatakse 2010.–2013. aasta finantsplaneeringus Schengeni infosüsteemile (SIS II) eraldatud assigneeringuidSIS 1+ tasandi tegevusega, sealhulgas liikmesriikide nimel (süsteemi SIS 1+ vallas) tegutseva Prantsusmaa täiendava tegevusega seotud kulud kaetakse ka edaspidi kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 119. Selle artikliga nähakse ette, et liikmesriigid katavad ühiselt konventsiooni artikli 92 lõikes 3 osutatud süsteemi SIS 1+ tehnilise abi üksuse loomise ja kasutamise kulud, kaasa arvatud kaabelduskulud, mis kaasnevad ühenduse pidamisega Schengeni infosüsteemi riiklike osade ja tehnilise abi üksuse vahel, kuid Schengeni infosüsteemi riikliku osa moodustamise ja kasutamise kulud kannab iga liikmesriik iseseisvalt.Komisjon koostas finantsselgituse, mis on lisatud käesolevale ettepanekule.5. Täiendav teave• Seniste õigusaktide muutmineEttepaneku vastuvõtmisega kaasneb määruse (EÜ) nr 1104/2008 muutmine.• Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek sisaldab kohandatud aegumisklauslit. Määruse kehtivuse uue lõppkuupäeva kehtestab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2.• AjakavaSelleks et tagada ettevalmistuste jätkumine ja vajaliku tegevuse õigeaegne elluviimine, tuleb käesolev määrus võtta vastu hiljemalt juunis 2010.2009/0136 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[14],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[15]ning arvestades järgmist:(1) Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist,[16] ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist[17].(2) Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise tingimused, menetlused ja kohustused on kehtestatud nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[18] ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[19]. Need õigusaktid kaotavad kehtivuse hiljemalt 30. juunil 2010.(3) 30. juuniks 2010 ei suudeta luua migratsiooniks vajalikke tingimusi. Selleks et SIS II määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaselt kasutusele võtta, peavad määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja otsus 2008/839/JSK kehtima migratsiooni lõpuleviimiseni.(4) Komisjon ja liikmesriigid peaksid ka kogu migratsiooni ajal tegema tihedat koostööd, et viia protsess lõpule. Praegust organisatsioonilist struktuuri tuleks täiendada ja lisada sellesse eksperdirühm.(5) Komisjon peaks endiselt vastutama keskse SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri eest. Keskset SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri on vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada. Keskse SIS II edasiarendamine peaks alati hõlmama vigade parandamist. Komisjon peaks koordineerima ja toetama ühist tegevust.(6) Vastu tuleks võtta SIS II funktsioonide väljatöötamise tehniline varukava. Sellest tulenevalt tuleks kohandada migratsiooniks vajaliku arhitektuuri tehnilisi komponente ja näha ette veel üks tehniline lahendus keskse SIS II arendamiseks.(7) Iga liikmesriik peaks ka edaspidi vastutama siseriikliku süsteemi eest (N.SIS II). N.SIS II süsteeme on endiselt vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada.(8) Prantsusmaa peaks ka edaspidi vastutama C.SISi eest.(9) Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri loomist ja andmete migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(10) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav Arvestades, et käesolev määrus põhineb vastavalt EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisele Schengeni acquis ’l, peaks Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.(11) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[20]. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.(12) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[21]. Seetõttu ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.(13) Käesolev määrus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis ’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on kindlaks määratud otsuses 2000/365/EÜ ja otsuses 2002/192/EÜ.(14) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)[22] tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ[23] artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.(15) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[24] tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ[25] (sõlmida Euroopa Ühenduse nimel nimetatud leping) artikliga 3.(16) Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsusega 2008/261/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Ühenduse poolt allakirjutamist ja protokolli teatavate sätete ajutist kohaldamist[26],ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1104/2008 muudetakse järgmiselt:1) Artikli 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:„Migratsiooni tagamiseks süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II tehakse vajalikul määral kättesaadavaks järgmised komponendid:”2) Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Konverter konverteerib andmeid vastavalt vajadusele kahes suunas C.SIS-i ja keskse SIS II vahel ning tagab C.SIS-i ja keskse SIS II sünkroniseerimise.”3) Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II.”4) Lisatakse artikkel 17a järgmises sõnastuses:„Artikkel 17aProgrammi üldjuhtimise nõukogu1. Ilma et see piiraks komisjoni, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide kohustusi ja tegevust, luuakse käesoleva otsusega tehnilistest ekspertidest koosnev rühm, mida nimetatakse programmi üldjuhtimise nõukoguks (edaspidi „juhtnõukogu”). Juhtnõukogu abil koordineeritakse keskse SIS II ja siseriiklike süsteemidega seotud projekte.2. Juhtnõukokku kuulub kuni kümme eksperti. Nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni ametnike seast kaks eksperti ja kaks asendajat. Juhtnõukogu koosolekutel võivad osaleda teised komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi.3. Juhtnõukogu võib lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks kutsuda oma koosolekutele teisi eksperte.4. Juhtnõukogu koosolekud toimuvad komisjoni ruumides. Sekretariaaditeenuste eest hoolitseb komisjon.5. Juhtnõukogu kodukorra koostab juhtnõukogu ise. See jõustub pärast heakskiitva arvamuse saamist komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektorilt.6. Ilma et see piiraks artikli 15 lõike 2 kohaldamist, kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest need juhtnõukogu tegevusest tulenevad haldus- ja reisikulud, mida ei kaeta muudest allikatest. Nõukogus tegutsevad liikmesriikide nimetatud juhtnõukogu ekspertide ja käesoleva artikli lõike 3 alusel kutsutud ekspertide juhtnõukogu tegevuses osalemisega seotud reisikulude suhtes kohaldatakse komisjoni eeskirju väljastpoolt komisjoni koosolekutel osalema kutsutud ekspertide kulude hüvitamise kohta.”5) Artikli 19 viimane lause asendatakse järgmisega:„Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSKäesolev selgitus on lisatud kahele õigusakti ettepanekule:Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)Ettepanek: nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Jaotis 18: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev alaPeatükk 18 02: Solidaarsus – Välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:18 02 04 01 – Schengeni infosüsteem (SIS II)3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Kuna nende muutvate õigusaktidega pikendatakse muudetavate õigusaktide kehtivuse aega, arvestatakse vaid kulusid, mis tulenevad arendamis- ja migratsioonietapi pikendamisest 30. juuni 2010. aasta järgsele ajale. Siia ei kuulu kuni 30. juunini 2010 võetavad kulukohustused.Samuti ei arvestata tegevuskulusid, mis kaetakse vastavalt muudele teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist käsitlevatele õigusaktidele, eeskätt 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ja 12. juuni 2007. aasta otsusele 2007/533/JSK.Muutvatest õigusaktidest tulenevad kulukohustuste assigneeringud nähakse ette ajavahemikuks 30. juunist 2010 kuni migratsiooni lõpuleviimiseni, millega koos kaotavad kehtivuse suurte IT-süsteemide rahastamispaketti kuuluvad rahastamisvahendid.3.3. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsraamistiku rubriik |18 02 04 01 | Mittekohustuslik | Liigendatud[27] | EI | EI | EI | 3a |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku |Tegevuskulud[28] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Maksete assigneeringud | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[29] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Maksete assigneeringud | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[30] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu): Ei kohaldata.