               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.11.2021
            COM(2021) 673 final
            2021/0351(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 32 (artikli 82 rakendamise finantskorra kohta) muutmisega
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses Euroopa Ühenduse ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) protokolli nr 32 (EMP lepingu artikli 82 finantskorra rakendamise kohta) muutmisega. Ettepanekuga muudetakse EMP EFTA riikide (Norra, Island ja Liechtenstein) liidu programmides osalemise suhtes kohaldatavaid eeskirju, et võtta arvesse 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku erisätteid seoses Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise mõjuga EMP EFTA riikide rahalisele osalusele ELi eelarves.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               EMP lepingu eesmärk on edendada Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini ja Norra vaheliste kaubandus- ja majandussuhete pidevat ja tasakaalustatud tugevdamist võrdsetes konkurentsitingimustes ning samade eeskirjade järgimist, et luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond (edaspidi „EMP“). EMP lepinguga tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust – kaupade, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumine – käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis EMP 30 liikmesriigis. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla.

               EMP lepingu artiklis 82 on sätestatud normid, mida tuleks kohaldada EMP EFTA riikide finantsosaluse suhtes liidu programmides osalemisel. EMP lepingu protokollis nr 32 on täpsemalt sätestatud normid, mida tuleks kohaldada artikli 82 rakendamise finantskorra suhtes.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee loodi EMP lepingu artikliga 92. EMP ühiskomitee koosneb lepinguosaliste esindajatest ja võib teha otsuseid ühelt poolt liidu ja teiselt poolt ühehäälselt esinevate EFTA riikide vahelise kokkuleppe alusel.

               Ühiskomitee ülesanne on tagada lepingu tulemuslik rakendamine ja toimimine. Sel eesmärgil korraldab ta arvamuste- ja teabevahetust ning võtab vastu otsuseid EMP lepingus sätestatud juhtudel ja seoses selle protokollidega. Sel eesmärgil võib protokolli 32 lepingu artikli 98 kohaselt EMP ühiskomitee otsusega muuta vastavalt EMP lepingu artikli 93 lõikele 2 ning artiklitele 99, 100, 102 ja 103.

               Selleks et tagada õiguskindlus ja EMP ühtsus, peaks EMP ühiskomitee tegema otsuse lisade ja protokollide muudatuste kohta, et võtta arvesse liidu õigusaktide arengut. Neid muudatusi tuleks kohaldada samaaegselt liidu õigusaktides kehtestatud muudatustega ja võttes nõuetekohaselt arvesse lepinguosaliste sisemenetlusi.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab vastu EMP lepingu protokolli nr 32 muudatused (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on sätestada üksikasjalikud tingimused EMP EFTA riikide osalemiseks ELi programmides, et teha vajalikud kohandused, mis tulenevad uue mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmisest, ning võtta arvesse Ühendkuningriigi liidust väljaastumise mõju eelarvele.

               Kavandatava aktiga lisatakse EMP lepingu protokolli nr 32 viis lõiget.

               Artiklit 1 täiendatakse järgmiste sätetega:

               ·säte EMP EFTA riikide finantsosaluse kohta ELi eelarvesse kantud assigneeringutes, mis on mõeldud makseteks programmide lõpetamisega seotud eelarveridadelt pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist. Programmide lõpetamisega seotud eelarveread sisaldavad üksnes 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames allkirjastatud kulukohustuste makseid, mille puhul Ühendkuningriik jätkab oma osa maksmist kuni kõigi kulukohustuste täitmiseni. EMP lepingus ei tehta vahet programmide lõpetamisega seotud eelarveridade ja uute ELi programmide ridade vahel, mistõttu EMP EFTA riigid teeksid ELi eelarvesse vajalikust suuremaid osamakseid. Tuleb meenutada, et varasemate laienemiste puhul rakendati pöördmehhanismi, mille järgi maksid EMP EFTA riigid ELi eelarvesse vajalikust väiksema summa. Seetõttu ei kohaldata pärast protokolli nr 32 muutmist ELi laienemise korral enam seda mehhanismi, mis tähendab, et programmide lõpetamisega seotud eelarveridade puhul oleks proportsionaalsuse suhtarv suurem;

               ·säte taasterahastu „Next Generation EU“ laenude lisamise kohta EMP EFTA riikide poolt programmi „Euroopa horisont“ ja liidu kodanikukaitse mehhanismi rahastamiseks antava panuse arvutamisse, et kajastada nende programmide suuremat eelarvet;

               ·kaks lisasätet, milles selgitatakse, kuidas arvutatakse EMP EFTA riikide osamakse ELi laienemise või liikmesriigi liidust väljaastumise korral.

               Lisatakse uus artikkel 8, et mis käsitleb EMP EFTA riikide rahalise osaluse finantskorda seoses eelarveliste tagatistega. Eelarveliste tagatiste eripära ei võimalda EMP EFTA riigi rahalise osaluse puhul kasutada standardmenetlust, mida kasutatakse kõigi teiste ELi programmide puhul. EMP EFTA riikide rahalist osalust eelarvelistes tagatistes reguleeritakse selle asemel konkreetsete rahalist toetust käsitlevate lepingutega.

               Kavandatav akt muutub lepinguosalistele siduvaks vastavalt lepingu artiklile 104, milles on sätestatud: „Kui ei ole sätestatud teisiti, on käesolevas lepingus nimetatud EMP Ühiskomitee otsused jõustumise järel lepinguosalistele siduvad ja viimased peavad astuma vajalikke samme otsuste rakendamise ja kohaldamise tagamiseks.“ Lisaks on lepingu artiklis 119 sätestatud: „Lisad ja neis nimetatud käesoleva lepingu jaoks kohandatud dokumendid ning protokollid moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.“

               Lepingu artiklis 103 on sätestatud: „Kui kuue kuu jooksul pärast kuupäeva, mil EMP Ühiskomitee võttis vastu otsuse, ei ole teisi lepinguosalisi teavitatud, kohaldatakse EMP Ühiskomitee otsust kuni põhiseadusest tulenevate nõuete täitmiseni ajutiselt, välja arvatud juhul, kui lepinguosaline teatab, et selline ajutine kohaldamine ei ole lubatud. Viimasel juhul, või kui lepinguosaline teatab EMP Ühiskomitee otsuse ratifitseerimata jätmisest, jõustub artikli 102 lõikes 5 nimetatud peatamine ühe kuu möödumisel sellisest teatest, kuid mitte mingil juhul varem, kui sel kuupäeval, mil vastavat EÜ akti ühenduses rakendatakse.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               EMP ühiskomitee otsuste eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.
                  1

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti eesmärgid ja reguleeritavad valdkonnad on finantsreeglid ja finantsabi. Kavandatava õigusakti kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja kumbki neist ei ole võrreldes teisega kõrvalise tähtsusega.

               Seetõttu moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: Euroopa Liidu toimimise leping, eeskätt selle artikkel 122 ja artikli 322 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 122 ja artikli 322 lõige, 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Mõju eelarvele

               Kavandatud õigusaktiga muudetakse EMP EFTA riikidelt ELi assigneeringutele lisatud sihtotstarbelise tulu summa arvutamist, vähendades a) programmide lõpetamisega seotud eelarveridade summade suhtes kohaldatavat EMP EFTA proportsionaalsuse suhtarvu – ilma et see põhjustaks assigneeringute puudumist – ja b) võttes EMP EFTA riikide osamaksu arvutamisel arvesse taasterahastu „Next Generation EU“ laene, suurendades seega EMP EFTA riikide osa selliste programmide rahastamises, milles EMP EFTA riigid osalevad ja mis saavad taasterahastu „Next Generation EU“ laene: programm „Euroopa horisont“ ja liidu kodanikukaitse mehhanism.

               6.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu protokolli nr 32 artikli 82 rakendamise finantskorra kohta, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0351 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 32 (artikli 82 rakendamise finantskorra kohta) muutmisega

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 122 ja artikli 322 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1
                  2
               lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Euroopa Liidu õigusakte on muudetud, eelkõige võeti vastu nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) nr 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu.

               (3)Vastavalt EMP lepingu artiklile 98 võib EMP lepingu artikliga 92 asutatud EMP ühiskomitee võtta vastu otsuseid, millega muudetakse EMP lepingu artikli 82 rakendamise finantskorda käsitlevat protokolli 32 vastavalt lepingu artikli 93 lõikele 2 ning artiklitele 99, 100, 102 ja 103.

               (4)Seetõttu tuleks EMP lepingu protokolli nr 32 sätteid vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 32 (artikli 82 rakendamise finantskorra kohta) muutmise ettepanekute suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.11.2021
            COM(2021) 673 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 32 artikli 82 finantskorra rakendamise kohta

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUSE EELNÕU

               nr […],

               [kuupäev],

               millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 32 artikli 82 finantskorra rakendamise kohta

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu 14. detsembri 2020 aasta määrusega (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks, eraldatakse täiendavat sihtotstarbelist välistulu programmile „Euroopa horisont“ ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismile. EMP lepingu artikli 82 rakendamise finantskorras (EMP lepingu protokoll 32) on asjakohane täpsustada, et EFTA riikide rahalise osaluse arvutamisel tuleks arvutamise alust suurendada nõukogu määruse (EL) 2020/2094 artikli 3 lõike 1 kohaselt eraldatud sihtotstarbelisele välistulule vastavate assigneeringute võrra seoses nende riikide osalemisega kõnealustes programmides.

               (2)EMP lepingu artiklis 82 on sätestatud, et EFTA riikide poolt ELi eelarvesse tehtavate osamaksude suhtarv arvutatakse igal aastal EFTA riikide ja ELi liikmesriikide SKP suhtena, ning kuna 24. jaanuari 2020. aasta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus on sätestatud Ühendkuningriigi jätkuv kohustus panustada ELi eelarvesse proportsionaalselt tema osaga 2014.–2020. aasta finantsraamistiku järgi kulukohustustega seotud vahenditest, on asjakohane, et Ühendkuningriigi SKPd võetakse suhtarvu arvutamisel arvesse nende eelarveridade puhul, mille raames tehakse makseid üksnes 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku alusel võetud kulukohustuste täitmiseks.

               (3)EMP lepingu protokolli nr 32 tuleks seepärast vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Protokolli nr 32 artiklile 1 lisatakse järgmised lõiked:

               „10.
                     EMP lepingu artikli 82 kohase tegevustoetuse arvutamiseks suurendatakse liidu lõplikult vastu võetud eelarvesse kohaldatavateks aastateks programmi „Euroopa horisont“ (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/695) ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/836) rahastamiseks kantud kulukohustuste ja maksete assigneeringuid assigneeringute võrra, mis vastavad nõukogu määruse (EL) 2020/2094 (millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks)
                  1
                artikli 3 lõike 1 kohaselt nendele tegevustele eraldatud sihtotstarbelisele välistulule.

