title: Ettepanek Nõukogu määrus banaanide tariifimäärade kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0433

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.9.2005KOM(2005) 433 lõplik2005/0174 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSbanaanide tariifimäärade kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta sätestatakse banaanide impordiks üksnes tariifidel põhineva korra jõustumine hiljemalt 1. jaanuaril 2006.2. 12. juulil 2004 volitas nõukogu komisjoni teatama WTOle Euroopa Ühenduse kavatsusest muuta üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele (GATT) 1994 lisatud Euroopa Ühenduse CXL loendisse kuuluva artikli 0803 00 19 (banaanid) soodustusi vastavalt GATT-i artiklile XXVIII. Seega teatas Euroopa Ühendus 15. juulil 2004 WTOle oma kavatsusest muuta EÜ CXL loendi soodustusi. Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 133 alusel moodustatud komitee ja põllumajanduse erikomiteega vastavalt nõukogu antud läbirääkimisjuhistele.3. Komisjon on pidanud läbirääkimisi Ecuadori ja Panamaga, kellel on alamrubriiki 0803 00 19 (banaanid) kuuluvate toodete suhtes peamine tarnimishuvi, ning Kolumbia ja Costa Ricaga, kellel on nimetatud toodete suhtes oluline tarnimishuvi. Vastavalt WTO ministrite konverentsi 14. novembri 2001 otsuse lisale Euroopa Ühenduste – AKV-EÜ koostöölepingu kohta on komisjon konsulteerinud ka teiste WTO liikmetega.4. Vaatamata jõupingutustele ei suutnud komisjon asjaomaste WTO liikmetega GATT-i artikli XXVIII kohaselt vastuvõetavale kokkuleppele jõuda.5. 31. jaanuaril 2005 teatas Euroopa Ühendus WTOle kavatsusest asendada soodustused artikli 0803 00 19 (banaanid) suhtes seotud tollimaksuga 230 EUR/tonn.6. WTO ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta otsuse lisas sätestatud vahekohtumenetlus algatati 30. märtsil 2005. Vahekohtu 1. augustil 2005 väljastatud otsuses on sedastatud, et Euroopa Ühenduse pakutud enamsoodustusrežiimi tollitariifimäär 230 EUR/tonn ei vasta eelpoolmainitud lisale, kuna see ei tagaks, et enamsoodustusrežiimi tollimaksuga maksustavatel tarnijatel säiliks vähemalt täielik juurdepääs turule.7. Vahekohtu järeldust arvesse võttes on komisjon EÜ ettepaneku läbi vaadanud.8. Selleks, et EÜ CXL loendi banaanide suhtes kohaldatavaid teatavaid soodustusi oleks võimalik muuta enne 1. jaanuari 2006, tehakse käesoleva ettepanekuga nõukogule ettepanek kehtestada CN-koodi 0803 00 19 (banaanid) alla kuuluvate toodete suhtes nii uus tariifimäär kui ka AKV riikidest pärit banaanide suhtes kohaldatav tollimaksu nullmääraga tariifikvoot.9. Nimetatud tariifikvootide haldamiseks kavatseb komisjon praegu kehtiva tariifikvoodi C osas säilitada tavapäraseid kaubavooge arvestavat meetodit (senised/uued ettevõtjad), mis on sätestatud määruse (EMÜ) nr 404/93 artiklis 18, jättes 18%-lise osa mittetraditsiooniliste ettevõtjate jaoks.2005/0174 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSbanaanide tariifimäärade kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,samal ajal kui:1.  Nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta[1] sätestatakse banaanide impordiks üksnes tariifidel põhineva korra jõustumine hiljemalt 1. jaanuaril 2006.2.  12. juulil 2004 volitas nõukogu komisjoni avama läbirääkimisi vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 artiklile XXVIII eesmärgiga muuta teatavaid banaanide suhtes kohaldatavaid soodustusi. Seega teatas Euroopa Ühendus 15. juulil 2004 WTOle oma kavatsusest muuta EÜ CXL loendi artikli 0803 00 19 (banaanid) soodustusi. Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 133 alusel moodustatud komiteega ja põllumajanduse erikomiteega vastavalt nõukogu antud läbirääkimisjuhistele.3.  Komisjon ei ole suutnud läbirääkimiste käigus jõuda vastuvõetavale kokkuleppele Ecuadori ja Panamaga, kellel on HS-alamrubriiki 0803 00 19 (banaanid) kuuluvate toodete suhtes peamine tarnimishuvi, ning Kolumbia ja Costa Ricaga, kellel on nimetatud toodete suhtes oluline tarnimishuvi. Vastavalt WTO ministrite konverentsi 14. novembri 2001 otsuse lisale Euroopa Ühenduste – AKV-EÜ koostöölepingu kohta on komisjon konsulteerinud ka teiste WTO liikmetega. Nende konsultatsioonide käigus ei jõutud vastuvõetavale kokkuleppele.4.  31. jaanuaril 2005 teatas Euroopa Ühendus WTOle kavatsusest asendada soodustused artikli 0803 00 19 (banaanid) suhtes seotud tollimaksuga 230 EUR/tonn.5.  Käesoleva otsuse lisas sätestatud vahekohtumenetlus algatati 30. märtsil 2005. Vahekohtu 1. augustil 2005 väljastatud otsuses on sedastatud, et Euroopa Ühenduse pakutud enamsoodustusrežiimi tollitariifimäär 230 EUR/tonn ei vasta eelpoolmainitud lisale, kuna see ei tagaks, et enamsoodustusrežiimi tollimaksuga maksustavatel tarnijatel säiliks vähemalt täielik juurdepääs turule.6.  Vahekohtu järeldust arvesse võttes on komisjon EÜ ettepaneku läbi vaadanud.7.  