               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2018
            COM(2018) 693 final
            2018/0358(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise investeeringute kaitse lepingu sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Jõuliselt kasvava majandusega Kagu-Aasia riigid koos oma üle 600 miljoni tarbija ja kiirelt kasvava keskklassiga on Euroopa Liidu eksportijate ja investorite jaoks olulised turud. Kaubavahetus mahus 227,3 miljardit eurot (2017) ja teenuskaubandus mahus 77 miljardit eurot (2016) teevad Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) tervikuna USA ja Hiina järel ELi suuruselt kolmandaks kaubanduspartneriks väljaspool Euroopat. Samal ajal on EL 263 miljardi euro suuruse välismaiste otseinvesteeringute kogumahuga (2016) ASEANis suurim välismaiste otseinvesteeringute tegija, kusjuures ASEAN tervikuna on omakorda ELis suuruselt teine Aasia välismaiste otseinvesteeringute tegija, kelle välismaiste otseinvesteeringute kogumaht oli 116 miljardit eurot (2016).

                  Vietnamist on saanud Singapuri järel ja Malaisia ees ELi suuruselt teine kaubanduspartner ASEANis; 2017. aastal oli ELi ja Vietnami vahelise kaubavahetuse maht 47,6 miljardit eurot. Vietnam on üks kiireima majanduskasvuga ASEANi riike, kus SKP on viimase kümne aasta jooksul kasvanud keskmiselt ligikaudu 6 % ning ka tulevikus prognoositakse samasuguse kasvu jätkumist. Vietnam on enam kui 90-miljonilise elanikkonnaga elujõulise majandusega riik, kus on ASEANi riikidest kõige kiiremini kasvav keskklass ning noor ja dünaamiline tööjõud. Kõrge kirjaoskuse ja hariduse tase, suhteliselt madalad palgad, hea ühendatus ja keskne asukoht ASEANis on põhjused, miks üha enam välisinvestoreid valivad Vietnami keskuseks, kust osutada oma teenuseid Mekongi piirkonnas ja kaugemalgi.

                  23. aprillil 2007 andis nõukogu komisjonile loa alustada ASEANi riikidega läbirääkimisi piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu üle. Ehkki on selge, et eesmärk oli pidada läbirääkimisi piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu üle, anti selle loaga siiski ka võimalus pidada kahepoolseid läbirääkimisi juhul, kui ei oleks olnud võimalik jõuda kokkuleppele pidada ASEANi riikide rühmaga ühiseid läbirääkimisi. Arvestades piirkondadevahelistes läbirääkimistes tekkinud probleeme, tunnistasid mõlemad pooled, et on jõutud ummikseisu, ja leppisid kokku teha läbirääkimistes vaheaeg.

                  22. detsembril 2009 saavutas nõukogu põhimõttelise kokkuleppe alustada ASEANi eri riikidega kahepoolseid läbirääkimisi, võttes aluseks 2007. aasta volitused ja läbirääkimisjuhised, säilitades samas strateegilise eesmärgina piirkondadevahelise lepingu sõlmimise. Samuti andis nõukogu komisjonile loa alustada kõigepealt kahepoolseid läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle Singapuriga, mis oleks esimene samm eesmärgi poole käivitada aegsasti sellised läbirääkimised ka teiste ASEANi riikidega. Seejärel algatas EL kahepoolsed läbirääkimised vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Malaisia (2010), Vietnami (2012), Tai (2013), Filipiinide (2015) ja Indoneesiaga (2016).

                  15. oktoobril 2013 andis nõukogu ELi uue, Lissaboni lepingust tuleneva pädevuse alusel komisjonile loa ASEANi riikidega käimasolevaid läbirääkimisi laiendada, et käsitleda ka investeeringute kaitset.

                  Võttes aluseks nõukogu poolt 2007. aastal vastuvõetud läbirääkimisjuhised, mida täiendati 2013. aasta oktoobris investeeringute kaitse lisamisega, on komisjon pidanud Vietnamiga läbirääkimisi ambitsioonika ja ulatusliku vabakaubanduslepingu ja investeeringute kaitse lepingu üle, seades eesmärgiks uute võimaluste ja õiguskindluse loomise, et soodustada kahe partneri vahel kaubandust ja investeeringuid. Mõlema lepingu õiguslikult läbivaadatud tekst on avalikustatud ja kättesaadav järgmise lingi kaudu:

                     http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/vietnam/

               Komisjon teeb järgmised nõukogu otsuste ettepanekud:

               –ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelisele vabakaubanduslepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta;

               –ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta;

               –ettepanek: nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelisele investeeringute kaitse lepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta ja

               –ettepanek: nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise investeeringute kaitse lepingu sõlmimise kohta.

               Varem oli komisjon teinud ettepaneku horisontaalse kaitseklausli kohta, mida kohaldatakse muude lepingute hulgas ka ELi ja Vietnami vahelise vabakaubanduslepingu suhtes.

               Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õigusakt, millega sõlmitakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel investeeringute kaitse leping.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Enne vabakaubanduslepingu ja investeeringute kaitse lepingu üle peetud läbirääkimisi pidas Euroopa välisteenistus läbirääkimisi Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Vietnami Sotsialistliku Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingu üle, mis jõustus oktoobris 2016. Partnerlus- ja koostööleping moodustab õigusliku raamistiku ELi ja Vietnami juba pikaajalise ja tugeva partnerluse edasiseks arenguks väga erinevates valdkondades, sealhulgas poliitilise dialoogi, kaubanduse, energeetika, transpordi, inimõiguste, hariduse, teaduse ja tehnoloogia, õiguse, asüüli ja sisserände valdkonnas.

                  ELi ja Vietnami pikaajalised kaubandus- ja majandussuhted on seni arenenud ilma konkreetse õigusliku raamistikuta. Vabakaubandusleping ja investeeringute kaitse leping, mille üle peeti läbirääkimisi, on erilepingud, millega jõustatakse partnerlus- ja koostöölepingu kaubandus- ja investeerimissätted, ning need saavad ELi ja Vietnami kahepoolsete suhete lahutamatuks osaks.

                  Alates jõustumise kuupäevast asendab ja tühistab ELi-Vietnami investeeringute kaitse leping investeeringute kaitse lepingu 6. lisas (Investeerimislepingute loetelu) loetletud kahepoolsed investeerimislepingud Vietnami ja ELi liikmesriikide vahel.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               ELi-Vietnami vabakaubandusleping ja investeeringute kaitse leping on täielikult kooskõlas liidu tegevuspõhimõtetega ega nõua ELi eeskirjade, õigusnormide või standardite muutmist üheski reguleeritud valdkonnas. Nagu kõik muud kaubandus- ja investeerimislepingud, mille üle komisjon on läbirääkimisi pidanud, kaitsevad ka ELi-Vietnami vabakaubandusleping ja investeeringute kaitse leping täielikult avalikke teenuseid ning tagavad, et valitsuste õigus kehtestada avalikkuse huvides õigusnorme säilib lepingute alusel täielikult ja moodustab nende aluspõhimõtte.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Järgides Euroopa Liidu Kohtu arvamust 2/15 ja arvestades ELi institutsioonides sellele järgnenud laiaulatuslikku arutelu kaubandus- ja investeerimislepingute ülesehituse kohta, esitab komisjon Vietnamiga peetud läbirääkimiste tulemused kahe eraldiseisva lepingu –  vabakaubanduslepingu ja investeeringute kaitse lepingu – kujul, nagu tehti ka ELi ja Singapuri vaheliste läbirääkimiste tulemuste puhul.

                  Võttes arvesse arvamust 2/15 ja pidades silmas seda, et ELi-Vietnami vabakaubanduslepingu sisu on üldjoontes sama mis ELi-Singapuri vabakaubanduslepingul, kuuluvad kõik ELi-Vietnami vabakaubanduslepinguga kaetud valdkonnad ELi pädevusse ja eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 91, artikli 100 lõike 2 ja artikli 207 kohaldamisalasse. Samamoodi kuuluvad kõik ELi-Vietnami investeeringute kaitse lepingus olevad investeeringute kaitset käsitlevad sisulised sätted ELi toimimise lepingu artikli 207 alla, niivõrd, kuivõrd need käsitlevad välismaiseid otseinvesteeringuid.

                  Sellest tulenevalt peab liit ELi-Vietnami vabakaubanduslepingule alla kirjutama pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastavalt nõukogu otsusele, mille aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 5, ja sõlmima selle lepingu vastavalt nõukogu otsusele, mille aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 6.

                  ELi-Vietnami investeeringute kaitse lepingule kirjutab liit alla vastavalt nõukogu otsusele, mille aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 5, ja sõlmib selle lepingu vastavalt nõukogu otsusele, mille aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 6, pärast seda, kui Euroopa Parlament on oma nõusoleku andnud ja liikmesriigid on selle oma asjakohaste siseriiklike menetluste kohaselt ratifitseerinud.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Vastavalt ELi-Singapuri vabakaubanduslepingut käsitlevas arvamuses 2/15 kinnitatule ja analoogia alusel kõnealuse lepinguga ei hõlma ELi ja Vietnami vabakaubandusleping nõukogule esitatud kujul küsimusi, mis ei kuulu ELi ainupädevusse.

                  Seoses investeeringute kaitse lepinguga kinnitas kohus, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 207 kuuluvad ELi ainupädevusse kõikide investeeringute kaitset käsitlevate sisuliste sätete need osad, mis käsitlevad välismaiseid otseinvesteeringuid. Lisaks kinnitas kohus, et seoses riikidevaheliste vaidluste lahendamise mehhanismiga kuulub investeeringute kaitse ELi ainupädevusse. Lõpetuseks märkis kohus, et ELil on jagatud pädevus seoses kaudsete investeeringute ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisega (asendati hiljem investeeringute kaitse lepingus investeerimiskohtu süsteemiga), mille puhul liikmesriigid on kostjad
                     1
                  .

                  Neid elemente ei saa sidusal viisil eraldada sisulistest sätetest ega riikidevaheliste vaidluste lahendamisest ja need tuleks seega lisada ELi tasandi lepingutesse.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia visiooniga ning panustab liidu kaubandus- ja arengueesmärkide saavutamisse.

               •Vahendi valik

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218, millega nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab vastu nõukogu. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Pärast seda, kui läbirääkimised Vietnamiga olid lõpule viidud, korraldas kaubanduse peadirektoraadi peaökonomistile alluva üksuse juhitud töörühm lepingust oodatava majandusliku kasu uuringu.

                  Analüüsis prognoositakse, et kahepoolsete tariifide ja ekspordimaksude kaotamine koos piiriülest kaubavahetust ja piiriüleseid teenuseid mõjutavate mittetariifsete tõkete vähendamisega hoogustab kahepoolset kaubandust märkimisväärselt. ELi eksport Vietnami suureneb 2035. aastaks hinnanguliselt rohkem kui 8 miljardi euro võrra ning Vietnami eksport ELi 15 miljardi euro võrra. See tähendab, et protsentuaalselt suureneb ELi eksport Vietnamisse peaaegu 29 % ja Vietnami eksport ELi ligikaudu 18 %.

                  Majandusliku modelleerimise tulemusel saadi täiendavad prognoosid, mille kohaselt ELi rahvatulu võib tänu vabakaubanduslepingule 2035. aastaks suureneda rohkem kui 1,9 miljardi euro võrra ning Vietnami rahvatulu võib sama ajavahemiku jooksul suureneda 6 miljardi euro võrra. Oodatava kasu märkimisväärne erinevus tuleneb ELi ja Vietnami kui ekspordisihtkoha suhtelisest tähtsusest teineteise jaoks.