               11.

                     Selleks et arvutada suhtarv nende eelarveridade puhul, millelt tehakse makseid üksnes 2014.–2020. aasta ja sellele eelneva mitmeaastase finantsraamistiku alusel võetud kulukohustuste täitmiseks, on EMP lepingu artikli 82 lõikes 1 määratletud EFTA suhtarv selliste suhtarvude summa, mis saadakse, kui iga EFTA riigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukt jagatakse ELi liikmesriikide, Ühendkuningriigi ja kõnealuse EFTA riigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguproduktide summaga. See suhtarv arvutatakse iga eelarveaasta kohta kõige uuemate statistiliste andmete põhjal vastavalt artiklile 7.

               12.

                     EMP lepingu artikli 82 lõikes 1 määratletud suhtarvu arvutamisel eelarveaastaks, mille jooksul jõustub enne 1. juulit Euroopa Liidu lepingu artiklis 49 osutatud leping uue liikmesriigi ühinemise kohta, hõlmab ELi liikmesriikide turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukt uue liikmesriigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukti, kui EMP ühiskomitee ei ole kokku leppinud teisiti.

               13.

                     EMP lepingu artikli 82 lõikes 1 määratletud suhtarvu arvutamisel eelarveaastaks, mil pärast 1. juulit jõustub Euroopa Liidu lepingu artiklis 50 osutatud leping liikmesriigi väljaastumise kohta, hõlmab ELi liikmesriikide turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukt väljaastuva liikmesriigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukti, kui EMP ühiskomitee ei ole kokku leppinud teisiti.“

               2.
                     Protokolli nr 32 lisatakse järgmine artikkel:

               „Artikkel 8

               Eelarvelistes tagatistes osalemise erieeskirjad

               Finantskorra erisätted, mis reguleerivad EFTA riikide rahalist panust eelarvelistes tagatistes osalemiseks, sealhulgas rahalise osaluse kindlaksmääramise kord, sätestatakse konkreetsetes rahalist toetust käsitlevates lepingutes, mis võivad täiendada käesolevas protokollis sätestatud korda.
                   Rahaline osalus koosneb sissemaksest eelarvelise tagatise osaliseks eraldiseks ja vastava tingimusliku kohustuse võtmisest või teise võimalusena rahalisest sissemaksest eelarvelise tagatise täielikuks eraldisteks, vastavalt konkreetsetes rahalist toetust käsitlevates lepingutes sätestatud tingimustele.“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud
                  2*.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, [...]

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  […]

                     (1)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 23.

                     (2)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.4.2022
            COM(2022) 191 final
            2022/0136(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, seoses ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht seoses ELi-Egiptuse partnerluse prioriteetide kavandatava vastuvõtmisega aastateks 2021–2027.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa – Vahemere piirkonna leping

               Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel allkirjastati 25. juunil 2001 Luxembourgis ja see jõustus 1. juunil 2004
                  1
                (edaspidi „leping“). See assotsiatsioonileping on ELi ja Egiptuse vaheliste kahepoolsete suhete õiguslik alus.

               Lepingu eesmärk on:

               –luua sobiv raamistik poliitiliseks dialoogiks, mis võimaldab arendada lepinguosaliste vahelisi tihedaid poliitilisi suhteid;

               –luua tingimused kaubavahetuse, teenuste ja kapitali kaubanduse järkjärguliseks liberaliseerimiseks;

               –edendada lepinguosaliste vaheliste tasakaalustatud majandus- ja sotsiaalsete suhete arengut dialoogi ja koostöö abil;

               –parandada elu- ja töötingimusi, tootlikkuse kasvu ja finantsstabiilsust;

               –toetada piirkondlikku koostööd, pidades silmas rahumeelse kooseksisteerimise tugevdamist ning majanduslikku ja poliitilist stabiilsust;

               –edendada koostööd muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

               2.2.ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu

               ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu loodi Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikliga 74.

               Assotsiatsiooninõukogul on õigus teha lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel ning anda asjakohaseid soovitusi. Tehtud otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad. Töökorra kohaselt juhivad assotsiatsiooninõukogu tööd 12 kuu kaupa vaheldumisi EL ja Egiptus. Nähakse ette, et assotsiatsiooninõukogu tuleb ministrite tasandil kokku üks kord aastas.

               2.3.ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu kavandatav akt

               ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu võtab IX istungil vastu soovituse ELi-Egiptuse partnerluse prioriteetide kohta aastateks 2021–2027 (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on suunata ELi-Egiptuse partnerlust aastatel 2021–2027 ja selle kohta teavet jagada.

               Läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas,
                  2
                mis võeti vastu 2015. aasta novembris, on sätestatud raamistik, mis piiritleb kahepoolsed suhted partneritega. Need tuleks loetleda poliitilises dokumendis, mida nimetatakse „Partnerluse prioriteetideks“ ja mis on peamine võrdlusalus, mida kasutada partnerriikidega eelolevateks aastateks piiratud arvu sihtprioriteetide kokkuleppimisel. ELi ja Egiptust seob pikaajaline partnerlus. Kahe partneri vaheliste kindlate ja mitmetahuliste suhete edasiseks tugevdamiseks on kindlaks määratud partnerluse prioriteedid, millega toetatakse ELi-Egiptuse assotsieerimislepingu rakendamist.

               „Partnerluse prioriteedid“ kajastavad jagatud huve ja keskenduvad valdkondadele, milles ELi ja Egiptuse koostöö on mõlemale poolele kasulik. ELi ja Egiptuse suhetes aastateks 2021–2027 kindlaks määratud peamised poliitilised prioriteedid on: i) Egiptuse kestlik tänapäevane majandus ja sotsiaalne areng; ii) välispoliitiline partnerlus; iii) stabiilsuse tugevdamine.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetav seisukoht peaks seisnema käesolevale ettepanekule lisatud ELi-Egiptuse partnerluse prioriteetide ettepaneku heakskiitmises.

               ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteedid hõlmavad Euroopa naabruspoliitika jagatud eesmärke, milleks on ühine rahu, heaolu ja stabiilsuse ala. Partnerluse prioriteetide eesmärk on tegeleda ELi ja Egiptuse ees seisvate ühiste mureküsimustega, edendada ühiseid huvisid ning tagada pikaajaline stabiilsus ja mõlema poole kestlik areng. Lisaks on need kooskõlas Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta järeldustes
                  3
                väljendatud sooviga luua ELi strateegilise prioriteedina demokraatlik, stabiilsem, keskkonnahoidlikum ja jõukam lõunanaabrus.

               Partnerluse prioriteetides pööratakse erilist tähelepanu koostöö tugevdamisele, juhindudes ELi Vahemere piirkonna uuest tegevuskavast
                  4
                ja Lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskavast,
                  5
                Euroopa rohelisest kokkuleppest ja nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldustest uuendatud partnerluse kohta lõunanaabrusega,
                  6
                ning COVID-19 pandeemia negatiivse sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele, sealhulgas majanduse keskkonnahoidlikule, digitaalsele, vastupidavale ja kaasavale taastumisele. ELi-Egiptuse assotsiatsioonilepingus on sätestatud koostöö üldine raamistik ja partnerluse prioriteedid. Partnerluse prioriteedid juhinduvad kestliku arengu tegevuskavast aastani 2030,
                  7
                ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ning ühisest pühendumisest demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste austamise universaalsetele väärtustele.

               Partnerluse prioriteedid peaksid aitama kaasa inimeste ootuste täitumisele Vahemere mõlemal kaldal, ennekõike tagades kaasava kestliku arengu, sotsiaalse õigluse, inimväärsed töövõimalused, soodsad majanduslikud väljavaated ja oluliselt paremad elutingimused. Nende eesmärkide põhiaspektideks on kaasav majanduskasv, mida toetavad innovatsioon, tulemuslik ja kaasav valitsemine, mille aluseks on õigusriik, inimõigused ja põhivabadused, sealhulgas sotsiaalsed ja tööõigused, naiste mõjuvõimu suurendamine soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ning lapse õigused. Samuti arvestatakse prioriteetides ELi ja Egiptuse vastavate rollidega, mida nad täidavad rahvusvahelisel areenil, eesmärgiga edendada nii nendevahelist kahepoolset koostööd kui ka piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd. ELi ja Egiptuse vahelise ühenduvuse parandamine, pöörates erilist tähelepanu arukale liikuvusele, automatiseeritud ja elektroonilisele liikuvusele, digipöördele ja keskkonnahoidlikule majandusele, on oluline, et pakkuda selles kontekstis uusi koostöövõimalusi. Partnerluse prioriteetide saavutamisele aitab kaasa Vahemere piirkonna uue tegevuskava majandus- ja investeerimiskava juhtalgatuste rakendamine, sealhulgas Euroopa tiimi algatuste kaudu. Need moodustavad olulise osa ELi ja Egiptuse vahelisest koostööst ning aitavad kaitsta Vahemere piirkonna ühiseid huve ja kaupu.

               ELi-Egiptuse partnerluse prioriteedid koostati pärast põhjalikku konsulteerimist komisjoni asjaomaste talituste ja ELi liikmesriikide esindajatega nõukogu Magribi ja Mašriki töörühmas ning Egiptuse välisministeeriumiga peetud läbirääkimisi.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  8
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu on organ, mis loodi lepinguga ehk Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, mis allkirjastati 25. juunil 2001 ja jõustus 1. juunil 2004.

               Akt, mille ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt võib otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide sisu ning eelkõige arengukoostöö poliitikat Egiptuse suhtes. Seda seetõttu, et ELi-Egiptuse partnerluse prioriteedid suunavad edasisi ELi ja Egiptuse vahelisi suhteid ning annavad nende kohta teavet, sealhulgas ajavahemikul 2021–2027 uue naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi raames arengukoostööks antava abi kavandamisel. Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks ja teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, s.t peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti eesmärk ja sisu on assotsiatsioonilepingu ja Euroopa naabruspoliitika raames kolmanda riigiga tehtav koostöö. Üldjoontes oli kavas võtta meetmeid kõigis assotsiatsioonilepinguga hõlmatud valdkondades ning meetmete eesmärk on veelgi paremini rakendada ja süvendada lepinguosaliste vahelist assotsiatsiooni. Sellest tulenevalt tuleb vaidlustatud otsuse valdkonna kindlaksmääramisel lähtuda assotsiatsioonilepingust kui tervikust. Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 217.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu aktiga muudetakse varasemaid ELi-Egiptuse partnerluse prioriteete, mis võeti vastu ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogus 25. juulil 2017,
                  9
                on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2022/0136 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, seoses ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (edaspidi „leping“) allkirjastati 25. juunil 2001 ja see jõustus 1. juunil 2004
                  10
               .