EÜ CXL loendi banaanide suhtes kohaldatavate soodustuste muutmiseks enne 1. jaanuari 2006 tuleks banaanidele kehtestada uus tariifimäär. Samaaegselt tuleks avada AKV riikidest pärit banaanide tariifikvoot vastavalt EÜ kohustustele, mis tulenevad AKV-EÜ koostöölepingust.8.  Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[2],ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Alates 1. jaanuarist 2006 on banaanide (CN-kood 0803 00 19) tariifimäär 187 EUR/tonn.2. Igal aastal alates 1. jaanuarist 2006 avatakse autonoomne tariifikvoot 775 000 tonni (netomass) AKV riikidest pärit banaanide (CN-kood 0803 00 19) impordiks tollimaksu nullmääraga.Artikkel 2Käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 3 lõikes 2 viidatud menetlusele.Artikkel 31. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 404/93 artikli 27 alusel loodud banaanituru korralduskomitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EU artikleid 4 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtaeg on üks kuu.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU PEALKIRIEttepanek nõukogu määruseks banaaninde tariifimäärade kohta2. EELARVERIDA10. peatüki– artikkel 1000:Põllumajandussaaduste tollimaksud, mille Euroopa Ühenduse institutsioonid on ühise põllumajanduspoliitika alusel kehtestanud kaubavahetuseks kolmandate riikidega. Hinnanguline summa kõnealuse aasta kohta: 763,4 miljonit eurot – B 2006.3. RAHALINE MÕJU( Ettepanekul ei ole finantstagajärgiX Ettepanekul ei ole finantsmõju kulude poolele, kuid sellel on finantsmõju tulude poolele. Mõju on järgmine:(miljonites eurodes ühe kümnendkoha täpsusega) |Eelarverida | Tulud[3] | 12-kuuline periood, alates pp/kk/aaaa | Aasta 2005 |Artikkel … | Mõju omavahenditele | – | – |Artikkel … | Mõju omavahenditele | – | – |2006. aasta ja järgnevad aastad |Artikkel 1000 | + 277,2 miljonit eurot |Artikkel … |4. PETTUSEVASTASED MEETMEDLisa- ega erimeetmeid kavandatud ei ole.5. MUUD MÄRKUSEDKulude osas on ettepandud importimisõigusel turu tasakaalule neutraalne mõju. See ei tohiks oluliselt muuta banaanituru hindu. Seetõttu ei toimu praeguste hinnangute kohaselt märkimisväärseid muutusi ühenduse tootjatele makstavas tasandustoetuse osas, välja arvatud tavapärased hooajalised kõikumised.[1] EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisaktiga (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).[2] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[3] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25% sissenõudmiskulude mahaarvamist.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0629

Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3491/90 Bangladeshist pärineva riisi impordi kohta  /* KOM/2007/0629 lõplik - ACC 2007/0221 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.10.2007KOM(2007) 629 lõplik2007/0221 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3491/90 Bangladeshist pärineva riisi impordi kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on kohandada nõukogu määruse (EMÜ) nr 3491/90 sätteid, et määrata ühemõtteliselt kindlaks, milliseid asjaolusid tuleb arvesse võtta selle määruse alusel imporditava Bangladeshist pärineva riisi impordimaksu arvutamisel.-  Üldine taustPärast määruse (EMÜ) nr 3491/90 vastuvõtmist on tehtud mitmeid horisontaaleeskirjade muudatusi, mida kohaldatakse osutatud määruse artiklis 1 ette nähtud impordimaksude arvutamisel, kuid määrust ennast ei ole muudetud. See võib kaasa tuua õigusaktide eri moodi tõlgendamise.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidMääruse (EMÜ) nr 3491/90 Bangladeshist pärineva riisi impordi kohta,[1] artiklis 1 on sätestatud järgmised tariifide vähendamised:„ 1. Bangladeshist pärineva CN-koodide 1006 10 (välja arvatud CN-kood 1006 10 10), 1006 20 ja 1006 30 alla kuuluva riisi importimisel artiklis 2 sätestatud koguse piires on kohaldatav impordimaks võrdne kolmandatest riikidest importimisel kohaldatava maksuga, millest lahutatakse:a) CN-koodi 1006 10, välja arvatud CN-koodi 1006 10 10 alla kuuluva koorimata riisi puhul-  50 % ja-  3,6 eküüd;b) CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi puhul,-  50 % ja-  3,6 eküüd;c) CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riisi puhul-  määruse (EMÜ) nr 1418/76(2) (viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1806/89(3)) artikli 14 lõikes 3 osutatud summa tööstusharu kaitseks ning poolkroovitud riisi puhul vastavalt kõnealuse määruse artikli 19 punkti a kolmandas taandes osutatud kroovitud ja poolkroovitud riisi suhtes kohaldatavale ümberarvestuskursile,-  50 % ja-  5,4 eküüd.”Osutatud määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad on kinnitatud määrusega (EMÜ) nr 862/91,[2] mille artikli 1 esialgne sõnastus oli järgmine:„Määruse (EMÜ) nr 3491/90 artikli 1 lõikes 1 osutatud maksusummad arvutab komisjon igal nädalal vastavalt määruse (EMÜ) nr 1418/76 artiklis 11 sätestatud maksude põhjal.”Asjaomast artiklit 1 muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 2123/95[3] ajavahemikuks 1. juulist 1995 kuni 30. juunini 1996 järgmiselt:Määruse (EMÜ) nr 3491/90 artikli 1 lõikes 1 osutatud tollimaksude summad arvutab komisjon igal nädalal vastavalt järgmistele kriteeriumidele:-  CN-koodide 1006 10 (välja arvatud CN-kood 1006 10 10) alla kuuluva koorimata riisi suhtes kohaldatava impordimaksu määr on võrdne ühises tollitariifistikus fikseeritud tollimaksu määraga, millest lahutatakse 50 % ja 4,34 eküüd,-  CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi suhtes kohaldatava impordimaksu määr võrdub nõukogu määruse (EMÜ) nr 1418/76 artikli 12 lõike 2 kohaselt fikseeritud maksumääraga, millest lahutatakse 50 % ja 4,34 eküüd,-  CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud riisi suhtes kohaldatava impordimaksu määr võrdub nõukogu määruse (EMÜ) nr 1418/76 artikli 12 lõike 2 kohaselt fikseeritud maksumääraga, millest lahutatakse 16,78 eküüd ning seejärel 50 % ja 6,52 eküüd.Kõnealune muudatus võeti seejärel iga järgneva aasta kohta üle määrustesse (EÜ) nr 1373/96,[4] (EÜ) nr 1407/97[5] ja viimati määrusesse (EÜ) nr 1482/98[6] ning selle õiguslikuks aluseks oli 22. detsembri 1994. aasta nõukogu määrus (EÜ) nr 3290/94 põllumajandussektoris mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingute rakendamiseks vajalike kohanduste ja üleminekukorralduste kohta[7]. Kõnealune õiguslik alus võimaldas aga võtta üleminekumeetmeid ainult kuni 30. juunini 1999.Kuid pärast 1. juulit 1999 jätkati määruses (EMÜ) nr 3491/90 osutatud tollimaksude arvutamist vastavalt määruse (EMÜ) nr 862/91 artiklile 1, nagu seda oli muudetud määrustega (EÜ) nr 2123/95, (EÜ) nr 1373/96, (EÜ) nr 1407/97 ja (EÜ) nr 1482/98. Tegelikkuses kohaldati seega järgmisi ühenduse õigusnorme, kuigi neid ei olnud kohaldamise hetkel määruses (EMÜ) nr 3491/90 selgesõnaliselt arvesse võetud:a) määruse (EÜ) nr 3240/94 kohaselt muudeti alates 1. juulist 1995 kõik põllumajandussaaduste importi piiravad meetmed, sealhulgas muutuva suurusega impordimaksud, tollimaksudeks;b) et mitte kahjustada Bangladeshi huvisid, asendati määruse (EMÜ) nr 3491/90 artiklis 1 osutatud summa tööstusharu kaitseks määruse (EÜ) nr 2123/95 ja järgmiste määruste kohaselt fikseeritud summaga 16,78 eküüd. Lisaks sellele jäeti määrusega (EÜ) nr 797/2006[8] määrusesse (EÜ) nr 1785/2003 (riisituru ühise korralduse kohta[9]) tehtud muudatuse kohaselt alates 1. juulist 2006 välja mõiste „tootmisharu kaitseks vajalik summa”;c) ühenduse põllumajanduse rahanduskorra süsteemis 1984. aastal rakendatud switch-over (või rohelise eküü) mehhanism tühistati alates 1. veebruarist 1995. Sel hetkel eküüdes väljendatud ühise põllumajanduspoliitika hinnad ja summad võeti üle, kohaldades paranduskoefitsienti 1,207509, et tasandada üleminekut põllumajanduses kasutatavate riiklike vääringute tegelikele vahetuskurssidele. Meetmete aluseks oli nõukogu määrus (EÜ) nr 150/95,[10] millega muudeti määrust (EMÜ) nr 3813/92 ühises põllumajanduspoliitikas kohaldatavate arvestusühiku ja ümberarvestuskursside kohta,[11] mis tunnistati alates 1. jaanuarist 1999 kehtetuks ja asendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord[12]. Seega kohaldati alates 1. veebruarist 1995 määruse (EMÜ) nr 3491/90 artiklis 1 osutatud summade suhtes koefitsienti 1,207509, et need vastaksid määrusega (EÜ) nr 2123/95 ja järgmiste määrustega muudetud määruse (EMÜ) nr 862/91 artikliga 1 ette nähtud summadele.Alates 1. jaanuarist 2007 tunnistati määrus (EMÜ) nr 862/91 kehtetuks ja asendati määrusega (EÜ) nr 1964/2006, mis ei hõlma ühtegi sätet Bangladeshist pärineva riisi puhul kohaldatava impordimaksu arvutamise kohta.Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 3491/90 vastavalt muuta.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaKuivõrd ettepaneku näol on tegemist õigustiku selgemaks muutmisega, on see kooskõlas Euroopa Liidu eesmärkidega.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaEi kohaldata.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineEttepaneku sätted vastavad täpselt praegu kohaldatavatele sätetele.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva ettepaneku eesmärk on kohandada määrust (EMÜ) nr 3491/90 pärast selle vastuvõtmist tehtud horisontaaleeskirjade muudatustega imporditollimaksude arvutamise kohta.-  Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamisleping, eriti selle artikkel 133.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: tegemist on olemasoleva määruse muutmisega.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2007/0221 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3491/90 Bangladeshist pärineva riisi impordi kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 26. novembri 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 3491/90 (Bangladeshist pärineva riisi impordi kohta[13]) artiklis 1 on sätestatud asjaomasest riigist pärineva riisi importimisel kohaldatavate impordimaksude vähendamised. Vähendamised hõlmavad eküüdes väljendatud fikseeritud summasid ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 1418/76 (riisituru ühise korralduse kohta[14]) artikli 14 lõikes 3 osutatud summasid tootmisharu kaitseks.