                  Eespool esitatud kvantitatiivse analüüsi tulemustes võidi seega alahinnata lepingu tegelikku majanduslikku mõju, kuna neis ei võeta arvesse intellektuaalomandi õiguste parema kaitse ja tagamisega või tootmissektori välismaiste otseinvesteeringutega ja riigihangetega seotud eeldatavat kasu. Lisaks ei olnud võimalik modelleerida ülemaailmsete tarneahelate sünergiaid, mis tulenevad ELi-Vietnami vabakaubanduslepingust ja eelkõige ASEANi piirkonnas ELi majandussuhete edasiseks tugevdamiseks tehtavate jätkuvate jõupingutuste laiemast kontekstist, kuid võib arvata, et need on märkimisväärsed.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Enne kahepoolsete läbirääkimiste alustamist Vietnamiga viis välistöövõtja ELi ja ASEANi riikide vabakaubanduslepinguga seoses läbi kaubanduse jätkusuutlikkust käsitleva mõjuhindamise,
                  2
                et uurida kahe piirkonna süvendatud majanduspartnerluse võimalikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkondlikku mõju.

               Kaubanduse jätkusuutlikkust käsitleva mõjuhindamise ettevalmistamise raames konsulteeris töövõtja sise- ja välisekspertidega, korraldas avalikke konsultatsioone Brüsselis ja Bangkokis ning pidas kahepoolseid kohtumisi ja vestlusi kodanikuühiskonnaga ELis ja ASEANi riikides. Kaubanduse jätkusuutlikkust käsitleva mõjuhindamise raames toimunud konsultatsioonid olid platvormiks oluliste sidusrühmade ja kodanikuühiskonna kaasamisel Kagu-Aasiaga seotud kaubanduspoliitikat käsitlevasse dialoogi.

               Nii kaubanduse jätkusuutlikkust käsitleva mõjuhindamise aruanne kui ka selle ettevalmistamise raames peetud konsultatsioonid on olnud komisjoni jaoks väärtuslikuks panuseks kõikidesse kahepoolsetesse kaubandus- ja investeerimisalastesse läbirääkimistesse, mis on seni käivitatud ASEANi eri riikidega.

               Lisaks korraldas komisjon 2012. aasta juunis tulevast Vietnamiga sõlmitavat kahepoolset lepingut käsitleva avaliku konsultatsiooni, milles kasutati küsimustikku, mis oli koostatud selleks, et saada sidusrühmadelt teavet, mis hiljem aitas komisjonil kogu läbirääkimisprotsessi vältel seada prioriteete ja teha otsuseid. Saadi 62 vastust, neist 43 tööstusharude liitudelt ja ühingutelt, 16 üksikutelt äriühingutelt ja kolm liikmesriikidelt. Vastused hõlmasid väga erinevaid valdkondi, sh põllumajandusliku toidutööstuse, IKT-, tekstiili-, teenuste-, ravimi-, keemia-, metalli-, rohelise energia, auto-, masinaehitus- ning metsa- ja puidusektorit. Pärast kirjalikku konsultatsiooni korraldati kohtumisi mitmete küsimustikule vastanutega, kes esindavad Vietnamiga peetavate läbirääkimiste jaoks kõige tundlikumaid sektoreid (tekstiili-, alkohoolsete jookide, ravimi-, auto- ja IKT-sektor).

               2015. aasta mais peeti sidusrühmadega ümarlaud, kus käsitleti inimõigusi ja kestlikku arengut ELi ja Vietnami vaheliste kahepoolsete suhete kontekstis
                  3
               . Seejärel tegi komisjon eraldi analüüsi
                  4
                vabakaubanduslepingu võimaliku mõju kohta inimõigustele ja kestlikule arengule.

               Enne ja pärast läbirääkimisi teavitati ELi liikmesriike korrapäraselt ning nendega konsulteeriti nõukogu kaubanduspoliitika komitee vahendusel suuliselt ja kirjalikult läbirääkimiste erinevate aspektide üle. Regulaarselt teavitati ka Euroopa Parlamenti, kellega konsulteeriti tema rahvusvahelise kaubanduse komisjoni (INTA), eelkõige ELi-Vietnami vabakaubanduslepingu järelevalverühma kaudu. Läbirääkimiste tulemusena jooksvalt koostatud teksti levitati kogu protsessi vältel mõlemas institutsioonis.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  ELi ja ASEANi riikide vabakaubanduslepingu kaubanduse jätkusuutlikkust käsitleva mõjuhindamise viis läbi välistöövõtja Ecorys.

               •Mõjuhinnang

                  Välistöövõtja tehtud kaubanduse jätkusuutlikkust käsitlevas mõjuhindamises, mis viidi lõpule 2009. aastal, jõuti järeldusele, et ambitsioonikal ELi-ASEANi vabakaubanduslepingul oleks (SKP, sissetuleku, kaubanduse ja tööhõive seisukohast) oluline positiivne mõju nii ELi kui ka Vietnami jaoks. Mõju rahvatulule hinnatakse ELi puhul 13 miljardile eurole ja Vietnami puhul 7,6 miljardile eurole.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               ELi-Vietnami vabakaubanduslepingu ja investeeringute kaitse lepingu suhtes ei kohaldata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi menetlusi. Sellele vaatamata sisaldavad need sätteid, mis lihtsustavad kaubanduse ja investeerimisega seotud menetlusi, vähendavad ekspordi ja investeerimisega seotud kulusid ja võimaldavad seega rohkematel väikeettevõtjatel tegutseda mõlemal turul. Eeldatav kasu on muu hulgas: vähem koormavad tehnilised eeskirjad, vastavusnõuded, tolliprotseduurid ja päritolureeglid, intellektuaalomandi õiguste kaitse ning VKEde kui nõude esitajate väiksemad vaidluste lahendamise kulud investeerimiskohtu süsteemis.

               •Põhiõigused

               Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset liidus.

               4.MÕJU EELARVELE

                  ELi-Vietnami vabakaubanduslepingul on finantsmõju ELi eelarve tulude poolel. Hinnanguliselt võib saamata jäänud tollimaksude summa ulatuda pärast lepingu täielikku rakendamist kuni 1,7 miljardi euroni. Hinnangu aluseks on lepingu puudumisel aastani 2035 eeldatav keskmine import ja see näitab Vietnamist pärit impordi suhtes kehtestatud ELi tollitariifide kaotamisest tingituna igal aastal saamata jäävat tulu.

               ELi-Vietnami investeeringute kaitse lepingul on finantsmõju ELi eelarve kulude poolel. See on ELi jaoks (pärast ELi-Kanada laiaulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingut ning ELi-Singapuri lepingut) juba kolmas leping, millesse inkorporeeritakse investeerimiskohtu süsteem investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamiseks. Alates 2019. aastast (tingimusel et leping jõustub) on ette näha 700 000 euro suurust iga-aastast täiendavat kulu esimese astme kohtust ja apellatsioonikohtust koosneva alalise struktuuri rahastamiseks. Samal ajal hõlmab leping haldusressursside kasutamist eelarverea XX 01 01 01 alt (Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud), arvestades et hinnanguliselt määratakse lepingust tulenevaid ülesandeid täitma üks täistööajaga administraator. See on ära näidatud finantsselgituses ja toimub selles nimetatud tingimustel.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               ELi-Vietnami vabakaubandusleping ja investeeringute kaitse leping sisaldavad institutsioonilisi sätteid, millega nähakse ette rakendusasutuste struktuur, et pidevalt jälgida lepingute rakendamist, toimimist ja mõju. Kuna need lepingud kuuluvad lahutamatu osana ELi-Vietnami üldiste kahepoolsete suhete raamesse, mida reguleeritakse partnerlus- ja koostöölepinguga, moodustavad nimetatud struktuurid koos partnerlus- ja koostöölepinguga ühise institutsioonilise raamistiku osa.

               Vabakaubanduslepingu institutsioone käsitleva peatükiga luuakse kaubanduskomitee, mille peamine ülesanne on jälgida ja lihtsustada lepingu rakendamist ja kohaldamist. Kaubanduskomitee koosneb ELi ja Vietnami esindajatest, kes kohtuvad igal aastal või emma-kumma poole palvel. Kaubanduskomitee ülesanne on valvata kõikide lepingu alusel loodud erikomiteede ja töörühmade (kaubavahetuskomitee, tollikomitee, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitee, investeeringute, teenuste, e-kaubanduse ja riigihangete komitee, kaubanduse ja kestliku arengu komitee, intellektuaalomandi õiguste kaitse töörühm (sh geograafiliste tähiste valdkonnas) ning mootorsõidukite ja nende osade töörühm) tööd.

               Kaubanduskomitee ülesanne on ka suhelda kõigi huvitatud isikutega (sealhulgas erasektori ja kodanikuühiskonnaga) seoses lepingu toimimise ja rakendamisega. Lepingus tunnistavad mõlemad pooled läbipaistvuse ja avatuse tähtsust ning kinnitavad, et nad võtavad arvesse üldsuse seisukohti, et lepingu rakendamisel tuginetaks paljudele eri vaatenurkadele.

               Investeeringute kaitse lepingu institutsioone käsitleva peatükiga luuakse komitee, mille peamine ülesanne on jälgida ja lihtsustada lepingu rakendamist ja kohaldamist. Muude ülesannete seas võib komitee tingimusel, et mõlemad pooled on täitnud oma vastavad õigusnõuded ja viinud lõpule menetlused, otsustada nimetada ametisse investeerimiskohtu süsteemi kohtute liikmed, määrata kindlaks nende igakuise töötasu ning võtta vastu lepingu siduvad tõlgendused.

               Nagu rõhutatud teatises „Kaubandus kõigile“, eraldab komisjon üha rohkem ressursse kaubandus- ja investeerimislepingute tõhusaks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks. 2017. aastal avaldas komisjon oma esimese aastaaruande vabakaubanduslepingute rakendamise kohta. Selle aruande peamine eesmärk on anda ELi vabakaubanduslepingute rakendamisest objektiivne ülevaade, tuues välja tehtud edusammud ja käsitlemist vajavad puudused. Aruanne peaks olema aluseks liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja laiemalt kodanikuühiskonnaga peetavale avatud arutelule ja koostööle vabakaubanduslepingute ning nende rakendamise valdkonnas. Kuna aruanne esitatakse igal aastal, võimaldab see arengusuundumuste regulaarset jälgimist ja dokumenteerib ka seda, kuidas on käsitletud prioriteetseid küsimusi. Aruanne hõlmab ELi-Vietnami vabakaubanduslepingut alates selle jõustumisest.

               •Rakendamine ELis

               Lepingu rakendamise tagamiseks on vaja võtta teatavaid meetmeid. Need kehtestatakse lepingu kohaldamise alguseks. Meetmeteks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 58 lõike 1 kohaselt vastuvõetav komisjoni rakendusmäärus, millega avatakse lepingus sätestatud tariifikvoodid.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  ELi-Vietnami vabakaubanduslepingu üle läbirääkimisi pidades taotles komisjon kaht peamist eesmärki: esiteks, tagada ELi ettevõtjatele pääs Vietnami turule optimaalsetel tingimustel, ja teiseks, panna paika teine väärtuslik lähtepunkt (pärast Singapuriga sõlmitud lepinguid) muudele ELi läbirääkimistele selles piirkonnas.

