title: Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse kalandusaastaks 2011 soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 104/2000

text:
|

52010PC0711

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 1.12.2010KOM(2010) 711 lõplik2010/0346 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse kalandusaastaks 2011 soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 104/2000SELETUSKIRI1.  ETTEPANEKU TAUST2.  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku esmane eesmärk on võimaldada nõukogul täita oma regulatiivset kohustust ning kindlaks määrata 2011. kalandusaasta soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad. Selle ettepaneku laiem eesmärk on seega kõnealusel kalandusaastal tagada nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 kehtestatud hinnatoetuse ja sekkumismehhanismide toimimine.-  Üldine taustNõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 on loodud kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühine korraldus, millega reguleeritakse ühise kalanduspoliitika turu- ja kaubandusaspekte ning mis aitab seega kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamisele. Ühise turukorralduse oluline osa on konkreetsed hinnatoetus- ja sekkumismehhanismid. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikega 3 kohustatakse nõukogu võtma komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed hindade kehtestamise kohta. See kehtib teatavate ELi tähtsusega kalandustoodete soovitushinna kohta ja ka ühenduse tootjahinna kohta teatavatele tuunitoodetele. Soovitushinnad on võrdlusaluseks sekkumismehhanismide kasutamiseks vajalikele tehnilistele parameetritele, mis hiljem määratakse kindlaks komisjoni määrustega. Ühenduse tootjahind on oluline hüvitise maksmisel töötlevale tööstusele tarnitud tuunikoguste eest, kui maailmaturu hinnad langevad teatavast käivituslävest allapoole.Nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 kohaselt järgivad vastavad hinnad nii eelneva kolme kalandusaasta turuhindade arengut kui ka tootmise ja nõudluse suundumusi. Seoses sellega tehakse ettepanek langetada enamiku valge lihaga kalaliikide hinda 1–3 %, tõsta selliste pelaagiliste liikide nagu makrell, kuningmakrell ja pikkuim-tuun (terve kala) hindu 1–2 % ning langetada heeringa, sardiini, anšoovise ja roogitud pikkuim-tuuni hindu 0,5–2 %; ning tõsta hariliku süvameregarneeli hinda 1,5–3 %. Külmutatud toodete suhtes tehakse ettepanek tõsta merluusi (terve kala ja filee), mõõkkala ja lühiuimkalmaari hindu 1–2 % ning langetada hammasahvena, ebakalmaari ja muude sugukonna Penaeidae krevettide hindu 1–3 %. Ettepanekus pooldatakse tuunitoodete puhul ühenduse tootjahinna langust 2 % võrra.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 1212/2009, millega kehtestatakse soovitushinnad 2010. kalandusaastaks ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 104/2000.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaNõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 loodud ühise turukorralduse toimimine ning samuti sellest määrusest tulenevate õigusloome kohustuste täitmine aitavad kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamisele.3.  KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE4.  Konsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKalandustooteturu korralduskomitee ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineMõlema komitee ettepanekud andsid väärtusliku panuse komisjoni turuanalüüsi.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineAsjaomased teadus-/erialavaldkonnadKalandustoodete turg.Kasutatud metoodikaAvalik arutelu.Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudKalandustooteturu korralduskomitee juures liikmesriike esindavad eksperdid. Kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee juures kõiki tähtsamaid ELi huvirühmi esindavad eksperdid.Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõteTõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte ei mainitud.Valdavalt kajastuvad nõuanded ettepanekus, milles määratakse kindlaks soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad.Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendidKalandustooteturu korralduskomitee ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee koosolekute protokollid.-  Mõju hindaminePidades silmas ettepaneku konkreetset iseloomu, nimelt iga-aastast asjaomaste hindade määramist ühise turukorralduse kehtiva versiooni kohaselt, ei ole mõju hindamine vajalik.Ettepanek põhineb siiski eelnevate kalandusaastate sekkumiste korrapärasel jälgimisel ning iga asjaomase kalandustoote põhjalikul turuanalüüsil.5.  ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG6.  Kavandatud meetmete kokkuvõteEttepanek nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2011. kalandusaastaks.-  Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el.Siseturu toimimine kalandustoodete valdkonnas tingib soovitushindade kindlaksmääramise. Ühise turukorraldusega nähakse ette konkreetsed sekkumismehhanismid, aga ei sunnita ühtegi osalist (tootjaorganisatsioonid) sekkuma.Ühine turukorraldus on märkimisväärselt vähendanud nii ebaotstarbeka turult eemaldamise kujul toimunud sekkumise atraktiivsust kui ka sekkumiseks kulunud rahalisi vahendeid.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt(id): määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:Nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega kindlaks soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad. Määrus on vajalik vahetu kohaldamise ja ühtsuse tagamiseks kogu ELis.7.  MÕJU EELARVELEKuna kõnealune ettepanek käsitleb hindade kindlaksmääramist, on selle mõju kulutustele kaudne ning sõltub suures osas turumuutustest ning lossitud kalandustoodete kogustest.E-4354  2010/0346 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2011. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:8.  Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed hindade kehtestamiseks.9.  17. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta)[1] on sätestatud nõue kehtestada igaks kalandusaastaks soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad, et kindlaks määrata hinnatasemed sekkumiseks teatavate kalandustoodete turul.10.  Nõukogu on kohustatud kehtestama soovitushinna igale määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loendatud toodetele ja tooterühmale ning ühenduse tootjahinnad kõnealuse määruse III lisas loetletud toodetele.11.  Kättesaadavate andmete põhjal, mis kajastavad asjaomaste toodete hindu, ja kriteeriumide põhjal, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 2, tuleks soovitushindu kalandusaastaks 2011 liigist sõltuvalt suurendada, samal tasemel säilitada või vähendada.12.  Asjakohane on kehtestada ühenduse tootjahind ühele määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud toodetest ning muudele toodetele arvutada ühenduse tootjahind komisjoni 30. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 802/2006 (millega määratakse perekondadest Thunnus ja Euthynnus pärit kalade suhtes kohaldatavad ümberarvestuskoefitsiendid)[2] kehtestatud ümberarvestuskoefitsientide abil.13.  Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõike 2 esimeses ja teises taandes ning artikli 26 lõikes 1 kehtestatud kriteeriumide põhjal tuleks ühenduse tootjahinda 2011. kalandusaastaks korrigeerida,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesoleva määruse I lisas kehtestatakse määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 ettenähtud soovitushinnad 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2011 vältavaks kalandusaastaks.Artikkel 2Käesoleva määruse II lisas kehtestatakse määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 26 lõikes 1 ettenähtud ühenduse tootjahinnad 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2011 vältavaks kalandusaastaks.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISALisad | Liigid Määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud tooted | Kaubanduslik esitusviis | Soovitushind (eurot/t) |I | 1. Heeringas liigist Clupea harengus | Terve kala | 274 |2. Sardiin liigist Sardina pilchardus | Terve kala | 571 |3. Harilik ogahai (Squalus acanthias) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 1090 |4. Koerhaid (Scyliorhinus spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 704 |5. Meriahvenad (Sebastes spp.) | Terve kala | 1212 |6. Tursk liigist Gadus morhua | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 1589 |7. Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 799 |8. Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 956 |9. Merlang (Merlangius merlangus) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 885 |10. Molvad (Molva spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 1153 |11. Makrell liigist Scomber scombrus | Terve kala | 320 |12. Makrell liigist Scomber japonicus | Terve kala | 285 |13. Anšoovised (Engraulis spp.) | Terve kala | 1274 |14. Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) | Terve kala või roogitud kala koos peaga alates 1.1.2011 kuni 30.4.2011 | 1020 |Terve kala või roogitud kala koos peaga alates 1.5.2011 kuni 31.12.2011 | 1418 |15. Merluus liigist Merluccius merluccius | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 3318 |16. Megrimid (Lepidorhombus spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 2330 |17. Harilik soomuslest (Limanda limanda) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 803 |18. Lest (Platichthys flesus) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 486 |19. Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) | Terve kala | 2308 |Roogitud kala koos peaga | 2437 |20. Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) | Terve | 1781 |21. Merikuradid (Lophius spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 2923 |Ilma peata | 6015 |22. Garneel liigist Crangon crangon | Vees keedetud | 2423 |23. Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | Vees keedetud | 6668 |Värsked või jahutatud | 1614 |24. Taskukrabi (Cancer pagurus) | Terve | 1676 |25. Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | Terve | 5119 |Sabad | 3979 |26. Merikeeled (Solea spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 6843 |II | 1. Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1916 |2. Merluusid perekonnast Merluccius spp. | Külmutatud, terved, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1232 |Külmutatud, fileeritud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1498 |3. Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) | Külmutatud, partiidena või üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1447 |4. Mõõkkala (Xiphias gladius) | Külmutatud, terved, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 4058 |5. Seepiad (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1915 |6. Kaheksajalad (Octopus spp.) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 2161 |7. Ebakalmaarid (Loligo spp.) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1167 |8. Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 961 |9. Illex argentinus | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 873 |10. Krevetid sugukonnast Penaeidae Krevetid liigist Parapenaeus longirostris | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 4072 |- Muud sugukonna Penaeidae liigid | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 7813 |II LISALiigid Määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud tooted | Kaal | Kaubanduslikud andmed | Ühenduse tootjahind (eurot/t) |Kulduim-tuun (Thunnus albacares) | Iga kala üle 10 kg | Terve | 1200 |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Iga kala kuni 10 kg | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) | Iga kala üle 10 kg | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Iga kala kuni 10 kg | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Vööttuun (Katsuwonus pelamis) | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Harilik tuun (Thunnus thynnus) | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |Muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid | Terve |Lõpused eemaldatud ja kala roogitud |Muud |ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS[lisatakse kõikidele seadusandjale esitatavatele ettepanekutele ja algatustele(finantsmääruse artikkel 28 ja rakenduseeskirjade artikkel 22)]1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile1.3. Ettepaneku/algatuse liik1.4. Eesmärgid1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus1.6. Meetme kestus ja finantsmõju1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid2. HALDUSMEETMED2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub3.2. Hinnanguline mõju kuludele3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus3.3. Hinnanguline mõju tuludele  ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUSETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIKEttepaneku/algatuse nimetusEttepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2011. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[3]) struktuurileTegevusvaldkond 11: Kalandus ja merendusEttepaneku/algatuse liik( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[4]( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedetEesmärgidKomisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse„Ressursitõhus Euroopa”Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileErieesmärk nr 1Aidata kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingus (artikkel 39) sätestatud eesmärkide saavutamisele, suurendades püügitegevuse jätkusuutlikkust, tagades tootjatele miinimumsissetuleku ja stabiilse turu, tarbijatele turu varustatuse ja mõistlikud hinnad, ning hüvitades äärepoolseimate piirkondade kalandussaaduste turustamise lisakulud.Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileTegevuspõhine eelarvestamine 11 02: KalandusturudOodatavad tulemused ja mõjuTäpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.Ülekandmist kasutatakse tunduvalt enam kui kõrvaldamist.Soovitushinna kõikumine on piiratud (+3 % kuni -3 %).Tulemus- ja mõjunäitajadTäpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.Kalatoodete ülekandmise ja kõrvaldamise tase.Kalatoodete soovitushindade liikumine.Ettepaneku/algatuse põhjendusLühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadusedKalandustoodetega seotud sekkumist rakendatakse ühise kalanduspoliitika raames vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 40. Kõnealuse meetme eesmärk on tagada kriisiolukordade ärahoidmisega ELi turul stabiilsus. Seetõttu on asjakohane hind ja tarnepoliitika äärmiselt olulised. Arvesse tuleb võtta ka tootmis- ja turustamisahela huve ning vajadust tugevdada sektori konkurentsivõimet maailmastumise kontekstis. Turu stabiilsuse saavutamine samaaegse sissetulekutoetusega tootjatele on võimalik peamiselt eri turusekkumismehhanismide kaudu, nagu turult kõrvaldamine, ülekandmine, tasandustoetus. Arvestada tuleb ka tarbijate huve.Euroopa Liidu meetme lisaväärtusSubsidiaarsus ei ole käesoleva ettepaneku seisukohalt oluline, kuna sekkumismeede kuulub ELi ainupädevusse. ELi sekkumismeetme lisaväärtus on otseselt seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühisel korraldusel põhinevate argumentidega.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidSoovitushindade ja ühenduse tootjahindade iga-aastane kinnitamine aitab kaasa siseturu toimimisele kalandustoodete valdkonnas.Ühine turukorraldus on märkimisväärselt vähendanud nii ebaotstarbeka turult eemaldamise kujul toimunud sekkumise atraktiivsust kui ka sekkumiseks kulunud rahalisi vahendeid.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaÜhise turukorralduse oluline osa on hinnatoetus- ja sekkumismehhanismid. Seejärel määratakse soovitushindadele tuginedes kindlaks eri parameetrid, mida on vaja asjaomasel kalandusaastal sekkumismehhanismide kasutamiseks. Samamoodi on ühenduse tootjahind aluseks tuuni puhul tasandustoetuse maksmisele olenevalt hindade muutustest maailmaturul.Meetme kestus ja finantsmõju( Piiratud kestusega ettepanek/algatus-  ( Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2011–31.12.2011-  ( Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus-  rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA-  millele järgneb täieulatuslik rakendamineEttenähtud eelarve täitmise viisid[5]( Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , kus eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:-  ( rakendusametitele-  ( ühenduste asutatud asutustele[6]-  ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele-  ( isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.MärkusedAlates 16. oktoobrist 2006 rakendatakse eelarverubriigi 11.02.01 all rahastatavaid meetmeid tsentraliseeritult vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta. Lisaks kuulub liikmesriikide teatatud andmete haldamine komisjoni ainupädevusse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 248/2009.HALDUSMEETMEDJärelevalve ja aruandluse eeskirjadTäpsustage tingimused ja sagedus.Kavandatud meetmete seire tagatakse liikmesriikide teatatud andmete kogumise ja analüüsi kaudu FIDES süsteemi abil vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 248/2009.Haldus- ja kontrollisüsteemidTuvastatud ohud[…][…]Ettenähtud kontrollimeetod(id)Ettepanek põhineb eelnevate kalandusaastate sekkumiste korrapärasel jälgimisel ja asjaomaste toodete põhjalikul turuanalüüsil.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmedTäpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Pettustevastased meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 104/2000 ja eelkõige määruse (EMÜ) nr 595/91 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta) sätetega.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJUMitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub-  Olemasolevad eelarvereadJärjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupaMitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |Nr [Nimetus………………………………..] | Liigendatud/liigendamata([7]) | EFTA[8] riigid | Kandidaatriigid[9] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |2 | 11 02 01 01 Sekkumine kalandustoodete turgu | Liigendatud/liigendamata | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI |-  Uued eelarveread, mille loomist taotletakseJärjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupaMitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |Nr [Nimetus……………………………………..] | Liigendatud/liigendamata | EFTA riigid | Kandidaatriigid | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |[…] | [XX.YY.YY.YY] […] | […] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI |Hinnanguline mõju kuludeleÜldine hinnanguline mõju kuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Nr | 2 |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)-  Hinnanguline personalivajadus-  ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist-  ( Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vt punkt 1.6) |( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 2 AST |XX 01 01 02 (delegatsioonides) |XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) |10 01 05 01 (otsene teadustegevus) |( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[17] |XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) |XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid) |10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) |Muud eelarveread (täpsustage) |KOKKU | 2 AST |XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.Ülesannete kirjeldus:Ametnikud ja ajutised töötajad | Kulude finantsjuhtimine, järelkontroll |Koosseisuvälised töötajad |Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga-  ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga-  ( Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimineSelgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.[…]-  ( Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[20]Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.[…]Kolmandate isikute rahaline osalus-  ( Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist-  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku |Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vt punkt 1.6) |Artikkel …………. | | | | | | | | | |Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.[…]Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.[…][1] EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.[2] ELT L 144, 31.5.2006, lk 15.[3] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.[4] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.[5] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[6] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.[7] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.[8] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.[9] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[10] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[11] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[12] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[13] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).[14] Vastavalt punktis 1.4.2 "Erieesmärk/eesmärgid ..." nimetatud eesmärkidele.[15] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[16] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[17] Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.[18] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).[19] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.[20] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[21] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab olema märgitud netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


				|

		52013PC0409

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas /* COM/2013/0409 final - 2013/0187 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Eelkõige määruses (EÜ) nr 216/2008 sätestatud
Euroopa Lennundusohutusameti (EASA)[1]
raamistiku areng on tihedalt seotud ühtse Euroopa taeva algatuse arenguga.
Ühtse Euroopa taeva algatuse eesmärk on suurendada aeronavigatsiooniteenuseid
osutava sektori reformi abil Euroopa õhuruumi korralduse ja juhtimise üldist
tõhusust. Algatuse arendamiseks on vastu võetud kaks laiaulatuslikku
õigusaktide paketti – ühtse Euroopa taeva esimene ja teine õigusaktide pakett,
mis sisaldavad nelja määrust, st määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004,
(EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004[2];
samuti hõlmab algatus Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi
(SESAR)[3]
projekti kohast laiaulatuslikku aeronavigatsiooniteenuste osutamise vahendite
ja süsteemide ajakohastamise projekti.
2009. aastal laiendati määrusega (EÜ) nr
1108/2009 EASA pädevust, et see hõlmaks lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuseid (ATM/ANS). Kuigi see viitas ka lennuliikluse
korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste tehnilise reguleerimise mitmesuguste
elementide viimisele EASA pädevusse, ei tehtud asjakohaseid muudatusi ühtse
Euroopa taeva algatust käsitlevasse nelja määrusse üheaegselt. Selle asemel
eelistasid Euroopa Parlament ja nõukogu jätta vastavad juba kehtivad pädevused
neljas eelnimetatud, ühtset Euroopa taevast käsitlevas määruses muutmata, et
tagada vanalt õigusraamistikult uuele ülemineku sujuvus ja toetada ideed, mille
kohaselt uus EASA-põhine raamistik peaks lähtuma kehtivatest ühtse Euroopa
taeva põhimõtetest.
Seadusandjad lisasid kõnealuse kattuvusega
seotud probleemi lahendamiseks määrusse (EÜ) nr 216/2008 uue artikli 65a.
Kõnealuse artikli kohaselt tuleb komisjonil teha ettepanek muuta ühtse Euroopa
taeva algatust käsitlevat nelja määrust, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr
216/2008 nõudeid.
Teiseks valitseb ühest küljest kõigi muude
EASA raamistikku kuuluvate lennundusvaldkondade (lennukõlblikkus, meeskonna
litsentsimine, lennutegevus jne) ja teisest küljest lennuliikluse korraldamise
(ATM/ANS) puhul kasutatavate lähenemisviiside vahel üldisem vastuolu. Üldise
lähenemisviisi kohaselt kuuluvad kõik tehnilised normid kooskõlas määruse (EÜ)
nr 216/2008 artikli 2 eesmärkidega EASA pädevusse ja majandusliku
reguleerimisega tegeleb komisjon. Lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuste (st ühtse Euroopa taeva) puhul aga on olukord
mitmekesisem, sest tehniliste normide allikad on erinevad[4]. Seetõttu oleks kasulik tagada
ühtlustatud lähenemisviis kõnealusele olulisele reguleerimisvaldkonnale, et
kõik konsultatsioonid oleksid ühtviisi põhjalikud, kõik eeskirjad oleksid
ühesuguse ülesehitusega ja samade eesmärkide teenistuses, mis muudaks kergemaks
eeskirjade kohaldamise eest vastutavate isikute töö, ning et oleks tagatud
SESARi algatusest tuleneva eelseisva tehnoloogiliste uuenduste laine
koordineeritud rakendamine nii õhus kui ka maapinnal asuvate seadmete ja seal
toimuvate protseduuride puhul.
Kõnealuse õigusliku algatuse eesmärk on
kõrvaldada kattuvused ühtse Euroopa taeva ja EASA määruste vahel ning
lihtsustada ja muuta selgemaks piiri EASA ja ühtse Euroopa taeva
õigusraamistike vahel, et täita artiklis 65a sätestatud nõue. Eelnimetatud
eesmärgist lähtuv muudatusettepanek toetab ka poliitilist eesmärki, mille
kohaselt tuleb tagada komisjoni, EASA ja EUROCONTROLi organisatsiooni
ülesannete selge eristamine, kusjuures komisjon peaks keskenduma majanduslikule
ja tehnilisele reguleerimisele, EASA tegutseks komisjoni esindajana tehniliste
normide koostamise ja järelevalve valdkonnas ning EUROCONTROL keskenduks
käitamisalastele ülesannetele, mis on toetuvad eelkõige võrgu haldaja
kontseptsioonile[5].
Lisaks sellele, et ühtse Euroopa taeva uuesti
sõnastatud õigusaktist jäetakse välja ühtse Euroopa taeva sätteid, tuleb teha
mõningaid kohandusi ka määruses (EÜ) nr 216/2008, sest kõnealuse määruse tekst
põhines varem teatavates ühtse Euroopa taeva sätetes – eelkõige
koostalitlusvõime valdkonnas – kasutatud terminoloogial, mistõttu tuleb nüüd
ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevast neljast määrusest välja jäetav
terminoloogia kasutusele võtta määruses (EÜ) nr 216/2008.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat on
koostanud mõjuhinnangu, et toetada ühtse Euroopa taeva tõhususe, ohutuse ja konkurentsivõime
suurendamist käsitlevaid seadusandlikke ettepanekuid. Käesolevasse paketti
kuuluvate määruse (EÜ) nr 216/2008 muudatuste eesmärk on tegeleda
probleemidega, mis jäid lahendamata kõnealuse määruse varasemal muutmisel
määrusega (EÜ) nr 1108/2009, eelkõige seoses artikliga 65a; kõnealuseid
muudatusi on käsitletud 2008. aasta mõjuhinnangus, mis koostati enne määruse
(EÜ) nr 1108/2009 heakskiitmist.