(2) Pärast osutatud õigusakti vastuvõtmist on tehtud mitmeid horisontaaleeskirjade muudatusi, kuid määrust (EMÜ) nr 3491/90 ei ole muudetud. Määruse artiklis 1 sätestatud impordimaksude arvutamisel tuleb võtta arvesse asjaomaseid horisontaaleeskirju, mis sisaldab õigusaktide erisuguse tõlgendamise ohtu.(3) Täpsemalt muudeti alates 1. juulist 1995, pärast nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 3290/94 vastuvõtmist (põllumajandussektoris mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingute rakendamiseks vajalike kohanduste ja üleminekukorralduste kohta[15]) kõik muutuva suurusega impordimaksud tollimaksudeks.(4) Alates 1. juulist 2006, pärast nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1785/2003 (riisituru ühise korralduse kohta)[16] muutmist nõukogu määrusega (EÜ) nr 797/2006,[17] jäeti välja mõiste „tootmisharu kaitseks vajalik summa”.(5) Ühenduse põllumajanduse rahanduskorra süsteemis 1984. aastal rakendatud switch-over mehhanism, mille eesmärk oli takistada põllumajanduses kasutatavate ümberarvestuskursside muutumist samalaadselt valuutakurssidega, tühistati alates 1. veebruarist 1995 nõukogu 28. detsembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3813/92 (ühises põllumajanduspoliitikas kohaldatavate arvestusühiku ja ümberarvestuskursside kohta),[18] mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 150/95. Kuna määrus (EMÜ) nr 3813/92 asendati alates 1. jaanuarist 1999 nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord)[19] kohaldati eküüdes väljendatud ühise põllumajanduspoliitika raames kehtestatud hindade ja summade suhtes paranduskoefitsienti 1,207509, et tasandada üleminekut põllumajanduses kasutatavate riikide vääringute tegelikele vahetuskurssidele; ka määruse (EMÜ) nr 3491/90 artiklis 1 osutatud summade suhtes kohaldati alates 1. veebruarist 1995 sama paranduskoefitsienti 1,207509.(6) Seepärast tuleb kohandada määruse (EMÜ) nr 3491/90 sätteid, et määrata ühemõtteliselt kindlaks, milliseid asjaolusid tuleb võtta arvesse asjaomase määruse alusel imporditava Bangladeshist pärineva riisi impordimaksu arvutamisel.(7) Määrust (EMÜ) nr 3491/90 tuleb seega vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSEArtikkel 1Määrust (EMÜ) nr 3491/90 muudetakse järgmiselt:1) Artikli 1 esimest lõiget muudetakse järgmiselt:„1. Bangladeshist pärineva CN-koodide 1006 10 (välja arvatud CN-kood 1006 10 10), 1006 20 ja 1006 30 alla kuuluva riisi importimisel artiklis 2 sätestatud koguse piires on kohaldatav impordimaks võrdne:-  CN-koodi 1006 10 (välja arvatud CN-koodi 1006 10 10) alla kuuluva koorimata riisi puhul ühises tollitariifistikus fikseeritud tollimaksu määraga, millest lahutatakse 50 % ja kindla suurusega summa 4,34 eurot,-  CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 1785/2003* artikli 11a kohaselt fikseeritud maksumääraga, millest lahutatakse 50 % ja kindla suurusega summa 4,34 eurot,-  CN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud või kroovitud riisi puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 11c kohaselt fikseeritud maksumääraga, millest lahutatakse kindla suurusega summa 16,78 eurot ning seejärel 50 % ja kindla suurusega summa 6,52 eurot.* ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.”2) Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:a) esimeses lõigus asendatakse sõna „maksu” sõnaga „impordimaksu”;b) teises lõigus jäetakse välja sõnad „viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2325/88”.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 337, 4.12.1990, lk 1.[2] EÜT L 88, 9.4.1991, lk 7.[3] EÜT L 212, 7.9.1995, lk 8.[4] EÜT L 178, 17.7.1996, lk 5.[5] EÜT L 194, 23.7.1997, lk 13.[6] EÜT L 195, 11.7.1998, lk 14.[7] EÜT L 161, 26.6.1996, lk 1.[8] ELT L 144, 31.5.2006, p 1.[9] ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.[10] EÜT L 22, 31.1.1995, lk 1.[11] EÜT L 387, 31.12.1992, lk 1.[12] EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.[13] EÜT L 337, 4.12.1990, lk 1.[14] EÜT L 166, 25.6.1976, lk 1. Määrus on tunnistatud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 3072/95 (EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18).[15] EÜT L 349, 31.12.1994, lk 105. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr1340/98 ( EÜT L 184, 27.6.1998, lk 1).[16] ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 797/2006.[17] ELT L 144, 31.5.2006, lk 1.[18] EÜT L 387, 31.12.1992, lk 1. Määrus on tunnistatud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 2799/98 (EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1).[19] EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.