-  Norra ja Islandi osamaks moodustab Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36) artikli 12 lõike 1 teise lõigu kohaselt vastavalt 2,200081 % ja 0,113386 % tegevuskuludest (2007. aasta andmed).-  Šveitsi osamaks moodustab Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, ELT L 53, 27.2.2008, lk 52) artikli 11 lõike 3 teise lõigu kohaselt 2,402999 % tegevuskuludest (2007. aasta andmed).Islandi ja Norra puhul põhinevad käesolevad ettepanekud Schengeni acquis ’l, nagu see on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) A lisas. Kõnealuse lepingu artikli 12 lõike 1 viimases lõigus on sätestatud: „Kui tegevuskulusid eraldatakse Euroopa Ühenduse üldeelarvesse, osalevad Island ja Norra nende tasumisel, makstes nimetatud eelarvesse igal aastal summa vastavalt sellele, milline on nende riikide rahvamajanduse kogutoodangu protsent kõikide osalevate riikide rahvamajanduse kogutoodangust”.Šveitsi puhul kujutavad käesolevad ettepanekud endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses. Kõnealuse lepingu artikli 11 lõikes 2 on sätestatud: „Schengeni teise põlvkonna infosüsteemi (SIS II) arendamise kuludeks maksab Šveits Euroopa ühenduste üldeelarvesse alates 2002. eelarveaastast iga eelarveaasta kohta osamakse, mille suurus arvutatakse vastavalt sellele, milline on riigi sisemajanduse kogutoodangu suhe kõikide osalevate riikide sisemajanduse kogutoodangusse.”4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. Juhtnõukogu koosolekute korraldamise kulude katmiseks kasutatakse 2010.–2013. aasta finantsplaneeringus Schengeni infosüsteemile (SIS II) eraldatud assigneeringuid( Ettepanekuga kaasneb finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[31] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine)4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Töötajaid kokku | 50 | 50 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusEttepaneku eesmärk on pikendada migratsiooni aluseks olevate õigusaktide kehtivust ajani, kui luuakse tehnilised eeldused migratsiooniks, ning luua rahvusvahelisele heale juhtimistavale vastav juhtimisstruktuur. Lisaks muudetakse ettepanekuga paindlikuks SIS II funktsioonide väljatöötamiseks vajalik õigusraamistik, kuna nähakse ette ka teine, süsteemil SIS 1+ põhinev tehniline stsenaarium juhuks, kui kasutada tuleb just nimelt seda üleminekuviisi. Ettepanekuga ei muudeta ülesannete üldjaotust ega rahastamise struktuuri.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeKuna Schengeni acquis ’ kuulub Euroopa Liidu institutsioonide raamistikku ning SIS II kuulub nii ühenduse kui ka liidu pädevusse, osaleb kõnealuse suure ühise IT-süsteemi loomisel ka ühendus.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEttepaneku peamine eesmärk on tagada, et SIS II rakenduks edukalt. Käesoleva ettepaneku oodatav tulemus on andmete sujuv migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II ning täielik üleminek süsteemile SIS II. Asjakohaseks näitajaks on see, et kõikides osalevates liikmesriikides peaks andmete ja süsteemide migratsioon olema edukas.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused: Ei kohaldata.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordTehtud edusamme hinnatakse korrapäraselt ning tegevust mõõdetakse kehtestatud nõuete ja eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumite alusel. Selleks on sõlmitud leping kvaliteedi tagamise eest vastutava alltöövõtjaga.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEelhinnang on esitatud SIS II edasisi arengusuundasid käsitlevas mõju hindamise ja võrdlusaruandes, mille nõukogule esitas eesistujariik ja komisjon. Selle alusel märgitakse nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustes, et lõppenud on SIS IIs paranduste tegemise ja selle analüüsi periood, mille käigus parandati palju probleeme ja vigu ning töötati välja ja osaliselt ka viidi ellu lahendused puuduste kõrvaldamiseks. Nõukogu jõudis järeldusele, et SIS II tuleks ka edaspidi arendada praeguse SIS II väljatöötamise projekti raames ning et SIS 1+ RE jääb varukavaks.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Arvestades kogemusi, mida on saadud SIS II arendamise juhtimisest muudetavate õigusaktidega moodustatud tööorgani kaudu, luuakse käesolevate ettepanekutega programmi üldjuhtimise nõukogu.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusEdasist hindamist viiakse läbi vastavalt nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustega kehtestatud „poolaastatähistele”.7. Pettusevastased meetmedJuhul kui ilmneb vajadus sõlmida uusi lepinguid, kohaldatakse komisjoni lepingute sõlmimise korda, mis tagab vastavuse riigihankelepinguid käsitlevatele ühenduse õigusaktidele.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |2010. aasta | 2011. aasta |Ametnikud või ajutised teenistujad[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad[33] | 17 | 17 |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatavad teised töötajad[34] |KOKKU | 50 | 50 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus-  Programmi koordineerimine-  Projektijuhtimine-  Tehniline haldus-  Hindamine ja aruanded-  Hanked, lepingute haldus ja finantsjuhtimine8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisulised töötajad)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)Ei kohaldata.8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2010. aasta (proportsionaalselt alates 1. juulist) | 2011. aasta (proportsionaalselt kuni migratsiooni eeldatava toimumiseni) |Ametnikud ja ajutised teenistujad (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | 0,580 | 0,870 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 2,593 | 3,890 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad |AD/AST – 122 000 eurot aastas * 33 töötajat = 4,026 miljonit eurot |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad |Lepingulised töötajad (18 01 02 01 03) – 64 000 eurot aastast * 9 töötajat = 0,576 miljonit eurot |Riikide lähetatud eksperdid (18 01 02 01 03) – 73 000 eurot aastast * 8 töötajat = 0,584 miljonit eurot |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Lähetused hõlmavad ühe töötaja visiite 27 osalevasse riiki igal aastal ja kahe töötaja iganädalasi sõite Strasbourgi kuni migratsiooni eeldatava toimumiseni.Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse vahendite piires, mis eraldatakse haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. [pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.[2] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.[3] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19, muudetud nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/839/JSK (ELT L 299, 8.11.2008, lk 43).[4] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.[5] ELT L 411, 30.12.2006, lk 1.[6] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.[7] ELT L 411, 30.12.2006, lk 78.[8] ELT L 381, 28.12.2006, lk 1.[9] ELT L 79, 20.3.2007, lk 20 ja ELT L 79, 20.3.2007, lk 29.[10] ELT L 57, 1.3.2008, lk 1.[11] ELT L 57, 1.3.2008, lk 14.[12] ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.[13] ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.[14] ELT C […], […], lk […].[15] ELT C […], […], lk […].[16] ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.[17] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.[18] ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.[19] ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.[20] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[21] EÜT L 64, 7.3.2002, p. 20.[22] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[23] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[24] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.[25] ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.[26] ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.[27] Liigendatud assigneering.[28] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[29] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[30] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[31] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[32] Võrdlussumma EI SISALDA nende ametikohtade kulusid.[33] Võrdlussumma EI SISALDA nende ametikohtade kulusid.[34] Need kulud sisalduvad võrdlussummas.


