               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.4.2018
            COM(2018) 176 final
            2018/0085(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013
                  1
                (edaspidi „Schengeni piirieeskirjade muudatus“) muudeti Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
                  2
               , määrust (EÜ) nr 562/2006
                  3
                (Schengeni piirieeskirjad) ja määrust (EÜ) nr 810/2009
                  4
                (viisaeeskiri) ning määratleti muu hulgas uuesti kolmandate riikide kodanike Schengeni alal „lühiajalise viibimise“ mõiste. Alates 18. oktoobrist 2013 on Schengeni alale lühiajaliselt reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanikel lubatud viibida seal maksimaalselt 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, olenemata sellest, kas neil on viisat vaja või mitte. Erinevalt kuni 18. oktoobrini 2013 kehtinud määratlusest (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast), on uus määratlus täpsem, sest kestust väljendatakse kuude asemel päevades. Lisaks sellele on termin „alates esmakordse sisenemise kuupäevast“ määratlusest välja jäetud, sest see tekitas palju segadust ja küsimusi.

               Schengeni piirieeskirjade muudatusega tehti ELi viisa- ja piiridealasesse õigustikku (st Schengeni lepingu rakendamise konventsioon, Schengeni piirieeskirjad, viisaeeskiri ja määrus (EÜ) nr 539/2001
                  5
               ) kõik vajalikud muudatused. Lühiajalise viibimise määratlus on sätestatud ka Euroopa Liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes. Antigua ja Barbuda,
                  6
                Bahama Ühenduse,
                  7
                Barbadose,
                  8
                Brasiilia,
                  9
                Mauritiuse,
                  10
                Saint Kittsi ja Nevise
                  11
                ning Seišellidega
                  12
                sõlmitud viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes osutatakse viisavaba viibimise määratlemisel siiani vanale määratlusele („kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates esmakordse sisenemise kuupäevast“
                  13
               ).

               Komisjon võttis 16. juulil 2014 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja eespool nimetatud riikide vaheliste lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks
                  14
               . Nõukogu võttis kõnealuse otsuse vastu 9. oktoobril 2014
                  15
               . Eesmärk oli rakendada nende seitsme riigi suhtes Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uut määratlust. Lisaks sellele on lühiajalist viibimist, mida viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes määratletakse kuude asemel päevades, elektrooniliste/IT-vahenditega lihtsam kontrollida ja arvestada ning selline määratlus on seega tsentraliseeritud piirihaldussüsteemide (nt kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem
                  16
               ) jaoks sobilikum.

               Pärast nõukogult volituste saamist alustas komisjon seitsme riigiga (Antigua ja Barbuda, Bahama Ühendus, Barbados, Brasiilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid) läbirääkimisi viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks.

               Läbirääkimised Brasiiliaga viidi edukalt lõpule 31. oktoobril 2017, kui parafeeriti lepingud, millega muudeti kahte Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitlevad diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajate ning tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist. Mõlemad lepinguosalised nõustusid võtma „lühiajalise viibimise“ uue määratluse kasutusele muude tehniliste üksikasjade kõrval (vt allpool), kuid kõik need muudatused on reisija seisukohast väheolulised.

               Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingute preambulis.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi: „leping“) kohaselt peavad mõlemad lepinguosalised selle kooskõlas oma vastavate menetlustega heaks kiitma. Liidu poolel on selleks vaja nõukogu otsust lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.

               Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused allkirjastada leping.

               Võttes üle Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uue määratluse, millega antakse „lühiajalise viibimise“ sõnaselge tõlgendus, tagatakse lepinguga liikmesriikide vahel õiguslik sidusus ja ühtlustamine.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Liidul ei ole õigust muuta viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid, mis seoksid Schengeni acquis’ ja sealhulgas ühise viisapoliitika rakendamisega assotsieerunud nelja riiki. Ühtlustatud lähenemisviisi ja Schengeni alal lubatud viibimise kestust käsitlevate sätete rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles kinnitatakse ühelt poolt Brasiilia ning teiselt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi soovi muuta vastavalt kehtivaid kahepoolseid viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkti a kohaselt kuuluvad viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid hõlmavad läbirääkimised liidu ainupädevusse.