               (2)Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 76 kohaselt võib assotsiatsiooninõukogu teha lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid ning anda asjakohaseid soovitusi. ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu võtab oma IX istungil vastu soovituse ELi-Egiptuse partnerluse prioriteetide kohta.

               (3)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht, kuna see on õigusliku toimega akt.

               (4)Kavandatava akti eesmärk on suunata ELi-Egiptuse partnerlust aastatel 2021–2027 ja selle kohta teavet jagada. ELi ja Egiptust seob pikaajaline partnerlus. Kahe partneri vaheliste kindlate ja mitmetahuliste suhete edasiseks tugevdamiseks on kindlaks määratud partnerluse prioriteedid, millega toetatakse ELi-Egiptuse assotsieerimislepingu rakendamist.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu IX istungil võetav seisukoht põhineb ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu soovituse ettepanekul, millega võetakse vastu käesolevale otsusele lisatud ELi-Egiptuse partnerluse prioriteedid.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, ELT L 304, 30.9.2004

                     (2)

                        Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine (SWD(2015) 500)

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final

                     (5)

                        SWD(2021) 23 final

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (7)

                     ÜRO resolutsioon 70/1 „Muudame oma maailma:

                     Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030

                     (8)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (9)

                        ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu 25. juuli 2017. aasta soovitus nr 1/2017, millega lepitakse kokku ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetides, ELT L 255/26, 3.10.2017.

                     (10)

                        Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, ELT L 304, 30.9.2004.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.4.2022
            COM(2022) 191 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, seoses ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide vastuvõtmisega

               LISA

               ELi-EGIPTUSE 9. ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU PP/KK/2022 SOOVITUS nr 1, millega lepitakse kokku ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetides

               ELi-EGIPTUSE ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmiti 25. juunil 2001 ja see jõustus 1. juunil 2004.

               (2)Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikliga 76 antakse assotsiatsiooninõukogule õigus teha lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid ja esitada sellekohaseid soovitusi.

               (3)Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 86 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise.

               (4)Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena tehti ettepanek alustada partneritega tehtava koostöö uut etappi, mis tekitaks mõlemal poolel suuremat isevastutuse tunnet.

               (5)EL ja Egiptus on leppinud kokku tugevdada oma partnerlust, leppides kokku prioriteetides aastateks 2021–2027 eesmärgiga tegeleda ELi ja Egiptuse ees seisvate ühiste mureküsimustega ning edendada ühiseid huvisid.

               (6)Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu osapooled on leppinud kokku „ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide“ teksti, mis toetab Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu rakendamist, keskendudes koostööle ühiste huvide valdkonnas,

               SOOVITAB JÄRGMIST:

               Artikkel 1

               Assotsiatsiooninõukogu soovitab pooltel rakendada lisas esitatud ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteete.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteedid asendavad ELi-Egiptuse partnerluse prioriteete, mille rakendamist assotsiatsiooninõukogu soovitas oma 25. juuli 2017. aasta soovituses nr 1/2017.

               Artikkel 3

               Käesolev soovitus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [koht], [päev kuu aasta]

               Assotsiatsiooninõukogu nimel

               eesistuja

               ***

               ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteedid aastateks 2021–2027

               I. Sissejuhatus

               Kõnealuste partnerluse prioriteetide eesmärk on tegeleda ELi ja Egiptuse ees seisvate ühiste mureküsimustega, edendada ühiseid huvisid, tagada pikaajaline stabiilsus ja kestlik areng Vahemere mõlemal kaldal, tugevdada koostööd ja kasutada ära suhete kasutamata potentsiaal. Prioriteetides pööratakse erilist tähelepanu koostöö tugevdamisele, juhindudes Egiptuse kestliku arengu strateegiast („Sustainable Development Strategy – Vision 2030“) ning ELi Vahemere piirkonna uues tegevuskavas
                  1
                kirjeldatud Euroopa naabruspoliitikast ja Lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskavast,
                  2
                Euroopa rohelisest kokkuleppest ning nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldustest uuendatud partnerluse kohta lõunanaabrusega,
                  3
                ning COVID-19 pandeemia negatiivse sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele, sealhulgas majanduse keskkonnahoidlikule, digitaalsele, vastupidavale ja kaasavale taastumisele. ELi-Egiptuse assotsieerimislepingus on sätestatud koostöö üldine raamistik ja partnerluse prioriteedid. Partnerluse prioriteedid juhinduvad kestliku arengu tegevuskavast aastani 2030,
                  4
                ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ning ühisest pühendumisest demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste austamise universaalsetele väärtustele. Lisaks on need kooskõlas Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta järeldustes
                  5
                väljendatud sooviga luua ELi strateegilise prioriteedina demokraatlik, stabiilsem, keskkonnahoidlikum ja jõukam lõunanaabrus.

               II. Prioriteedid

               Partnerluse prioriteedid peaksid aitama kaasa inimeste ootuste täitumisele Vahemere mõlemal kaldal, ennekõike tagades kaasava kestliku arengu, sotsiaalse õigluse, inimväärsed töövõimalused, soodsad majanduslikud väljavaated ja oluliselt paremad elutingimused. Nende eesmärkide põhiaspektideks on kaasav majanduskasv, mida toetavad innovatsioon, tulemuslik ja kaasav valitsemine, mille aluseks on õigusriik, inimõigused ja põhivabadused, sealhulgas sotsiaalsed ja tööõigused, naiste mõjuvõimu suurendamine soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ning lapse õigused. Samuti arvestatakse prioriteetides ELi ja Egiptuse vastavate rollidega, mida nad täidavad rahvusvahelisel areenil, eesmärgiga edendada nii nendevahelist kahepoolset koostööd kui ka piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd. ELi ja Egiptuse vahelise ühenduvuse parandamine, pöörates erilist tähelepanu arukale liikuvusele, automatiseeritud ja elektroonilisele liikuvusele, digipöördele ja keskkonnahoidlikule majandusele, on oluline, et pakkuda selles kontekstis uusi koostöövõimalusi. Partnerluse prioriteetide saavutamisele aitab kaasa Vahemere piirkonna uue tegevuskava majandus- ja investeerimiskava juhtalgatuste rakendamine sealhulgas Euroopa tiimi algatuste kaudu. Need moodustavad olulise osa ELi ja Egiptuse vahelisest koostööst ning aitavad kaitsta Vahemere piirkonna ühiseid huve ja kaupu.

               COVID-19 pandeemia on tekitanud raskusi riiklikele tervishoiusüsteemidele ning avaldanud sügavat mõju majandusele ja ühiskonnale. EL ja Egiptus teevad tihedat koostööd pikaajalise sotsiaal-majandusliku taastamise ja kestliku arengu valdkonnas. Mõlema poole eesmärk on maksimeerida COVID-19 järgse majanduse taastamise kasu ja leevendada võimalikke tagajärgi.

               Seega juhindutakse partnerlussuhtes järgmistest üldprioriteetidest:

               1. Egiptuse kestlik tänapäevane majandus ja sotsiaalne areng

               EL ja Egiptus kui olulised partnerid teevad koostööd Egiptuse kestliku arengu strateegias („Sustainable Development Strategy – Vision 2030“) sätestatud sotsiaal-majanduslike eesmärkide saavutamise nimel, pöörates erilist tähelepanu kestliku arengu vajadustele.

               a)Vastupidavuse suurendamine, heaolu loomine ning digi- ja rohepöörde toetamine

               Egiptus on seadnud kindlaks eesmärgiks saavutada pikaajaline sotsiaal-majanduslik kestlikkus, muu hulgas luues toetavama keskkonna kaasavale majanduskasvule ja inimväärsete ja tootlike töökohtade loomisele, ennekõike noorte ja naiste jaoks, sealhulgas õhutades mitteametliku sektori majandusse integreerimist. Pikaajalise majandusliku kestlikkuse eesmärgil hõlmab see meetmeid, mis suudavad suurendada eelarvepoliitilist manööverdamisruumi, et rakendada paremini kestliku arengu strateegiat, edendada toetuste ja maksustamise reforme, tugevdades selleks erasektori rolli ja parandades ärikliimat rohkemate välismaiste otseinvesteeringute ligitõmbamiseks, sealhulgas avatuma ja kestlikuma kaubanduspoliitika kaudu, toetades kõige olulisemaid taristuprojekte, nagu tõhusa, usaldusväärse ja kestliku transpordisüsteemi väljakujundamine. Arvestades väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKEd“) loomise olulisust kestliku ja kaasava majanduskasvu seisukohast, on kõnealusel sektoril ELi ja Egiptuse koostöös jätkuvalt keskne roll. Lisaks toetab EL jõupingutusi, mida Egiptus teeb avaliku halduse reformi ja hea valitsemistava edendamiseks, muu hulgas kvaliteetse statistika edendamise ning digitaalse revolutsiooni ja sellega seonduva uue äri- ja ühiskonnamudeli arvessevõtmise kaudu.

               ELil on jätkuvalt oluline roll ettevõtluskeskkonna ja kestliku majanduskasvu toetamisel, sealhulgas konkreetsete juhtalgatuste kaudu sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu: säästvate transpordiliikide ja ühistransporditaristu arendamine ning Egiptuse elektromobiilsusele ülemineku toetamine. Kooskõlas Egiptuse kestliku arengu strateegia 2030 elluviimisega laiendab EL oma toetust rohepöördele Egiptuses, sealhulgas põllumajandus- ja veesektori kestlikule arengule. Sellega seoses toetab EL ka digitaristu tõhustamist ja eelkõige üldist juurdepääsu tõhustatud, taskukohastele ja turvalistele võrkudele, samuti teadlikkuse suurendamist ning küberohtude kohta teabe ja teadmiste vahetamist.

               Tunnistades teadusuuringute ja innovatsiooni tähtsust ühiskonna arengus, jätkavad EL ja Egiptus valdkondadevahelist koostööd teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning digitehnoloogia, sealhulgas tehisintellekti ja küberturvalisuse edendamisel, kaitstes samal ajal õigust eraelu puutumatusele. Sellega seoses rõhutasid Egiptus ja EL oma huvi hoogustada koostööd mitmes asjaomases teadusuuringute ja kõrghariduse harus, sealhulgas programmide „Euroopa horisont“, „Erasmus+“, PRIMA ning Vahemere Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni piirkondliku platvormi raames.