title: Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0423

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.7.2006KOM(2006) 423 lõplik2006/0143 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |110 | ( Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Põhimõtte „tootjalt tarbijale“ alusel toimuva ühenduse õigusaktide täiendamise raames teatas komisjon toiduohutust käsitlevas valges raamatus oma kavatsusest ajakohastada ja täiustada lisaaineid ning lõhna- ja maitseaineid käsitlevaid kehtivaid õigusakte ning kehtestada erisätted ensüümide kohta (meetmed 11 ja 13 valges raamatus). Käesoleva ettepanekuga püütakse tagada siseturu tõhus toimimine, tagades samas ka inimeste elu ja tervise kaitse kõrge tase seoses toidu lisaainete, ensüümide ning lõhna- ja maitseainetega. Selleks püütakse kehtestada ühtne, tsentraliseeritud, tõhus, otstarbekas ja läbipaistev lubade andmise menetlus, mis põhineb Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „amet“) läbiviidud riskihindamisel ja riskijuhtimisel, milles komisjon ja liikmesriigid osalevad regulatiivkomitee menetluse raames. Komisjonile usaldatakse ameti teaduslike hindamiste alusel iga asjaomase ainekategooria kohta üldise kehtiva loetelu koostamine, selle pidamine ja ajakohastamine. Kui aine kantakse ühte nendest loeteludest, on tema kasutamine üldjuhul lubatud kõikidele ühenduse turu ettevõtjatele. |120 | ( Üldine taust Selleks, et saavutada valges raamatus kindlaks määratud eesmärke ning tagada toiduohutuse, inimeste tervise kaitse ja asjaomaste toodete vaba liikumise tõhusus, koostas komisjon samaaegselt veel kolm määruse ettepanekut, millega määratakse kindlaks, et neid aineid võib ühenduse turule lubada ainult siis, kui nad vastavad ühtlustatud kriteeriumidele ja neile on antud luba. 1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek toidu lisaainete kohta. 2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek toiduensüümide kohta. 3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek toiduainetes kasutatavate lõhna- ja maitseainete ning teatavate lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosade kohta. Uut asjaomaste ainete jaoks soovitatud õiguslikku raamistikku tuleb täiendada ja kehtestada ühtne lubade andmise menetlus, sest eri riikide erinev lubade andmise menetlus võib anda erinevaid tulemusi ning järelikult takistada asjaomaste ainete vaba liikumist ja moonutada vaba konkurentsi. |130 | ( Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid 1. Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. Nimetatud direktiiviga kindlaks määratud menetlus sarnaneb käesoleva ettepanekuga sätestatud menetlusega, kuna nähakse ette kehtiva loetelu koostamine ühenduse tasandil. Erinevused käesoleva ettepanekuga kavandatavast menetlusest käsitlevad järgmisi aspekte: praegune menetlus on vananenud, kuna ei põhine uuel, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) toidu ohutuse küsimustes sätestatud riskihindamise raamistikul; lisaaine kandmine kehtivasse loetelusse toimub direktiivi vastuvõtmisega kaasotsustamismenetluse korras vastupidiselt käesoleva ettepanekuga ettenähtud määruse ja komiteemenetluse kasutamisele. 2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2232/96, milles sätestatakse ühenduse menetlus toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainete suhtes. Nimetatud määrusega kindlaks määratud menetlus sarnaneb käesoleva ettepanekuga sätestatud menetlusega, sest komisjonile usaldatakse lõhna- ja maitseainete kehtiva loetelu koostamine ning selle vastuvõtmine toimub komiteemenetluse korras. On mitmeid erinevusi käesoleva ettepanekuga soovitatavast menetlusest, eelkõige järgmistes aspektides: praegune menetlus on vananenud, kuna ei põhine uuel määrusega (EÜ) nr 178/2002 toidu ohutuse küsimustes sätestatud riskihindamise raamistikul; tegemist on menetlusega, mis piirdub sellega, et liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt direktiivile 88/388/EMÜ kõikidest lõhna- ja maitseainetest, mida võib kasutada nende territooriumil turustatavates toiduainetes. Vastupidiselt käesolevale ettepanekule ei nähta ette võimalust, et eraettevõtja võiks luba taotleda; nähakse küll ette lõhna- ja maitseainete kehtiva loetelu koostamine, aga ei nähta ette selle ajakohastamist; kehtiv menetlus ei ole piisavalt selge uute ainete ja menetluse erinevate etappidega seotud tähtaegade osas. |140 | ( Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Kavandatav määrus vastab Lissaboni strateegia üldisele raamistikule ning aitab saavutada komisjoni eesmärke lihtsustamise ja parema õigusloome valdkonnas. |2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |( Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsultatsioonimeetodeid ja konsulteeritavaid asutusi kirjeldatakse üksikasjalikult lisaaineid, ensüüme ja lõhna- ja maitseaineid käsitlevate määruste ettepanekute seletuskirjades. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Konsulteeritud osapooled kiitsid heaks mõtte kehtestada ühtne, lihtsustatud, läbipaistev ja otstarbekas lubade andmise menetlus. Liikmesriigid on kritiseerinud olukorda, kus võimaliku taotleja ja komisjoni vahelisse lubade andmise menetlusse on kohustusliku vahelülina kaasatud liikmesriik. Tundub, et seda lisaetappi peetakse bürokraatlikuks takistuseks, mis menetlust asjatult pikendab. Seega kaotatakse käesoleva ettepanekuga riigiasutuste „kirjakasti roll“ ühtse menetluse puhul. Mõned tarbijaühendused on väljendanud hirmu, et kaasotsustamismenetluse asendamine komiteemenetlusega võib lisaainete lubade andmisel tuua kaasa läbipaistvuse vähenemise. Siiski on komiteemenetluse kasutamine soovitav, sest nii luuakse ühtne menetlus kõigi kolme aine jaoks. Lisaks on praegu kasutatav kaasotsustamismenetlus lisaainete valdkonnas üksikjuhtum toidualaste õigusaktide hulgas, kuigi selle menetluse kasutamine ei ole lisaainete kõrgema ohutasemega põhjendatud. |( Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välise eksperdihinnangu järele ei tekkinud vajadust. |230 | ( Mõju hindamine Käesoleval ettepanekul ja võimalikel valikutel ei ole mõju keskkonnale. 