				|

		52014PC0394

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingukohta (kodifitseeritud) /* COM/2014/0394 final - 2014/0199 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
kodanikele loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikele parema võimaluse neile
antud õigusi kasutada.
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega
oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
2.           1. aprillil 1987. aastal
otsustas[1]
komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt
kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et
õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende
vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.
3.           Seda kinnitati Edinburghi Euroopa
Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise
tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele
kuuluva õiguse osas.
Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt
Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse
ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja
komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises
kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib
kasutada kiirendatud menetlust.
4.           Käesoleva ettepaneku eesmärk on
kodifitseerida nõukogu 21. jaanuari 2002. määrus (EÜ)
nr 153/2002, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning
teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis-
ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia
Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta.[3]. Uus määrus asendab sellesse
inkorporeeritud õigusaktid[4];
käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende
kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
5.           Kodifitseerimise ettepanek on
koostatud määruse (EÜ) nr 153/2002 ja selle muutmisaktide eelneva
konsolideerimise alusel 22 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu
Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on
antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud
tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas.
ê 153/2002 (kohandatud)
2014/0199 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende
liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi
vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingukohta (kodifitseeritud)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise
lepingut Õ, eriti selle
artikli Ö 207
lõiget 2 Õ,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
ê
(1)       Nõukogu määrus (EÜ)
nr 153/2002[6]
on korduvalt oluliselt muudetud[7].
Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.
ê 153/2002 1.
põhjendus (kohandatud)
(2)       Ühelt poolt Euroopa ühenduste
ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia
Vabariigi vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping Ö („SAL”) Õ, kirjutati alla
9. aprillil 2001 Luxembourgis Ö ja jõustus
1. aprillil 2004 Õ.
ê 153/2002 3.
põhjendus (kohandatud)
(3)       On vaja kehtestada Ö SAL Õ lepingu teatavate
sätete rakenduskord.
ê 153/2002 4.
põhjendus (kohandatud)
(4)       Ö SAL sätestab Õ, et teatavaid
endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevaid tooteid võib Ö liitu Õ importida
tariifikvootide piires ja kohaldades tollimaksu vähendatud määra. Seepärast on
vaja ette näha sätted tollimaksu vähendatud määra arvutamiseks.
ê 153/2002 5.
põhjendus (kohandatud)
(5)       Ö SAL määrab
kindlaks Õ tooted, mille puhul
kõnealuseid tariifseid meetmeid kohaldatakse, asjaomased mahud (ja nende suurendamise),
kohaldatavad tollimaksud, kohaldamisajad ja kõlblikkuskriteeriumid.
ê 153/2002 7.
põhjendus (kohandatud)
(6)       Lihtsuse ja Ö liidu Õ tariifkvootide
rakendamist käsitlevate määruste õigeaegse avaldamise huvides tuleks ette näha,
et komisjon, keda abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL)
nr 1308/2013[8]
artiklis 229 Ö asutatud Õ komitee, võtab vastu
määrused, millega avatakse baby-beef — toodete tariifikvoodid ja
sätestatakse nende haldamine.
ê 153/2002 8.
põhjendus (kohandatud)
(7)       Tuleks ette näha, et
komisjon, keda abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL)
nr 952/2013[9]
artikli 285 kohaselt loodud komitee, võtab vastu määrused, millega
avatakse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, mida võidakse anda Ö SAL Õ artikli 29
alusel peetavate edasiste tariifsete soodustuste läbirääkimiste tulemusel.
ê 153/2002 9.
põhjendus
(8)       Kui sooduskohtlemisest
tulenevalt on väärtuseline tollimaks kuni üks protsent või koguseline tollimaks
kuni üks euro, tuleks tollimaksud täielikult peatada.
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 8 (kohandatud)
(9)       Ö SAL Õ kahepoolsete
kaitseklauslite rakendamine eeldab ühetaolisi tingimusi kaitsemeetmete ja muude
meetmete vastuvõtmiseks. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011[10].