Kuigi ei ole toimunud ühtegi konkreetselt
EASAga seotud muudatusi käsitlevat konsultatsiooni, korraldati 2012. aasta
septembrist detsembrini liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi veebisaidil
kolmekuuline avalik konsultatsioon seoses ühtse Euroopa taeva muudatustega.
Lisaks korraldati kaks kõrgetasemelist üritust – konverents Limassolis ja
arutelu Brüsselis – ning kõnealuse algatuse ettevalmistamiseks on toimunud ka
mitmeid kahepoolseid kohtumisi kõikide asjaomaste sidusrühmadega. EASA rolli
küsimus tõstatati ka kõnealuste ürituste käigus ja sidusrühmad väljendasid
vajadust tagada tehniliste normide kooskõlastatum koostamine.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Reguleerimisala (määruse (EÜ)
nr 216/2008 artikkel 1)
Kuigi tavapäraselt on liidu pädevus sõjalistes
küsimustes olnud vägagi piiratud, on ühtse Euroopa taeva puhul lähtutud
sõjaliste ja tsiviilküsimuste eristamisel traditsiooniliselt põhimõttest, et
kui lennujaama või marsruudikeskuse teenuseosutaja teenindab peamiselt (st enam
kui 50 % ulatuses) tsiviillende, siis peaks kõnealune teenuseosutaja järgima
samu eeskirju, mis kehtivad teistele teenuseosutajatele. Sõjalennundusega
seotud õhuruumikasutajatel on samas olnud võimalus valida, kas järgida lendude
puhul ICAO ja ühtse Euroopa taeva eeskirju (määratletud kui üldise
lennuliikluse eeskirjad). Samuti võisid kõnealused õhuruumikasutajad tegutseda
ilma eelnimetatud eeskirju järgimata, kui teatasid, et konkreetne tegevus on
operatiivlend, mille puhul ühtse Euroopa taeva eeskirjad nendele
õhuruumikasutajatele ei kehti. Sellise eristamise abil on tagatud
tsiviillennuliikluse ohutus, kuid sõjaväel on võimalus tegutseda oma missiooni
vajadustest lähtuvalt. Määruse (EÜ) nr 1108/2009 vastuvõtmise tulemusena tekkis
vastuolu ühtse Euroopa taeva ja EASA eeskirjade vahel ning sai võimalikuks
näiteks selline olukord, kus ühtse Euroopa taeva eeskirjade alusel tuli teenusepakkuja
ja tema lennujuhid sertifitseerida, samas kui EASA eeskirjadest lähtuvalt ei
olnud nende sertifitseerimine vajalik. Käesoleva muudatusettepanekuga viiakse
EASA algmääruse (EÜ) nr 216/2008 ja ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevate
määruste (EÜ) nr 549–552/2004 reguleerimisalad selliste vastuolude vältimiseks
omavahel vastavusse ning taastatakse seega eeskirjade kohaldamine vastavalt
ettenähtud kontseptsioonile, mille kohaselt peab teenuseosutaja järgima ELi
eeskirju, kui enam kui 50 % tema teenindatavast lennuliiklusest tegutseb üldise
lennuliikluse eeskirjadest lähtuvalt.
3.2.        Eesmärgid (artikkel 2)
Lennuliikluse korraldamise üldkava (SESAR[6]) arendamiseks ja rakendamiseks
tuleb võtta reguleerivaid meetmeid seoses mitmesuguste lennundusprobleemidega.
Varem on tekkinud probleeme eeskirjade koordineerimisel ja ühtlustamisel (nt
lennuliikluse korraldamise ja lennukõlblikkuse puhul), sest ei ole olnud
keskset koordinaatorit, kes oleks taganud eri osaliste koostatud eeskirjade
kavandite omavahelise vastavuse. Kõnealune probleem eksisteerib ainult
lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas, sest EASA
koostab ja koordineerib kõik tehnilised normid, samas kui lennuliikluse
korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste eeskirjad on endiselt jagunenud kahe
raamistiku vahel. Artikli 2 muudatusettepanekus on rõhutatud, et lennuliikluse
korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuseid tuleks käsitleda samamoodi nagu
teisi valdkondi. Täpsemalt peaks EASA komisjoni tehniliste normide koostamisel
toetades rakendama tasakaalustatud lähenemisviisi ning reguleerima eri
tegevusalasid lähtuvalt nende eripärast, vastuvõetavast ohutustasemest ja
kasutajate puhul kindlaksmääratud riskide hierarhiast, et tagada lennunduse
igakülgne ja koordineeritud areng.
3.3.        Deklaratsioonid (alates
artiklist 3 läbivalt kogu määruses)
Määrusega (EÜ) nr 1108/2009 lubati teatavate
lennuinfoteenuste puhul teenuseosutajatel sertifitseerimisprotsessi läbimise
asemel kasutada ise kohustuste täitmise võimest teatamise võimalust. Määruse
(EÜ) nr 216/2008 teksti on läbivalt kohandatud, et kõnealust võimalust arvesse
võtta kõikjal, kus sertifitseerimist on mainitud.
3.4.        Mõisted (artikkel 3)
Eesmärgiga hõlmata ühtset Euroopa taevast
käsitleva nelja määruse (määrused (EÜ) nr 549–552/2004) kehtetuks tunnistamist,
viia kaks raamistikku omavahel vastavusse ja muuta selgemaks määruse (EÜ) nr
216/2008 tekst, on kohandatud mõistete „kvalifitseeritud üksus” ja
„lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenused” määratlusi. Lisaks on
ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevatest määrustest kõnealusesse määrusse üle
võetud mõistete „lennuliikluse korraldamise üldkava” ja „üldine lennuliiklus”
määratlused.
3.5.        Lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenused (artikkel 8b)
Artiklit 8b on muudetud, et ühtlustada selle
sõnastus ettepanekuga tunnistada kehtetuks määrus (EÜ) nr 552/2004 ning tagada
seega, et koostalitlusvõime määruses (EÜ) nr 552/2004 sätestatud põhimõtted ja
kontseptsioonid jäävad samaks.
3.6.        Olulised nõuded (Vb lisa)
Punkti 2 alapunkti c alapunktis iv on
parandatud viga, et viia tekst uuesti vastavusse Rahvusvahelise
Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) sätetega ja kehtivate ELi
eeskirjadega. Kõnealune viga oli tahtmatult tehtud määruse (EÜ) nr 1108/2009
koostamisel. Veast tulenes teostamatu nõue, mille kohaselt lennujuhid oleks
pidanud tagama õhusõidukite piisava kauguse takistustest isegi siis, kui need
asusid väljaspool lennuvälja manööverdusala.
Teiseks on punkti 2 alapunktidesse g ja h ning
punktile 3 lisatud määrusest (EÜ) nr 552/2004 pärinev tekst, rõhutamaks
asjaolu, et kõnealuste küsimuste reguleerimisel kasutatud lähenemisviisi ei
muudeta praegusega võrreldes tarbetult. Kõnealused täiendused ei muuda
õigusakti reguleerimisala, kuid viivad omavahel veelgi suuremasse vastavusse
ühtse Euroopa taeva ja EASA raamistikud.
3.7.        Muu
Tehtud on mitmeid väikesi trükivigade
parandusi (nt artiklis 7) ja eeskirjades on tehtud mõned väikesed keelelised
muudatused sellistel juhtudel (artiklites 9, 19 ja 33), kus tekst ei kajastanud
pärast määruse varasemat muutmist tegelikku olukorda. Lisaks on mõned väikesed
muudatused tehtud läbivalt (nt artiklites 52 ja 59 ning Vb lisas), et vältida
2004. aastast kehtivate ühtse Euroopa taeva algatuse põhimõtete soovimatut
muutmist.
Samuti on määrus viidud vastavusse Euroopa
Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 ning määrusega (EÜ) nr 182/2011
kehtestatud korraga, mis reguleerib rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide
kasutamist. Lisaks on määrusele lisatud ametite alusaktide kokkulepitud
standardsätete elemendid kooskõlas komisjoni 2012. aasta juuli tegevuskavaga
Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni
detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühisavalduse rakendamiseks. Kõnealuse
kokkuleppega on muu hulgas ette nähtud kõikide ELi ametite nimede
standardimine, millest tulenevalt saab EASA uueks nimeks „Euroopa Liidu
Lennuamet” (EAA).
4.           TÄIENDAV TEAVE
Kuna ühtset Euroopa taevast käsitleva nelja
määruse (määrused nr 549–552/2004) uuestisõnastamise ettepaneku kohta on
koostatud eraldi seletuskiri, sisaldab käesolev dokument peamiselt muudatusi,
mis on tuleb teha määruses (EÜ) nr 216/2008, et tagada kehtiva ühtse Euroopa
taeva lähenemisviisi järjepidevus pärast ühtset Euroopa taevast käsitleva nelja
määruse kohandamist kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikliga 65a.
2013/0187 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008
lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste
valdkonnas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[7],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
tegutsedes seadusandliku tavamenetluse
kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Et võtta arvesse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1108/2009
(millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse
korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse
kehtetuks direktiiv 2006/23/EÜ)[8]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr
1070/2009 (millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ)
nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi
toimivust ja jätkusuutlikkust)[9]
tehtud muudatusi, on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008.
aasta määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna
ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet) sisu vastavusse
viia Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004
(millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)),[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 550/2004 (aeronavigatsiooniteenuste
osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus)),[11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 551/2004 (õhuruumi korraldamise ja
kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus))[12] ning Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 552/2004 (Euroopa
lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus))[13].
(2)       Lennuliikluse korraldamise
üldkava arendamiseks ja rakendamiseks tuleb võtta reguleerivaid meetmeid
mitmesugustes lennundusvaldkondades. Amet peaks komisjoni tehniliste normide
koostamisel toetades rakendama tasakaalustatud lähenemisviisi ning reguleerima
eri tegevusalasid lähtuvalt nende eripärast, vastuvõetavast ohutustasemest ja
kasutajate puhul kindlaksmääratud riskide hierarhiast, et tagada lennunduse
igakülgne ja koordineeritud areng.
(3)       Et lennukõlblikkust,
keskkonnakaitset, piloote, lennutegevust, lennuvälju, lennuliikluse
korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuseid, lennujuhte, kolmandate riikide
ettevõtjaid, järelevalvet ja jõustamist, paindlikkust, trahve ja
karistusmakseid ning lõive ja tasusid käsitlevate sätete muutmisel või
täiendamisel oleks võimalik arvesse võtta tehnilisi, teaduslikke,
käitamisalaseid või ohutusega seotud vajadusi, tuleks delegeerida komisjonile
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte.
On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi
asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks
delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste
dokumentide üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
(4)       Selleks et tagada käesoleva
määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda
rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011,
millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste
teostamise suhtes.
(5)       Komisjon peaks nõuetekohaselt
põhjendatud juhtudel võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui
see osutub vajalikuks lennuväljadele tehtavate erandite ja paindlikkussätete
mittelubamise otsustega seotud tungiva kiireloomulisuse tõttu.