1. Meetme puudumine Majanduslik mõju Praegused lisaainetele ning lõhna- ja maitseainetele lubade andmise mehhanismid on aeglased ja vananenud. Puudub selgus ja praeguste õigusaktide puudused loovad õigusliku ebakindluse, mis võib pidurdada tööstusuuendusi ja tehnoloogia edasist arengut. Sotsiaalne mõju Riikide erinev suhtumine asjaomaste ainete ohutuse hindamisse võib tuua kaasa erineva kaitstuse taseme. Selline olukord võib tekitada tarbijates segadust ning kõigutada nende usku riigiasutustesse, siseturgu ja toidualaste õigusaktide teaduslikku põhjendatusesse. 2. Õigusliku meetme puudumine Selles valdkonnas võetavad meetmed sõltuvad meetmetest, mis võetakse asjaomastes sektorites. Kuna üldine lubade andmise põhimõte ühenduse tasandil on heaks kiidetud, on vaja võtta õiguslikud meetmed, et tagada ühtne, tõhus ja kiire menetlus. Majanduslik mõju Koordineeriv lahendus (suuniste vastuvõtmine, et juhtida asjaomaseid pooli menetluse järgimisel või ühenduse eeskirja vastuvõtmine) ei annaks tööstusele vajalikku kaitset ja õiguskindlust. Lisaks oleks see vastuolus õigusliku lähenemisega, mida järgitakse teistele toiduainetele lubade andmisel puhul. Olukord võib pidurdada tööstusuuendusi, avaldades sellega majandusele negatiivset mõju.. Sotsiaalne mõju Õiguskindlusetus menetluse järgimisel võib mõjuda halvasti teadusliku hindamise tõhususele ja inimeste tervise kaitse tasemele. Olukord võib kõigutada tarbijate usaldust. 3. Õigusliku reguleerimise piiramine Majanduslik mõju Reguleerimise piiramine tooks kaasa erinevate riiklike lubade andmise menetluste kehtestamise, mis võivad liikmesriikide pädevatele asutustele lisada täiendavaid haldusülesandeid. Lisaks peaksid asjaomased ettevõtjad esitama loataotlused eraldi kõikides liikmesriikides, kus nad oma tooteid turustada soovivad. Sotsiaalne mõju Erinevate ainete ohutuse hindamise menetluste olemasolu võib tuua kaasa erineva kaitstuse taseme, mis tekitaks tarbijates segadust ja kõigutaks nende usaldust |231 | Komisjon teostas komisjoni õigusloome- ja töökavas sisalduva mõju hindamise, mille aruanne on kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/additives/index_en.htm |3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | ( Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva ettepanekuga nähakse ette ühtne, tõhus, otstarbekas ja läbipaistev lubade andmise menetlus (ainete loetelu ajakohastamise kujul) toidu lisaainetele, ensüümidele ning lõhna- ja maitseainetele. Ühenduse luba antakse läbipaistvalt ja tsentraliseeritult ameti teadusliku arvamuse alusel, kui valdkondlikes toidualastes õigusaktides sätestatud lubade andmise kriteeriumid on täidetud. Loa andmise aluseks on määrus, mis võetakse vastu komiteemenetluse kohaselt. |310 | ( Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 95 Käesoleva ettepanekuga soovitakse parandada siseturu toimimise tingimusi, sest kavandatava menetluse korras loa saanud tooteid võiks kasutada kogu ühenduses. Kavandatav määrus tooks kaasa liikmesriikide lisaaineid, ensüüme ning lõhna- ja maitseaineid käsitlevate õigussätete ühtlustamise lubatud ainete kehtiva loetelu kujul, mille komisjon määrusest lähtuvalt koostab. |320 | ( Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanekut ei tehta ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. |Liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel. |321 | Käesoleva ettepanekuga kavandatakse tsentraliseeritud lubade andmise menetluse kehtestamist ühenduse tasandil. Sellist tulemust ei oleks võimalik riiklikel seadusandjatel saavutada isegi juhul, kui kõik võtaksid samaaegselt vastu kavandatava määruse kohased riiklikud sätted. Lubade andmist käsitlev ühenduse meede täiendab kolme ülejäänud selles valdkonnas kavandatavat ühtlustavat meedet. |323 | Kõikides liikmesriikides eraldi menetluse kehtestamine teeks lubade andmise märkimisväärselt keerulisemaks ja tooks liikmesriikide pädevatele asutustele ja ettevõtjatele kaasa tarbetuid halduslikke lisakohustusi. |Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. |324 | Asjaomastele ainetele lubade andmise menetluse kohane ühenduse meede on tõhusam kui liikmesriikide tasandil võetav meede, sest sellest saavad kasu kõik ettevõtjad, kes turustavad asjaomaseid tooteid ühenduse turul ning tarbijad, kellel on samasugune kaitstuse tase kõikides liikmesriikides. |325 | Ühenduse meede kavandatavas valdkonnas annab lisandväärtust õiguskindluse ning valdkonna ettevõtjate tõhususe, halduskorra lihtsustamise, siseturu toimimise ja tarbijakaitse seisukohast. |327 | Ettepanek hõlmab ainult tsentraliseeritud lubade andmise menetlusest lähtuvaid üksikasju. |Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |( Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Kavandatav meede on olemuselt menetluslik ning lähtub asjaomastes valdkondades kehtivast põhimõttest, et enne turule lubamist peab taotlema luba. Koordineeriv lahendus teeks asjaomastele ainetele lubade andmise menetluse märkimisväärselt keerulisemaks. Kavandatav õigusakt ei ületa piire, mis on asjakohased ja vajalikud et saavutada käesolevast õigusaktist lähtuv õiguslik eesmärk: siseturu hea