               Lisaks sellele, kui üks rahvusvahelise lepingu pooltest on Euroopa Liit, siis ei saa sellise lepingu muudatusi liikmesriigid ise õiguslikult rakendada. Seega on vaja liidu tasandi meedet.

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale seatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust, milleks on Brasiilia Liitvabariigi ning liidu vahel kehtiva, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmine.

               3.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               4. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu läbirääkimisjuhised, millega volitati komisjoni alustama Brasiilia Liitvabariigiga läbirääkimisi kahe poole vahelise, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmiseks. Liikmesriike teavitati läbirääkimiste kulgemisest viisatöörühma koosolekutel.

               5.MUU TEAVE

               •Läbirääkimiste tulemus

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

               Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

               a. Viibimise kestus

               Lepinguga nähakse diplomaatilist, teenistus- või ametipassi kasutavatele Euroopa Liidu ja Brasiilia kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul (varem kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast). Uut määratlust kohaldatakse kogu lepingu ulatuses.

               b. Lõppsätted – lepingu täitmise peatamine (artikli 8 lõige 4)

               Lepinguga muudetakse artikli 8 lõike 4 viimast lauset järgmiselt: „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“ Praegusele tekstile sõnade „ja lõpetab lepingu täitmise peatamise“ lisamine tähendab lepingu kohaselt, et viisanõudest loobumise peatamine lõpetatakse, kui peatamise esile kutsunud põhjused on kõrvaldatud. Selle muudatusega ühtlustatakse Brasiilia Liitvabariigiga sõlmitud diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõnastus kõigi teiste liidu poolt 2015. ja 2016. aastal allkirjastatud viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute sõnastusega. 14. juunil 2016 konsulteeriti kõnealuse muudatuse osas viisatöörühmaga ning ükski liikmesriik vastuväiteid ei esitanud.

               c. Ühisdeklaratsioonid

               Lepingule lisatakse kaks ühisdeklaratsiooni:

               - ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, ning

               - ühisdeklaratsioon Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kohta.

               e. Jõustumine

               Leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et ratifitseerimine on lõpule viidud. Õiguskindluse tagamiseks ning võimaldamaks reisijatel seadusest aru saada ja seda täita, on vajalik kehtestada piisavalt pikk üleminekuperiood. Pärast lepingu ratifitseerimist võimaldab kuuekuuline periood reisijatel lõpetada lühiajalised viibimised, mida arvestatakse veel täielikult vana määratluse alusel. Seejärel jõustub uus lühiajalise viibimise määratlus ning selle 180-päevane tagasiulatuv viiteperiood.

               Lepinguga ei mõjutata Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu teisi sätteid, sealhulgas territoriaalset kohaldamisala.

               6.KOKKUVÕTE

               Arvestades eespool nimetatud tulemusi, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu otsuse, mille kohaselt kirjutatakse lepingule liidu nimel alla, ja volitaks nõukogu eesistuja määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama.

               2018/0085 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013
                  17
                tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90-päevast viibimist mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               (2)Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevasse lepingusse tuleb liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks inkorporeerida kõnealune uus määratlus.

               (3)Nõukogu volitas 9. oktoobril 2014 komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise leping üle, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“). Lepingut käsitlevad läbirääkimised Brasiiliaga viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega 31. oktoobril 2017.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  18
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  19
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (6)Muutmisleping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid liidu nimel heaks kiita.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“), allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

               Allakirjutatava lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija nimetatud isiku(te)le täisvolitused lepingu allakirjutamiseks, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle vastuvõtmist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 182, 29.6.2013, lk 1.

                     (2)

                        EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

                     (3)

                        ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

                     (4)

                        ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

                     (5)

                        EÜT L 081, 21.3.2001, lk 1.