                  Mõlemad eesmärgid on täielikult saavutatud: leping läheb olemasolevatest WTO raames võetud kohustustest kaugemale paljudes valdkondades, nagu teenused, riigihange, mittetariifsed tõkked ja intellektuaalomandi kaitse, sealhulgas geograafilised tähised. Kõigis neis valdkondades nõustus ka Vietnam uute kohustustega, mis lähevad tunduvalt kaugemale neist, mis Vietnam on võtnud muudes lepingutes, sh laiaulatuslikus ja progressiivses Vaikse ookeani ülese partnerluse lepingus.

                  Kooskõlas läbirääkimisjuhistes esitatud eesmärkidega saavutas komisjon järgmise:

               1)teenuste ja investeerimisturgude põhjalik liberaliseerimine, sealhulgas litsentsimist käsitlevad horisontaalsed eeskirjad ja diplomite vastastikune tunnustamine ning sektoripõhised õigusnormid, mille eesmärk on tagada ELi ettevõtjatele võrdsed võimalused;

               2)uued pakkumuste esitamise võimalused ELi pakkujatele Vietnamis, kes ei ole ühinenud WTO riigihankeid käsitleva lepinguga;

               3)tehniliste ja regulatiivsete kaubandustõkete kõrvaldamine kaubavahetuselt, näiteks dubleerivate katsete kõrvaldamine, eelkõige edendades ELis mootorsõidukite, ravimite ja meditsiiniseadmete, samuti keskkonnahoidliku tehnoloogia valdkonnas tuntud tehniliste ja regulatiivsete standardite kasutamist;

               4)rahvusvahelistel standarditel põhinev kaubandust soodustavam režiim Vietnamisse suunatud Euroopa toiduainete ekspordi heakskiitmiseks;

               5)Vietnami kohustus vähendada EList imporditava kauba tariife või need kaotada ning Euroopa ettevõtjate ja tarbijate odavam juurdepääs Vietnamist pärit toodetele;

               6)intellektuaalomandi õiguste kõrgetasemeline kaitse, sealhulgas nende õiguste järgimise tagamine, kaasa arvatud piiril, ja ELi geograafiliste tähiste kaitse TRIPS+ tasemel;

               7)põhjalik peatükk kaubanduse ja kestliku arengu kohta, mille eesmärk on tagada, et kaubandus toetab töötajate õigusi, keskkonnakaitset ja sotsiaalset arengut ning edendab metsade ja kalavarude säästvat majandamist. See hõlmab kohustusi, mis on võetud seoses rahvusvaheliste standardite tõhusa kohaldamisega ning mitme rahvusvahelise konventsiooni ratifitseerimise nimel tehtava tööga. Peatükis sätestatakse ka see, kuidas sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond kaasatakse selle rakendamisse ja järelevalvesse, ning

               8)kiire vaidluste lahendamise mehhanism vahekohtu kaudu või vahendaja abil.

                  ELi-Vietnami investeeringute kaitse leping tagab kõrgetasemelise investeeringute kaitse, kaitstes samas ELi ja Vietnami õigust kehtestada õigusnorme ja täita õigustatud eesmärke sellistes avalikku huvi pakkuvates poliitikavaldkondades nagu tervise-, ohutus- ja keskkonnakaitse.

                  Leping sisaldab kõiki uuendusi, mida hõlmab ELi uus lähenemisviis investeeringute kaitsele, ja selle täitmise tagamise mehhanisme, mida ei ole Vietnami ja ELi liikmesriikide 21 kehtivas kahepoolses investeerimislepingus. See on investeeringute kaitse lepingu üks väga oluline joon, mis asendab ja seega täiustab 21 kehtivat kahepoolset investeerimislepingut.

                  Kooskõlas läbirääkimisjuhistes seatud eesmärkidega tagas komisjon, et ELi investoreid ja nende investeeringuid Vietnamis koheldakse õiglaselt ja erapooletult ning et neid ei diskrimineerita võrreldes Vietnami investeeringutega, mis on samasuguses olukorras. Samal ajal kaitseb investeeringute kaitse leping ELi investoreid ja nende investeeringuid Vietnamis sundvõõrandamise eest, kui see ei toimu üldsuse huvides nõuetekohase protsessi kohaselt mittediskrimineerival alusel ja kui sellega ei kaasne kiire, piisav ja tõhus hüvitise maksmine sundvõõrandatud investeeringu õiglase turuväärtuse kohaselt.

                  Samuti pakub investeeringute kaitse leping, mille üle komisjon pidas läbirääkimisi, investoritele võimaluse ajakohase ja reformitud vaidluste lahendamise mehhanismi kasutamiseks. Selle süsteemiga tagatakse investeerinute kaitse eeskirjadest kinnipidamine ja püütakse leida tasakaal ühelt poolt investorite läbipaistva kaitsmise ja teiselt poolt riigi õiguse vahel kehtestada õigusnorme, et teostada avaliku poliitika eesmärke. Lepinguga luuakse alaline rahvusvaheline ja täielikult sõltumatu vaidluste lahendamise süsteem, mis koosneb alalisest esimese astme kohtust ja apellatsioonikohtust ning viib vaidluste lahendamise menetlusi läbi läbipaistvalt ja erapooletult.

                  Komisjon teab, et tuleb leida tasakaal ELi reformitud investeerimispoliitikaga edasimineku ja liikmesriikide jaoks tundlike küsimuste vahel seoses võimaliku jagatud pädevuse teostamisega nendes küsimustes. Seepärast ei ole komisjon teinud ettepanekut investeeringute kaitse lepingu ajutiseks kohaldamiseks. Sellele vaatamata on komisjon valmis esitama ettepaneku investeeringute kaitse lepingut ajutiselt kohaldada, kui liikmesriigid seda ettepanekut soovivad.

               2018/0358 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise investeeringute kaitse lepingu sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu otsusega nr [XX]
                  5
                kirjutati [XX. XXX 2019. aastal] alla ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelisele investeeringute kaitse lepingule (edaspidi „leping“), eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

               (2)Leping tuleks liidu nimel heaks kiita.

               (3)Lepingu artikli 4.18 kohaselt ei anna see liidus isikutele muid õigusi ega määra muid kohustusi kui need, mis on lepinguosaliste vahel loodud rahvusvahelise õiguse alusel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline investeeringute kaitse leping (edaspidi „leping“).

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel esitama lepingu artikli 4.13 lõikes 2 sätestatud teate, et väljendada liidu nõusolekut end lepinguga siduda
                  6
               .

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS

               1.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

                  1.1.
                     Ettepaneku/algatuse nimetus

                  1.2.
                     Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

                  1.3.
                     Ettepaneku/algatuse liik

                  1.4.
                     Eesmärgid

                  1.5.
                     Ettepaneku/algatuse põhjendus

                  1.6.
                     Meetme kestus ja finantsmõju

                  1.7.
                     Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.
                     HALDUSMEETMED

                  2.1.
                     Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

                  2.2.
                     Haldus- ja kontrollisüsteemid

                  2.3.
                     Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.
                     Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

                  3.2.
                     Hinnanguline mõju kuludele

                  3.2.1.
                     Üldine hinnanguline mõju kuludele

                  3.2.2.
                     Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

                  3.2.3.
                     Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

                  3.2.4.
                     Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

                  3.2.5.
                     Kolmandate isikute rahaline osalus

                  3.3.
                     Hinnanguline mõju tuludele

               ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  ELi-Vietnami investeeringute kaitse leping

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)
                  7
                struktuurile

                  20.02 – kaubanduspoliitika

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  8

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Ettepaneku saab asetada Junckeri komisjoni kümnest prioriteedist esimese (töökohad, majanduskasv ja investeeringud) konteksti.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Erieesmärk nr

                  1

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  20.02 – kaubanduspoliitika

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  ELi-Vietnami investeeringute kaitse lepingu eesmärk on parandada investeerimiskliimat ELi ja Vietnami vahel. Leping toob kasu Euroopa investoritele, tagades kõrgetasemelise investeeringute kaitse Vietnamis, kaitstes samas ELi õigust kehtestada õigusnorme ja täita õigustatud eesmärke sellistes avalikku huvi pakkuvates poliitikavaldkondades nagu tervise-, ohutus- ja keskkonnakaitse.

                  Lepinguga luuakse investeerimiskohtu süsteem, mis on välja töötatud eesmärgiga täita kodanike ja tööstusharude kõrgeid ootusi ausama, läbipaistvama ja institutsionaliseerituma investeerimisvaidluste lahendamise süsteemi suhtes. ELi-Vietnami investeeringute kaitse lepingu sätted, mis mõjutavad ELi eelarvet, on seotud investeerimiskohtu süsteemi loomise ja jooksvate kuludega.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Investeeringute kaitse leping loob õiguskindluse ja prognoositavuse, mis peaks aitama ELil ja Vietnamil meelitada ligi ja säilitada investeeringuid eesmärgiga toetada mõlemat majandust.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  ELi ja Vietnami vaheliste investeerimisvoogude taseme säilitamine või tõstmine.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

                  2016. aastal ulatusid ELi välismaised otseinvesteeringud kokku 8,3 miljardi euroni. Riigi ühe suurima välisinvestorina saab EL kasu paremast investeerimiskliimast, mida investeeringute kaitse leping võimaldab. Lisaks sisaldab leping kõiki uuendusi, mida hõlmab ELi uus lähenemisviis investeeringute kaitsele, ja selle täitmise tagamise mehhanisme, mida ei ole Vietnami ja ELi liikmesriikide 21 kehtivas kahepoolses investeerimislepingus, mis asendatakse investeeringute kaitse lepinguga.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Ei kohaldata.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Ei kohaldata.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               ◻
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               ☑ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               Rakendamine käivitusperioodiga alates 2019. aastast (tingimusel et nõukogu ja Euroopa Parlament selle ratifitseerivad),

               millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  9

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               ◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               ◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ☑ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud:

               ◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               ☑ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               ◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               ◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               ◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               ◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  ELi-Vietnami investeeringute kaitse lepingus sisalduva investeerimiskohtu süsteemi rahastamiseks tehakse sissemakse „olemasolevale struktuurile“ (see tähendab ICSID-ile), kes siis maksab investeerimiskohtu süsteemi moodustavatele kohtunikele käsiraha. Vaidluste menetlemise tasud esinevad ainult juhul, kui tekib vaidlus, kuna ICSIDi osutatav sekretariaaditeenus saadakse tasuta.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Vastavalt asjaomase organisatsiooniga sõlmitud raamlepingu sätetele.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud

                  Vastavalt asjaomase organisatsiooniga sõlmitud raamlepingu sätetele.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Vastavalt asjaomase organisatsiooniga sõlmitud raamlepingu sätetele. Eelkõige kohaldatavad kontrollieeskirjad.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Arvestades hinnangulist finantsmõju, ei ole võimalik teha kindlaks märkimisväärset kvantifitseeritavat kulu või kasu. Sissemakse suhtes kohaldatakse kaubanduse peadirektoraadi üldist kontrollisüsteemi.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  Vastavalt asjaomase organisatsiooniga sõlmitud raamlepingu sätetele. Lisaks kohaldatakse kaubanduse peadirektoraadi pettustevastast strateegiat, mis sisaldab eraldi peatükki finantsjuhtimise kohta.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                           liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                           4

                        Liigendatud/liigendamata
                           10

                        EFTA riigid
                           11

                        Kandidaatriigid
                           12

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        20,0201

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                           liik

                        Rahaline osalus

                        Number
                           Ei kohaldata.