(10)     Nõuetekohaselt põhjendatud
juhtudel, mis on seotud erandlike ja otsustava tähtsusega asjaoludega Ö SAL Õ artikli 37
lõike 4 punkti b ja artikli 38 lõike 4 tähenduses, ning kui
tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata
kohaldatavad rakendusaktid,
ê 153/2002
(kohandatud)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Ö Reguleerimisese Õ
Ö Käesoleva
määrusega kehtestatakse Õ teatav kord ühelt
poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja
assotsieerimislepingu (Ö SAL Õ) teatavate sätete
üksikasjalike rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks.
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 8(1) (kohandatud)
Artikkel 2
Soodustused
„baby beef”-toodetele
Komisjon võtab kooskõlas käesoleva määruse
artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega vastu „baby
beef”-toodete tariifikvoote käsitlevad Ö SAL Õ artikli 27
lõike 2 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 8(3) (kohandatud)
Artikkel 3
Edasised
soodustused
Kui Ö SAL Õ artikli 29
alusel antakse kalandustoodetele tariifikvootide raames lisasoodustusi, võtab
komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega
vastu üksikasjalikud rakenduseeskirjad nende tariifikvootide rakendamiseks.
ê 153/2002
(kohandatud)
Artikkel 4
Tollimaksude
vähendamine
1. Ö Kui
lõikest 2 ei tulene teisiti, Õ ümardatakse soodustollimaksumäär
Ö allapoole Õ kümnendkohani.
2. Kui lõike 1 Ö kohaselt Õ on soodustollimaksu
arvutamise tulemus üks järgmistest, võrdsustatakse soodusmäär täieliku
tollimaksust vabastamisega:
Ö a)     väärtuseline
tollimaks on 1 % või vähem; või Õ
Ö b)     koguseline
tollimaks on 1 euro üksiksumma kohta või vähem. Õ
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 8(5) (kohandatud)
Artikkel 5
Tehnilised
kohandused
Käesoleva määruse alusel vastuvõetud Ö sätete Õ muudatused ja
tehnilised kohandused, mis on vajalikud pärast koondnomenklatuuri koodide ja
TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad uutest liidu ja endise
Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelistest lepingutest, protokollidest,
kirjade vahetamisest või muudest dokumentidest, võetakse vastu kooskõlas
käesoleva määruse artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.
ê 3/2003 art 1
(kohandatud)
Artikkel 6
Üldine
kaitseklausel ja puuduste korral kohaldatavad sanktsioonid
1. Kui
liikmesriik taotleb, et komisjon võtaks Ö SAL Õ artiklites 37 ja
38 sätestatud meetmeid, esitab ta komisjonile lisaks taotlusele ka selle
põhjendamiseks vajaliku teabe.
ê 3/2003 art 1 (kohandatud)
è1 37/2014
art 1 ja lisa punkt 8(6) (kohandatud)
2. Kui komisjon leiab liikmesriigi taotlusel või
enda algatusel, et Ö SAL Õ artiklites 37 ja 38 sätestatud tingimused on täidetud, siis ta:
a)           teavitab enda algatusel tegutsedes
liikmesriike kohe ning liikmesriigi taotluse alusel tegutsedes viie tööpäeva jooksul
pärast taotluse saamist;
b)           konsulteerib Ö artikli 12
lõikes 3 nimetatud Õ komiteega ettepandud
meetmete osas;
c)           teavitab samal ajal endist
Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja teatab stabilisatsiooni- ja
assotsiatsiooninõukogus alustatud konsultatsioonidest vastavalt Ö SAL Õ artikli 37 lõikele 4
ja artikli 38 lõikele 3;
d)           edastab samal ajal stabilisatsiooni-
ja assotsiatsioonikomiteele kogu Ö punktis c
nimetatud Õ konsultatsioonideks
vajaliku teabe.
3. è1 Kui
Ö lõike 2
punktis c nimetatud Õ konsultatsioonide
lõppemisel ei ole võimalik kasutada muud korraldust, võib komisjon kooskõlas
käesoleva määruse artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega
otsustada kas mitte tegutseda või võtta asjakohased meetmed vastavalt Ö SAL Õ artiklitele 37
ja 38.ç
Kõnealusest otsusest teatatakse kohe nõukogule,
stabilisatsiooni- ja assotsiatsiooninõukogule.
Seda otsust kohaldatakse viivitamata.
ê 37/2014 art 1
and lisa, punkt 8(6) (kohandatud)
4. Konsultatsioonid stabiliseerimis- ja
assotsiatsioonikomitees loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel lõike 2
punktis c osutatud teatamisest.
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 8(7) (kohandatud)
Artikkel 7
Erandlikud
ja otsustava tähtsusega asjaolud
Kui tekivad erandlikud ja otsustava tähtsusega
asjaolud Ö SAL Õ artikli 37
lõike 4 punkti b ja artikli 38 lõike 4 tähenduses, võib komisjon
kooskõlas käesoleva määruse artikli 12 lõikes 4 osutatud
kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas käesoleva määruse
artikli 12 lõikega 5 võtta viivitamata Ö SAL Õ artiklites 38
ja 39 sätestatud meetmeid.
Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse,
võtab ta selle kohta vastu otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse
saamisest.