                     (6)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 1.

                     (7)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 23.

                     (8)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 9.

                     (9)

                        Brasiiliaga sõlmis EL kaks lepingut. Esimene leping käsitles tavapassi kasutajaid (ELT L 255, 21.9.2012, lk 4) ning teine leping eraldi diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajaid (ELT L 66, 12.3.2011, lk 2).

                     (10)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 16.

                     (11)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 37.

                     (12)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 30.

                     (13)

                        Vt lepingutes „Eesmärk“ ja „Riigis viibimise kestus“.

                     (14)

                        (COM(2014) 468 final).

                     (15)

                        Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu/Ühenduse ning Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Brasiilia Liitvabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning Seišelli Vabariigi vahel sõlmitud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks; vastu võetud nõukogus 9. oktoobril 2014.

                     (16)

                        (COM(2016) 194 final).

                     (17)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 610/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).

                     (18)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (19)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.4.2018
            COM(2018) 176 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               LISA

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline LEPING,

               millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ning

               BRASIILIA LIITVABARIIK (edaspidi „Brasiilia“)

               teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised“,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. aprillil 2011,

               VÕTTES TEADMISEKS, et lepingut rakendatakse lepinguosaliste kodanike huvides, kes kasutavad diplomaatilist, teenistus- või ametipassi,

               VÕTTES ARVESSE, et lepingus sätestatud lühiajalise viibimise määratlus (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast) ei ole piisavalt täpne ning eelkõige mõiste „esmakordse sisenemise kuupäev“ võib tekitada ebakindlust ja küsimusi,

               PIDADES SILMAS, et 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013 tehti ELi „sisemisse“ viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena „90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“,

               VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Liidu loodav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem eeldab lühiajalist viibimist käsitleva ühtse ja sõnaselge määratluse kasutamist, mis on kohaldatav kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes,

               SOOVIDES tagada reisijate sujuva voo lepinguosaliste piiriületuspunktides,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Lepingut muudetakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.

               (1)Artiklis 1 asendatakse sõnad „kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“ sõnadega „90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“.

               (2)Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „Liidu kodanikud, kes kasutavad kehtivat diplomaatilist, teenistus- või ametipassi, võivad viibida Brasiilia territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.“

               (3)Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „Brasiilia kodanikud, kes kasutavad kehtivat diplomaatilist, teenistus- või ametipassi, võivad viibida Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd.“

               Diplomaatilist, teenistus- või ametipassi kasutavad Brasiilia kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.“

               (4)Artikli 4 lõikes 3 asendatakse sõnad „kolme kuu“ sõnadega „90 päeva“.

               (5)Artikli 8 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“

               Artikkel 2

               Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

               Käesolev leping on koostatud … [koht] … [kuupäev] … [kuu] kahe tuhande seitsmeteistkümnendal aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Euroopa Liidu nimel

               Brasiilia Liitvabariigi nimel

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA

               On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Brasiilia ametiasutused muudaksid viivitamata diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE 90-PÄEVAST AJAVAHEMIKKU MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes“ osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ________


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.5.2018
            COM(2018) 275 final
            2018/0130(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ seoses tähtpäevaga, mil hakatakse rakendama maksimaalpikkuse erieeskirju paremate aerodünaamiliste omadustega, energiatõhusamate ja ohutumate kabiinide puhul

               SELETUSKIRI

               1.
                     ETTEPANEKU TAUST

               •
                     Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiivi 96/53/EÜ (millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass)
                  1
                muudeti viimati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta direktiiviga (EL) 2015/719, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass
                  2
               .

               Üks direktiivi (EL) 2015/719 eesmärk oli parandada kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse jäävate mootorsõidukite aerodünaamilisi omadusi ja lubada selleks teatavatel tingimustel nende sõidukite puhul teha erand maksimaalpikkusest. Eesmärk oli ka viia õigusaktid kooskõlla tehnika arenguga ja turu muutuvate vajadustega, et hõlbustada ühendvedusid.