(6)       Teatavad ameti juhtimist
käsitlevad põhimõtted tuleks viia kooskõlla liidu detsentraliseeritud asutusi
käsitleva ühise lähenemisviisiga, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon
kinnitasid 2012. aasta juulis.
(7)       Seepärast tuleks määrust (EÜ)
nr 216/2008 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 216/2008 muudetakse
järgmiselt.
(1)
Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
i) punkt b asendatakse järgmisega:
„b) lõike 1 punktides c ja d osutatud lennuväljade
ja nende osade ning seadmete, personali ja organisatsioonide suhtes, mida
kontrollib ja kasutab sõjavägi, kui nende teenindatavad lennud on eelkõige muu
kui üldine lennuliiklus;
ii) punkti c esimene lause asendatakse järgmisega:
„lõike 1 punktides e ja f osutatud lennuliikluse
korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste, sealhulgas süsteemide ja
koostisosade, personali ja organisatsioonide suhtes, mida pakub või teeb
kättesaadavaks sõjavägi eelkõige lendude jaoks, mis ei ole üldine lennuliiklus.
(b)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
„Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, tagavad
liikmesriigid, et lõike 1 kohaldamisalasse mittekuuluvate üldisele
lennuliiklusele avatud sõjaväerajatiste või sõjaväelaste poolt üldise
lennuliikluse jaoks osutatavate teenuste ohutuse tase on vähemalt samaväärne
tasemega, mis on ette nähtud Va ja Vb lisas määratletud oluliste nõuetega.”
(2)
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
(a)
Lõikele 2 lisatakse punktid g ja h:
„g) lennuliikluse korraldamise üldkava arendamise
ja rakendamise toetamine;
h) tsiviillennunduse reguleerimine viisil, mis
kõige paremini toetab selle arendamist, tulemuslikkust, koostalitlusvõimet ja
ohutust viisil, mis on vastavuses iga konkreetse tegevuse iseloomuga.”
(b)
lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:
„c) sõltumatu Euroopa Liidu Lennuameti (edaspidi
„amet”) loomine;”
(3)
Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
(a)
punkt a asendatakse järgmisega:
„pidev järelevalve” – toimingud, millega
kontrollitakse sertifikaadi väljaandmise aluseks olnud või deklaratsiooniga hõlmatud
tingimuste täitmist kõnealuse sertifikaadi või deklaratsiooni kogu kehtivusaja
jooksul, ning võimalikud kaitsemeetmed; ”
(b)
Punkt da asendatakse järgmisega:
„da) „lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuste koostisosad” – ühtse Euroopa taeva rakendamist
käsitleva määruse [Pb please insert No of the recast SES Regulation] artikli 2
punktis 18 määratletud koostisosad;”
(c)
lisatakse punkt ea:
„ea) „deklaratsioon” — lennuliikluse korraldamise
ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas mis tahes kirjalik kinnitus:
–
mille on süsteemide ja koostisosade vastavuse või
sobivuse kohta esitanud lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste
süsteemide ja komponentide tootmise ja hooldusega tegelev organisatsioon;
–
mille on esitanud teenuseosutaja kasutusele võetava
teenuse või süsteemi vastavuse kohta kehtivatele nõuetele;
–
mis käsitleb teatavate lennuinfoteenustega seotud
kohustuste täitmiseks vajalikke võimeid ja vahendeid.”
(d)
punkt f asendatakse järgmisega:
„f) „kvalifitseeritud üksus” – organ, kellele
amet või riiklik lennuasutus võib oma kontrolli all ja vastutusel anda
konkreetse sertifitseerimise või järelevalvega seotud ülesandeid;”
(e)
punktid q ja r asendatakse järgmisega:
„q) lennuliikluse korraldamine ja
aeronavigatsiooniteenused" – määruse (EÜ) nr [Pb please insert No of the
recast SES Regulation] artikli 2 punktis 10 määratletud lennuliikluse
korraldamise teenused ja kõnealuse määruse artikli 2 punktis 4 määratletud
aeronavigatsiooniteenistused, sealhulgas kõnealuse määruse artiklis 17 osutatud
võrguhaldusteenused ning teenused, mida osutatakse ohutuse seisukohast olulise
aeronavigatsioonialase teabe koostamise, töötlemise, vormindamise ja
edastamisega üldise lennuliikluse jaoks;
„r) „lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuste süsteem” – määruse (EÜ) nr [Pb please insert No of
the recast SES Regulation] artikli 2 punktis 33 määratletud seadmete ja
süsteemide mis tahes kombinatsioon;”
(f)
lisatakse punktid t ja u:
„t) „üldine lennuliiklus” – kogu
tsiviilõhusõidukite liiklus, samuti kogu riiklike õhusõidukite (sealhulgas
kaitseväe-, tolli- ja politseiõhusõidukite) liiklus, kui see toimub kooskõlas
ICAO protseduuridega;
u) „lennuliikluse korraldamise üldkava” – nõukogu
määruse (EÜ) nr 219/2007[14]
artikli 1 lõike 2 kohaselt nõukogu otsusega 2009/320/EÜ[15] kinnitatud kava.”
(4)
Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõige 3b asendatakse järgmisega:
„Erandina lõikest 3a võivad liikmesriigid
otsustada teha erandi käesoleva määruse sätetest lennuvälja puhul, mis:
–
teenindab aastas kuni 10 000 reisijat; ja
–
teenindab kuni 850 lastimistoimingut aastas,
tingimusel, et kõnealune erand on kooskõlas
käesoleva määruse üldiste ohutuseesmärkide ja muude liidu õiguse sätetega.
Komisjon hindab, kas esimeses lõigus nimetatud
tingimus on täidetud, ning kui ta leiab, et see nii ei ole, võtab vastu
vastavasisulise otsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud
kiireloomulistel ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65
lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.
Asjaomane liikmesriik tühistab erandi pärast
teises lõigus osutatud otsusest teatamist.”
(b)
lõike 3c esimene lause asendatakse järgmisega:
„3c. Asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva
territooriumi õhuruumis ning õhuruumis, mille suhtes liikmesriigid kohaldavad
määrust (EÜ) nr [Pb please insert No of the recast SES Regulation], vastavalt
kõnealuse määruse artikli 1 lõikele 4 toimuv lennuliikluse korraldamine ning
osutatavad aeronavigatsiooniteenused peavad vastama käesoleva määruse
nõuetele.”
(5)
Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 2 punktis d asendatakse esimene lause
järgmisega: „Toodete, osade ja seadmete hooldamise ning jätkuva
lennukõlblikkuse tagamise eest vastutavad organisatsioonid peavad näitama, et
neil on võimed ja vahendid oma volitustega seotud kohustuste täitmiseks.”
(b)
lõige 5 asendatakse järgmisega:
„Seoses artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c
osutatud õhusõidukite lennukõlblikkusega antakse komisjonile õigus võtta vastu
artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate
üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:
 a) tootele kohaldatava tüübisertifitseerimise
aluse kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;
 b) osadele ja seadmetele kohaldatavate üksikasjalike
lennukõlblikkusnõuete kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;
 c) piiratud lennukõlblikkussertifikaadi
kõlblikele õhusõidukitele kohaldatavate üksikasjalike lennukõlblikkusnõuete
kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;
 d) toodete jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks
vajaliku kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise tingimused ning
kõnealuse kohustusliku teabe nõude täitmise alternatiivsete meetodite
heakskiitmise tingimused;
 e) tüübisertifikaatide, piiratud
tüübisertifikaatide, tüübisertifikaatide muudatuste, täiendavate
tüübisertifikaatide, remondiprojektide kinnituste, üksikute
lennukõlblikkussertifikaatide, piiratud lennukõlblikkussertifikaatide,
lennulubade ning toodetele, osadele ja seadmetele antavate sertifikaatide
väljaandmise, jätkamise, parandamise, peatamise või tühistamise tingimused,
sealhulgas:
   i) nimetatud sertifikaatide kehtivusaja ning,
piiratud kehtivusaja korral, sertifikaatide uuendamisega seotud tingimused;
   ii) lennulubade väljaandmise piirangud. Need
piirangud seonduvad eelkõige järgmisega:
–
lennu eesmärk;
–
lennuks kasutatav õhuruum;
–
lennumeeskonna kvalifikatsioon;
–
meeskonda mittekuuluvate isikute vedu;
   iii) lennukid, millele võib välja anda piiratud
lennukõlblikkussertifikaate, ja seonduvate piirangud;
   iv) kasutamissobivust käsitlevad andmed,
sealhulgas:
–
hooldustööde lennundustehniliste töötajate
tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava, millega tagatakse vastavus
lõike 2 punkti f nõuetele;
–
pilootide tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava
ja seonduvate lennutreeningseadmete võrdlusandmed, millega tagatakse vastavus
artiklile 7;
–
minimaalvarustuse üldloetelu;
–
salongipersonali seisukohalt olulised õhusõiduki
tüüpi käsitlevad andmed;
–
ja konkreetse lennutegevuse liigi täiendavad lennukõlblikkuse
nõuded, millega toetatakse õhusõiduki lennukõlblikkuse ja ohutuse jätkuvat
täiustamist;
 f) organisatsioonidele lõike 2
punktidega d, e ja g ette nähtud tunnustuse andmise, selle
jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning
tingimused, mille puhul nimetatud tunnustust ei ole tarvis taotleda;
 g) lõike 2 punkti f järgselt
vajalike personalisertifikaatide väljaandmise, jätkamise, muutmise, peatamise
või tühistamise tingimused;
 h) sertifikaadiomanike kohustused;
 i) lõikega 2 või 4 hõlmamata, lõikes 1 osutatud
õhusõidukite ning artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud õhusõidukite vastavus
olulistele nõuetele;
 j) toodete, osade ja seadmete hooldamise ning
jätkuva lennukõlblikkuse tagamise tingimused;
 Seoses artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c
osutatud õhusõidukite lennukõlblikkusega antakse komisjonile õigus artikli 65b
kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada I lisa juhul, kui see on
vajalik lennukõlblikkusega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike
arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil see on vajalik
artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.”
(6)
Artikli 6 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
„2. Komisjonile antakse õigus muuta artikli 65b
kohaste delegeeritud õigusaktidega lõikes 1 osutatud nõudeid, et viia need
vastavusse Chicago konventsiooni ja selle lisade muudatustega, mis jõustuvad
pärast käesoleva määruse jõustumist ja muutuvad kohaldatavaks kõikides
liikmesriikides.
3. Komisjonil on õigus kehtestada artikli 65b
kohaste delegeeritud õigusaktidega lõikes 1 osutatud nõudeid täiendavaid
üksikasjalikke eeskirju, kui see on vajalik keskkonnakaitse ühtse kõrge taseme
tagamiseks, tuginedes vajaduse korral lõikes 1 osutatud 16. lisa liidetes
sätestatule.”