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        Ei kohaldata.

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           rubriik

                        Nr

                        4

                        Kaubanduse peadirektoraat

                        Aasta
                           2019

                        Aasta
                           2020

                        Aasta
                           2021

                        Aasta
                           2022

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr 20.0201

                        Kulukohustused

                        (1)

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

                        Maksed

                        (2)

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Maksed

                        (2a)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           13

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Eelarverida nr

                        (3)

                        Kaubanduse peadirektoraadi
                           assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1 a +3

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

                        Maksed

                        (5)

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIGI 4
                           assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4 + 6

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

                        Maksed

                        =5 + 6

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIKIDE 1–4
                           assigneeringud KOKKU
                           (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4 + 6

                        Maksed

                        =5 + 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                           2019

                        Aasta
                           2020

                        Aasta
                           2021

                        Aasta
                           2022

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Kaubanduse peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,572

                        • Muud halduskulud

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Kaubanduse peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,572

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIGI 5
                           assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,572

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                           2019

                        Aasta
                           2020

                        Aasta
                           2021

                        Aasta
                           2022

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIKIDE 1–5
                           assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,843

                        0,843

                        0,843

                        0,843

                        3,372

                        Maksed

                        0,843

                        0,843

                        0,843

                        0,843

                        3,372

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               ◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               ☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                           2019

                        Aasta
                           2020

                        Aasta
                           2021

                        Aasta
                           2022

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           14

                        Väljundi keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           15
                        ...

                        Investeerimiskohtu süsteemi käigushoidmine

                        - Väljund

                        Sekretariaat

                        1

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

                        - Väljund

                        Vaidlused

                        -

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

                        ERIEESMÄRK nr 2 ...

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Ülevaade

               ◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               ☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                           2019

                        Aasta
                           2020

                        Aasta
                           2021

                        Aasta
                           2022

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,572

                        Muud halduskulud

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIK 5 kokku

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           16

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIGIST 5
                           välja jäävad kulud kokku

                        KOKKU

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,572

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse juba meedet haldava peadirektoraadi assigneeringutega ja/või assigneeringute ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               ◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               ☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline täistööajale taandatud töötajate arv

                        Aasta
                           2019

                        Aasta
                           2020

                        Aasta 2021

                        Aasta 2022

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        •
                              Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        1

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •
                              Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           17

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 aa
                           18

                        - Peakorteris

                        - Delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muu eelarverida (täpsustage)

                        KOKKU

                        1

                        1

                        1

                        1

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Investeerimiskohtu süsteemi tegevuse kontroll/vaidluste menetlemine

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               ☑
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               ◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

               ◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                           2019

                        Aasta
                           2020

                        Aasta
                           2021

                        Aasta
                           2022

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsus

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,800

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               ☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               ◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               ☑
                     omavahenditele

               ◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud (B2016)

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           19

                        Aasta
                           N

                        Aasta
                           N+1

                        Aasta
                           N+2

                        Aasta
                           N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

                        ……………

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  […]

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.

                  […]

                     (1)

                        Vt selgitus Euroopa Liidu Kohtu otsuses kohtuasjas C-600/14 Saksamaa vs. nõukogu (5. detsembri 2017. aasta otsus) punkt 69.

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/145989.htm

                     (3)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/events/index.cfm?id=1288

                     (4)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/february/tradoc_154236.pdf

                     (5)

                        [Lisada viide]

                     (6)

                        Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

                     (7)

                        ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (8)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (9)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (10)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (11)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (12)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.

                     (13)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (14)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (15)

                        Vastavalt punktis 1.4.2 kirjeldatud erieesmärkidele.

                     (16)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B...A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (17)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (18)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B...A read).

                     (19)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2018
            COM(2018) 693 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise investeeringute kaitse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU
                  JA SELLE LIIKMESRIIKIDE
                  NING TEISELT POOLT
                  VIETNAMI SOTSIALISTLIKU VABARIIGI VAHELINE
                  INVESTEERINGUTE KAITSE LEPING

               EUROOPA LIIT,

               edaspidi „liit“,

               BELGIA KUNINGRIIK,

               BULGAARIA VABARIIK,

               TŠEHHI VABARIIK,

               TAANI KUNINGRIIK,

               SAKSAMAA LIITVABARIIK,

               EESTI VABARIIK,

               IIRIMAA,

               HORVAATIA VABARIIK,

               KREEKA VABARIIK,

               HISPAANIA KUNINGRIIK,

               PRANTSUSMAA VABARIIK,

               ITAALIA VABARIIK,

               KÜPROSE VABARIIK,

               LÄTI VABARIIK,

               LEEDU VABARIIK,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

               UNGARI,

               MALTA VABARIIK,

               MADALMAADE KUNINGRIIK,

               AUSTRIA VABARIIK,

               POOLA VABARIIK,

               PORTUGALI VABARIIK,

               RUMEENIA,

               SLOVEENIA VABARIIK,

               SLOVAKI VABARIIK,

               SOOME VABARIIK,

               ROOTSI KUNINGRIIK ning

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK

               ühelt poolt, edaspidi ühiselt „EL“, ning

               VIETNAMI SOTSIALISTLIK VABARIIK

               teiselt poolt, edaspidi „Vietnam“,

               edaspidi ühiselt „lepinguosalised“,

               TUNNUSTADES oma pikaajalist ja kindlat partnerlust, mis tugineb ühistele põhimõtetele ja väärtustele, mis kajastuvad ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelises laiahaardelises partnerluse ja koostöö raamlepingus, mis sõlmiti 27. juunil 2012 Brüsselis (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping“), ning Euroopa Liidu ja Vietnami vahelisi olulisi majandus-, kaubandus- ja investeerimissuhteid, mis kajastuvad muu hulgas Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelises vabakaubanduslepingus, mis sõlmiti pp/kk/aaaa Brüsselis (edaspidi „vabakaubandusleping“);

               SOOVIDES veelgi tugevdada oma majandussuhteid osana kõikidest nendevahelistest sidemetest ja viisil, mis on kooskõlas kõikide nendevaheliste sidemetega, ning olles veendunud, et käesoleva lepinguga luuakse uued tingimused investeeringute arendamiseks lepinguosaliste vahel;

               TÕDEDES, et käesolev leping täiendab ja edendab piirkondliku majandusintegratsiooni alaseid jõupingutusi;

               OLLES KINDLALT OTSUSTANUD tugevdada oma majandus-, kaubandus- ja investeerimissuhteid kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga majanduslikes, sotsiaalsetes ja keskkonnaalastes aspektides ning edendada käesoleva lepinguga investeeringuid viisil, milles võetakse arvesse keskkonna- ja töökaitse kõrget taset ning asjakohaseid rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid ja lepinguid;

               SOOVIDES tõsta elatustaset, edendada majanduskasvu ja stabiilsust, luua uusi töövõimalusi ning parandada üldist heaolu ning kinnitades selleks oma tahet edendada investeerimist;

               KINNITADES VEEL KORD oma pühendumust vabakaubanduslepingus sätestatud kestliku arengu põhimõtetele;

               TUNNISTADES läbipaistvuse olulisust, mida kajastavad nende vabakaubanduslepinguga võetud kohustused;

               KINNITADES VEEL KORD oma tahet järgida 26. juunil 1945. aastal San Franciscos alla kirjutatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ning võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsioonis sõnastatud põhimõtteid;

               TUGINEDES oma õigustele ja kohustustele, mis tulenevad 15. aprillil 1994. aastal Marrakechis sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingust (edaspidi „WTO asutamisleping“) ning muudest mitmepoolsetest, piirkondlikest ja kahepoolsetest lepingutest ning kokkulepetest, mille osalised nad on, eelkõige vabakaubanduslepingust;

               SOOVIDES edendada oma ettevõtete konkurentsivõimet, tagades nende investeerimissuhete jaoks prognoositava õigusraamistiku,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               1. PEATÜKK

               EESMÄRGID JA ÜLDMÕISTED

               ARTIKKEL 1.1

               Eesmärk

               Käesoleva lepingu eesmärk on tugevdada lepinguosaliste vahelisi investeerimissuhteid kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

               ARTIKKEL 1.2

               Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „lepinguosalise füüsiline isik“ – ELi puhul liidu mõne liikmesriigi kodanik vastavalt selle liikmesriigi õigusnormidele
                  1
                ning Vietnami puhul Vietnami kodanik vastavalt Vietnami õigusnormidele;

               b)
                     „juriidiline isik“ – kohaldatava õiguse alusel nõuetekohaselt kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks asutatud või muul viisil korraldatud ning kas era- või riigi omandis olev õigussubjekt, sealhulgas äriühing, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, ühe osanikuga äriühing või ühistu;

               c)
                     „lepinguosalise juriidiline isik“ – ELi või Vietnami juriidiline isik, kes on asutatud vastavalt kas liidu liikmesriigi või Vietnami siseriiklike õigusnormide alusel ning kes tegeleb olulise äritegevusega
                  2
                vastavalt kas liidu või Vietnami territooriumil;

               juriidiline isik on:

               i)
                     ühe lepinguosalise füüsiliste või juriidiliste isikute „omanduses“ kui need ELi või Vietnami isikud omavad üle 50 % selle isiku omakapitalist; või

               ii)
                     ühe lepinguosalise füüsiliste või juriidiliste isikute „kontrolli all“, kui neil ELi või Vietnami isikutel on õigus nimetada suurem osa tema juhtkonnast või juhtida muul õiguspärasel viisil tema tegevust;

               d)
                     „teenuste osutamine ja tegevus valitsuse ülesannete täitmisel“ – teenused, mida ei osutata ja tegevus, mis ei toimu ärilistel alustel ega konkureerides ühe või mitme ettevõtjaga;

               e)
                     „majandustegevus“ – tööstuslik, kaubanduslik, kutsealane ja käsitöönduslik tegevus, mis ei hõlma teenuste osutamist ja tegevust valitsuse ülesannete täitmisel;

               f)
                     „haldamine“ – investeeringuga seoses investeeringu tegemine, juhtimine, säilitamine, kasutamine, sellest kasu saamine ja investeeringu müük või muul viisil võõrandamine
                  3
               ;

               g)
                     „lepinguosalise kehtestatavad või säilitatavad meetmed“ – meetmed, mille võtjaks on:

               i)
                     keskvalitsus, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja ametiasutused ning

               ii)
                     valitsusvälised asutused keskvalitsuse, piirkondlike või kohalike omavalitsuste või nende tasandite ametiasutuste delegeeritud ülesannete täitmisel;

               h)
                     „investeering“ – ühe lepinguosalise territooriumil
                  4
                otseselt või kaudselt teise lepinguosalise investori omanduses või kontrolli all olev igat liiki vara, millel on investeeringu tunnused, sealhulgas sellised tunnused nagu kapitali või muude ressursside paigutamine, tulu- või kasumiootus, riski võtmine ja teatav kestus; investeering võib esineda näiteks järgmistes vormides:

               i)
                     materiaalne või immateriaalne, vallas- või kinnisvara või mis tahes muu omandiõigus, nagu näiteks liising, hüpoteek, kinnipidamisõigus ja pant;

               ii)
                     ettevõte,
                  5
                sh aktsiad või osad, osakud ja muud ettevõtte omakapitalis osalemise vormid, sealhulgas neist tulenevad õigused;

               iii)
                     võlakirjad, lihtvõlakirjad, laenud ja muud võlainstrumendid, sealhulgas neist tulenevad õigused;

               iv)
                     võtmed-kätte-, ehitus-, juhtimis-, tootmis-, kontsessiooni-, tulujagamis- jms lepingud;

               v)
                     rahalised nõuded või nõuded muu vara suhtes või lepingu täitmise nõuded, millel on majanduslik väärtus,
                  6
                ning

               vi)
                     intellektuaalomandi õigused
                  7
                ja firmaväärtus;

               investeeritud tulu käsitatakse investeeringuna, kui sellel on investeeringu tunnused, ja ükski muudatus selles, millises vormis vara investeeritakse või reinvesteeritakse, ei mõjuta selle lugemist investeeringuks, kui sellel on investeeringu tunnused;

               i)
                     „lepinguosalise investor“ – ühe lepinguosalise füüsiline või juriidiline isik, kes on teinud investeeringu teise lepinguosalise territooriumil;

               j)
                     „tulu“ – kõik summad, mis on saadud investeeringust või reinvesteeringust, sealhulgas kasum, dividendid, kapitalikasum, litsentsitasud, intressid, intellektuaalomandi õigustega seotud maksed, mitterahalised maksed ja igasugune muu seaduslik sissetulek;

               k)
                     „meede“ – lepinguosalise võetav meede seaduse, määruse, eeskirja, menetluse, otsuse, haldusmeetme või mõnel muul kujul;

               l)
                     „isik“ – füüsiline või juriidiline isik;

               m)
                     „kolmas riik“ – riik või territoorium väljaspool käesoleva lepingu territoriaalset kohaldamisala, nagu määratletud artiklis 4.22 (Territoriaalne kohaldamine“.