               Erand maksimaalpikkusest lubati teha seoses sõiduki tagaosa, aerodünaamiliste seadmete
                  3
                kinnitamise ja sõiduki esiosaga,
                  4
                et oleks lubatud kasutada veokikabiine, mille kuju on ümaram ja aerodünaamilisem.

               Käesolevas otsuses käsitletakse sõiduki esiosa, st kabiine, mida käsitletakse direktiivi 96/53/EÜ artiklis 9a, nagu seda on muudetud direktiiviga (EL) 2015/719. Kõnealuse sättega on seatud mitu tingimust, millest ühe kohaselt peab sõiduk vastama pöörderaadiuse nõuetele, mis on esitatud I lisa punktis 1.5.

               Direktiivi 96/53/EÜ
                  5
                muutmise ettepanekule lisatud mõjuhinnangus
                  6
                käsitles komisjon olulisi eeliseid, mis kaasnevad pikkusest erandi tegemisega, mida käsitletakse praegu muudetavas direktiivis (EL) 2015/719. Lisaks aerodünaamiliste omaduste olulisele parandamisele nii tänu aerodünaamilistele tagaosa seadmetele kui ka pikematele kabiinidele, on selliste kabiinide eeliseks ka parem nähtavus juhtide seisukohast, suurem liiklusohutus liiklejate seisukohast ning ka ohutus ja mugavus juhtide seisukohast.

               Kuigi komisjoni koostatud mõjuhinnangu kohaselt ei peetud pikemaid kabiine käsitleva sätte jõustumise edasilükkamist vajalikuks, nähti direktiivi (EL) 2015/719 artikli 9a lõikega 3 vastu võetud seadusandjatevahelise lõpliku kompromissiga ette, et kõnealuse sätte jõustumine lükatakse edasi kolme aasta võrra.

               Arvestades praegust olukorda ja asjaolu, et maanteetranspordi CO2-heide moodustab ELis neljandiku kogu CO2-heitest ning et maanteetranspordi heide peaks prognooside kohaselt ajavahemikus 2015–2030 kasvama 6 %, leiab komisjon, et pikematest kabiinidest saadavad eelised tuleks võimalikult kiiresti ära kasutada. Kõnealuse küsimuse tähtsust on kinnitatud raskeveokite CO2-heite norme käsitlevas ettepanekus, mille komisjon esitas III liikuvuse paketi osana ja milles on konkreetselt rõhutatud aerodünaamiliste kabiinide olulisust
                  7
               . Tulevaste CO2-heite normide täitmine raskeveokite puhul eeldab energiatõhususe suurendamiseks mitmesuguste tehnoloogialahenduste kasutamist; aerodünaamiliste kabiinide kasutuselevõtt on üks kõige tõhusam selline meede, mis aitab õhutakistust vähendada.

               Praegu kehtivate õigusaktidega ette nähtud jõustumise edasilükkamine ei võimalda tootjatel kabiinide aerodünaamilisi omadusi parandada selleks, et täita tulevasi CO2-heite norme raskeveokite puhul. Peale selle on jõustumise edasilükkamine vastuolus ka innovatsiooni- ja parema õigusloome põhimõtetega, sest see takistab uute tehnoloogialahenduste ja kontseptsioonide arendamist.

               Seepärast teeb komisjon ettepaneku lühendada direktiivi 95/53/EÜ artikli 9a lõike 1 ülevõtmise tähtpäeva. Artikli 9a lõike 3 uue tekstiga jäetaks liikmesriikidele siiski piisavalt aega vajalike meetmete võtmiseks.

               Seega on käesoleva otsuse vastuvõtmiseks vajalikku aega arvesse võetud.