(7)
Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
(a)
 lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmisega:
„Olenemata kolmandast lõigust, võib üldarst, kes
on piisavalt tuttav lennuloa taotleja terviseseisundi üksikasjadega,
harrastuspiloodi lennundusloa puhul tegutseda lennundusarstina, kui see on
lubatud siseriiklike õigusnormidega. Komisjon võtab vastu üksikasjalikud
eeskirjad, mis käsitlevad üldarsti tegevust lennundusarsti asendajana ning
tagavad eelkõige ohutustaseme säilitamise. Kõnealused rakendusaktid võetakse
vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 3 viidatud menetlusega.”
(b)
lõike 2 kuues lõik asendatakse järgmisega:
„Artikli 4 lõike 1 punktides b või c nimetatud
õhusõidukite käitamisega seotud pilootide puhul võib teises ja kolmandas lõigus
kehtestatud nõuete täitmiseks aktsepteerida kolmanda riigi poolt või nimel
väljastatud lennunduslube ja tervisetõendeid.”
(c)
lõike 6 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
„Seoses artikli 4 lõike 1
punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud
pilootidega, samuti kõnealuste pilootide koolituse, testimise, kontrollimise ja
tervisekontrolliga seotud lennutreeningseadmete, isikute ja organisatsioonidega
antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud
õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:”
(d)
lõike 6 punkt d asendatakse järgmisega:
„d) pilootide kehtivate riiklike lennunduslubade
ning pardamehaanikute riiklike lubade pilootide lennulubadeks konverteerimise
tingimused, samuti riiklike tervisetõendite konverteerimise tingimused;”
(e)
lõike 6 punkt f asendatakse järgmisega:
„f) II lisa
punkti a alapunktis ii ning II lisa punktides d ja
h osutatud õhusõidukite pilootide (kui kõnealuseid õhusõidukeid
kasutatakse äriliseks lennutegevuseks) vastavus III lisas sätestatud
asjakohastele olulistele sätetele.”
(f)
lõike 6 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
„Seoses artikli 4 lõike 1
punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud
pilootidega, samuti kõnealuste pilootide koolituse, testimise, kontrollimise ja
tervisekontrolliga seotud lennutreeningseadmete, isikute ja organisatsioonidega
antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta
või täiendada III lisa juhul, kui see on vajalik lennunduslubadega seotud
tehniliste, käitamisalaste või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel
põhjustel, ja määral, mil see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide
saavutamiseks.”
(8)
Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
„Seoses artikli 4 lõike 1 punktides b ja c
osutatud õhusõidukite käitamisega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli
65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate
üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:”
(b)
lõike 5 punkt g asendatakse järgmisega:
„g) II lisa punkti a alapunktis ii ning punktides
d ja h osutatud õhusõidukite käitamise (kui kõnealuseid õhusõidukeid
kasutatakse äriliseks lennutegevuseks) vastavus IV lisas ja vajaduse korral Vb
lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele.”;
(c)
lõikele 5 lisatakse punktid h ja i:
„h) tingimused ja menetlused, mille korral
erilendude jaoks on vaja luba;
i) tingimused, mille korral vastavalt
artikli 22 lõikele 1 tuleb ohutuse huvides lennutegevus keelata, seda
piirata või seada sellele tingimused.”
(d)
lõike 5 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
„Seoses artikli 4 lõike 1 punktides b ja c
nimetatud õhusõidukite käitamisega antakse komisjonile õigus artikli 65b
kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada IV lisa ja vajaduse
korral Vb lisa juhul, kui see on vajalik lennutegevusega seotud tehniliste, käitamisalaste
või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil
see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.”
(9)
Artiklit 8a muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
„Seoses lennuväljade ja lennuväljaseadmetega ning
lennuväljade käitamisega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b
kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike
eeskirjade kehtestamiseks:”
(b)
lõikesse 5 lisatakse punkt j järele järgmised
punktid:
„k) perrooniteenuse osutajate sertifikaatide
väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks
tunnistamise tingimused;
l) lennuvälja käitamise ja lennuväljaseadmete
ohutuse tagamiseks vajaliku kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise
tingimused;
m) lõike 2 punktis e osutatud teenuseosutajate
kohustused;
n) organisatsiooni sertifikaadi väljastamise,
kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused
ning ohutuse seisukohast oluliste lennuväljaseadmete konstrueerimise, tootmise
ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide järelevalve tingimused;
o) ohutuse seisukohast oluliste lennuväljaseadmete
konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide
kohustused.”
(c)
lõike 5 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
„Seoses lennuväljade ja lennuväljaseadmetega ning
lennuväljade käitamisega antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste
delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada Va lisa ja vajaduse korral Vb
lisa juhul, kui see on vajalik lennuväljadega seotud tehniliste, käitamisalaste
või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil
see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.”
(10)
Artiklit 8b muudetakse järgmiselt:
(a)
lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
„4. Lõikes 6 osutatud meetmetega võib sätestada
ohutuse või koostalitluse jaoks vajalike lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja komponentide konstrueerimise, tootmise
ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise või
deklaratsiooni esitamise nõude. Kõnealustele organisatsioonidele antakse
sertifikaat välja juhul, kui nad on tõendanud, et on suutelised täitma oma
õigustega seotud kohustusi ning et neil on selleks vahendid. Sertifikaadis
täpsustatakse antavad õigused.
5. Lõikes 6 osutatud meetmetega võib sätestada
sertifitseerimise või teise võimalusena valideerimise või deklaratsiooni
esitamise nõude lennuliikluse korraldajate ja aeronavigatsiooniteenuste
osutajate või lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste
süsteemide ja komponentide konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate
organisatsioonide puhul seoses lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja komponentidega, millest sõltub ohutus
või koostalitlus. Kõnealuste süsteemide ja komponentide kohta antakse
sertifikaat või need valideeritakse või nende kohta esitatakse deklaratsioon
juhul, kui taotleja on tõendanud, et kõnealused süsteemid ja komponendid
vastavad üksikasjalikele spetsifikaatidele, mis on kehtestatud lõikes 1
osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.
(b)
lõiget 6 muudetakse järgmiselt:
i) sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
„Seoses lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuste osutamisega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli
65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate
üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:”
ii) punkt e asendatakse järgmisega:
„lõigetes 3 kuni 5 osutatud teenuseosutajate ning
lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja
komponentide konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate
organisatsioonide järelevalve kohta deklaratsiooni esitamise tingimused ja
menetlused”
iii) lisatakse punktid g, h ja i:
„g) lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuste osutamise ohutuse tagamiseks kohustusliku teabe
väljaandmise ja levitamise tingimused;
h) lõigus 5 osutatud valideerimise ja
deklaratsiooni esitamise tingimused ning kõnealuste tingimuste täitmise
järelevalve;
i) õhuruumi kasutamiseks nõutavad käitamiseeskirjad
ning lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste koostisosad”
iv) lõike lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
„Seoses lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuste osutamisega antakse komisjonile õigus artikli 65b
kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada Va lisa juhul, kui see
on vajalik lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud
tehniliste, käitamisalaste või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel
põhjustel, ja määral, mil see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide
saavutamiseks.”
(c)
lõike 7 punkt a asendatakse järgmisega:
„a) kajastavad lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenustega seotud tehnika taset ning häid tavasid, eelkõige
kooskõlas lennuliikluse korraldamise üldkavaga, tehes tihedat koostööd
Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga”.
(11)
Artiklit 8c muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 10 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
„Seoses lennujuhtide, samuti lennujuhtide
koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud isikute ja
organisatsioonidega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid
delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade
kehtestamiseks:”
(b)
lõikesse 10 lisatakse punktid e, f ja g:
„e)        kolmandate riikide poolt väljastatud
lennunduslubade heakskiitmise tingimused, ilma et see piiraks vastavalt
artiklile 12 sõlmitud kahepoolsete lepingute sätteid;
f)          tingimused, mille korral tuleb ohutuse
huvides töökohakoolitus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused.
g)          töökohakoolituse ohutuse tagamiseks
kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise tingimused;”
(c)
lõike 10 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
„Seoses lennujuhtide, samuti lennujuhtide
koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud isikute ja
organisatsioonidega antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste delegeeritud
õigusaktidega muuta või täiendada Vb lisa juhul, kui see on vajalik
koolitusorganisatsioonide ja lennujuhtidega seotud tehniliste, käitamisalaste
või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil
see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.”
(12)
Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
„Seoses artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud
õhusõidukite ning nende meeskondade ja käitamisega antakse komisjonile õigus
võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi
käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:”
(b)
lõike 4 punkt a) asendatakse järgmisega:
„a) artikli 4 lõike 1
punktis d nimetatud õhusõidukile, või meeskonnale, millel ei ole
standardset ICAO lennukõlblikkussertifikaati või luba, loa andmine lendudeks
ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole;”
(c)
lõike 4 punkt e asendatakse järgmisega:
„e) lõikes 3 nimetatud ettevõtjate poolse
deklareerimise ning nende järelevalve tingimused;”
(d)
lõikesse 4 lisatakse punkt g:
„g) alternatiivsed tingimused, mida rakendatakse
juhtudel, kui vastavus lõikes 1 osutatud standarditele ja nõuetele ei ole
võimalik või nõuab ebaproportsionaalseid jõupingutusi, ning mis tagavad
asjakohaste standardite ja nõuete eesmärgi saavutamise.”
(e)
lõike 5 punktis e jäetakse sõna „ohutus” välja.
(13)
Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Lõike 1 rakendamiseks viivad
liikmesriigid lisaks nende poolt välja antud sertifikaatide või neile esitatud
deklaratsioonide järelevalvele läbi uurimisi, sealhulgas teostavad õhusõidukite
tehnilisi kontrolle, ning võtavad kõik meetmed, sealhulgas õhusõiduki lendude
keelamise, et tõkestada rikkumise jätkumist.”
(b)
lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
„Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 65b
kohaseid delegeeritud õigusakte lõikes 1 osutatud koostöö tingimusi ja eelkõige
järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks: "
(c)
lõikele 5 lisatakse punktid d ja e:
„d) seisuplatsil õhusõidukite kontrolli teostavate
inspektorite kvalifikatsiooni ja kõnealuste inspektorite koolitamisega seotud
organisatsioonide tingimused;
e) järelevalve ja jõustamise, sh
ohutusjuhtimissüsteemide haldamise ja rakendamise tingimused.”
(14)
Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
„1. Käesoleva määruse või selle põhjal vastuvõetud
delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaselt välja antud sertifikaate
tunnustavad liikmesriigid täiendavate tehniliste tingimuste või hindamiseta.
Kui esialgsel tunnustamisel on konkreetne eesmärk või eesmärgid, kehtivad
hilisemad tunnustamised üksnes sama eesmärgi või samade eesmärkide osas.
2. Komisjon otsustab oma initsiatiivil või
liikmesriigi või ameti taotlusel, kas lõikes 1 osutatud sertifikaat vastab
käesolevale määrusele ja selle põhjal vastu võetud delegeeritud õigusaktidele
ja rakendusaktidele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli
65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel
ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65 lõikes 4 osutatud
menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.”