               n)
                     „EL“ – liit või selle liikmesriigid, või liit ja selle liikmesriigid nende Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust tuleneva vastava pädevuse piires;

               o)
                     „lepinguosaline“ – EL või Vietnam;

               p)
                     „siseriiklik“ – liidu puhul liidu ja selle liikmesriikide õigusaktide, õiguse või õigusnormidega
                  8
                seotud ning Vietnami puhul Vietnami keskse, piirkondliku või kohaliku tasandi õigusaktide, õiguse või õigusnormidega seotud ning

               q)
                     „käesoleva lepinguga hõlmatud investeering“ – lepinguosalise investori investeering, mis on tehtud teise lepinguosalise territooriumil kooskõlas teise lepinguosalise kohaldatavate õigusnormidega enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva või mis on tehtud või omandatud pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva.

               2. PEATÜKK

               INVESTEERINGUTE KAITSE

               ARTIKKEL 2.1

               Kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat peatükki kohaldatakse järgmise suhtes:

               a)
                     käesoleva lepinguga hõlmatud investeering ning

               b)
                     lepinguosalise investorid seoses nende käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu haldamisega.

               2.
                     Artikleid 2.3 (Võrdne kohtlemine) ja 2.4 (Enamsoodustusrežiim) ei kohaldata järgmise suhtes:

               a)
                     audiovisuaalteenused;

               b)
                     tuumamaterjalide kaevandamine, tootmine ja töötlemine;
                  9

               c)
                     relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmine või nendega kauplemine;

               d)
                     riigisisene merekabotaaž;
                  10

               e)
                     siseriiklikud ja rahvusvahelised regulaarsed või mitteregulaarsed lennutransporditeenused ning liiklusõiguste teostamisega otseselt seotud teenused, välja arvatud:

               i)
                     õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused, mille ajaks õhusõiduk liiklusest kõrvaldatakse;

               ii)
                     lennutransporditeenuste müük ja turustamine;

               iii)
                     arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused;

               iv)
                     maapealne teenindus ning

               v)
                     lennujaamateenused,

               ning

               f)
                     teenuste osutamine ja tegevuse valitsuse ülesannete täitmisel.

               3.
                     Artikleid 2.3 (Võrdne kohtlemine) ja 2.4 (Enamsoodustusrežiim) ei kohaldata lepinguosaliste antavate subsiidiumide suhtes
                  11
               .

               4.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata lepinguosaliste sotsiaalkindlustussüsteemide suhtes või sellise tegevuse suhtes kummagi lepinguosalise territooriumil, mis on kas või ajutiselt seotud avaliku võimu teostamisega.

               5.
                     Käesolevat peatükki ei kohaldata meetmete suhtes, mis mõjutavad füüsilisi isikuid, kes püüavad pääseda lepinguosalise tööturule, ega ka kodakondsuse ning alalise elu- või töökohaga seotud meetmete suhtes.

               6.
                      Ühtegi käesoleva lepingu sätet, välja arvatud artiklid 2.1 (Kohaldamisala), 2.2 (Investeeringud ning reguleerivad meetmed ja eesmärgid) ja 2.5 (Investeeringute kohtlemine) kuni 2.9 (Õiguste üleminek), ei tõlgendata nii, et see piirab vabakaubanduslepingu 9. peatüki (Riigihanked) kohaseid lepinguosaliste kohustusi või paneb neile seoses riigihangetega lisakohustusi. Suurema kindluse huvides käsitata riigihangetega seotud meetmeteid, mis on kooskõlas vabakaubanduslepingu 9. peatükiga (Riigihanked), artiklite 2.1 (Kohaldamisala), 2.2 (Investeeringud ning reguleerivad meetmed ja eesmärgid) ja 2.5 (Investeeringute kohtlemine) kuni 2.9 (Õiguste üleminek) sätete rikkumisena.

               ARTIKKEL 2.2

               Investeeringud ning reguleerivad meetmed ja eesmärgid

               1.
                     Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma õigust kehtestada oma territooriumil õigusnorme, et saavutada sellised õiguspärased poliitikaeesmärgid nagu rahvatervise, ohutuse, keskkonna ja avaliku kõlbluse kaitse, sotsiaal- ja tarbijakaitse või kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse.

               2.
                     Suurema kindluse huvides ei tõlgendata käesolevat peatükki lepinguosalise kohustusena mitte muuta oma õigus- ja reguleerivat raamistikku, sealhulgas viisil, mis võib negatiivselt mõjutada investeeringute haldamist või investori kasumiootusi.

               3.
                     Suurema kindluse huvides ja vastavalt lõikele 4 ei käsitata lepinguosalise otsust subsiidiumi või toetust mitte anda, pikendada või säilitada käesoleva peatüki sätete rikkumisena järgmistel juhtudel:

               a)
                     kui lepinguosalisel ei ole seadusest või lepingust tulenevalt teise lepinguosalise investori ees või seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringuga kohustust asjaomast subsiidiumi või toetust anda, pikendada või säilitada, või

               b)
                     kui see otsus on kooskõlas subsiidiumi või toetuse andmise, pikendamise või säilitamise suhtes kohaldatavate mis tahes tingimustega.

               4.
                     Suurema kindluse huvides ei tõlgendata ühtki käesoleva peatüki sätet nii, et see takistab lepinguosalist lõpetamast subsiidiumi
                  12
                andmine või nõuda subsiidiumi tagasimaksmist, ega ka viisil, mis kohustab lepinguosalist maksma investorile hüvitist, kui sellise korralduse on andnud üks lepinguosalise pädevatest asutustest, mis on nimetatud 1. lisas (Pädevad asutused).

               ARTIKKEL 2.3

               Võrdne kohtlemine

               1.
                     Kumbki lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise investoreid ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringuid koheldakse seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute haldamisega viisil, mis ei ole vähem soodus kui kohtlemine, mis saab tema poolt samasuguses olukorras osaks tema enda investoritele või investeeringutele.

               2.
                     Olenemata lõikest 1 ja Vietnami puhul 2. lisa (Vietnamile tehtav erand võrdsest kohtlemisest) kohaselt võib lepinguosaline kehtestada või säilitada mis tahes meetme seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu haldamisega, eeldusel et see meede ei ole vastuolus vabakaubanduslepingu 8-A lisas (Liidu erikohustuste tabel) või 8-B lisas (Vietnami erikohustuste tabel) sätestatud kohustusega ja kui see meede on:

               a)
                     meede, mis on kehtestatud käesoleva lepingu jõustumisel või enne seda;

               b)
                     punktis a osutatud meede, mida jätkatakse, mis asendatakse või mida muudetakse pärast käesoleva lepingu jõustumist, tingimusel et pärast selle jätkamist, asendamist või muutmist ei ole ta vähem kooskõlas lõikega 1, võrreldes sellega, millisena ta eksisteeris enne oma jätkamist, asendamist või muutmist, või

               c)
                     meede, mis ei kuulu punktide a ega b kohaldamisalasse, tingimusel, et seda ei kohaldata lepinguosalise territooriumil enne selle meetme jõustumise kuupäeva tehtud investeeringute suhtes viisil, mis tekitab sellistele investeeringutele kahju
                  13
               .

               ARTIKKEL 2.4

               Enamsoodustusrežiim

               1.
                     Lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise investoreid ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringuid koheldakse seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute haldamisega viisil, mis ei ole vähem soodus kui kohtlemine, mis saab tema poolt samasuguses olukorras osaks kolmanda riigi investoritele või investeeringutele.

               2.
                     Lõiget 1 ei kohaldata järgmiste sektorite suhtes:

               a)
                     sideteenused, välja arvatud posti- ja telekommunikatsiooniteenused;

               b)
                     meelelahutus-, kultuuri- ja sporditeenused;

               c)
                     kalandus ja vesiviljelus;

               d)
                     metsamajandus ja jahipidamine ning

               e)
                     kaevandamine, sealhulgas nafta ja gaasi tootmine.

               3.
                     Lõiget 1 ei tõlgendata viisil, mis kohustab lepinguosalist laiendama teise lepinguosalise investoritele või käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringutele kasu mis tahes kohtlemisest, mis põhineb mis tahes kahepoolsel, piirkondlikul või rahvusvahelisel lepingul, mis jõustus enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva.

               4.
                     Lõiget 1 ei tõlgendata viisil, mis kohustab lepinguosalist laiendama teise lepinguosalise investoritele või käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringutele kasu:

               a)
                     mis tahes kohtlemisest, mis põhineb mis tahes kahepoolsel, piirkondlikul või mitmepoolsel lepingul, mis sisaldab kohustusi kaotada lepinguosaliste vahel sisuliselt kõik investeerimistõkked ning mille kohaselt tuleb lepinguosaliste õigusakte ühes või mitmes majandussektoris ühtlustada
                  14
               ;

               b)
                     mis tahes kohtlemisest, mis põhineb mis tahes rahvusvahelisel lepingul topeltmaksustamise vältimise kohta või muul rahvusvahelisel lepingul või kokkuleppel, mis on täielikult või peamiselt seotud maksustamisega, või

               c)
                     mis tahes kohtlemisest, mis tuleneb meetmetest, millega nähakse ette kvalifikatsioonide, litsentside ja usaldatavusnõuete tunnustamine vastavalt teenustekaubanduse üldlepingu
                  15
                VII artiklile või selle lisale finantsteenuste kohta.

               5.
                     Suurema kindluse huvides ei hõlma lõikes 1 viidatud mõiste „kohtlemine“ vaidluste lahendamise menetlusi ega mehhanisme, nagu need, mis on esitatud 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jaos (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) või sätestatud muudes kahepoolsetes, piirkondlikes või rahvusvahelistes lepingutes. Sellistes lepingutes sisalduvad olulised kohustused ei kujuta endast „kohtlemist“ ja seega ei saa neid arvesse võtta selle artikli rikkumise hindamisel. Meetmeid, mida lepinguosaline võtab nende oluliste kohustuste kohaselt, käsitatakse „kohtlemisena“.