               Samuti tuleb esiteks märkida, et küsimuse põhjalikumal uurimisel selgus, et artikli 9a lõike 2 kohasesse tüübikinnituse raamistikku vajaliku muudatuse tegemine on võimalik komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012
                  8
                muutmisega. Määruse (EL) nr 1230/2012 muutmine peaks hinnanguliselt viidama lõpule 2018. aasta lõpuks ja selleks kasutatakse üldise ohutuse määruse
                  9
                kohast rakendusmeedet. Seda võetakse käesoleva ettepaneku kohase uue tähtaja puhul arvesse ja nii tagatakse, et direktiivi 96/53/EÜ artikli 9a lõiget 1 siseriiklikusse õigusesse ülevõtvaid meetmeid hakatakse kohaldama umbes samal ajal nagu komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012 muudatust.

               Teiseks ei ole direktiivi 96/53/EÜ artikli 9a lõikes 3 praegu käsitletud muudatuste täpset järjestust vaja säilitada. Asjaomaste sõidukite teedel liiklemiseks on vaja muuta tüübikinnitusraamistikku ja teha direktiivi 96/53/EÜ artikli 9a lõike 1 kohane muudatus. Viimasena nimetatud muudatuse ülevõtmine ei nõua iseenesest tüübikinnitusraamistiku eelnevat muutmist. Piisab sellest, kui siseriiklike õigusnormidega seatakse tingimuseks tüübikinnituse saamine, nagu on sätestatud direktiivi 96/53/EÜ artikli 9a lõikes 1.

               Kavandatud muudatus on täielikult kooskõlas komisjoni koostatud mõjuhinnanguga,
                  10
                milles – nagu mainiti – ei käsitletud jõustumise edasilükkamist, mille võtsid vastu kaasseadusandjad. Seetõttu ei ole vaja käesoleva ettepaneku mõju hinnata.

               •
                     Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Käesolev ettepanek on kooskõlas raskeveokite CO2-heite norme käsitleva praeguse poliitikaga ja ettepanekuga toetatakse seda poliitikat. Samuti on see kooskõlas ka praeguse õnnetuste ja liiklussurmade vähendamise poliitikaga.

               Käesoleva ettepanekuga üksnes tuuakse ettepoole kuupäev, alates millest direktiiviga 2015/719 ette nähtud aerodünaamilisemaid ja/või ohutumaid kabiine võib kasutada, seega ei mõjuta käesolev ettepanek ühendvedusid ega üldist eesmärki edendada alternatiive maanteetranspordi jaoks.

               •
                     Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Käesoleva ettepanekuga toetatakse vahetult president Junckeri juhitud komisjoni kõige olulisemat poliitilist prioriteeti, milleks on töökohad, majanduskasv ja investeeringud,
                     kuna tänu sellele saavad veokitootjad ja seadmete tarnijad arendada innovaatilisi lahendusi ning luua uusi raskeveokite mudeleid. Käesoleva ettepaneku eesmärk on ka anda raskesõidukite tekitatava heite vähendamisega panus energialiidu ja kliimapoliitika prioriteetsesse valdkonda.

               2.
                     ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •
                     Õiguslik alus

               Kavandatud muudatuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1.

               •
                     Subsidiaarsus

               Ettepanek piirdub direktiivi 96/53/EÜ artikli 9a lõike 3 kohase tähtpäeva kohandamisega. Sellist kohandamist saab teha üksnes liit ise.

               Peale selle saab siseturu moonutusi ära hoida üksnes ühe uute eeskirjade kohaldamiskuupäeva kehtestamisega .

               •
                     Proportsionaalsus

               Poliitikaettepanek on proportsionaalne kindlakstehtud probleemidega ega lähe nende lahendamiseks vajalikust kaugemale. Konkreetselt piirdub meede direktiivi 96/53/EÜ artikli 9a lõike 1 ülevõtmise tähtpäeva kohandamisega ning lisaks jäetakse liikmesriikidele endiselt piisavalt aega vajalike meetmete võtmiseks.

               •
                     Vahendi valik

               Direktiivide muutmiseks tuleks üldiselt kasutada sama vormi, st muuta tuleks direktiive.