ê 3/2003 art 1
(kohandatud)
Artikkel 8
Põllumajandus-
ja kalatoodete kaitseklausel
Olenemata artiklites 6 ja 7
sätestatud menetlustest, mis puudutavad vajalikke põllumajandus- ja kalatoodete
meetmeid Ö SAL Õ artiklite 30 ja
37 alusel või Ö SAL Õ lisade nagu ka
protokolli 3 sätete alusel hõlmatud toodete kohta, võib meetmeid võtta
vastavalt kehtivatele eeskirjadele, mis loovad põllumajandusturgude või
kalandus- ja akvakultuuritoodete ühisorganisatsiooni, või vastavalt
erisätetele, mis on vastu võetud Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 352 Õ kohaselt ja
kohaldatavad põllumajandus- ja kalatoodete töötlemissaaduste suhtes, nähes ette
artikli 30 või Ö SAL Õ artikli 37
lõigete 3, 4 ja 5.
Artikkel 9
Dumping
Juhul kui mingi tegevus tagab Ö SAL Õ artikli 36
lõikes 1 sätestatud meetmete rakendamise Ö liidu Õ poolt, otsustatakse
dumpinguvastaste meetmete kehtestamine vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 1225/2009[11] ja Ö SAL Õ artikli 36
lõikes 2.
Artikkel 10
Konkurents
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 8(8) (kohandatud)
1. Kui mingi tegevuse puhul võib olla
põhjendatud Ö SAL Õ artiklis 69
sätestatud meetmete kohaldamine liidu poolt, otsustab komisjon pärast enda
algatusel või liikmesriigi taotlusel kõnealuse juhtumi uurimist, kas selline
tegevus on Ö SAL Õ lepinguga kooskõlas.
Vajaduse korral võtab ta vastu kaitsemeetmed kooskõlas Ö käesoleva
määruse Õ artikli 12
lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega, välja arvatud abiga seotud
juhtudel, mille puhul kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 597/2009[12], millisel juhul
meetmeid võetakse kõnealuses määruses sätestatud korras. Meetmed võetakse
ainult Ö SAL Õ artikli 69
lõikes 5 sätestatud tingimustel.
ê 3/2003 art 1
(kohandatud)
2. Kui mingi tegevus võib anda endisele
Jugoslaavia Makedoonia vabariigile põhjust kohaldada Ö liidu Õ suhtes meetmeid Ö SAA Õ artikli 69 alusel,
otsustab komisjon pärast juhtumi uurimist, kas tegevus on Ö SAL-s Õ sätestatud
põhimõtetega kooskõlas. Vajaduse korral teeb ta asjakohased otsused Ö ELi toimimise
lepingu Õ artiklite 101, 102
ja 107 kohaldamisest tulenevatel alustel.
Artikke 11
Halduskoostöö
pettus või eiramine
1. Ö SAL Õ artikli 42 tõlgendamise
mõttes, nagu on nõutud päritolutõendite tõestamiseks, tähendab halduskoostöö
eiramine muu hulgas:
a)           halduskoostöö puudumist, nagu
päritolutõendite väljaandmise ja kontrollimise eest vastutavate tolli- ja
valitsusasutuste nimetuste ja aadresside või tõendite ehtsust tõestavate
pitserinäidiste edastamata või sellise vajaliku teabe ajakohastamata jätmist;
b)           korduv toodete päritolu tõendamise
ja muude Ö SAL Õ protokolli 4
nõuete täitmise ning päritolueeskirjade rikkumise tuvastamise ja takistamise
puudumine või ebapiisavus;
c)           korduv keeldumine või lubamatu
viivitus teha komisjoni taotlusel järjekordne päritolutõendi järelkontroll või
teatada õigeaegselt selle tulemused;
d)           korduv keeldumine või lubamatu
viivitus saada luba viia läbi endises Jugoslaavia Vabariigis Makedoonias
haldus- ja uurimiskoostööd dokumentide ehtsuse või Ö SAL Õ järgi soodusrežiimi
andmiseks vajaliku teabe õigsuse tõestamiseks või läbi viia või korraldada
asjakohaseid uurimisi päritolueeskirjade rikkumise tuvastamiseks või
takistamiseks;
e)           korduv Ö SAL Õ protokolli 5
kohaste sätete täitmatajätmine vastastikuse tollialase haldusabi andmiseks,
kuivõrd see on asjakohane Ö SAL Õ kaubandussätete
rakendamiseks.
2. Kui komisjon
leiab liikmesriigi taotlusel või enda algatusel, et Ö SAL Õ artiklis 42
sätestatud tingimused on täidetud, siis ta:
a)           teavitab nõukogu;
b)           alustab viivitamata endise
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga konsultatsioone Ö SAL artiklis 45 Õ sätestatud
asjakohase lahenduse leidmiseks.
Lisaks võib Ö komisjon Õ:
a)           paluda liikmesriike võtma kasutusele
ettevaatusabinõusid, kui on vajalik kaitsta Ö liidu Õ finantshuvisid;
b)           avaldada Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas
teatise põhjendatud kahtluse kohta Ö SAL Õ artikli 42 sätete
rakendamise kohta.
ê 37/2014 art 1
lisa punkt 8(9) (kohandatud)
3. Kuni lõike 2 esimese lõigu punktis b osutatud
konsultatsioonidel on jõutud vastastikku rahuldava lahenduseni, võib komisjon
otsustada võtta muid asjakohaseid meetmeid, mida ta peab vajalikuks vastavalt Ö SAL Õ artiklile Ö 42 Õ ning kooskõlas käesoleva
määruse artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 8(10) (kohandatud)
Artikkel 12
Komiteemenetlus
1. Artikli 2 kohaldamisel abistab
komisjoni nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 229 asutatud Ö põllumajandusturgude
ühise korralduse Õ komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
tähenduses.