               6.
                     Käesoleva artikli tõlgendamisel kohaldatakse ejusdem generis põhimõtet
                  16
               .

               ARTIKKEL 2.5

               Investeeringute kohtlemine

               1.
                     3. lisa (Käsituslepe investeeringute kohtlemise kohta) lõigete 2–7 kohaselt peab kumbki lepinguosaline tagama teise lepinguosalise investorite ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute õiglase ja erapooletu kohtlemise ning nende täieliku kaitse ja turvalisuse.

               2.
                     Lepinguosaline rikub lõikes 1 nimetatud õiglase ja erapooletu kohtlemise kohustust, kui meede või meetmete sari sisaldab järgmist:

               a)
                     kohtuliku arutamise mittevõimaldamist kriminaal-, tsiviil- või haldusmenetlustes;

               b)
                     nõuetekohase menetluse olulist rikkumist kohtu- ja haldusmenetlustes;

               c)
                     ilmset omavoli;

               d)
                     sihipärast diskrimineerimist ilmselgelt õigusvastastel alustel, nagu sugu, rass või usulised veendumused;

               e)
                     väärkohtlemist, nagu sundimine, võimu kuritarvitamine vms pahauskne tegevus või

               f)
                     lepinguosaliste kooskõlas lõikega 3 vastu võetud õiglase ja erapooletu kohtlemise kohustuse mis tahes muude aspektide rikkumist.

               3.
                     Kohtlemine, mida ei ole lõikes 2 nimetatud, võib kujutada endast õiglase ja erapooletu kohtlemise rikkumist, kui lepinguosalised on selles kokku leppinud kooskõlas artiklis 4.3 (Muudatused) sätestatud menetlusega.

               4.
                     Kohaldades lõikeid 1–3, võib 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) kohane vaidluste lahendamise organ võtta arvesse, kas lepinguosaline esitas eesmärgiga stimuleerida käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringut teise lepinguosalise investorile sellise konkreetse kirjelduse, mis tekitas õiguspärase ootuse ja millele investor tugines otsustamisel, kas teha või säilitada see investeering, kuid millest lepinguosaline hiljem kinni ei pidanud.

               5.
                     Suurema kindluse huvides viitab lõikes 1 osutatud „täielik kaitse ja turvalisus" lepinguosalise kohustusele võtta põhjendatult vajalikke meetmeid, et kaitsta investorite ja käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute füüsilist julgeolekut.

               6.
                     Kui lepinguosaline on sõlminud teise lepinguosalise investorite või käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute kohta kirjaliku lepingu, mis vastab kõigile allpool esitatud tingimustele, ei või lepinguosaline seda lepingut rikkuda valitsuse ülesannete täitmisega. Need tingimused on järgmised:

               a)
                     sõlmitakse kirjalik leping ja see jõustub pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva
                  17
               ;

               b)
                     investor tugineb kirjalikule lepingule otsustamisel, kas teha või säilitada käesoleva lepinguga hõlmatud investeering, mis ei ole see kirjalik leping ise, ning lepingu rikkumisega kaasneb tegelik kahju sellele investeeringule;

               c)
                     kirjaliku lepinguga
                  18
                kaasneb asjaomase investeeringuga seotud õiguste ja kohustuste vahetamine, mis on mõlema lepinguosalise jaoks siduv, ning

               d)
                     kirjalik leping ei sisalda klauslit, mis puudutab selle lepingu osaliste vaheliste vaidluste lahendamist rahvusvahelise vahekohtumenetluse abil.

               7.
                     Käesoleva lepingu mõne muu sätte või mõne muu rahvusvahelise lepingu sätte rikkumine ei tõenda, et käesolevat artiklit on rikutud.

               ARTIKKEL 2.6

               Kahju hüvitamine

               1.
                     Selle lepinguosalise investoritele, kelle käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringud kannavad kahju sõja või muu relvastatud konflikti, revolutsiooni, riikliku hädaolukorra, mässu, ülestõusu või märuli tõttu teise lepinguosalise territooriumil, tagab kõnealune teine lepinguosaline hüvitise, kahjutasu, kompensatsiooni või muu kokkuleppe korras kohtlemise, mis ei ole vähem soodus kui see, mida kõnealune teine lepinguosaline pakub omaenda investoritele või mõne kolmanda riigi investoritele.

               2.
                     Kui ühe lepinguosalise investorid kannavad lõikes 1 nimetatud olukorra tõttu teise lepinguosalise territooriumil kahju, tagab teine lepinguosaline, ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, neile kiire, piisava ja tõhusa hüvitise või kompensatsiooni, kui see kahju tuleneb:

               a)
                     käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu või selle osa rekvireerimisest teise lepinguosalise relvajõudude või ametivõimude poolt või

               b)
                     käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu või selle osa hävitamisest teise lepinguosalise relvajõudude või ametivõimude poolt,

               kuigi olukord seda ei nõudnud.

               ARTIKKEL 2.7

               Sundvõõrandamine

               1.
                     Lepinguosaline ei natsionaliseeri ega sundvõõranda teise lepinguosalise investorite käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringuid ei otse ega kaudselt meetmete kaudu, millel on samaväärne toime natsionaliseerimise või sundvõõrandamisega (edaspidi „sundvõõrandamine“), välja arvatud:

               a)
                     avalikes huvides,

               b)
                     nõuetekohase õigusmenetluse kohaselt;

               c)
                     mittediskrimineerivalt ning

               d)
                     makstes kiire, piisava ja tõhusa hüvitise.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud hüvitis peab vastama käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu õiglasele turuväärtusele vahetult enne selle sundvõõrandamise või eelseisva sundvõõrandamise avalikustamist, olenevalt sellest, kumb on varasem; sellele lisanduvad mõistliku määraga intressid, mida arvutatakse ärilistel alusel alates sundvõõrandamise kuupäevast kuni hüvitise maksmise kuupäevani. Selline hüvitis peab olema tegelikult realiseeritav, vabalt ülekantav artikli 2.8 (Ülekanded) tähenduses ja see tuleb tasuda viivitamata.

               3.
                     Kui sundvõõrandavaks lepinguosaliseks on Vietnam, peab olenemata lõigetest 1 ja 2 iga maaga seotud otsese sundvõõrandamise meede olema:

               a)
                     võetud eesmärgil, mis on kooskõlas kohaldatavate siseriiklike õigusnormidega
                  19
                ning

               b)
                     selle puhul tuleb tasuda turuväärtusega võrdset hüvitist, võttes arvesse kohaldatavaid siseriiklikke õigusnorme.

               4.
                     Intellektuaalomandi õigustega seotud kohustuslike litsentside väljaandmine ei kujuta endast sundvõõrandamist lõike 1 tähenduses, kuivõrd see väljaandmine on kooskõlas WTO asutamislepingu 1C lisas sisalduva intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (edaspidi „TRIPS-leping“).

               5.
                     Sundvõõrandamisest mõjutatud investoril on õigus nõuda, et lepinguosalise kohus või muu sõltumatu asutus vaataks tema nõude sundvõõrandava lepinguosalise õiguse kohaselt viivitamata läbi ja hindaks investeeringut.

               6.
                     Seda artiklit tõlgendatakse kooskõlas 4. lisaga (Käsituslepe sundvõõrandamise kohta).

               ARTIKKEL 2.8

               Ülekanded

               Lepinguosalised võimaldavad teha kõiki käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringuga seotud ülekandeid piirangute või viivituseta vabalt konverteeritavas valuutas, kohaldades ülekande tegemise kuupäeval turul kehtivat vahetuskurssi. Selliste ülekannete hulka kuuluvad:

               a)
                     sissemaksed kapitali, näiteks põhi- ja täiendavad vahendid investeeringu säilitamiseks, arendamiseks või suurendamiseks;

               b)
                     kasum, dividendid, kapitalikasum ja muu tulu, tulu, mis saadakse investeeringu või mõne selle osa müügist või investeeringu osalisest või täielikust likvideerimisest;

               c)
                     intressid, litsentsitasud, haldustasud ja tasud tehnilise abi jm eest;

               d)
                     investori sõlmitud lepingu või käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringu alusel tehtud maksed, sealhulgas laenulepingu kohaselt tehtud maksed;

               e)
                     palgad ja muud töötasud töötajatele, kes on värvatud välismaalt ja kelle töö on seotud investeeringuga;

               f)
                     maksed, mis tehakse artikli 2.6 (Kahju hüvitamine) või artikli 2.7 (Sundvõõrandamine) alusel, ning

               g)
                     kahju hüvitamine vastavalt 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) kohaselt tehtud otsusele.

               ARTIKKEL 2.9

               Õiguste üleminek

               Kui lepinguosaline või lepinguosalise ametiasutus teeb makse kahjuhüvitise, tagatise või kindlustuslepingu alusel, mille ta on sõlminud seoses investeeringuga, mille üks tema investoritest on teinud teise lepinguosalise territooriumil, tunnustab teine lepinguosaline sellise investeeringu suhtes õiguse või nõudeõiguse üleminekut või nõude loovutamist. Lepinguosalisel või ametiasutusel on õigus kasutada loovutatud või üle antud õigust või nõuet samas ulatuses, nagu investori algset õigust või nõuet. Selliseid loovutatud õigusi võib kasutada lepinguosaline või tema ametiasutus või ka investor üksnes juhul, kui lepinguosaline või ametiasutus teda selleks volitab.

               3. PEATÜKK

               VAIDLUSTE LAHENDAMINE

               A JAGU

               LEPINGUOSALISTE VAHELISTE VAIDLUSTE LAHENDAMINE

               1. ALAJAGU

               EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

               ARTIKKEL 3.1

               Eesmärk

               Käesoleva peatüki eesmärk on luua tulemuslik ja tõhus mehhanism, et vältida ja lahendada lepinguosaliste vahelisi vaidlusi seoses käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega ning leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus.

               ARTIKKEL 3.2

               Kohaldamisala

               Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat peatükki lepinguosaliste vaheliste vaidluste vältimise ja lahendamise suhtes seoses käesoleva lepingu sätete tõlgendamise või kohaldamisega.

               2. ALAJAGU

               KONSULTEERIMINE JA VAHENDAMINE

               ARTIKKEL 3.3

               Konsultatsioonid

               1.
                     Lepinguosalised püüavad lahendada kõik artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud vaidlused omavahel heauskselt konsulteerides, eesmärgiga jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

               2.
                     Lepinguosaline esitab konsultatsiooni alustamiseks teisele lepinguosalisele kirjaliku taotluse, mille koopia saadetakse artikli 4.1 (Komitee) kohaselt loodud komiteele, märkides ära asjaomase meetme ja käesoleva lepingu asjakohased sätted.

               3.
                     Konsultatsioonid peetakse 30 päeva jooksul alates lõikes 2 osutatud taotluse saamisest ja need toimuvad selle lepinguosalise territooriumil, kellele konsultatsioonitaotlus esitati, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised lepivad kokku teisiti. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 45 päeva pärast taotluse saamist, välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguosalised lepivad kokku konsultatsioone jätkata. Konsultatsioonid, eelkõige kõik andmed ja seisukohad, mille lepinguosalised avaldavad, on konfidentsiaalsed, ilma et see piiraks kummagi lepinguosalise õigusi mis tahes edasises menetluses.