               Arvestades Egiptuse hindamatut ja mitmekesist pärandit ning kultuuri- ja turismisektori märkimisväärset osa riigi majandusarengus, sisemajanduse koguproduktis (SKP), tööhõives, välisvaluutareservides ja ühiskonnas üldiselt, pööratakse erilist tähelepanu seosele kultuuri, kultuuripärandi säilitamise ja majandusarengu vahel. EL ja Egiptus teevad koostööd muu hulgas nii materiaalse kui ka mittemateriaalse kultuuripärandi kaitsmis- ja säilitamisviiside kindlaksmääramisel ning esitavad ettepanekuid asjakohaste ühiste koostöömeetmete kohta selles valdkonnas. EL ja Egiptus teevad koostööd, et suurendada võimalusi, kuidas leevendada Egiptuse turismisektorile COVID-19 pandeemiast tekkinud negatiivset mõju.

               b) Kaubandus ja investeeringud

               EL ja Egiptus on olulised kaubanduspartnerid. Pooled määravad ühiselt kindlaks sobivad lähenemisviisid, kuidas tugevdada kahepoolseid kaubandus- ja investeerimissuhteid, parandada konkurentsivõimet ning tagada kaupade ja teenuste juurdepääs teineteise turgudele kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade ja ELi-Egiptuse assotsiatsioonilepinguga ning Egiptuse edasise integreerimisega piirkondlikesse ja ülemaailmsetesse väärtusahelatesse.

               EL ja Egiptus teevad tihedat koostööd, et esitada ühised praktilised ettepanekud, kuidas aidata Egiptusel suurendada konkurentsivõimet ja turu läbipaistvust, tugevdada olemasolevaid kaubandus- ja investeerimissuhteid ning tagada ELi-Egiptuse assotsiatsioonilepingu kaubandust ja konkurentsi käsitlevate sätete täielik järgimine ning lepingu rakendamine viisil, mis võimaldab selle potentsiaali täielikult ära kasutada. Tarbijate tervise ja ohutuse paremaks kaitsmiseks toetab EL kestlike toidusüsteemide ümberkujundamist ning tulemuslike tarbijaohutuse raamistike väljatöötamist, võttes arvesse WTO eeskirju, rahvusvaheliselt kokkulepitud sanitaar- ja fütosanitaarstandardeid ning asjaomaseid ELi eeskirju ja põhimõtteid. Mõlemad pooled teevad tihedat koostööd Euroopa investeeringute ligimeelitamiseks ja suurendamiseks, eelkõige luues soodsa investeerimiskeskkonna, ning kaaluvad selliseid võimalusi nagu Suessi kanali majandusvöönd, avatum ja kestlikum kaubanduspoliitika ning õigusraamistiku tõhustamine.

               EL toetab Egiptuse poliitikat e-kaubanduse, digikaubanduse ja konkurentsi reguleerimise edendamisel ning riigi investeerimispotentsiaali suurendamisel, parandades ärikliimat ning arendades Egiptuse rohelise info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) strateegiat.

               c) Sotsiaalne areng ja sotsiaalne õiglus

               EL toetab Egiptuse püüdlusi edendada ja reformida sotsiaalset arengut ja sotsiaalset õiglust ning sisukat ja kaasavat sotsiaaldialoogi ning tegeleda elanikkonna kiire kasvuga seotud sotsiaalsete ja demograafiliste probleemidega, sealhulgas veepuuduse ja toiduga kindlustatusega seotud haavatavusega. See hõlmab riigi inimressursside arendamist, eelkõige noorte, naiste ja laste osas. EL toetab Egiptuse jõupingutusi edendada Egiptuses haavatavas olukorras olevate isikute majanduslikku ja sotsiaalset kaitset, eelkõige isikute puhul, kes puutuvad kokku majandusreformide võimaliku negatiivse mõjuga ja väliste šokkide, näiteks COVID-19 pandeemia tagajärgedega terviklike sotsiaalsete turvavõrgustike ja sihipäraste sotsiaalkaitseprogrammide kaudu, mis on kooskõlas inimväärse elu algatuse (Haya Karima) ning Takafuli ja Karama programmidega. Erilist tähelepanu pööratakse naiste mõjuvõimu suurendamise edendamisele ning naiste ja tütarlaste rollile ühiskonnas ja majanduses, nagu on kavandatud naiste mõjuvõimu suurendamise riiklikus strateegias aastani 2030. Lisaks jätkavad EL ja Egiptus maapiirkondade ja linnade sotsiaal-majandusliku kaasava arengu edendamist, samuti põhiteenuste osutamise parandamist, kaasaegse kvaliteetse hariduse toetamist, muu hulgas selleks, et tagada seos tööturu nõudmistega, parandades elanikkonna digioskusi ja kirjaoskust, tehnilist ja kutseõpet ning tervishoiusüsteeme.

               EL ja Egiptus teevad koostööd tervishoiusektoris, et vähendada COVID-19 pandeemiast tulenevat survet tervishoiuteenustele, ning vaktsiinide osas, et toetada Egiptuse püüdlusi saada piirkondlikuks tootmis- ja ekspordikeskuseks, mille toodang suunatakse Aafrikasse ja Lähis-Idasse. EL jagab oma kogemusi üldise tervisekindlustuse kehtestamise ja parema tervishoiuteenuse pakkumise alal.

               d) Energia, keskkond ja kliimameetmed

               EL ja Egiptus teevad koostööd energiaallikate mitmekesistamisel ja üleminekul vähese heitega majandusele, pöörates erilist tähelepanu taastuvatele energiaallikatele, energiatõhususe meetmetele ning järkjärgulisele üleminekule vähese CO2-heitega ja säästvatele transpordiliikidele maismaal, meretranspordis ja tsiviillennunduses. Egiptuse valitsuse taotluse alusel toetab EL riigi jõupingutusi ajakohastada integreeritud energiastrateegiat, mille eesmärk on rahuldada riigi vajadused kestliku arengu seisukohast ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet. ELi ja Egiptuse vahelise energia- ja kliimadialoogi tugevdamine aitab kindlaks määrata peamised koostöövaldkonnad. See võib hõlmata Egiptuse jõupingutuste toetamist teel piirkonna energiakeskuseks, keskendudes taastuvenergiale, jätkuvat koostööd Ida-Vahemere gaasifoorumi raames ning vastastikku kasulike energiaprojektide, sealhulgas Egiptuse ja ELi vaheliste ühendusprojektide rakendamist.

               EL ja Egiptus teevad koostööd ka ühiste teadusuuringute, kogemuste ja parimate tavade jagamise, tehnosiirde ning allpiirkondliku (Vahemere-äärsete riikide) koostöö edendamise valdkonnas, võttes nõuetekohaselt arvesse Vahemere mereökosüsteemide säilitamist.

               EL ja Egiptus tõhustavad koostööd ökoturismi kontseptsiooni edendamiseks, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks Egiptuses ja Vahemeres, eelkõige looduskaitsealade majandamisel ja kahjustatud loodusvarade taastamisel.

               EL ja Egiptus teevad koostööd kliima- ja keskkonnameetmete edendamisel, et saavutada kestlik areng kooskõlas oma kohustustega, mis tulenevad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist, Pariisi kokkuleppest ja Glasgow kliimaotsustest. EL toetab Egiptuse riiklikult kindlaksmääratud panuste rakendamist kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise valdkonnas, sealhulgas kliimameetmete rahastamise kaudu. Lisaks sellele teevad EL ja Egiptus koostööd, et saavutada eesmärgid, mis on muu hulgas määratletud kestliku arengu tegevuskavas 2030 ja Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikus.

               EL toetab Egiptuse jõupingutusi rohepöörde edendamisel, keskkonnasäästliku majanduskasvu ja töökohtade loomisel, oma energiaallikate potentsiaali ja kasutamise optimeerimisel, energiaallikate jaotuse edasisel mitmekesistamisel taastuvenergia ja energiatõhususe abil, juhtimise tugevdamisel ning keskkonnasõbralike arengusuundade loomisel.

               EL toetab Egiptust kestliku rahanduse, sealhulgas roheliste võlakirjade edendamisel, keskkonnasäästlikkuse standardite vastuvõtmisel omamaiste investeeringute portfellis ning suutlikkuse suurendamisel toota ja eksportida taastuvenergiat eelkõige elektri ja taastuvallikatest toodetud vesiniku kujul.

               Pidades silmas veepuudusest tulenevat ohtu riiklikul ja piirkondlikul tasandil, toetab EL Egiptust veevarude majandamisel ning muudes ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu elurikkuse säilitamine, kanalisatsioon, tahkete jäätmete käitlemine, sealhulgas tööstusliku saaste vähendamine, kemikaalid ja ohtlike jäätmete käitlemine ning võitlus kõrbestumise ja mulla degradeerumise vastu. Samuti vaevad Egiptus ja EL ka Vahemere Liidu pakutavaid võimalusi koostööks kliima, keskkonna ja sinise majanduse valdkonnas.

               EL ja Egiptus süvendavad koostööd, et minna üle kestlikele toidusüsteemidele, sealhulgas põllumajanduse ja kalanduse säästvale majandamisele ning looduslike tootmistegurite säilitamisele eesmärgiga suurendada toiduga kindlustatust.

               2. Välispoliitiline partnerlus

               a) Stabiilsuse tagamine ühistes naaberriikides ja kaugemalgi

               Poliitilise stabiilsuse ja kestliku arengu üks põhilisi takistusi on konfliktid ja kriisid Vahemere piirkonnas. Inimeste kaitseks ja nende õnnelikuks eluks on määrava tähtsusega ELi ja Egiptuse ühised jõupingutused, et ennetada ja lahendada konflikte, propageerida julgeolekualast koostööd, leevendada konfliktide tagajärgi ja tegeleda nende algpõhjustega. ELi ja Egiptuse partnerlus on Vahemere piirkonna, Lähis-Ida ja Aafrika stabiilsuse ja jõukuse jaoks oluline ning ELi ja Egiptuse vaheline koostöö seab oma sihiks aidata kaasa konfliktide lahendamisele, rahu tagamisele, piirkondliku majandusintegratsiooni süvendamisele ning poliitiliste ja majanduslike probleemide lahendamisele nendes piirkondades.