toimimine ja inimeste tervise kaitse. |332 | Kavandatava meetmega kehtestatavad menetlused muudavad enamuse ainete puhul (välja arvatud ensüümid) ameti poolt juba teaduslikus plaanis hinnatud loataotlustoimikute läbitöötamise komisjonis ratsionaalsemaks. Seega mõjutab see komisjonis ja ametis praegu kasutatavaid menetlusi, kuid vähesel määral. Kavandatav meede vähendab märkimisväärselt liikmesriikide halduskohustusi ja võimaldab neil kasutada oma tööjõudu õigusaktide rakendamiseks ja kontrollimistegevuseks. Uued eeskirjad toovad ettevõtjatele kaasa menetluse, mis on selge, läbipaistev, tõhus ja kiire, sest esitada tuleb ainult üks loataotlus. Ühenduse lubatud ainete loetelu koostamine ja ajakohastamine peaks lihtsustama asjaomaste toodete liikumist ja tõstma teavitatuse taset selles valdkonnas. |( Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt(id): määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Kavandatud meetme laad sõltub asjaomastes valdkondades võetud meetmete laadist. Teistsugune lahendus (direktiiv, tegevusjuhend, suunised) muudaks asjaomastele ainetele lubade andmise menetluse märkimisväärselt keerulisemaks ja ei pakuks vajalikku õiguskaitset. |4) MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |5) TÄIENDAV TEAVE |510 | ( Lihtsustamine |511 | Ettepanekuga kavandatakse õigusliku raamistiku lihtsustamist, ametiasutustele (riiklikud või Euroopa ametiasutused) kehtiva halduskorra lihtsustamist, asutustele ja eraisikutele kehtiva halduskorra lihtsustamist. |512 | Lisaainete, ensüümide ning lõhna- ja maitseainete lubade andmise menetlust kirjeldatakse ühtses määruses. |513 | Liikmesriikide pädevad asutused võivad kõiki lubade andmise menetluse etappe jälgida, kuid neil ei ole tarbetuid halduskohustusi. |514 | Asjaomased ettevõtjad saavad täiel määral kasutada tsentraliseeritud, läbipaistva ja piiratud ajakuluga menetluse eeliseid. Loa andmine määruse vahendusel, millega ajakohastatakse ühenduse loetelu, kiirendab lubade andmist märkimisväärselt. |515 | Ettepanek on osa komisjoni käimasolevast kavast ühenduse õigustiku uuendamiseks ja lihtsustamiseks ning komisjoni töö- ja seadusandluskavast viite 2005/SANCO/034 all. |560 | ( Euroopa Majanduspiirkond Õigusakti eelnõu käsitleb valdkonda, mis kuulub EMP lepingu reguleerimisalasse ning seetõttu tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale. |570 | ( Ettepaneku üksikasjalik selgitus peatükkide ja artiklite kaupa I peatükk Üldpõhimõtted Lisaainete, ensüümide ning lõhna- ja maitseainete hindamiseks ja neile lubade andmiseks on kehtestatud ühtne menetlus. See menetlus on lihtne, kiire ja tõhus, järgides samas hea halduse ja õiguskindluse põhimõtteid. Menetluse aluseks on komisjoni koostatava ja peetava lubatud ainete loetelu ajakohastamine valdkondlikes õigusaktides määratletud kriteeriumite alusel. II peatükk Ühtne menetlus Kavandatava menetluse kohaselt tuleb ajakohastamist käsitlevad taotlused esitada komisjonile, eelnev pöördumine riiklike asutuste poole ei ole vajalik. Komisjon edastab taotlustoimiku ametile ja liikmesriikidele ning ootab ära ameti arvamuse, mis tuleb esitada kuue kuu jooksul. Selleks et tagada ajakohastamismeetmete siduv mõju, nähakse ettepanekuga ette, et meetmed võetakse vastu määruse kujul ja komiteemenetluse kohaselt. Loetelu ajakohastamisel käesoleva määruse ettepaneku raames tuleb arvesse võtta ka muid vaadeldava küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid. Otsustamisprotsessi algatamise hetkel võib komisjon riskihaldajana pakkuda välja meetme, mis lahkneb ameti vastutusel läbi viidud riskihindamise tulemustest. Komisjon peab vajadusel esitama selle lahknemise põhjused. See vastab Codex Alimentarius’e riskianalüüsi üldpõhimõtetele. III peatükk Muud sätted Selleks et võtta arvesse kõiki valdkondlikke toidualaseid õigusakte, lubatakse käesoleva ettepanekuga komisjonil pärast ametiga konsulteerimist vastu võtta menetluse erinevad üksikasjad ning nähakse ette teatav paindlikkus keeruliste ja tundlike toimikute puhul. Kõik mittekonfidentsiaalsed andmed tuleks teha üldsusele kättesaadavaks. Kui liikmesriigid või komisjon leiavad, et käesoleva ettepaneku kohaselt lubatud aine kujutab endast tõsist ohtu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale, on ette nähtud erakorralised meetmed. |F-11958 |2006/0143 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlusEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Ohutu ja tervisliku toidu vaba liikumine on siseturu tähtis osa ning mõjutab olulisel määral kodanike tervist ja heaolu ning nende sotsiaalseid ja majanduslikke huve.(2) Ühenduse tegevuse põhisuundade elluviimisel tuleb tagada inimeste elu ja tervise kaitse kõrge tase.(3) Selleks et kaitsta inimeste tervist, peab enne ühenduse turule lubamist hindama inimtoidus kasutatavate lisaainete, ensüümide ning lõhna- ja maitseainete ohutust.(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr XXX/2006 toidu lisaainete kohta,[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr YYY/2006 toiduensüümide kohta[4] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr ZZZ/2006 lõhna- ja maitseainete ning teatavate lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosade kohta[5] määratakse kindlaks ühtsed kriteeriumid ja nõudmised nende ainete hindamiseks ja neile lubade andmiseks.(5) Eelkõige on ette nähtud, et toidu lisaaineid, toiduensüüme ning lõhna- ja maitseaineid, kuna viimaste puhul tuleb vastavalt määrusele (EÜ) nr ZZZ/2006 läbi viia ohutuse hindamine, ei tohi vastavalt valdkondlike toidualaste õigusaktidega kindlaks määratud tingimustele turule lubada ja inimtoidus kasutada enne, kui nad on kantud ühenduse loetelusse.