               4.
                     Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, nagu kergesti riknevad ja hooajakaubad ning -teenused, peetakse 15 päeva jooksul alates lõikes 2 viidatud taotluse kättesaamise kuupäevast. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 20 päeva möödumisel, välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguosalised lepivad kokku konsultatsioone jätkata.

               5.
                     Konsultatsioone taotlenud lepinguosaline võib tugineda artiklile 3.5 (Vahekohtumenetluse algatamine), kui:

               a)
                     teine lepinguosaline ei vasta konsultatsioonitaotlusele 15 päeva jooksul alates selle kättesaamisest;

               b)
                     konsultatsioone ei korraldata lõikes 3 või 4 sätestatud tähtaja jooksul;

               c)
                     lepinguosalised lepivad kokku, et konsultatsioone ei korraldata, või

               d)
                     konsultatsioonid on loetud lõppenuks mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni jõudmata.

               6.
                     Konsultatsioonide käigus esitavad lepinguosalised piisavalt faktilist teavet, et võimaldada uurida, kuidas vaidlusalune meede võib mõjutada käesoleva lepingu toimimist ja kohaldamist.

               ARTIKKEL 3.4

               Vahendusmehhanism

               Lepinguosalised võivad 9. lisa (Vahendusmehhanism) kohaselt igal ajal kokku leppida vahendusmenetluse algatamises mis tahes meetme suhtes, mis kahjustab lepinguosaliste vahelisi investeeringuid.

               3. ALAJAGU

               VAIDLUSTE LAHENDAMISE MENETLUS

               ARTIKKEL 3.5

               Vahekohtumenetluse algatamine

               1.
                     Kui lepinguosalised ei ole suutnud vaidlust lahendada artiklis 3.3 (Konsultatsioonid) sätestatud konsultatsioonide teel, võib konsultatsioone taotlenud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist.

               2.
                     Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult teisele lepinguosalisele ja selle koopia esitatakse komiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline märgib oma taotluses ära kõnealuse meetme ja selgitab, mil viisil see meede on vastuolus käesoleva lepingu sätetega; see teave esitatakse viisil, mis annab kaebusele selge õigusliku aluse.

               ARTIKKEL 3.6

               Vahekohtu pädevus

               Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, määratakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtunike valimist vahekohtu pädevuseks järgmine:

               „vaadata artikli 3.5 (Vahekohtumenetluse algatamine) kohases vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas käesoleva lepingu asjaomaseid sätteid, millele lepinguosalised on viidanud; otsustada, kas asjaomane meede on kooskõlas artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätetega, ning esitada kooskõlas artiklitega 3.10 (Vahearuanne) ja 3.11 (Lõpparuanne) oma aruandes tuvastatud asjaolud, asjakohaste sätete kohaldatavus ning järelduste ja soovituste peamised põhjused.“

               ARTIKKEL 3.7

               Vahekohtu moodustamine

               1.
                     Vahekohus koosneb kolmest vahekohtunikust.

               2.
                     Lepinguosalised konsulteerivad omavahel ja lepivad kokku vahekohtu koosseisus kümne päeva jooksul pärast kuupäeva, millal lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, sai vahekohtu moodustamise taotluse.

               3.
                     Kui lepinguosalised ei jõua lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul vahekohtu koosseisus kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline nimetada kümne päeva jooksul pärast lõikes 2 ette nähtud tähtaja möödumist ühe vahekohtuniku oma alamnimekirjast, mis on koostatud artikli 3.23 (Vahekohtunike nimekiri) kohaselt. Kui lepinguosaline ei määra oma alamnimekirjast vahekohtunikku, valib komitee esimees või esimehe esindaja teise lepinguosalise taotluse korral vahekohtuniku loosi teel selle lepinguosalise alamnimekirjast, mis on koostatud artikli 3.23 (Vahekohtunike nimekiri) kohaselt.

               4.
                     Kui lepinguosalised ei jõua lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul vahekohtu esimehe osas kokkuleppele, valib komitee esimees või esimehe esindaja lepinguosalise taotluse korral vahekohtu esimehe loosi teel esimeeste alamnimekirjast, mis on koostatud artikli 3.23 (Vahekohtunike nimekiri) kohaselt.

               5.
                     Komitee esimees või tema esindaja valib vahekohtunikud viie päeva jooksul alates lõikes 3 või 4 nimetatud taotlusest.

               6.
                     Vahekohtu moodustamise kuupäev on päev, mil kõik kolm väljavalitud vahekohtunikku on teatanud lepinguosalistele, et nad nõustuvad enda nimetamisega vahekohtunikuks vastavalt 7. lisale (Kodukord).

               7.
                     Kui lõikes 3 või 4 nimetatud taotluse esitamise ajaks ei ole mõnda artiklis 3.23 (Vahekohtunike nimekiri) nimetatud nimekirja koostatud või kui mõni nimekiri ei sisalda piisaval arvul nimesid, valitakse vahekohtunikud loosi teel mõlema lepinguosalise poolt ametlikult kandidaadiks esitatud isikute seast või ühe lepinguosalise poolt ametlikult kandidaadiks esitatud isikute seast, kui ainult üks lepinguosaline on kandidaadid esitanud.

               ARTIKKEL 3.8

               Vahekohtu vaidluste lahendamise menetlus

               1.
                     Vahekohtu vaidluste lahendamise menetluses kohaldatakse käesolevas artiklis, 7. lisas (Kodukord) ning 8. lisas (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) sätestatud norme ja menetlusi.

               2.
                     Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas menetluse ajakava, vahekohtunikele makstav tasu ja nende kulude hüvitamine vastavalt 7. lisale (Kodukord). Vahekohtunikud ja lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellel kohtumisel telefonitsi või videokonverentsi kaudu.

               3.
                     Lepinguosalised määravad istungi toimumise koha kindlaks vastastikusel kokkuleppel. Kui lepinguosalised istungi toimumise kohas kokkuleppele ei jõua, toimub istung Brüsselis, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Vietnam, ja Hanois, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on EL.

               4.
                     Kõik istungid on avalikud, kui 7. lisas (Kodukord) ei ole ette nähtud teisiti.

               5.
                     Kooskõlas 7. lisaga (Kodukord) antakse lepinguosalistele võimalus osaleda menetlusega seotud seisukohtade, avalduste, väidete ja vastuväidete esitamisel. Lepinguosalised teevad üksteisele kättesaadavaks kogu vahekohtule esitatud teabe ja kõik kirjalikud esildised, sealhulgas märkused vahearuande kirjeldava osa kohta, vastused vahekohtu küsimustele ning lepinguosalise märkused nende vastuste kohta.

               6.
                     Kui lepinguosalised ei lepi kolme päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta kooskõlas 7. lisaga (Kodukord) vastu kirjalikke esildisi, mille lepinguosalise territooriumil asuvad füüsilised või juriidilised isikud on esitanud omal algatusel (amicus curiae esildised).

               7.
                     Vahekohtu sisearutelud toimuvad kinnistel nõupidamistel,, millest võtavad osa üksnes vahekohtunikud. Vahekohus võib lubada oma nõupidamise juures viibida ka oma assistentidel. Vahekohtu nõupidamised ja talle esitatud dokumendid on konfidentsiaalsed.

               ARTIKKEL 3.9

               Eelotsus kiireloomulisuse kohta

               Kui lepinguosaline seda taotleb, teeb vahekohus kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist eelotsuse selle kohta, kas ta peab juhtumit kiireloomuliseks.

               ARTIKKEL 3.10

               Vahearuanne

               1.
                     Hiljemalt 90 päeva pärast vahekohtu moodustamist esitab vahekohus lepinguosalistele vahearuande, mis sisaldab tuvastatud asjaolusid, asjakohaste sätete kohaldatavust ning järelduste ja soovituste peamisi põhjendusi. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, peab vahekohtu esimees sellest lepinguosalisi ja komiteed kirjalikult teavitama, märkides ära viivituse põhjused ja kuupäeva, mil vahekohus kavatseb vahearuande esitada. Mingil juhul ei või vahearuande esitamine võtta vahekohtul aega rohkem kui 120 päeva alates vahekohtu moodustamise kuupäevast.

               2.
                     Lepinguosaline võib 14 päeva jooksul pärast vahearuande esitamist esitada vahekohtule märkusi sisaldava kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks.

               3.
                     Kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas kergesti riknevate või hooajakaupade või -teenuste puhul, teeb vahekohus kõik võimaliku, et esitada vahearuanne 45 päeva jooksul, kuid mitte mingil juhul hiljem kui 60 päeva pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Lepinguosaline võib seitsme päeva jooksul pärast vahearuande saamist esitada vahekohtule märkusi sisaldava kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks.

               4.
                     Pärast lepinguosaliste poolt vahearuande kohta esitatud kirjalike taotluste ja märkuste arvessevõtmist võib vahekohus oma aruannet muuta ja vajaduse korral asjaolusid täiendavalt uurida.

               ARTIKKEL 3.11

               Lõpparuanne

               1.
                     Vahekohus esitab oma lõpparuande lepinguosalistele ja komiteele 120 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, peab vahekohtu esimees sellest lepinguosalisi ja komiteed kirjalikult teavitama, märkides ära viivituse põhjused ja kuupäeva, mil vahekohus kavatseb lõpparuande esitada. Mingil juhul ei või lõpparuande esitamine võtta vahekohtul aega rohkem kui 150 päeva alates vahekohtu moodustamise kuupäevast.

               2.
                     Kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas kergesti riknevate või hooajakaupade või -teenuste puhul, teeb vahekohus kõik võimaliku, et esitada oma lõpparuanne 60 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamise kuupäevast. Mingil juhul ei või lõpparuande esitamine võtta vahekohtul aega rohkem kui 75 päeva alates vahekohtu moodustamise kuupäevast.

               3.
                     Lõpparuandes kajastatakse piisaval määral vaheläbivaatamise käigus esitatud väiteid ning vastatakse selgelt lepinguosaliste märkustele.

               ARTIKKEL 3.12

               Lõpparuande soovituste täitmine

               Lepinguosaline, kelle vastu kaebus on esitatud, võtab kõik vajalikud meetmeid, et tagada lõpparuande soovituste kiire ja heauskne täitmine.

               ARTIKKEL 3.13

               Soovituste täitmise mõistlik tähtaeg

               1.
                     Juhul kui lõpparuande soovitusi ei ole võimalik täita kohe, püüavad lepinguosalised nende täitmise tähtajas kokkuleppele jõuda. Sellisel juhul peab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, hiljemalt 30 päeva pärast lõpparuande kättesaamist teatama kaebuse esitanud lepinguosalisele ja komiteele, kui kiiresti ta suudab soovitused täita (edaspidi „mõistlik tähtaeg“).

               2.
                     Kui lepinguosalised ei suuda lõpparuande soovituste täitmiseks mõistlikku tähtaega kokku leppida, esitab kaebuse esitanud lepinguosaline 20 päeva jooksul pärast lõikes 1 sätestatud teate saamist lepinguosaliselt, kelle vastu kaebus esitati, artikli 3.7 (Vahekohtu moodustamine) kohaselt moodustatud vahekohtule (edaspidi „algne vahekohus“) kirjaliku taotluse mõistliku tähtaja kindlaksmääramiseks. Taotlusest teatatakse lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ja komiteele.

               3.
                     Vahekohus teatab oma otsusest mõistliku tähtaja kohta lepinguosalistele ja komiteele 20 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse esitamist.