               Arvestades partnerluse strateegilist suunitlust, on EL ja Egiptus pühendunud välispoliitikaalase koostöö tugevdamisele kahepoolsete, piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide tasandil, eelkõige ÜROs ja mitmepoolsetel foorumitel, sealhulgas Vahemere Liidus ning Araabia Riikide Liigas ja Aafrika Liidus, mille liige Egiptus on. EL ja Egiptus on võtnud kohustuse teha koostööd ka ELi ja lõunapartnerite iga-aastaste ministrite kohtumiste raames, nagu on kavandatud nõukogu järeldustes uuendatud partnerluse kohta lõunanaabruse riikidega – Vahemere piirkonna tegevuskava. Prioriteedid hõlmavad uusi jõupingutusi iisraellaste ja palestiinlaste toetamiseks Lähis-Ida rahuprotsessis lahenduse leidmisel, tuginedes selles kontekstis ELi ja Egiptuse kesksele rollile. Vahemere idaosas tõhustavad Egiptus ning EL ja selle liikmesriigid muu hulgas piirkondlikku koostööd kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga (UNCLOS). Egiptus ja EL teevad koostööd asjaomaste Julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamisel, eelkõige Lähis-Ida rahuprotsessi, Liibüa ning Süüria osas. Lisaks asub Egiptuses Aafrika Liidu konfliktijärgne ülesehitus- ja arenduskeskus ning Araabia Riikide Liiga peakorter, kellega EL jätkab koostöö süvendamist ja laiendamist. Lisaks sellele soovivad EL ja Egiptus teha tihedamat koostööd mitmepoolsel tasandil ning mõlemat poolt mõjutavate suuremate piirkondlike ja rahvusvaheliste probleemide lahendamisel, sealhulgas kliimameetmete valdkonnas.

               Võttes arvesse Egiptuse keskset rolli üleilmses arengus ja tema edasisi eesmärke selles valdkonnas, on üks ELi-Egiptuse koostöö eesmärke laiendada ELi-Egiptuse partnerlust laiemas piirkonnas, sealhulgas Aafrikas, vastastikust huvi pakkuvates valdkondades ning selliste algatuste kaudu nagu Aswani kestliku rahu ja arengu foorum. ELi ja Egiptuse jaoks on esmatähtis saavutada võimalikult kiiresti rahvusvaheline kokkulepe kooskõlas 2015. aasta põhimõtete deklaratsiooni ja rahvusvahelise õigusega Etioopia tammi küsimuses, et kaitsta Egiptuse veega kindlustatust ning edendada rahu ja stabiilsust piirkonnas laiemalt. Läbirääkimiste teel sõlmitud kokkuleppel põhinev rahvusvaheline leping aitab muuta selle vaidluse võimaluseks meelitada ligi välisinvesteeringuid ning suurendada stabiilsust piirkonna riikide ja miljonite inimeste jaoks. EL on valmis toetama Aafrika Liidu juhitavat protsessi koostöös rahvusvaheliste partnerite, sealhulgas ELiga, ning kui see on kõigile osapooltele kasulik ja soovitav, etendama aktiivsemat rolli, tutvustades oma kogemusi ühiste veevarude majandamisel vastavalt rahvusvahelisele õigusele. Lisaks sellele toetavad EL ja Egiptus ettepanekuid arendada piirkondadevahelist koostööd, sealhulgas kolmepoolset koostööd Aafrikas.

               b) Koostöö kriisiohjamisel ja kriisidele reageerimisel

               EL ja Egiptus hoogustavad koostööd ja omavahelist konsulteerimist ning kogemuste vahetamist kriisiohjamise ja -ennetuse valdkonnas nii kahepoolselt kui ka piirkondlikul tasandil, sealhulgas Kairo rahvusvahelise konfliktide lahendamise, rahuvalve ja rahu kindlustamise keskuse (CCCPA) kaudu, et tegeleda sealhulgas COVAXi kaudu konfliktidest, kliimamuutustest, loodusõnnetustest ja epideemiatest tulenevate keerukate probleemidega, mis ohustavad rahu, stabiilsust ja arengut nende ühistes naaberriikides ja kaugemal. Tõhustatakse tööd kliimamuutustele vastupanuvõime ja kliimamuutustega kohanemise valdkonnas, sealhulgas investeeritakse ennetusmeetmetesse ning tugevdatakse koostööd elanikkonnakaitse ja katastroofiohu juhtimise valdkonnas.

                3. Stabiilsuse tugevdamine

               ELi ja Egiptuse ühine eesmärk on stabiilsuse tagamine ühiskonnas ja piirkonnas laiemalt. Tänapäevase demokraatliku riigi nurgakiviks olevad inimõigused, kodaniku-, poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed, töö- ja kultuurilised õigused, mis on sätestatud rahvusvahelistes inimõigustealastes õigusaktides, Euroopa Liidu lepingus ja Egiptuse põhiseaduses kehtestatud demokraatia põhimõtetes, on olulised mõlema poole stabiilsuse tagamiseks. Egiptus ja EL taaskinnitavad oma pühendumust demokraatia, põhivabaduste ja inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste kui kõigi oma kodanike põhiseaduslike õiguste edendamisele kooskõlas mõlema rahvusvaheliste kohustustega, mis on aluseks pikaajalisele stabiilsusele ja julgeolekule. Egiptus astus olulisi samme, lõpetades 2021. aastal erakorralise seisukorra ja koostades Egiptuse riikliku inimõiguste strateegia (2021–2026). Neljale põhivaldkonnale keskenduvas riiklikus strateegias kinnitatakse Egiptuse riiklikku eesmärki teostada riigis stabiilsuse, edu ja kestliku arengu saavutamiseks kõiki kodaniku-, poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi. Sellega seoses pakub EL Egiptusele nimetatud õiguste ja eesmärkide rakendamisel tuge.

               a)Hea valitsemistava ning tänapäevane ja demokraatlik riik

               Egiptus ja EL taaskinnitavad oma pühendumust tagada vastutuskohustus, õigusriigi põhimõte, inimõiguste täielik austamine ja põhivabadused ning täita oma kodanike vajadused. See pühendumus suunab ELi edasist toetust Egiptuse jõupingutustele suurendada riigi institutsioonide suutlikkust avaliku sektori tulemuslikuks reformimiseks, edendades õiguskaitseasutuste suutlikkust tagada kõigi julgeolek. Kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja parimate tavadega tõhustavad EL ja Egiptus koostööd justiitssektori ajakohastamisel ja suutlikkuse suurendamisel, eelkõige kaasaegse tehnoloogia rakendamisel, korruptsiooni, pettuste ja rahapesu vastases võitluses ning kuritegelikul teel saadud tulu tagasinõudmisel. EL ja Egiptus kaaluvad ka õigusalase koostöö arendamist kriminaal- ja tsiviilasjades ning Egiptuse ja ELi õiguskaitseasutuste vaheliste koostöölepingute sõlmimist. EL ja Egiptus teevad samuti koostööd, et tagada isikuandmete kõrgetasemeline kaitse kooskõlas rahvusvaheliste andmekaitsestandarditega.

               ELi ja Egiptuse parlamentide koostöö, sealhulgas parlamendikomiteede ja -gruppide vahelise struktureeritud kogemustevahetuse kaudu, parandab koordineerimist ja edendab vastastikust mõistmist. Samuti toetab EL Egiptuse jõupingutusi avalike teenuste kavandamisel ja osutamisel kõigil tasandeil, tagades veelgi kindlamalt võrdsed majanduslikud, sotsiaalsed ja poliitilised võimalused ning edendades kõigi inimeste sotsiaalset integratsiooni.

               b) Julgeolek ja terrorism

               Julgeolek on mõlema poole ühine eesmärk. Terrorism ja terrorismi soodustav vägivaldne äärmuslus ähvardavad riikide sotsiaalset struktuuri Vahemere mõlemal kaldal. Need kujutavad enesest suurt ohtu meie kodanike turvalisusele ja heaolule. Nende ohtude vastu võitlemine on ELi ja Egiptuse ühine eesmärk ning pooled saavad teha koostööd tervikliku lähenemisviisi kaudu. See lähenemisviis tegeleks inimõigusi ja põhivabadusi täielikult austades terrorismi algpõhjustega, et võidelda edukalt radikaliseerumisega ja seda ennetada ning edendada sotsiaal-majanduslikku arengut. EL ja Egiptus on ühel meelel vajaduses teha koostööd religioonidevahelise dialoogi toetamiseks, et tugevdada inimkonna vendluse põhimõtteid, maksimeerida rahukultuuri ühiseid aluseid, mõistes samal ajal hukka inimestevahelise vägivalla, ning edendada usulist sallivust ja kaitsta usu- ja veendumusvabadust. EL ja Egiptus on jätkuvalt pühendunud koostööle võitluses äärmusluse ning igasuguse diskrimineerimise, sealhulgas islamofoobia, rassismi ja ksenofoobiaga.

               EL ja Egiptus tõhustavad operatiivkoostööd valdkondades, mis on seotud julgeoleku ja terrorismivastase võitlusega, sealhulgas lennundusjulgestuse ja julgeolekualase kaitsega, samuti suutlikkusega ennetada rahvusvahelist organiseeritud kuritegevust, nagu rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine, inimkaubandus, sealhulgas lastega kaubitsemine, kultuuriväärtustega kaubitsemine ja ebaseaduslikult kaubitsetud kultuuriväärtuste tagastamine kooskõlas rahvusvahelise õigusega, ebaseaduslik uimastikaubandus, terrorismi rahastamine ja rahapesu, ning nende vastu võidelda.

               Mõlemad pooled on nõustunud hoogustama koostööd väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevuskava rakendamisel, sealhulgas kogemuste vahetamise, koolituste ja muude suutlikkust arendavate meetmetega.

               c) Ränne ja liikuvus

               EL ja Egiptus rõhutavad koostöö jätkamise olulisust, et tegeleda ühiselt tõhusal ja tulemuslikul viisil ebaseadusliku rände probleemidega ning rände ja liikuvuse kõigi muude aspektidega, sealhulgas seadusliku rändega, kooskõlas ELi ja liikmesriikide pädevusega ulatuslike, kohandatud ja vastastikku kasulike partnerluste kaudu ning Valletta tippkohtumise poliitilise deklaratsiooni ja Valletta ühise tegevuskava vaimus, ning võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist uue rände- ja varjupaigaleppe
                  6
                kohta.

               EL toetab jätkuvalt Egiptuse valitsuse jõupingutusi, et tugevdada rände- ja varjupaigaküsimuste juhtimise raamistikku ning mobiliseerida õigeaegselt rahalisi vahendeid asjaomastest instrumentidest. Tundes heameelt Egiptuse positiivsete tulemuste üle ebaseaduslike rändevoogude käsitlemisel, jätkab EL neile tuginedes Egiptuse jõupingutuste toetamist ebaseadusliku rände ennetamisel ja selle vastu võitlemisel, piirihalduse tugevdamisel ning inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemisel, sealhulgas inimkaubanduse ohvrite tuvastamisel ja abistamisel.