(6) Seetõttu on otstarbekas kehtestada nende kolme ainekategooria puhul ühenduse ühtne hindamise ja lubade andmise menetlus, mis oleks tõhus, kiire ja läbipaistev ning aitaks kaasa ainete vabale liikumisele ühenduse turul.(7) Ühtse menetluse aluseks peavad olema hea halduse ja õiguskindluse põhimõtted ning seda tuleb rakendada neid põhimõtteid järgides.(8) Käesoleva määrusega täiendatakse seega lubade andmise õigusraamistikku, määrates kindlaks menetluse erinevad etapid, vastavad tähtajad, asjaomaste osapoolte ülesanded ja rakendatavad põhimõtted. Menetluse teatud aspektide puhul on vaja arvesse võtta valdkondlike toidualaste õigusaktide eripära.(9) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused)[6] kehtestatud toiduainete ohutuse küsimustes sätestatud riskihindamise raamistikule on asjaomaste ainete turuleviimine lubatud üksnes pärast seda, kui kõrgeimatele võimalikele standarditele vastavalt on teaduslikult hinnatud ohtusid, mida need ained võivad kaasa tuua inimeste ja loomade tervisele. Hindamisele, mida peab läbi viima Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „amet”) vastutusel, peab järgnema komisjoni riskijuhtimist käsitlev otsus, mis võetakse vastu vastavalt regulatiivkomitee menetlusele, et tagada komisjoni ja liikmesriikide vaheline tihe koostöö.(10) On kindlaks tehtud, et üksnes teadusliku riskihindamise teel ei ole mõnel juhul võimalik saada kogu teavet, millel riskijuhtimise otsus peaks põhinema, ning tuleks õiguspäraselt arvesse võtta ka muid vaadeldava küsimusega seotud tegureid.(11) Selleks, et asjaomaste valdkondade ettevõtjad ja üldsus oleksid teadlikud sellest, missugustel ainetel on kehtiv luba, peavad lubatud ained olema kantud ühenduse loetelusse, mille koostab, mida peab ja mille avaldab komisjon.(12) Ameti ja liikmesriikide asutuste – mis kuuluvad ameti pädevusalasse – võrgustiku toimimine on üks ameti tegevuse aluseid. Seega võib amet oma arvamuse väljatöötamiseks pöörduda oma võrgustiku poole vastavalt komisjoni 23. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2230/2004 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevusvaldkonnas tegutsevate organisatsioonide koostöövõrguga)[7] artiklile 36.(13) Ühtne ainetele lubade andmise menetlus peab vastama läbipaistvuse ja üldsuse teavitamise nõuetele, tagades taotlejale õiguse säilitada teatavate andmete konfidentsiaalsus.(14) Vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 41 kohaldatakse ameti käes olevate dokumentide suhtes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele.[8](15) Määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 53 ja 54 on kehtestatud ühendusest pärit või mõnest kolmandast riigist imporditud toidu suhtes erakorraliste meetmete võtmise kord. Neid meetmeid võib komisjon võtta olukorras, kus toit võib kujutada endast tõsist ohtu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale ja kus selle ohu rahuldavaks ohjeldamiseks asjaomaste liikmesriikide võetavatest meetmetest ei piisa.(16) Õigusaktide tõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks keskpikas perspektiivis kaaluda võimalust laiendada ühtse lubade andmise menetluse rakendamist ka muude toidualaste õigusaktide kohaldamisalale.(17) Kuna liikmesriigid ei saa riiklike õigusaktide ja sätete erinevuse tõttu täiel määral täita käesoleva määruse eesmärke, mis on seega paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(18) Vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)[9] tuleb kehtestada käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK ÜLDPÕHIMÕTTEDArtikkel 1Sisu ja reguleerimisala1. Käesoleva määrusega kehtestatakse hindamise ja lubade andmise ühtne menetlus (edaspidi „ühtne menetlus“) toidu lisaainetele, toiduensüümidele, toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainetele või lõhna- ja maitseainete lähteainetele (edaspidi „ained“), mis soodustab nende ainete vaba liikumist ühenduses.2. Ühtse menetlusega määratakse kindlaks kord, mille alusel ajakohastatakse selliste ainete loetelusid, mille turuleviimine ühenduses on lubatud vastavalt määrustele (EÜ) nr XXX/2006, (EÜ) nr YYY/2006 ja (EÜ) nr ZZZ/2006, (edaspidi „valdkondlikud toidualased õigusaktid“).3. Kriteeriumid, mille alusel võidakse ained kanda ühenduse loetelusse, mis on ette nähtud artikliga 2, artiklis 7 nimetatud määrusega ja vajadusel käimasolevaid menetlusi käsitlevate üleminekusätetega, määratakse kindlaks valdkondlike toidualaste õigusaktidega.Artikkel 2Ühenduse poolt heakskiidetud ainete loetelu1. Kõikide valdkondlike toidualaste õigusaktidega kaasneb loetelu (edaspidi „ühenduse loetelu“), mille sisu on kindlaks määratud vastava õigusaktiga ning mis sisaldab aineid, mille turuleviimine on ühenduses lubatud. Ühenduse loetelu ajakohastab komisjon. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.2. Ühenduse loetelu ajakohastamine tähendab:a) aine lisamist ühenduse loetelusse;b) aine kustutamist ühenduse loetelust;c) aine ühenduse loetelus olemisega seotud tingimuste, eripära või piirangute lisamist või muutmist.II PEATÜKKÜHTNE MENETLUSArtikkel 3Ühtse menetluse põhietapid1. Ühtse menetluse, mille alusel ajakohastatakse ühenduse loetelu, võib algatada komisjon või see võib põhineda taotlusel. Taotluse võib esitada liikmesriik või huvitatud isik, kes võib esindada mitmeid huvitatud isikuid, (edaspidi „taotleja“) tingimustel, mis on ette nähtud artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud rakenduseeskirjades.2. Komisjon küsib eelnevalt Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „amet“) artikli 5 kohase arvamuse.Artikli 2 lõike 2 punktides b ja c osutatud ajakohastamise puhul küsib komisjon ameti arvamust ainult juhul, kui ajakohastamisel võib olla mõju inimeste tervisele.3. Ühtse menetluse lõpul võtab komisjon vastavalt artiklile 7 vastu ajakohastava määruse.4. Erandina lõikest 3 võib komisjon ühtse menetluse peatada ja kavandatavast ajakohastamisest igas menetluse etapis loobuda, kui ta otsustab, et ajakohastamine ei ole õigustatud. Vajadusel võtab ta arvesse ameti arvamust, ühenduse õigusaktide asjakohaseid sätteid ja muid vaadeldava küsimusega seotud tegureid.Vaadeldaval juhul teavitab komisjon vajadusel otse taotlejat, osutades oma kirjas põhjustele, miks ta ei pea ajakohastamist vajalikuks.Artikkel 4Menetluse algatamine1. Kui komisjon saab taotluse ühenduse loetelu ajakohastamiseks:a) kinnitab ta taotluse saamist taotlejale kirjalikult 14 tööpäeva jooksul selle kättesaamisest;b) vajadusel edastab ta taotluse ametile ja küsib tema arvamust.Liikmesriigid saavad taotlusega tutvuda komisjoni vahendusel.2. Kui komisjon ise algatab menetluse, teavitab ta liikmesriike ja vajadusel küsib ameti arvamust.Artikkel 5Ameti arvamus1. Amet esitab oma arvamuse kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse kättesaamist.2. Amet edastab oma arvamuse komisjonile ja liikmesriikidele ning vajadusel taotlejale.Artikkel 6Lisateave riskihindamise kohta1. Põhjendatud juhtudel, kui amet küsib taotlejalt lisateavet, võib artikli 5 lõikes 1 osutatud tähtaega pikendada. Amet määrab pärast taotlejaga konsulteerimist kindlaks tähtaja, mille jooksul teave edastatakse ja teavitab komisjoni vajaliku lisaaja pikkusest. Kui komisjon ameti teatele kaheksa tööpäeva jooksul vastulauset ei esita, pikeneb artikli 5 lõikes 1 osutatud tähtaeg automaatselt lisaaja pikkuseks.2. Kui lõikes 1 osutatud lisaaja jooksul täiendavat teavet ei edastata, koostab amet oma arvamuse olemasoleva teabe põhjal.3. Kui taotleja esitab omal algatusel lisateavet, edastab ta selle ametile ja komisjonile. Sel juhul esitab amet oma arvamuse esialgse tähtaja jooksul.4. Liikmesriigid saavad lisateabega tutvuda ameti vahendusel.Artikkel 7 Ühenduse loetelu ajakohastamineÜheksa kuu jooksul pärast ameti arvamuse kättesaamist esitab komisjon artikli 14 lõikes 1 osutatud komiteele loetelu ajakohastamise määruse, võttes arvesse ameti arvamust, kõiki ühenduse õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid.Kui määruse eelnõu ei ole ameti arvamusega kooskõlas, lisab komisjon ka erisuste selgitused.Määrus võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 8Lisateave riskijuhtimise kohta1. Kui komisjon küsib taotlejalt lisateavet riskijuhtimisega seotud küsimuste kohta, määrab ta taotlejaga kooskõlastatult kindlaks tähtaja selle teabe esitamiseks. Sellisel puhul võib artiklis 7 osutatud tähtaega pikendada.2. Kui lõikes 1 osutatud lisaaja jooksul täiendavat teavet ei edastata, võtab komisjon tegutsemisel aluseks olemasoleva teabe.III PEATÜKKMUUD SÄTTEDArtikkel 9Rakenduseeskirjad1. Vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud menetlusele võetakse hiljemalt kahekümne nelja kuu jooksul pärast valdkondlike toidualaste õigusaktide vastuvõtmist vastu käesoleva määruse rakenduseeskirjad, mis käsitlevad:a) artikli 4 lõikes 1 osutatud taotluse sisu, koostamist ja esitamist;b) taotluse nõuetekohasuse kontrolli korda;c) artiklis 5 osutatud ameti arvamuses sisalduma pidava teabe iseloomu.2. Selleks, et võtta vastu lõike 1 punktis a osutatud rakenduseeskirju, konsulteerib komisjon ametiga, kes esitab talle kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist asjaomaste ainete riskihindamiseks vajalikke andmeid käsitleva ettepaneku.Artikkel 10Tähtaegade pikendamineIlma et see piiraks artikli 6 lõike 1 ja artikli 8 lõike 1 kohaldamist, võib komisjon artikli 5 lõikes 1 ja artiklis 7 osutatud tähtaegu pikendada omal algatusel või vajadusel ameti taotluse alusel, kui toimiku iseloom seda õigustab. Sellisel puhul teavitab komisjon vajadusel taotlejat tähtaja pikendamisest ning seda õigustavatest põhjustest.Artikkel 11LäbipaistvusAmet tagab oma tegevuse läbipaistvuse vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 38. Ta avalikustab viivitamata oma arvamused. Lisaks avalikustab ta arvamuste ja artikli 6 lõikes 1 osutatud tähtaegade pikendamise taotlused.Artikkel 12Konfidentsiaalsus1. Taotleja esitatud teabe puhul võib nõuda selle osa konfidentsiaalset käsitlemist, mille avaldamine võib oluliselt kahjustada taotleja konkurentsivõimet.Konfidentsiaalseks ei loeta igal juhul järgmist teavet:a) taotleja nimi ja aadress ning aine nimi;b) aine selge kirjeldus ja selle kasutamise tingimused eri toiduainetes või toiduainete kategooriates;c) teave, mis seostub ainete ohutuse hindamisega;d) vajadusel analüüsi meetod või meetodid.2. Lõike 1 kohaselt märgib taotleja edastatava teabe hulgas ära selle osa, mida ta soovib käsitleda konfidentsiaalselt. Sellisel juhul tuleb esitada kontrollitav põhjendus.3. Komisjon määrab kindlaks, missugust teavet võib käsitleda konfidentsiaalselt ja teavitab sellest taotlejat.4. Pärast komisjoni seisukohaga tutvumist on taotlejal edastatud teabe konfidentsiaalsuse säilitamiseks taotluse tagasivõtmiseks aega kolm nädalat. Kuni selle tähtaja lõpuni konfidentsiaalsus säilitatakse.5. Komisjon, amet ja liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse alusel saadud teabe vajalik konfidentsiaalsus, välja arvatud teave, mis tuleb avalikustada inimeste ja loomade tervise või keskkonna kaitsmiseks, kui asjaolud seda nõuavad.6. Kui taotleja võtab või on võtnud taotluse tagasi, peavad amet, komisjon ja liikmesriigid kinni ärilise ja tööstusteabe konfidentsiaalsuse