(15)
Artikli 12 lõike 2 punkti b viimane lõik
asendatakse järgmisega:
„võib ta nõuda asjaomaselt liikmesriigilt lepingu
muutmist, selle kohaldamise peatamist või sellest loobumist kooskõlas Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikliga 351. Kõnealused rakendusaktid võetakse
vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 sätestatud menetlusega.”
(16)
Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 13
Kvalifitseeritud üksused
Kvalifitseeritud üksusele konkreetse
sertifitseerimisega või järelevalvega seotud ülesande andmisel tagab amet või
asjaomane riiklik lennuamet, et niisugune üksus vastab V lisas sätestatud
tingimustele.
Kvalifitseeritud üksused ei anna välja
sertifikaate või lube ega võta vastu deklaratsioone.”
(17)
Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Käesoleva määruse ning selle alusel
vastuvõetud delegeeritud aktide ja rakendusaktide sätted ei takista
liikmesriike viivitamata reageerimast toote, süsteemi, isiku või
organisatsiooniga seotud ohutusküsimusele, tingimusel et ohutuse tagamiseks on
vaja koheseid meetmeid ning et probleemi ei ole võimalik nõuetekohaselt
lahendada kooskõlas käesoleva määrusega ning selle alusel vastuvõetud
delegeeritud aktide ja rakendusaktidega.”
(b)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
„Komisjon hindab, kas lõikes 1 nimetatud
tingimused on täidetud, ning kui ta leiab, et see nii ei ole, võtab vastu
vastavasisulise otsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud
kiireloomulistel ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65
lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.
Asjaomane liikmesriik tühistab lõike 1 kohaselt
võetud meetme pärast käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud otsusest
teatamist.
Kui see on lõikes 1 osutatud otsese ohutusküsimuse
kindlakstegemise tõttu vajalik, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas
artikliga 65c vastu käesolevat määrust muutvaid või täiendavaid delegeeritud
õigusakte.”
(c)
lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Liikmesriik võib teha erandeid käesoleva
määruse ja selle alusel vastuvõetud delegeeritud aktide ja rakendusaktidega
ettenähtud olulistest nõuetest ettenägematutes kiireloomulistes olukordades või
seoses ajaliselt piiratud tegutsemisvajadustega, kui sellega ei kahjustata
ohutustaset. Kõikidest sellistest eranditest teavitatakse ametit, komisjoni ja
teisi liikmesriike niipea, kui need korduvad või hõlmavad enam kui kahekuulist
ajavahemikku.”;
(d)
lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega:
„Komisjon hindab, kas erand on kooskõlas lõikes 4
sätestatud tingimustega, ja kui ta leiab, et see nii ei ole, võtab vastu
vastavasisulise otsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud
kiireloomulistel ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65
lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.
Asjaomane liikmesriik tühistab erandi pärast
teises lõigus osutatud otsusest teatamist.”;
(e)
lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„6. Kui käesoleva määruse alusel vastuvõetud
delegeeritud aktide ja rakendusaktide kohaldamisega saavutatava kaitsetasemega
võrreldava kaitsetasemeni on võimalik jõuda muude vahenditega, võib
liikmesriik, hoidudes diskrimineerimisest riikkondsuse alusel, anda loa nendest
delegeeritud aktidest ja rakendusaktidest kõrvale kalduda teise lõiguga ja
lõikega 7 ettenähtud korras.”
(f)
lõike 7 lõppu lisatakse järgmine lõik:
„Kui komisjon leiab esimeses lõigus nimetatud
soovitust arvesse võttes, et lõikes 6 kehtestatud tingimused on täidetud, annab
ta viivitamata loa kohaldada erandit, muutes vastavalt käesoleva määruse alusel
vastuvõetud delegeeritud akte või rakendusakte.”
(18)
Artikli 15 lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse
järgmisega:
„2. Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1049/2001
sätestatud üldsuse õigust komisjoni dokumentidele juurde pääseda, võtab
komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud
teabe omal algatusel levitamiseks huvitatud isikutele. Kõnealused rakendusaktid
võetakse vastu artikli 65 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt. Kõnealuste
meetmete puhul võetakse arvesse vajadust:”
(19)
III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
„EUROOPA LIIDU LENNUAMET”.
(20)
Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„Käesoleva määruse rakendamiseks asutatakse
Euroopa Liidu Lennuamet.”;
(b)
lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
„Tsiviillennunduse nõuetekohase toimimise ja
arengu tagamiseks täidab amet järgmisi ülesandeid:”
(c)
 lõikesse 2 lisatakse punkt f:
„f)      toetada liikmesriikide pädevaid asutusi
nende ülesannete täitmisel, olles teabe ja ekspertide vahetamise kohaks.”
(21)
Artikli 19 lõike 2 teine lõik asendatakse
järgmisega:
„Nimetatud dokumendid peavad kajastama asjaomaste
valdkondade tehnika taset ja häid tavasid ning neid tuleb ajakohastada
ülemaailmseid lennunduskogemusi ning teaduse ja tehnika arengut arvesse
võttes.”
(22)
Artikli 21 lõike 2 punkti b alapunkt i asendatakse
järgmisega:
„i) lennutreeningseadmetele, mida kasutavad ameti
poolt sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid;”
(23)
Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 2 punktis c asendatakse sõnad „ühe kuu”
sõnadega „kolme kuu”;
(b)
lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:
„e) kui liikmesriik ei nõustu ameti poolt
individuaalse skeemi osas tehtud järeldustega, edastab ta küsimuse komisjonile.
Komisjon otsustab, kas nimetatud skeem vastab käesoleva määruse ohutusnõuetele.
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud
menetlusega;”
(24)
Artiklisse 22a lisatakse punkt ca:
„ca)      annab välja ja uuendab sertifikaate või
kiidab heaks üleeuroopalisi teenuseid osutavate organisatsioonide või
süsteemide, ja kui asjaomane liikmesriik seda nõuab, ka teiste teenusepakkujate
ja ka lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja
komponentide konstrueerimise, valmistamise ja hooldamisega tegelevate
organisatsioonide vastavusdeklaratsioone või kasutussobivuse deklaratsioone ja
nõuetele vastavuse deklaratsioone vastavalt artikli 8b lõigetele 4 ja 5;”
(25)
Artikli 24 lõige 5 asendatakse järgmisega:
„5. Pidades silmas artiklitega 52 ja 53 ettenähtud
põhimõtteid, võtab komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad ameti töömeetodite
kohta lõigetes 1, 3 ja 4 osutatud ülesannete täitmisel. Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud
menetlusega.”
(26)
Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
„Lõigete 1 ja 2 alusel sätestab komisjon artikli
65b kohaste delegeeritud õigusaktide abil:”
(b)
lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:
„b) üksikasjalikud eeskirjad uurimise, sellega
seotud meetmete ja teavitamise, aga ka otsuste tegemise kohta, sh kaitseõiguse
sätted, juurdepääs andmetele, seadusjärgne esindamine, konfidentsiaalsuse ja
ajalised sätted ning trahvide ja karistusmaksete määramine ja kogumine.”
(27)
Artikli 29 lõige 2 jäetakse välja.
(28)
Artikkel 30 asendatakse järgmisega:
„Ameti ja selle personali suhtes kohaldatakse
Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.”
(29)
Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:
„a) nimetab tegevdirektori ja tegevdirektori
asetäitjad vastavalt artiklitele 39 ja 39b;”
(b)
lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:
„c) võtab enne iga aasta 30. novembrit ja pärast
komisjonilt arvamuse saamist vastu ameti iga-aastase ja mitmeaastase töökava
järgneva(te)ks aasta(te)ks; need töökavad võetakse vastu olenemata ühenduse
iga-aastasest eelarvemenetlusest ning ühenduse õigusloomekavast
asjassepuutuvates lennundusohutuse valdkondades; komisjoni arvamus lisatakse
töökavadele;”
(c)
lõike 2 punkt h asendatakse järgmisega:
„h) teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori üle
ja kokkuleppel tegevdirektoriga tegevdirektori asetäitjate üle;”
(d)
lõikesse 2 lisatakse punktid n, o, p ja q:
„n) kasutab kooskõlas lõikega 6 ameti personali
suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega
ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate
teenistustingimustega[16]
(edaspidi „ametisse määrava asutuse volitused”);
o) tagab sisemistest ja välistest
auditeerimisaruannetest ja hinnangutest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti
juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste suhtes asjakohased
järelmeetmed;
p) võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga
110 vastu asjakohased rakenduseeskirjad personalieeskirjade ja muude
teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks;
q) võtab vastu eeskirjad enda liikmetega ja
apellatsiooninõukogu liikmetega seotud huvikonfliktide ärahoidmise ja ohjamise
kohta.”
(e)
lisatakse lõige 6:
„6. Haldusnõukogu võtab kooskõlas ametnike
personalieeskirjade artikliga 110 vastu otsuse, mis põhineb kõnealuste
personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate
teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse
nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille
alusel volituste delegeerimise võib peatada. Tegevdirektoril on õigus
kõnealused volitused edasi delegeerida.
Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu teha
otsuse ajutiselt peatada ametisse määrava asutuse volituste delegeerimine
tegevdirektorile ja tegevdirektori poolt nende volituste edasidelegeerimine
ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest
või mõnele töötajale, v.a tegevdirektor.”
(30)
Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõikes 1 asendatakse sõnad „üks komisjoni esindaja”
sõnadega „kaks komisjoni esindajat, kellel kõigil on hääleõigus.”
(b)
lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad „oma
esindaja ja tema asendaja” sõnadega „oma esindajad ja nende asendajad”;
(c)
lõike 1 teises lõigus asendatakse sõna „viis”
sõnaga „neli”;
(d)
lõike 1 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
„Haldusnõukogu liikmed ja nende asendajad
nimetatakse ametisse vastavalt nende teadmistele lennunduse valdkonnas, võttes
arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Kõik
haldusnõukogus esindatud osalised püüavad piirata oma esindajate vahetumist, et
tagada nõukogu töö järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste
ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus.”
(31)
Artikli 37 lõikesse 1 tehakse järgmised muudatused:
–
sõnad „kahekolmandikulise häälteenamusega”
asendatakse sõnadega „lihthäälteenamusega”;
–
lisatakse järgmine lause:
„Haldusnõukogu liikmete kahekolmandikuline
häälteenamus on siiski vajalik seoses otsustega, mis käsitlevad töökavade
vastuvõtmist, aastaeelarvet, tegevdirektori ametissenimetamist, tema ametiaja
pikendamist või ametist tagasikutsumist.”
(32)
Lisatakse artikkel 37a:
„Artikkel 37a
Juhatus
1. Haldusnõukogu abistab juhatus.
2. Juhatus:
a) valmistab ette haldusnõukogus vastuvõetavad
otsused;
b) tagab koos haldusnõukoguga asjakohaste
järelmeetmete võtmise vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad
sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa
Pettustevastase Ameti juurdlustest;
c) abistab ja nõustab tegevdirektorit
haldusnõukogu otsuste rakendamisel eesmärgiga tugevdada haldus- ja
eelarvejuhtimise järelevalvet, ilma et see piiraks tegevdirektori kohustuste
täitmist, mis on sätestatud artiklis 38.