               EL ja Egiptus on pühendunud rändajate, varjupaigataotlejate ja pagulaste õiguste kaitsmisele, austades täielikult inimõigusi ja pagulasõigust. EL püüab toetada ja tugevdada Egiptuse suutlikkust neid õigusi kaitsta, pakkuda sealhulgas pagulastele, rändajatele ja varjupaigataotlejatele kaitset kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ning juurdepääsu sellistele põhiteenustele nagu tervishoid ja haridus. EL püüab tõhustada koostööd Egiptusega vabatahtliku ümberasustamise valdkonnas. EL ja Egiptus edendavad ja hõlbustavad koostööd tuvastamise, tagasipöördumise, sealhulgas toetatud vabatahtliku tagasipöördumise, tagasivõtmise ja ebaseaduslike rändajate nende päritoluriiki kestliku taasintegreerimise valdkonnas. EL ja Egiptus uurivad koostöövaldkondi piirihalduse valdkonnas.

               See käib käsikäes koostööga ebaseadusliku rände ja kolmandatest riikidest tuleneva sundrände algpõhjustega tegelemisel ja nende vastu võitlemisel, eelkõige konfliktide ja ebastabiilsuse, arengu mahajäämuse, vaesuse ja töötusega tegelemisel, samuti kliimamuutuste ja põua negatiivsete mõjude kõrvaldamisel. See põhineb muu hulgas sotsiaal-majanduslike võimaluste loomisel ning tähendab eelkõige paremaid väljavaateid noorte jaoks töökohtade loomise algatuste kaudu COVID-19 kriisist taastumise kontekstis.

               Inimeste nõuetekohane, ohutu, korrapärane ja vastutustundlik liikuvus, sealhulgas hariduslikel eesmärkidel, vältides samal ajal ajude äravoolu, võib aidata kaasa oskuste ja teadmiste arendamisele, mis omakorda võib aidata kaasa Egiptuse arengule. Samuti ehitab see püsivaid sildu ELi ja Egiptuse kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu vahel kooskõlas ELi ja liikmesriikide pädevustega.

               III. Koostööpõhimõtted

               Inimteguri ja inimestevaheliste kontaktide edendamine tihendab sidemeid ja seega tugevdab partnerlust ELi ja Egiptuse vahel. Partnerluse prioriteetide üks oluline aspekt on vastastikune vastutus eurooplaste ja egiptlaste ees.

               Samuti tuleks ühishuvi pakkuvaid probleeme käsitleda tihedama piirkondliku ja allpiirkondliku (lõuna-lõuna-suunalise) koostöö kaudu. Sellega seoses teevad EL ja Egiptus koostööd Vahemere Liidu raames ja Anna Lindhi sihtasutuse kaudu, ennekõike kultuuridevahelise dialoogi vallas.

               Dialoogi pidamise kultuur on osutunud väärtuslikuks vahendiks, et saavutada vastastikune lugupidamine. Väga oluline on süvendada dialoogi sellistes küsimustes nagu demokraatia, inimõigused, sotsiaal-majanduslik areng, kaubandus, investeeringud ning ühist huvi pakkuvad piirkondlikud ja rahvusvahelised küsimused. Samuti võimaldab dialoog partnerlust põhjendada ning hinnata selle ulatust ja sellega saavutatut.

               Kooskõlas Egiptuse valitsuse prioriteetidega on partnerluse prioriteetide keskne küsimus keskendumine noortele, kellest sõltub meie ühiskondade pikaajaline stabiilsus, ja naistele. Keskne eesmärk on neid võimestada ning anda neile seaduslikud ja praktilised vahendid, et nad saaksid aktiivse oma riigi majanduses ja valitsemises osalemisega täita neile õigusega kuuluvat rolli ühiskonnas. EL ja Egiptus vahetavad ka edaspidi kogemusi naistevastase diskrimineerimise ja vägivallaga võitlemise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise, samuti kaasatuse edendamise ja noortele võimaluste andmise vallas.

               EL ja Egiptus on seisukohal, et kodanikuühiskond aitab oluliselt ja suuresti kaasa nendevahelise partnerluse prioriteetide rakendamisele ning tänapäevase, demokraatliku riigi läbipaistvale ja kaasavale valitsemisele ning võib toetada Egiptuse kestliku arengu protsessi. Nad töötavad koos kodanikuühiskonnaga, et aidata kooskõlas Egiptuse põhiseaduse ja mõlema poole asjaomaste õigusaktidega tõhusalt kaasa majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse arengu protsessile.

               IV. Kokkuvõte

               EL ja Egiptus määratlesid ühise vastutuse vaimus üheskoos partnerluse prioriteedid. Kooskõlas Vahemere piirkonna tegevuskava ja nõukogu järelduste läbivaatamisega on 2024. aastaks ette nähtud vahehindamine, mille käigus hinnatakse partnerluse prioriteetide mõju ja vajaduse korral kohandatakse neid prioriteete. Assotsiatsioonikomitee ja assotsiatsiooninõukogu on jätkuvalt peamised organid, kes viivad kord aastas läbi partnerluse prioriteetide rakendamise üldhindamise.

                     (1)

                        JOIN(2021) 2 final

                     (2)

                        SWD(2021) 23 final

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (4)

                     ÜRO resolutsioon 70/1 „Muudame oma maailma:

                     Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030

                     (5)

                     https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf

                     (6)

                        COM(2020) 609 final


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.2.2021
            COM(2021) 63 final
            2021/0033(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi neljandal istungil seoses kavatsusega võtta vastu otsused, millega muudetakse kooskõlas kõnealuse konventsiooni artikli 4 lõikega 8 ja artikli 5 lõikega 10 konventsiooni A ja B lisa, mis käsitlevad elavhõbedat sisaldavaid tooteid ja tootmisprotsesse, milles kasutatakse elavhõbedat või selle ühendeid

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni (edaspidi „konventsioon“) osaliste konverentsi neljandal istungil võetav seisukoht seoses konventsiooni A ja B lisa muutmise otsuste kavandatud vastuvõtmisega. Neis lisades on esitatud loetelud elavhõbedat sisaldavatest toodetest ja tootmisprotsessidest, milles kasutatakse elavhõbedat või selle ühendeid (edaspidi „elavhõbedaga seotud protsessid“), mille puhul on kehtestatud kas järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevad või elavhõbeda kasutamist reguleerivad
                  1
                sätted.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Minamata elavhõbedakonventsioon

               Konventsioon on peamine rahvusvaheline õigusraamistik, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda elavhõbeda ja selle ühendite inimtekkelise heite laskmise eest õhku, vette ja pinnasesse. Selles käsitletakse elavhõbeda kogu olelusringi alates elavhõbedamaagi kaevandamisest kuni elavhõbedajäätmete kõrvaldamiseni.

               Konventsioon jõustus 16. augustil 2017.

               Euroopa Liit (edaspidi „liit“) on konventsiooni
                  2
                osaline, nagu ka enamik liikmesriike
                  3
               .

               Vastavalt konventsiooni artikli 4 lõikele 1 ei tohi A lisa I osas loetletud elavhõbedat sisaldavaid tooteid (nt teatavaid kompaktluminofoorlampe) pärast selles osas sätestatud järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevi enam valmistada, importida ega eksportida.

               Vastavalt artikli 4 lõikele 3 võtavad osalised meetmeid, et reguleerida elavhõbeda kasutamist A lisa II osas loetletud elavhõbedat sisaldavate toodete puhul.

               Vastavalt artikli 5 lõikele 2 tuleb lõpetada elavhõbeda ja selle ühendite kasutamine B lisa I osas loetletud elavhõbedaga seotud protsessides (nt kloorleeliste tootmine) selles osas sätestatud järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevadeks.

               Artikli 5 lõike 3 kohaselt võtavad osalised meetmeid, et reguleerida elavhõbeda kasutamist B lisa II osas loetletud elavhõbedaga seotud protsessides, sealhulgas üleminekuks elavhõbedavabadele protsessidele, kui see on majanduslikult ja tehniliselt teostatav.

               Kooskõlas artikli 4 lõigetega 4, 7 ja 8 ning artikli 5 lõigetega 5, 9 ja 10 vaadatakse A ja B lisa 16. augustiks 2022 läbi, võttes arvesse osaliste
                  4
                muudatusettepanekuid ning teavet, mis on edastatud elavhõbedat sisaldavate toodete ning olemasolevate tehniliselt ja majanduslikult teostatavate elavhõbedavabade asendustoodete kohta, pidades samas silmas keskkonna ja inimeste tervisega seotud riske ja kasu.

               Artiklites 26 ja 27 on sätestatud põhieeskirjad, mis käsitlevad muu hulgas konventsiooni lisade muutmise ettepanekute esitamist osaliste poolt ning muudetud lisade vastuvõtmist ja jõustumist. Konventsiooni sekretariaat peab edastama lisade muutmise ettepanekud kõikidele osalistele vähemalt kuus kuud enne konventsiooniosaliste konverentsi, kus need esitatakse vastuvõtmiseks, st antud juhul hiljemalt 1. mail 2021. Kavandatud muudetud lisad võetakse vastu kooskõlas hääletuskorraga, mis on sätestatud artikli 26 lõikes 3 ja kodukorda käsitlevas otsuses MC-1/1, mis võeti vastu konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil (24.–29. september 2017)
                  5
               .

               Lisa muudatus jõustub kõigi osaliste suhtes aasta pärast seda, kui konventsiooni hoiulevõtja on teatanud muudatuse vastuvõtmisest, välja arvatud nende osaliste puhul, kes on esitanud artikli 30 lõike 5 kohase avalduse. Kuna liit ei ole sellist avaldust esitanud, kohaldatakse tema suhtes muudetud või uute lisade jõustumise üldeeskirja.

               2.2.Konventsiooniosaliste konverents

               Konventsiooniosaliste konverents täidab talle konventsiooniga määratud ülesandeid. Selleks arutab ja võtab konventsiooniosaliste konverents muu hulgas mis tahes meetmeid, mis võivad olla vajalikud konventsiooni eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas võtab vastu asjakohased suunised.

               Vastavalt konventsiooni artiklile 28 ja eespool nimetatud otsusele MC-1/1 on igal osalisel üks hääl. Liidu kui piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni häälte arv liidu pädevusse kuuluvates küsimustes vastab siiski konventsiooniga ühinenud liikmesriikide arvule. Liit ei kasuta oma hääleõigust, kui seda kasutab tema mis tahes liikmesriik, ja vastupidi.