tavast, ka teadusliku ja arengualase teabe osas ning teabe osas, mille konfidentsiaalsuse suhtes komisjon ja taotleja on eriarvamustel.7. Lõigete 1 ja 6 kohaldamine ei takista teabe vahetamist komisjoni, liikmesriikide ja ameti vahel.Artikkel 13HädaolukorradÜhenduse loetelus sisalduva ainega seotud hädaolukorra puhul, eelkõige ameti arvamust arvesse võttes, võetakse meetmed vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 53 ja 54 osutatud korrale.Artikkel 14Komitee1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 kohaselt moodustatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks on kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 15Liikmesriikide pädevad asutusedHiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist edastavad liikmesriigid komisjonile ja ametile valdkondlike toidualaste õigusaktide raames ühtse menetluse eest vastutava pädeva riigiasutuse nime, aadressi ja kontaktisiku andmed.IV PEATÜKKLÕPPSÄTEArtikkel 16JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse kõikide valdkondlike toidualaste õigusaktide suhtes alates artikli 9 lõikes 1 osutatud meetmete kohaldamiskuupäevast.Artiklit 9 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] ELT C […],[…] […], lk […].[2] ELT C […],[…] […], lk […].[3] ELT L […],[…] […], lk […].[4] ELT L […],[…] […], lk […].[5] ELT L […],[…] […], lk […].[6] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).[7] ELT L 379, 24.12.2004, lk 64.[8] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.[9] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.


title: Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 527/2003, millega lubatakse otsetarbimiseks pakkuda ja tarnida teatavaid Argentinast imporditud veine, mille puhul võib olla kasutatud määruses (EÜ) nr 1493/1999 sätestamata veinivalmistusviise

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0437

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.09.2005KOM(2005) 437 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 527/2003, millega lubatakse otsetarbimiseks pakkuda ja tarnida teatavaid Argentinast imporditud veine, mille puhul võib olla kasutatud määruses (EÜ) nr 1493/1999 sätestamata veinivalmistusviise(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKolmandatest riikidest pärit veine, mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ühenduse eeskirjades ei ole lubatud, ei tohi ühenduses ilma nõukogu vastava erandi kehtestamise otsuseta otsetarbimiseks pakkuda. Erandi kehtestamise kord on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) artikli 45 lõikes 2. Argentinast pärit veinidele võidakse happesuse kontrollimiseks lisada õunhapet ja selline Argentinas lubatud veinivalmistamistava on Euroopa Liidus keelatud.Ühendus, keda esindab komisjon, ja Mercosur, kuhu kuulub ka Argentina, peavad praegu läbirääkimisi kahe poole veinivalmistustavade ja -viiside vastastikuse tunnustamise osas veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimise kontekstis. Kõnealused 2002. aastal alanud läbirääkimised veel kestavad. Et näidata komisjoni positiivset ja konstruktiivset suhtumist ning vältida võimalikke raskusi kauplemisel, tundub asjakohane pikendada selle teatavate Argentina veinide jaoks olulise veinivalmistustava ajutist kasutusluba kuni läbirääkimiste tulemusel sõlmitava lepingu jõustumiseni, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2006. Leping peaks võimaldama Argentinal nimetatud tava alaliselt kasutada.Komisjon teeb ettepaneku lubada õunhappe sisaldust Argentinast ühendusse imporditavates veinides kuni lõppevad ühenduse ja Mercosur’i (kuhu kuulub ka Argentina) vahelised läbirääkimised võimalusel veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimiseks.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 527/2003, millega lubatakse otsetarbimiseks pakkuda ja tarnida teatavaid Argentinast imporditud veine, mille puhul võib olla kasutatud määruses (EÜ) nr 1493/1999 sätestamata veinivalmistusviiseEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta,[1] eriti selle artikli 45 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Erandina määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 45 lõikest 1 lubab nõukogu määrus (EÜ) nr 527/2003[3] ühendusse importida Argentinas toodetud veine, mille puhul on kasutatud veinivalmistustavasid, mis ühenduse eeskirjades ei ole lubatud. Antud luba kaotab kehtivuse 30. septembril 2005.(2) Kestavad läbirääkimised veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimiseks ühenduse ja Mercosur’i vahel, kuhu kuulub ka Argentina, ühendust esindab komisjon. Läbirääkimised hõlmavad eelkõige kahe poole vastavaid veinivalmistustavasid ja -viise, samuti geograafiliste tähiste kaitset.(3) Et läbirääkimiste jätkamist lihtsustada, tuleks pikendada erandi kohaldamist, millega võimaldatakse Argentinas toodetud õunhappe lisandiga veinide ühendusse importimist kuni eespool nimetatud läbirääkimiste tulemusel sõlmitava lepingu jõustumiseni, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2006.(4) Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 527/2003,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 527/2003 artikli 1 lõike 1 teises lõigus asendatakse kuupäev "30. september 2005" kuupäevaga "31. detsember 2006".Artikkel 2Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2005.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimelEesistuja [1] ELT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2003 (ELT L 262, 14.10.2003, lk 13).[2] ELT C […] […], lk.[3] ELT L 78, 25.3.2003, lk 1 Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2067/2004 (ELT L 358, 3.12.2004, lk 1).