2. Artikli 4 kohaldamisel abistab
komisjonimääruse (EL) nr 952/2013 artikli 285 alusel asutatud
tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL)
nr 182/2011 tähenduses.
3. Artiklite 6, 7, 10 ja 11 kohaldamisel
abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009[13] artikli 4
lõike 1 alusel asutatud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on
komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
5. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.
ê 3/2003 art 1
(kohandatud)
Artikkel 13
Teavitamine
Teatis stabilisatsiooni- ja
assotsiatsiooninõukogule, nagu on nõutud Ö SAL-s Õ, kuulub Ö liidu Õ nimel tegutseva
komisjoni vastutusalasse.
ê
Artikkel 14
Kehtetuks
tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 153/2002 tunnistatakse
kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt
II lisas esitatud vastavustabelile.
ê 153/2002
(kohandatud)
Artikkel 15
Jõustumine
Käesolev
määrus jõustub Ö 20 päeval
pärast Õ selle Euroopa
Liidu Teatajas avaldamise päevast.
ê
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
President                                                        eesistuja
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Vt järelduste 3 lisa A osa.
[3]               Õigusloomeprogrammi lülitatud 2014.
[4]               Vt käesoleva ettepaneku I lisa.
[5]               ELT C […], […], lk […].
[6]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 153/2002,
21. jaanuar 2002, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende
liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi
vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja
endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra
kohta (EÜT L 25, 29.1.2002, lk 16).
[7]               Vt I lisa.
[8]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013,
17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine
turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ)
nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).
[9]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ)
nr 952/2013, 9. oktoober 2013. aasta, millega kehtestatakse
liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).
[10]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
(ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[11]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009,
30. november 2009, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest
riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343,
22.12.2009, lk 51).
[12]             Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ)
nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole
Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93).
[13]             Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ)
nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84,
31.3.2009, lk 1).
é
I LISA
Kehtetuks tunnistatud määrus koos
muudatustega
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 153/2002 (EÜT L 25, 29.1.2002, lk 16) ||   ||
 || Nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 30) ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 37/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1) || Üksnes lisa punktis 8 viidatud osa
_____________
II LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ) nr 153/2002 || Käesolev määrus
 Artikkel 1 || Artikkel 1
 Artikkel 2 || Artikkel 2
 Artikkel 4 || Artikkel 3
 Artikkel 6 || Artikkel 4
 Artikkel 7 || Artikkel 5
 Artikli 7a lõige 1 || Artikli 6 lõige 1
 Artikli 7a lõige 5 sissejuhatus || Artikli 6 lõige 2 sissejuhatus
 Artikli 7a lõige 5 esimene taane || Artikli 6 lõige 2 punkt a
 Artikli 7a lõige 5 teine taane || Artikli 6 lõige 2 punkt b
 Artikli 7a lõige 5 kolmas taane || Artikli 6 lõige 2 punkt c
 Artikli 7a lõige 5 neljas taane || Artikli 6 lõige 2 punkt d
 Artikli 7a lõige 6 || Artikli 6 lõige 3
 Artikli 7a lõige 10 || Artikli 6 lõige 4
 Artikkel 7b || Artikkel 7
 Artikkel 7c || Artikkel 8
 Artikkel 7d || Artikkel 9
 Artikkel 7e || Artikkel 10
 Artikli 7f(1), sissejuhatus || Artikli 11 lõike 1, sissejuhatus
 Artikli 7f lõike 1, esimene taane || Artikli 11 lõike 1 punkt a
 Artikli 7f lõike 1, teine taane || Artikli 11 lõike 1 punkt b
 Artikli 7f lõike 1, kolmas taane || Artikli 11 lõike 1 punkt c
 Artikli 7f lõike 1, neljas taane || Artikli 11 lõike 1 punkt d
 Artikli 7f lõike 1, viies taane || Artikli 11 lõike 1 punkt e
 Artikli 7f lõige 2 esimene lõik sissejuhatus || Artikli 11 lõige 2 esimene lõik sissejuhatus
 Artikli 7f lõige 2 esimene lõik esimene taane || Artikli 11 lõige 2 esimene lõik punkt a
 Artikli 7f lõige 2 esimene lõik teine taane || Artikli 11 lõige 2 esimene lõik punkt b
 Artikli 7f lõige 2 teine lõik sissejuhatus || Artikli 11 lõige 2 teine lõik sissejuhatus
 Artikli 7f lõige 2 teine lõik esimene taane || Artikli 11 lõige 2 teine lõik punkt a
 Artikli 7f lõige 2 teine lõik teine taane || Artikli 11 lõige 2 teine lõik punkt b
 Artikli 7f lõige 3 || Artikli 11 lõige 3
 Artikkel 7fa || Artikkel 12
 Artikkel 7g || Artikkel 13
 – || Artikkel 14
 Artikkel 8 || Artikkel 15
 – || I lisa
 – || II lisa
_____________