               2.3.Konventsiooniosaliste konverentsi kavandatavad aktid

               Konventsiooniosaliste konverentsi kolmandal istungil (25.–29. november 2019) võeti vastu otsus MC-3/1,
                  6
                millega loodi tehnilistest ekspertidest koosnev ajutine töörühm, et jätkata istungitevahelisel ajal kuni neljanda istungini arutelu elavhõbedat sisaldavate toodete ja elavhõbedaga seotud protsesside üle. Sellele töörühmale anti volitus eelkõige täiustada ja korrastada teavet, mida osalised esitavad kooskõlas konventsiooni artikli 4 lõigetega 4 ja 7 ning artikli 5 lõigetega 4 ja 9 kõnealuste toodete ja protsesside elavhõbedavabade asendustoodete ja -protsesside olemasolu, tehnilise ja majandusliku teostatavuse ning keskkonna- ja terviseriskide ja kasu kohta.

               Võttes arvesse ekspertide töö tulemusi, on konventsiooniosaliste konverentsi neljandal istungil kavas võtta sel teemal vastu üks või mitu otsust (edaspidi „kavandatavad aktid“).

               Kavandatavate aktidega muudetakse konventsiooni A lisa, täiendades seda elavhõbedat sisaldavate toodetega, mille puhul on olemas inimeste tervisele ja keskkonnale kasulikud majanduslikult ja tehniliselt teostatavad elavhõbedavabad asendustooted ning mille suhtes kohaldatakse alates kindlaksmääratud järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest valmistamis-, impordi- ja ekspordikeeldu või elavhõbeda kasutamist reguleerivaid meetmeid.

               Kavandatavate aktidega muudetakse ka konventsiooni B lisa, täiendades selle I osa elavhõbedaga seotud protsessidega, mille puhul on olemas inimeste tervisele ja keskkonnale kasulikud majanduslikult ja tehniliselt teostatavad elavhõbedavabad asendusprotsessid, millega loobutakse kindlaksmääratud järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevadeks elavhõbeda kasutamisest.

               Kavandatavate aktidega muudetakse konventsiooni B lisa II osa, tugevdades selle sätteid, millega reguleeritakse elavhõbeda kasutamist vinüülkloriidi monomeeri, naatrium- ja kaaliummetülaadi või -etülaadi (alkoholaadid) ning polüuretaani tootmisel, ja/või lisades muud elavhõbedaga seotud protsessid koos seonduvate elavhõbeda kasutamise nõuetega.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu eesmärk on lõpetada järk-järgult elavhõbeda kasutamine liidu ja üleilmsel tasandil, kui on olemas elujõulised alternatiivid, tehes seda võimalikult kiiresti ja täielikult
                  7
               . Selle eesmärgi saavutamine eeldab eelkõige elavhõbedat sisaldavate toodete järkjärgulist kasutusest kõrvaldamist ning üleminekut elavhõbedaga seotud protsessidelt elavhõbedavabadele protsessidele, kui see on elujõuline, tehniliselt teostatav ning kasulik inimeste tervisele ja keskkonnale.

               Üleilmsel tasandil selle eesmärgini jõudmiseks tehtavad edusammud aitaksid saavutada Euroopa rohelises kokkuleppes
                  8
                sätestatud nullsaaste eesmärki mürgivaba keskkonna saavutamiseks. Need aitaksid ka ellu viia ELi 2020. aasta kestlikkust toetavat kemikaalistrateegiat,
                  9
                milles Euroopa Komisjon on kohustunud säilitama rahvusvahelisel tasandil juhtrolli kemikaalide keskkonnahoidlikul käitlemisel, sealhulgas edendades maailmas ELi standardeid.

               Konventsiooni A lisa (milles on esitatud loetelu elavhõbedat sisaldavatest toodetest, mille suhtes kohaldatakse valmistamis-, impordi- ja ekspordikeeldu või elavhõbeda kasutamist käsitlevaid nõudeid) läbivaatamine

               Liidu nimel võetav seisukoht põhineb järgmisel.

               Elavhõbedat käsitleva määruse (EL) 2017/852 (edaspidi „elavhõbedamäärus“)
                  10
                II lisal, millega on üle võetud konventsiooni A lisa (I osa), on laiem kohaldamisala kui konventsioonil, kuna see hõlmab arvukamaid elavhõbedat sisaldavaid tooteid (nt nööpelemendid).

               Seisukohas, mille liit edastas (2020. aasta märtsis) kooskõlas otsusega MC-3/1,
                  11
                on nimetatud mitut muud elavhõbedat sisaldavat toodet, mille puhul on olemas teostatavad ja kasulikud elavhõbedavabad asendustooted, sealhulgas tooteid, mille laskmine siseturule ja importimine on juba keelatud,
                  12
               /
                  13
                nt vastavalt direktiivile 2011/65/EL
                  14
                ja määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (REACH),
                  15
                kuid mille suhtes valmistamis- ja ekspordikeeldu veel ei kohaldata.

               Sellest tulenevalt pakub A lisa läbivaatamine üleilmsel tasandil mitmeid võimalusi edendada kogu maailmas võrdseid võimalusi ning vähendada elavhõbeda edasist kasutamist ja seonduvat saastet:

               (1)vähendada lõhet kehtivate, rohkem edasi arendatud liidu õigusaktide ja konventsiooni vahel, lisades konventsiooni A lisa I osasse tooted, mis on liidu elavhõbedamääruse II lisas juba loetletud;

               (2)lisada konventsiooni A lisa I osasse tooted, mille suhtes liidu elavhõbedamääruse kohast valmistamis- ja ekspordikeeldu veel ei kohaldata, kuid mida sellegipoolest ei tohi enam lasta liidu turule või mille puhul on käsil õigusaktide muutmine eesmärgiga kehtestada liidu tasandil sarnane keeld. Kui osalised otsustavad lisada konventsiooni A lisa II osasse ühe või mitu toodet (määramata kindlaks nende järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevi), näeb liit sellist poliitikavarianti siiski võimalusena vähendada lõhet konventsiooni ja liidu õigusaktide vahel, tingimusel et selliste toodete jaoks kehtestatakse selged elavhõbeda kasutamist reguleerivad meetmed.

               Kui osalised lepivad konventsiooniosaliste konverentsi neljandal istungil sellistes täiendustes kokku ja liit neid toetab, võtab komisjon kooskõlas elavhõbedamääruse artikliga 20 vastu delegeeritud õigusakti, mille eesmärk on viia määruse II lisa vastavusse konventsiooni muudetud A lisaga.

               Seega on liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsi neljandal istungil võetav seisukoht toetada selliste aktide vastuvõtmist, mille eesmärk on laiendada konventsiooni A lisa kohaldamisala, lisades sellesse elavhõbedat sisaldavad tooted, mille valmistamine ja millega kauplemine on liidu elavhõbedamääruse II lisa kohaselt juba keelatud või mille liidu turule laskmine on juba keelatud või mille puhul on käsil õigusaktide muutmine eesmärgiga kehtestada liidu tasandil sarnane keeld ning mille saab asendada majanduslikult ja tehniliselt teostatavate ning keskkonnale ja inimeste tervisele kasulike asendustoodetega.

               Konventsiooni B lisa (milles on esitatud loetelu elavhõbedaga seotud protsessidest, mille suhtes kohaldatakse järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevi või elavhõbeda kasutamist käsitlevaid nõudeid) läbivaatamine

               Liidu nimel võetav seisukoht põhineb järgmisel.

               Konventsiooni artikli 5 lõiked 2 ja 3 ning B lisa on võetud liidu õigusesse, eelkõige elavhõbedamääruse artikli 7 lõigetesse 1 ja 3 ning III lisasse, üle rangemalt.

               Esiteks, kui konventsiooni B lisa hõlmab viit konkreetset elavhõbedaga seotud protsessi (kloorleeliste, atseetaldehüüdi, vinüülkloriidi monomeeri, alkoholaatide ja polüuretaani tootmine), siis elavhõbedamääruse III lisa sisaldab üldsätet, millega keelatakse alates kindlaksmääratud järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest elavhõbeda ja selle ühendite kasutamine kõigis liidu tootmisprotsessides, kui neid kasutatakse katalüsaatorina (alates 1. jaanuarist 2018) või elektroodina (alates 1. jaanuarist 2022). Selle keelu kohaldamisala on seega liidu õiguses piiritlemata.

               Teiseks, kuigi elavhõbedamääruse III lisas on sätestatud vinüülkloriidi monomeeri, alkoholaatide ja polüuretaani tootmise puhul järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest mitu erandit, on need sätted võrreldes konventsiooni B lisaga rangemad: elavhõbedamäärusega on elavhõbeda kasutamine elektroodina kloorleeliste tootmisel keelatud alates 11. detsembrist 2017, konventsioonis on kehtestatud järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevaks aasta 2025. Lisaks, kui elavhõbedamääruse alusel on keelatud kasutada elavhõbedat katalüsaatorina polüuretaani tootmisel alates 1. jaanuarist 2018 ja vinüülkloriidi monomeeri tootmisel alates 1. jaanuarist 2022 ning elektroodina alkoholaatide tootmisel alates 1. jaanuarist 2028, siis konventsioonis on kehtestatud üksnes elavhõbeda kasutamise piirang ning öeldud, et osalised seavad eesmärgi lõpetada järk-järgult elavhõbeda kasutamine 16. augustiks 2027 (polüuretaani puhul) või lõpetavad järk-järgult elavhõbeda kasutamise viie aasta jooksul pärast seda, kui konventsiooniosaliste konverents on otsustanud, et elavhõbedavabad asendusprotsessid on muutunud tehniliselt ja majanduslikult teostatavaks (vinüülkloriidi monomeeri ja alkoholaatide puhul). Elavhõbedamääruses on sätestatud, et olemasolev tootmisvõimsus ei tohi alkoholaatide tootmisel, kus kasutatakse elektroodina elavhõbedat, enne järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäeva (1. jaanuar 2028) suureneda, samal ajal kui konventsiooniga ei ole ette nähtud ei senise olukorra säilitamise kohustust ühegi kõnealuse kolme elavhõbedaga seotud protsessi puhul (vinüülkloriidi monomeeri, polüuretaani ja alkoholaatide tootmine) ega siduvat järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäeva.