3. Kiireloomulistel juhtudel võib juhatus teha
haldusnõukogu nimel teatavaid esialgseid otsuseid, eelkõige haldusküsimustes,
sealhulgas ametisse nimetamise volituste delegeerimise peatamise ja
eelarveküsimuste kohta.
4. Juhatuse koosseisu kuuluvad haldusnõukogu
esimees, üks komisjoni esindaja haldusnõukogus ja kolm muud liiget, kelle
määrab haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete hulgast. Haldusnõukogu esimees
on ka juhatuse esimees. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid tal ei
ole hääleõigust.
5. Juhatuse liikmete ametiaja kestus on võrdne
haldusnõukogu liikmete ametiaja kestusega. Juhatuse liikmete ametiaeg lõpeb
siis, kui lõpeb nende liikmesus haldusnõukogus.
6. Juhatuse korraline koosolek toimub vähemalt
kord kolme kuu jooksul. Lisaks tuleb juhatus kokku juhatuse esimehe algatusel
või liikmete taotlusel.
7. Haldusnõukogu kehtestab juhatuse kodukorra.”
(33)
Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma
kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Tegevdirektor ei taotle ega võta vastu
juhiseid üheltki valitsusasutuselt ega muult organilt, välja arvatud juhul, kui
need tulenevad komisjoni, haldusnõukogu või juhatuse pädevusest.”
(b)
lõike 3 punkt g jäetakse välja;
(c)
lõike 3 punkt i asendatakse järgmisega:
„i) oma volituste delegeerimine teistele ameti
töötajatele. Komisjon määrab kindlaks sellise delegeerimise korra. Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud
menetlusega;”
(d)
lõike 3 punkt k asendatakse järgmisega:
„k) iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade
koostamine ja nende esitamine haldusnõukogule, olles eelnevalt konsulteerinud
komisjoniga;”
(e)
lõikesse 3 lisatakse punktid m, n, o ja p:
„m) iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade
rakendamine ning haldusnõukogule nende rakendamisest aruandmine;
n) tegevuskava koostamine järelmeetmete võtmiseks
vastavalt järeldustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja
hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest, ning tehtud
edusammude kohta aruande esitamine kaks korda aastas komisjonile ning
korrapäraselt juhatusele ja haldusnõukogule;
o) liidu finantshuvide kaitsmine, kohaldades
selleks ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse
vastu võitlemiseks, teostades tulemuslikku kontrolli, nõudes eeskirjade
eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning kohaldades
vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja
finantskaristusi;
p) ameti pettustevastase strateegia koostamine ja
selle esitamine haldusnõukogule heakskiitmiseks.”
(34)
Artikkel 39 jäetakse välja.
(35)
Lisatakse artiklid 39a ja 39b:
„Artikkel 39a
Tegevdirektori ametissenimetamine
1. Tegevdirektor võetakse tööle ajutise
teenistujana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2
punktile a.
2. Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu
komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja läbipaistvat
valikumenetlust, lähtuvalt teenetest ning dokumenteeritud pädevusest ja
kogemustest tsiviillennunduse alal.
Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ametit
haldusnõukogu esimees.
Enne ametisse määramist võib juhatuse valitud
kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama
selle liikmete küsimustele.
3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle
aja lõpus hindab komisjon tegevdirektori tegevust, võttes arvesse ameti edasisi
ülesandeid ja probleeme.
4. Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse
lõikes 3 osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori
ametiaega üks kord maksimaalselt kuni viis aastat.
5. Haldusnõukogu teavitab Euroopa Parlamenti, kui
ta kavatseb tegevdirektori ametiaega pikendada. Ühe kuu jooksul enne sellist
pikendamist võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva
komisjoni ette, et vastata selle liikmete küsimustele.
6. Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud,
ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori
valimises.
7. Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes
otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel.
8. Otsuseid, mis käsitlevad tegevdirektori ja/või
tegevdirektori asetäitjate ametissenimetamist, ametiaja pikendamist või ametist
tagasikutsumist, teeb haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete
kahekolmandikulise häälteenamusega.
Artikkel 39b
Tegevdirektori asetäitjate
ametissenimetamine
1. Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu
tegevdirektori asetäitjat.
2. Tegevdirektori asetäitja või asetäitjad
nimetatakse ametisse, nende ametiaega pikendatakse või nad kutsutakse ametist
tagasi artikli 39a kohaselt pärast konsulteerimist ametisoleva tegevdirektoriga
ja vajaduse korral valitud tegevdirektoriga, kelle ametiaeg ei ole veel
alanud.”
(36)
Artikli 40 lõige 3 asendatakse
järgmisega:
„3. Apellatsiooninõukogu(d) kutsutakse kokku
vastavalt vajadusele. Komisjon määrab kindlaks apellatsiooninõukogude arvu ja
tööjaotuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes
2 viidatud menetlusega.”
(37)
Artikli 41 lõige 5 asendatakse järgmisega:
„5. Komisjon määrab kindlaks iga
apellatsiooninõukogu liikmete nõutava kvalifikatsiooni, üksikute liikmete
volitused otsuse ettevalmistamise etapil ja hääletamistingimused. Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 3 viidatud
menetlusega.”
(38)
Artikli 52 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:
„b) kaasavad vajaduse korral asjaomaste huvitatud
isikute eksperte või kasutavad asjaomaste Euroopa standardiasutuste,
EUROCONTROLi või muude spetsialiseeritud asutustega eriteadmisi;”
(39)
Artikkel 56 asendatakse järgmisega:
„Iga-aastane ja mitmeaastane töökava
1. Iga aasta 30. novembriks võtab haldusnõukogu
vastavalt artikli 33 lõike 2 punktile c vastu mitmeaastast ja iga-aastast
töökava sisaldava programmdokumendi, mis põhineb tegevdirektori poolt esitatud
eelnõul ja milles võetakse arvesse komisjoni arvamust. Haldusnõukogu edastab
selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.
Programmdokument muutub lõplikuks pärast
üldeelarve lõplikku vastuvõtmist ning vajaduse korral kohandatakse seda
vastavalt.
Iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade eesmärk on
kaasa aidata Euroopa lennuohutuse järjepidevale parandamisele ning see peab
olema kooskõlas käesolevas määruses esitatud ameti eesmärkide, volituste ja
ülesannetega.
2. Iga-aastases töökavas esitatakse üksikasjalikud
eesmärgid ja oodatavad tulemused, sealhulgas tulemuslikkuse näitajaid. See
sisaldab ka rahastatavate meetmete kirjeldust ning selles näidatakse ära igale
meetmele eraldatud rahalised vahendid ja inimressursid vastavalt tegevuspõhise
eelarvestamise ja juhtimise põhimõttele. Iga-aastane töökava on kooskõlas
lõikes 4 osutatud mitmeaastase töökavaga. Selles näidatakse selgelt ära
võrreldes eelmise finantsaastaga lisatud, muudetud või tühistatud ülesanded.
See hõlmab artikli 27 lõikes 2 nimetatud
strateegiat suhete arendamiseks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega ning kõnealuse strateegiaga seotud meetmeid.
3. Kui ametile antakse mõni uus ülesanne, muudab
haldusnõukogu vastuvõetud iga-aastast töökava.
Mis tahes oluline muudatus iga-aastases töökavas
võetakse vastu, kasutades sama menetlust, mida kasutati esialgse iga-aastase
töökava vastuvõtmisel. Haldusnõukogu võib iga-aastasesse tööprogrammi
mitteoluliste muudatuste tegemise õiguse delegeerida tegevdirektorile.
4. Mitmeaastases tööprogrammis sätestatakse üldine
strateegiline kava, sealhulgas eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemuslikkuse
näitajad. Selles sätestatakse ka ressursside kavandamine, sealhulgas
mitmeaastane eelarve ja personal.
Ressursside kavandamist ajakohastatakse igal
aastal. Strateegilist kavandamist ajakohastatakse vajaduse korral ja eriti
selleks, et tegeleda artiklis 62 osutatud hindamise tulemustega.”
(40)
Artikli 57 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Iga-aastane üldaruanne näitab, kuidas amet oma
aasta töökava täitis. Selles näidatakse selgelt, millised ameti volitused ja
ülesanded on lisatud või tühistatud ning milliseid on muudetud võrreldes eelmise
aastaga.”
(41)
Artikli 59 lõikele 1 lisatakse punkt f:
„f) tasud, mis on makstud vastavalt määruse (EL)
nr [ühtse Euroopa taeva määrus] artiklile 13 ameti asjakohaste lennuliikluse
korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud ülesannete eest.”
(42)
Artiklit 62 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõikes 1 asendatakse sõna „haldusnõukogu” sõnaga
„komisjon”;
(b)
lisatakse lõige 4:
„4. Iga teise hindamise käigus hinnatakse ka ameti
saavutatud tulemusi, arvestades tema eesmärke, volitusi ja ülesandeid. Kui
komisjon leiab, et ameti töö jätkamine ei ole ametile seatud eesmärkide,
volituste ja ülesannete seisukohast enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku
käesolevat määrust vastavalt muuta või selle kehtetuks tunnistada.”
(43)
Artiklit 64 muudetakse järgmiselt:
(a)
pealkiri „Lõivude ja tasude määrus” asendatakse
pealkirjaga „Lõivud ja tasud”;
(b)
lõige 1 asendatakse järgmisega: „Komisjonile
antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 65b vastu delegeeritud õigusakte, et
sätestada lõigetel 3, 4 ja 5 põhinevaid üksikasjalikke lõivude ja tasudega
seotud eeskirju.”;
(c)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
„Lõikes 1 osutatud eeskirjadega määratakse
kindlaks eelkõige artikli 59 lõike 1 punktide c ja d kohaste lõivude ja tasude
maksmise juhud, summad ja nende tasumise viisid.”;
(d)
lõige 5 asendatakse järgmisega:
„5. Lõivu- ja tasusummad määratakse kindlaks
sellisel tasemel, et nendest saadav tulu on põhimõtteliselt piisav osutatavate
teenuste kogumaksumuse katmiseks. Kõik ameti kulud, mis on seotud lõikes 3
osutatud tegevusega hõlmatud personaliga, sh tööandja proportsionaalsed maksed
pensioniskeemi, peavad eelkõige kajastuma selles kulusummas. Lõivud ja tasud,
sealhulgas need, mis on kogutud 2007. aastal, kantakse ameti tuludesse.”
(44)
Artikkel 65 asendatakse järgmisega:
„Komitee
1. Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on
komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
3. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.”
(45)
Artikkel 65a jäetakse välja.
(46)
Lisatakse artiklid 65b ja 65c:
„Artikkel 65b
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse volitused võtta vastu
delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 2, artikli
6 lõikes 3, artikli 7 lõikes 6, artikli 8 lõikes 5, artikli 8a lõikes 5,
artikli 8b lõikes 6, artikli 8c lõikes 10, artikli 9 lõikes 4, artikli 10
lõikes 5, artikli 14 lõikes 3, artikli 14 lõikes 7, artikli 25 lõikes 3 ja
artikli 64 lõikes 1 osutatud volitused antakse komisjonile määramata ajaks.
3. Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 5
lõikes 5, artikli 6 lõikes 2, artikli 6 lõikes 3, artikli 7 lõikes 6, artikli 8
lõikes 5, artikli 8a lõikes 5, artikli 8b lõikes 6, artikli 8c lõikes 10,
artikli 9 lõikes 4, artikli 10 lõikes 5, artikli 14 lõikes 3, artikli 14 lõikes
7, artikli 25 lõikes 3 ja artikli 64 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise
igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud
hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide
kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti
vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
5. Artikli 5 lõike 5, artikli 6 lõike 2, artikli 6
lõike 3, artikli 7 lõike 6, artikli 8 lõike 5, artikli 8a lõike 5, artikli 8b
lõike 6, artikli 8c lõike 10, artikli 9 lõike 4, artikli 10 lõike 5, artikli 14
lõike 3, artikli 14 lõike 7, artikli 25 lõike 3 ja artikli 64 lõike 1 alusel
vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament
ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad
ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib
seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.
Artikkel 65c
Kiirmenetlus
1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud
delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni
nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud
õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse
kiirmenetluse kasutamist.
2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 65b lõikes
5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks
viivitamata pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest
esitada vastuväiteid.”
(47)
Lisatakse artikkel 66a:
„Artikkel 66a
Peakorterit käsitlev kokkulepe ja
tegutsemistingimused
1. Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse
ametile asukohaliikmesriigis antavaid ruume ja selle liikmesriigi pakutavaid
vahendeid ning ameti asukohaliikmesriigis tegevdirektori, haldusnõukogu
liikmete, ameti töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid
erieeskirju, sätestatakse ameti ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterit
käsitlevas lepingus, mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist ja
hiljemalt kaks aastat pärast määruse (EÜ) nr [ ] jõustumist.
2. Ameti asukohaliikmesriik tagab võimalikult head
tingimused ameti toimimiseks, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud
koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.
(48)
Lisatakse artikkel 66b:
„Artikkel 66b
Turvaeeskirjad salastatud teabe ja
tundliku, kuid salastamata teabe kaitse kohta
Amet kohaldab turvapõhimõtteid, mis sisalduvad
komisjoni turvaeeskirjades, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja
tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud otsuse
2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisas. Kõnealuste turvapõhimõtete kohaldamine hõlmab
muu hulgas sellise teabe vahetamist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid
sätteid.”
(49)
V lisa punktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
„2. Üksus ning sertifitseerimise ja järelevalvega
seotud ülesannete eest vastutavad töötajad peavad olema oma ülesannete
täitmisel võimalikult kõrgel erialase usaldusväärsuse ning tehnilise pädevuse
tasemel ning neil ei tohi olla mingisugust, eelkõige rahalist survet ega
stiimulit, eriti sertifitseerimise ja järelevalvega seotud ülesannete
tulemustega seotud isikute või isikute grupi poolt, mis võiks mõjutada nende
otsuseid või uurimiste tulemusi.
3. Üksusel peavad olema nõutavad töötajad ja
vahendid sertifitseerimis- ja järelevalvemenetlusega seotud tehniliste ja
haldusalaste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks; samuti peab neil olema
juurdepääs varustusele, mis on vajalik erandliku iseloomuga kontrollide
teostamiseks.”
(50)
Vb lisa muudetakse järgmiselt:
(a)
punkti 2 alapunkti c alapunkt iv asendatakse
järgmisega:
„Lennujuhtimisteenuste ja seotud protsessidega
tagatakse õhusõidukite nõuetekohane eraldatus teistest õhusõidukitest ja
hoitakse ära lennuvälja manööverdamisalal olevate takistuste ja õhusõidukite
vahelised kokkupõrked ning, kui see on asjakohane ja teostatav, aidatakse
kaitsta õhusõidukeid muude õhus esinevate riskide eest ning tagatakse kiire ja
õigeaegne kooskõlastamine kõikide asjakohaste kasutajate ning piirnevate
õhuruumiosade vahel.”
(b)
punkti 2 alapunkti g lõppu lisatakse järgmine tekst:
„Lennuliiklusvooge juhitakse eesmärgiga
optimeerida õhuruumi olemasoleva läbilaskevõime kasutamist ja parandada
lennuliiklusvoogude juhtimise protsesse. Selle aluseks on läbipaistvus ja
tõhusus, et kooskõlas ICAO Euroopa piirkonda käsitleva piirkondliku
aeronavigatsioonialase kava soovitustega oleks tagatud paindlik ja õigeaegne
läbilaskevõime.
Artikli 8b lõikes 6 osutatud meetmed, mis
käsitlevad lennuliiklusvoogude juhtimist, toetavad operatiivseid otsuseid, mida
teevad aeronavigatsiooniteenuse osutajad, lennujaamade käitajad ja õhuruumi
kasutajad, ning hõlmavad järgmisi valdkondi:
a) lennu kavandamine;
b) olemasoleva õhuruumi läbilaskevõime kasutamine
lennu kõikides etappides, sealhulgas teenindusaegade eraldamine; ning
c) lennuteede kasutamine üldises lennuliikluses,
sealhulgas
–
lennuteede ja liikluse suuniste ühtse avaldamise
korraldamine;
–
võimalused üldise lennuliikluse ülekoormatud
piirkondadest kõrvalejuhtimiseks ja
–
eesõiguseeskirjad õhuruumile juurdepääsu kohta
üldise lennuliikluse puhul, eelkõige ülekoormatud ja kriisiperioodidel;
d) lennuplaanide ja lennujaamade teenindusaegade
vahelise kooskõla arvessevõtmine ning vajalik koordineerimine
naaberpiirkondadega.”;
(c)
punkti 2 alapunkti h lõppu lisatakse järgmine
tekst:
„Võttes arvesse liikmesriikide vastutusel olevat
sõjalise külje korraldust, toetatakse õhuruumi korraldamisega ka ICAO poolt
kirjeldatud ja määruse (EÜ) nr 551/2004 kohaselt rakendatud õhuruumi paindliku
kasutamise kontseptsiooni ühtset kohaldamist, et lihtsustada õhuruumi
korraldamist ja lennuliikluse juhtimist ühise transpordipoliitika raames.
Liikmesriigid esitavad ametile ühise
transpordipoliitika raames igal aastal aruande oma vastutusalasse kuuluva
õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamise kohta.”
(d)
punkti 3 alapunkti a lõppu lisatakse järgmine
tekst:
„Süsteemid hõlmavad eelkõige järgmist:
1.          Süsteemid ja menetlused õhuruumi
korraldamiseks.
2.          Süsteemid ja menetlused lennuliikluse
voogude korraldamiseks.
3.          Süsteemid ja menetlused
lennuliiklusteenistuste jaoks, eelkõige lennuandmete töötlemise süsteemid,
seireandmete töötlemise süsteemid, kasutajaliidese süsteemid.
4.          Sidesüsteemid- ja menetlused maa-maa,
õhk-maa ja õhk-õhk suunal sidepidamiseks.
5.          Navigatsioonisüsteemid ja -menetlused.
6.          Seiresüsteemid ja -menetlused.
7.          Süsteemid ja menetlused
aeronavigatsioonialase teabe teenistuste jaoks.
8.          Süsteemid ja menetlused
meteoroloogilise teabe kasutamiseks.”;
(e)
punkti 3 alapunkti b lõppu lisatakse järgmine
tekst:
„Lennuliikluse korraldamise ja
aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade kavandamisel,
ehitamisel, hooldamisel ja käitamisel kasutatakse asjakohaseid ja valideeritud
menetlusi sellisel viisil, et Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu tõrgeteta
toimimine oleks tagatud igal ajal ja lennu kõikides etappides. Tõrgeteta
toimimine tähendab eelkõige teabe jagamist (sealhulgas asjakohane
tegevusolukorda käsitlev teave, teabest ühtemoodi arusaamine, võrreldavad
töötlemismenetlused ning seotud menetlused, mis võimaldavad ühiselt toimida),
nagu on kokku lepitud kogu Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMN) või
selle osade jaoks.
EATMN, selle süsteemid ja koostisosad toetavad
kooskõlastatult uusi kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioone, mis
parandavad aeronavigatsiooniteenuste kvaliteeti, jätkusuutlikkust ja tõhusust,
eelkõige ohutust ja läbilaskevõimet.
EATMN, selle süsteemid ja nende koostisosad
toetavad tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostöö järkjärgulist rakendamist
õhuruumi paindliku kasutamise mõiste kohaldamise abil ulatuses, mis on vajalik
õhuruumi ja lennuliiklusvoogude tõhusaks korraldamiseks ja õhuruumi ohutuks ja
tõhusaks kasutamiseks kõikide kasutajate poolt.
Nende eesmärkide saavutamiseks toetavad EATMN,
selle süsteemid ja nende koostisosad õige ja pideva teabe jagamist tsiviil- ja
sõjandusvaldkonna vahel kõikides lennu etappides.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourgis,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               Kuigi komisjoni 2012. aasta juuli tegevuskavaga Euroopa
Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni detsentraliseeritud
ameteid käsitleva ühisavalduse rakendamiseks on ette nähtud kõikide ELi ametite
nimede vastavusse viimine ühtse vormistandardiga, kasutatakse käesolevas
seletuskirjas selguse huvides läbivalt praegu kehtivat nimekuju Euroopa
Lennundusohutusamet (EASA). Seadusandliku ettepaneku teksti on kohandatud
kooskõlas uue ühisavalduse ja tegevuskavaga.
[2]               Raammäärus ((EÜ) nr 549/2004), millega sätestatakse
raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks; teenuse osutamise määrus ((EÜ) nr
550/2004), aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas;
õhuruumi määrus ((EÜ) nr 551/2004) õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta
ühtses Euroopa taevas; koostalitlusvõime määrus ((EÜ) nr 552/2004) Euroopa
lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta.
[3]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007; Euroopa lennuliikluse
uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR) on ühtse Euroopa taeva tehniline sammas
ja kõiki lennundusvaldkondi hõlmav lennuliikluse korraldamise täiustamise
programm.
[4]               Praegu koostavad tehnilisi norme lisaks EASAle ka
EUROCONTROL ja mitmesugused standardiorganisatsioonid, nagu näiteks EUROCAE.
[5]               Vaata ühtse Euroopa taeva algatuse uuesti sõnastatud
ettepaneku artiklit 19.
[6]               Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem. Vt http://ec.europa.eu/transport/modes/air/sesar/
[7]               ELT C […], lk […].
[8]               ELT L 309, 24.11.2009, lk 51.
[9]               ELT L 300, 14.11.2009, lk 34.
[10]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
[11]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.
[12]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.
[13]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.
[14]             ELT L 64, 2.3.2007, lk 1.
[15]             ELT L 95, 9.4.2009, lk 41.
[16]             Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, 29.
veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike
personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni
ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk. 1).