               Konkreetsel juhul aga on tegemist üksnes liikmesriikide jaoks kehtestatud tähtpäeva muutmisega. Kõnealust muudatust iseenesest ei peaks liikmesriigid üldiselt üle võtma. Seega on vahendiks otsus.

               3.
                     JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Arvestades, et käesoleva ettepaneku mõju ei ole vaja täiendavalt hinnata, osutatakse komisjoni poolt juba tehtud mõjuhinnangule: SWD (2013) 108 final

               4.
                     MÕJU EELARVELE

               Kavandatav muudatus ei mõjuta liidu eelarvet.

               5.
                     MUU TEAVE

               •
                     Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepaneku peamised elemendid on järgmised.

               Direktiiv 96/53/EÜ

               Artikkel 9a

               Praeguses artikli 9a lõikes 3 on sätestatud, et aerodünaamiliste kabiinide kasutuselevõttu lükatakse edasi kolm aastat alates vajalike tehniliste tüübikinnitusnõuete muutmist käsitlevate sätete ülevõtmise või nende kohaldamise kuupäevast.

               Tehakse ettepanek kohandada artikli 9a lõiget 3, et kaotada kolme aasta pikkune edasilükkamine ja kehtestada lühem, kuid proportsionaalne tähtpäev.

               2018/0130 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ seoses tähtpäevaga, mil hakatakse rakendama maksimaalpikkuse erieeskirju paremate aerodünaamiliste omadustega, energiatõhusamate ja ohutumate kabiinide puhul

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  11
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  12
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiivi 96/53/EÜ (millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass)
                  13
                muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/719,
                  14
                et vähendada energiatarbimist ja kasvuhoonegaaside heidet, viia õigusaktid kooskõlla tehnika arenguga ja turu muutuvate vajadustega ning hõlbustada ühendvedusid.

               (2)Mootorsõidukite kabiinide paremad aerodünaamilised omadused aitaksid sõidukeid märkimisväärselt energiatõhusamaks muuta. Direktiiviga 96/53/EÜ kehtestatud maksimaalpikkus ei võimaldanud aga sellist tõhustamist ilma, et väheneks sõidukite kandevõime. Seepärast kehtestati direktiiviga (EL) 2015/719 maksimumpikkuse erand.

               (3)Direktiiviga (EL) 2015/719 sätestati ka, et aerodünaamiliste kabiinide kasutuselevõttu lükatakse edasi kolm aastat alates vajalike tehniliste tüübikinnitusnõuete muutmist käsitlevate sätete ülevõtmise või nende kohaldamise kuupäevast.

               (4)Selleks, et kasutada võimalikult kiiresti ära aerodünaamiliste kabiinide eeliseid raskeveokite energiatõhususe, juhtide parema nähtavuse, teiste liiklejate ohutuse ning juhtide ohutuse ja mugavuse seisukohast, on vaja tagada, et selliseid kabiine saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, kui vajalikud tüübikinnitusnõuded on kehtestatud.

               (5)Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu direktiivi 96/53/EÜ,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Nõukogu direktiivi 96/53/EÜ artikli 9a lõige 3 asendatakse järgmisega:

               „3) Lõiget 1 hakatakse kohaldama alates [XXX] [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev: neli kuud alates käesoleva otsuse jõustumisest].“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59.

                     (2)

                        ELT L 115, 6.5.2015, lk 1.

                     (3)

                        Artikkel 8b.

                     (4)

                        Artikkel 9a.

                     (5)

                        COM(2013) 195 final.

                     (6)

                        SWD(2013) 108 final.

                     (7)

                        COM(2018)284

                     (8)

                        Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1230/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmete tüübikinnitusnõuetega, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (ELT L 353, 21.12.2012, lk 31).

                     (9)

                        Määrus (EL) nr 661/2009.

                     (10)

                        SWD(2013) 108 final.

                     (11)

                        ELT C […], […], lk […].

                     (12)

                        ELT C […], […], lk […].

                     (13)

                        EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59.

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/719, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (ELT L 115, 6.5.2015, lk 1).