               Nii nagu konventsiooni A lisa läbivaatamine pakub ka B lisa läbivaatamine mitmeid võimalusi edendada kogu maailmas võrdseid võimalus ja vähendada elavhõbeda tööstuslikku kasutamist:

               (1)vähendada lõhet kehtivate, rohkem edasi arendatud liidu õigusaktide ja konventsiooni vahel, lisades konventsiooni B lisasse vinüülkloriidi monomeeri, alkoholaatide ja polüuretaani tootmise jaoks, mille puhul kasutatakse elavhõbedat, järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevad kooskõlas liidu õigustikuga ning kaaludes olemasolevaid tehniliselt ja majanduslikult teostatavaid elavhõbedavabu asendusprotsesse, mida on nimetatud 2020. aasta märtsis otsuse MC-3/1 alusel esitatud liidu seisukohas;

               (2)lisada konventsiooni B lisasse üldsäte, mis hõlmab kõiki olemasolevaid elavhõbedaga seotud protsesse koos järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevadega;

               (3)lisada konventsiooni B lisasse säte, millega keelatakse suurendada osaliste kehtestatud järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevadeks elavhõbedaga seotud protsesside puhul tootmisvõimsust.

               Seega on liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsi neljandal istungil võetav seisukoht toetada selliste aktide vastuvõtmist, mille eesmärk on kehtestada kõikide elavhõbedaga seotud protsesside jaoks järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäev ja tugevdada elavhõbeda kasutamist reguleerivaid sätteid, lisades eelkõige kohustuse mitte suurendada asjaomasteks järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevadeks tootmisvõimsust.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on reguleeritud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  16
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Konventsiooniosaliste konverents on lepinguga, st Minamata elavhõbedakonventsiooniga ettenähtud organ.

               Aktid, mille konventsiooniosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid, sest konventsiooniosalised peavad võtma meetmeid, et tagada nende rakendamine ja täitmine.

               Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate aktide peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonna ja inimeste tervise kaitsega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2021/0033 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi neljandal istungil seoses kavatsusega võtta vastu otsused, millega muudetakse kooskõlas kõnealuse konventsiooni artikli 4 lõikega 8 ja artikli 5 lõikega 10 konventsiooni A ja B lisa, mis käsitlevad elavhõbedat sisaldavaid tooteid ja tootmisprotsesse, milles kasutatakse elavhõbedat või selle ühendeid

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse 2017/939/EL
                  17
                alusel Minamata elavhõbedakonventsiooni
                  18
                (edaspidi „konventsioon“), mis jõustus 16. augustil 2017.

               (2)Vastavalt kodukorda käsitlevale otsusele MC-1/1, mis võeti vastu konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil, peavad konventsiooniosalised tegema kõik selleks, et jõuda kõigis sisulistes küsimustes kokkuleppele konsensuse teel.

               (3)Konventsiooniosaliste konverentsi neljandal istungil 1.–5. novembril 2021 on kavas võtta vastu üks või mitu otsust (edaspidi „kavandatavad otsused“), millega muudetakse konventsiooni A lisa, mis sisaldab loetelu elavhõbedat sisaldavatest toodetest, mille suhtes kohaldatakse valmistamis-, impordi- ja ekspordikeeldu alates kindlaksmääratud kuupäevast või elavhõbeda kasutamist reguleerivaid meetmeid, ja/või konventsiooni B lisa, mis sisaldab loetelu tootmisprotsessidest, milles kasutatakse elavhõbedat või selle ühendeid (edaspidi „elavhõbedaga seotud protsessid“), mille suhtes kohaldatakse elavhõbeda kasutamist reguleerivaid nõudeid või kohustust lõpetada kindlaksmääratud kuupäeval elavhõbeda kasutamine.

               (4)Kavandatavate otsustega laiendatakse konventsiooni A lisa kohaldamisala, lisades sellesse täiendavad elavhõbedat sisaldavad tooted koos seonduvate järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevade või elavhõbeda kasutamist reguleerivate meetmetega.

               (5) Määruse (EL) 2017/852
                  19
                II lisa, millega on liidu õigusesse üle võetud konventsiooni A lisa, juba hõlmab arvukamaid elavhõbedat sisaldavaid tooteid ning lisaks kohaldatakse muude elavhõbedat sisaldavate toodete suhtes liidu õigusaktide alusel siseturule laskmise keeldu või on nende puhul käsil liidu õigusaktide muutmine eesmärgiga kehtestada selline keeld.

               (6)Kavandatavate otsustega laiendatakse konventsiooni B lisa kohaldamisala, kehtestades sellega hõlmatud elavhõbedaga seotud protsesside jaoks järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevad ja/või lisades sellesse veel elavhõbedaga seotud protsesse koos järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevadega ja/või tugevdades asjaomaste protsesside puhul selles lisas sätestatud elavhõbeda kasutamist reguleerivaid nõudeid.

               (7) Määruse (EL) 2017/852 III lisa, millega on liidu õigusesse üle võetud konventsiooni B lisa, hõlmab arvukamaid elavhõbedaga seotud protsesse ja selles on sätestatud kõigi asjaomaste protsesside järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevad.

               (8)Kuna kavandatavatel otsusel on heakskiitmise korral õiguslik toime, sest konventsiooniosalised peavad võtma meetmeid nende rakendamiseks riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil, on asjakohane määrata kindlaks konventsiooniosaliste konverentsil liidu nimel võetav seisukoht.

               (9)Liit andis olulise panuse elavhõbedat sisaldavaid tooteid ja elavhõbedaga seotud protsesse käsitlevate konventsiooni sätete väljatöötamisse ning osales istungitevahelisel ajal aktiivselt ekspertide töörühmas, mis loodi konventsiooniosaliste konverentsi kolmandal istungil vastu võetud otsusega MC-3/1
                  20
                ja mille töö tulemusena on valminud kavandatavad otsused.

               (10)Liit peaks toetama selliste konventsiooniosaliste konverentsi otsuste vastuvõtmist, mis võimaldavad vähendada lõhet liidu õigusaktide ja konventsiooni vahel ning mille eesmärk on laiendada konventsiooni kohaldamisala, lisades sellesse elavhõbedat sisaldavad tooted, mille liidu turule laskmine on juba keelatud või mille puhul on käsil õigusaktide muutmine eesmärgiga kehtestada liidu tasandil sarnane keeld, kooskõlas liidu eesmärgiga lõpetada järk-järgult elavhõbeda ja selle ühendite kasutamine, kui see on teostatav.

               (11)Liit peaks samuti toetama selliste konventsiooniosaliste konverentsi otsuste vastuvõtmist, mis võimaldavad vähendada lõhet liidu õigusaktide ja konventsiooni vahel, tagades et elavhõbedaga seotud protsessidest, mida määruses (EL) 2017/852 juba käsitletakse, loobutakse järk-järgult kindlaksmääratud kuupäevadeks või et nende suhtes kohaldatakse rangemaid elavhõbeda kasutamist reguleerivaid nõudeid,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsi neljandal istungil võetav seisukoht on toetada i) selliste konventsiooni A ja B lisa muutmise otsuste vastuvõtmist, millega vähendatakse lõhet liidu õigusaktide ja konventsiooni vahel, ning ii) selliste konventsiooni A lisa muutmise otsuste vastuvõtmist, millega kohaldatakse ülemaailmset valmistamis- ja kauplemiskeeldu elavhõbedat sisaldavate toodete suhtes, mille liidu turule laskmine on juba keelatud või peagi keelatakse, ning kehtestatakse elavhõbedaga seotud protsesside jaoks järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise kuupäevad või rangemad nõuded.

               Artikkel 2

               Olenevalt olukorra arengust konventsiooniosaliste neljandal istungil võivad liidu esindajad, konsulteerides kohapeal koordinatsioonikohtumistel liikmesriikidega, kokku leppida artiklis 1 osutatud seisukoha täpsustamises ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                        Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Käesolevas dokumendis hõlmab mõiste „elavhõbeda kasutamise reguleerimine“ üldiselt nõudeid, mis on sätestatud Minamata elavhõbedakonventsiooni A ja B lisa II osas.

                     (2)

                        Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/939 Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 142, 2.6.2017, lk 4).

                     (3)

                        16. novembriks 2020 olid Minamata elavhõbedakonventsiooni ratifitseerinud 24 liikmesriiki: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik ja Ungari.

                     (4)

                        Käesolevas dokumendis tähendab mõiste „osalised“ elavhõbedakonventsiooni osalisi.

                     (5)

                        Otsus MC-1/1 kodukorra kohta, UNEP/MC/COP1/Dec. 1, kättesaadav aadressil
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP1/Decisions/tabid/8648/language/en-US/Default.aspx
                  .

                     (6)

                        Otsus MC-3/1 A ja B lisa läbivaatamise kohta, UNEP/MC/COP3/Dec. 1, kättesaadav aadressil
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  .

                     (7)

                        Vt
                     nõukogu 14. märtsi 2011. aasta järeldused „Ühenduse elavhõbedaalase strateegia läbivaatamine“
                     .

                     (8)

                        Komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatis „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final).

                     (9)

                        Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatis „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (COM(2020) 667 final).

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/852 elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008 (ELT L 137, 24.5.2017, lk 1).

                     (11)

                        ELi seisukoht, mis käsitleb elavhõbedat sisaldavaid tooteid ning tootmisprotsesse, milles kasutatakse elavhõbedat või selle ühendeid (märts 2020), kättesaadav aadressil
                     http://www.mercuryconvention.org/Portals/11/documents/meetings/COP4/submissions/EU_AnnexAB.pdf
                     .

                     (12)

                        Mõiste „siseturule laskmine“ hõlmab elavhõbedat sisaldavate toodete turule laskmist reguleerivate ELi õigusaktide kohast importi.

                     (13)

                        Asjakohaste ELi õigusaktide täieliku loetelu leiab mõjuhinnangut sisaldavast komisjoni talituste töödokumendist „Ratification and Implementation by the EU of the Minamata Convention on Mercury Accompanying the document Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on mercury, and repealing Regulation (EC) No 1102/2008“ (SWD(2016) 17 final, 2. veebruar 2016).

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (ELT L 174, 1.7.2011, lk 88).

                     (15)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

                     (16)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (17)

                        Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/939 Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 142, 2.6.2017, lk 4).

                     (18)

                        Minamata elavhõbedakonventsiooni kinnitatud ärakiri on kättesaadav aadressil
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf
                  .

                     (19)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/852 elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008 (ELT L 137, 24.5.2017, lk 1).

                     (20)

                        Otsus MC-3/1 A ja B lisa läbivaatamise kohta, UNEP/MC/COP3/Dec. 1, kättesaadav aadressil
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  £