               4.
                     Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teavitab kaebuse esitanud lepinguosalist lõpparuande soovituse täitmisel tehtud edusammudest kirjalikult hiljemalt 30 päeva jooksul enne mõistliku tähtaja möödumist.

               5.
                     Mõistlikku tähtaega võib lepinguosaliste kokkuleppel pikendada.

               ARTIKKEL 3.14

               Lõpparuande soovituste täitmiseks võetud meetme läbivaatamine

               1.
                     Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab kaebuse esitanud lepinguosalisele ja komiteele enne mõistliku tähtaja möödumist kõikidest lõpparuande soovituste täitmiseks võetud meetmetest.

               2.
                     Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele lõike 1 kohaselt teatatud ja artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätete järgimiseks võetud meetme olemasolus või kokkusobivuses, võib kaebuse esitanud lepinguosaline kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Taotlusest teatatakse lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ja komiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline märgib oma taotluses konkreetse vaidlusaluse meetme ja selgitab, miks see meede on vastuolus artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätetega; see teave esitatakse viisil, mis annab kaebusele selge õigusliku aluse.

               3. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ja komiteele 45 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse esitamist.

               ARTIKKEL 3.15

               Ajutised meetmed soovituste täitmata jätmise korral

               1.
                     Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ei teata kaebuse esitanud lepinguosalisele ja komiteele enne mõistliku tähtaja möödumist ühestki lõpparuande soovituste täitmiseks võetud meetmest  või kui vahekohus leiab, et nende täitmiseks ei ole võetud ühtki meedet või et meede, millest on käesoleva lepingu artikli 3.14 (Lõpparuande soovituste täitmiseks võetud meetme läbivaatamine) lõike 1 kohaselt teatatud, ei ole kooskõlas kõnealuse lepinguosalise kohustustega, mis tulenevad artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätetest, peab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kaebuse esitanud lepinguosalise taotlusel pärast temaga konsulteerimist pakkuma hüvitist.

               2.
                     Kui kaebuse esitanud lepinguosaline otsustab, et ta hüvitist ei taotle, või kui selline taotlus esitatakse, aga hüvitise suhtes ei jõuta kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast mõistliku tähtaja möödumist või pärast artikli 3.14 (Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete läbivaatamine) kohast vahekohtu otsust, milles on märgitud, et soovituste täitmiseks ei ole võetud ühtki meedet või et meede, mis soovituste täitmiseks võeti, ei ole kooskõlas artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätetega, on kaebuse esitanud lepinguosalisel õigus võtta lepinguosaliste vaheliste sooduskaubandus- ja investeerimiskohustuste raames asjakohaseid meetmeid, mille mõju on võrdväärne rikkumise põhjustatud tühistamise või vähendamisega, teatades sellest teisele lepinguosalisele ja komiteele. Teates tuleb need meetmed nimetada. Kaebuse esitanud lepinguosaline võib neid meetmeid rakendada igal ajal pärast kümne päeva möödumist ajast, mil lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, sai kõnealuse teate kätte, välja arvatud juhul, kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, on taotlenud käesoleva artikli lõike 3 kohase vahekohtumenetluse algatamist.

               3.
                     Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, on arvamusel, et kaebuse esitanud lepinguosalise võetud meetmete mõju ei ole võrdväärne rikkumise põhjustatud tühistamise või vähenemisega, võib ta kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Sellisest taotlusest teatatakse kaebuse esitanud lepinguosalisele ja komiteele enne lõikes 2 nimetatud kümnepäevase tähtaja möödumist. Algne vahekohus teavitab lepinguosalisi ja komiteed kaebuse esitanud lepinguosalise võetud meetmeid käsitlevast otsusest 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kohustuste täitmist ei peatata enne, kui algne vahekohus on oma otsuse teatavaks teinud, ja peatamine peab olema selle otsusega kooskõlas.

               4.
                     Käesoleva artikliga ette nähtud meetmed on ajutised ja neid ei kohaldata pärast seda, kui:

               a)
                     lepinguosalised on kooskõlas artikliga 3.19 (Mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus) jõudnud kokkuleppele mõlemat lepinguosalist rahuldavas lahenduses;

               b)
                     lepinguosalised on saavutanud kokkuleppe selle kohta, et artikli 3.14 (Lõpparuande soovituste täitmiseks võetud meetme läbivaatamine) lõike 1 alusel teatatud meetmega täidab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätteid, või

               c)
                     artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätetega vastuolus olevad meetmed on artikli 3.14 (Lõpparuande soovituste täitmiseks võetud meetme läbivaatamine) lõike 3 alusel tehtud otsusega tühistatud või muudatuste abil kõnealuste sätetega kooskõlla viidud.

               ARTIKKEL 3.16

               Soovituste täitmiseks võetud meetme läbivaatamine
                  pärast ajutiste meetmete võtmist

               1.
                     Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab kaebuse esitanud lepinguosalisele ja komiteele meetmetest, mis ta on võtnud vahekohtu aruande soovituste täitmiseks pärast kaebuse esitanud lepinguosalise võetud meetmeid või hüvitise kohaldamist (olenevalt asjaoludest). Kaebuse esitanud lepinguosaline lõpetab artikli 3.15 (Ajutised meetmed soovituste täitmata jätmise korral) kohaselt võetud meetmed 30 päeva jooksul alates teate saamise kuupäevast, välja arvatud lõikes 2 nimetatud juhtudel. Juhul kui kohaldatakse hüvitist, kuid välja arvatud lõikes 2 nimetatud juhtudel, võib lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, lõpetada hüvitise kohaldamise 30 päeva jooksul pärast seda, kui ta on esitanud teate vahekohtu aruande soovituste täitmise kohta.

               2.
                     Kui lepinguosalised ei jõua 30 päeva jooksul alates teate saamisest kokkuleppele selle kohta, kas lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, täidab teatatud meetmega artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätteid, taotleb kaebuse esitanud lepinguosaline algselt vahekohtult kirjalikult selles küsimuses otsuse tegemist. Taotlusest teatatakse lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ja komiteele.

               3.
                     Vahekohtu otsus tehakse lepinguosalistele ja komiteele teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kui vahekohus otsustab, et teatatud meede on artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätetega kooskõlas, tuleb artiklis 3.15 (Ajutised meetmed soovituste täitmata jätmise korral) osutatud meetmete kohaldamine või (olenevalt asjaoludest) hüvitise andmine lõpetada. Kui see on asjakohane, kohandatakse kohustuste täitmise või hüvitise andmise peatamise ulatust vahekohtu otsuse põhjal.

               ARTIKKEL 3.17

               Vahekohtunike asendamine

               Kui algne vahekohus või mõni selle liige ei saa vahekohtumenetluse käigus vahekohtu töös osaleda, astub tagasi või ei täida 8. lisas (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) esitatud käitumisjuhendis sätestatud nõudeid ja ta tuleb seetõttu asendada, kohaldatakse artiklis 3.7 (Vahekohtu moodustamine) sätestatud korda. Aruannetest ja otsustest teatamise tähtaega pikendatakse 20 päeva võrra.

               ARTIKKEL 3.18

               Vahekohtumenetluste peatamine ja lõpetamine

               1.
                     Kui vahekohus saab mõlemalt lepinguosaliselt taotluse, peatab ta oma töö lepinguosaliste vahel kokku lepitud ajavahemikuks, kuid mitte kauemaks kui 12 järjestikuseks kuuks. Vahekohus alustab enne peatamisaja lõppu uuesti tööd mõlema lepinguosalise kirjaliku taotluse põhjal. Lepinguosalised teavitavad sellest komiteed. Samuti võib vahekohus kummagi lepinguosalise kirjaliku taotluse põhjal alustada uuesti tööd peatamisaja möödumisel. Taotluse esitanud lepinguosaline teatab sellest komiteele ja teisele lepinguosalisele. Vahekohtu volitused lõppevad ja menetlus lõpetatakse, kui kumbki lepinguosaline ei esita peatamisaja lõppemisel taotlust vahekohtu töö jätkamiseks. Vahekohtu töö peatamise korral pikendatakse käesoleva peatüki asjaomastes sätetes kehtestatud tähtaegu sama aja võrra, mille jooksul töö on peatatud. Vahekohtu töö peatamine ja lõpetamine ei piira lepinguosaliste õigusi mis tahes muus menetluses vastavalt artiklile 3.24 (Vaidluste lahendamise organi valik).

               2.
                     Lepinguosalised võivad leppida kokku vahekohtu menetluse lõpetamises, teavitades vahekohtu esimeest ja komiteed sellest ühiselt mis tahes ajal enne vahekohtu lõpparuande esitamist.

               ARTIKKEL 3.19

               Mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus

               Lepinguosalised võivad igal ajal leida käesoleva peatüki kohasele vaidlusele mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse. Vajaduse korral teatavad nad sellisest lahendusest üheskoos komiteele ja vahekohtu esimehele. Kui lahendus nõuab lepinguosalise asjakohaste siseriiklike menetluste kohast heakskiitu, viidatakse teates sellele nõudele ja vaidluse lahendamise menetlus peatatakse. Kui sellist heakskiitu ei ole vaja või kui teatatakse sellise siseriikliku menetluse lõpuleviimisest, siis vaidluse lahendamise menetlus lõpetatakse.

               ARTIKKEL 3.20

               Teave ja tehniline nõustamine

               Vahekohus võib lepinguosalise taotluse korral või omal algatusel taotleda mis tahes allikatest, sealhulgas vaidluses osalevatelt lepinguosalistelt, mis tahes teavet, mida ta peab vahekohtu tegevuse seisukohalt vajalikuks. Vahekohtul on õigus küsida ka ekspertide arvamust, kui ta peab seda vajalikuks. Enne ekspertide valimist konsulteerib vahekohus lepinguosalistega. Kogu käesoleva artikli kohaselt saadud teave avaldatakse ja edastatakse lepinguosalistele, et nad saaksid vahekohtu kehtestatud tähtaja jooksul märkusi esitada.

               ARTIKKEL 3.21

               Tõlgendamiseeskirjad

               Vahekohus tõlgendab artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätteid vastavalt rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavaeeskirjadele, sealhulgas 23. mail 1969 Viinis sõlmitud rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioonis (edaspidi „Viini konventsioon“) sätestatud normidele. Vahekohus võtab arvesse ka asjakohaseid tõlgendusi, mis on esitatud vaekogude ja apellatsioonikogu otsustes, mille on vastu võtnud WTO asutamislepingu  2. lisa kohane vaidluste lahendamise organ (edaspidi „vaidluste lahendamise organ“). Vahekohtu aruannete ja otsustega ei saa suurendada ega vähendada lepinguosaliste õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesolevast lepingust.

               ARTIKKEL 3.22

               Vahekohtu otsused

               1.
                     Vahekohus püüab teha kõik otsused ühehäälselt. Kui ühehäälset otsust ei suudeta teha, otsustatakse vaidlusalune küsimus häälteenamusega. Vahekohtunike eriarvamusi ei avaldata ühelgi juhul.

               2.
                     Lepinguosalised nõustuvad vahekohtu aruannete ja otsustega ilma tingimusi esitamata. Vahekohtu aruannete ja otsustega ei looda füüsilistele ja juriidilistele isikutele õigusi ega kohustusi. Aruannetes ja otsustes esitatakse tuvastatud asjaolud, artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud asjakohaste sätete kohaldatavus ja mis tahes järelduste põhjendused. Komitee teeb vahekohtu aruanded ja otsused täies ulatuses avalikult kättesaadavaks kümne päeva jooksul pärast nende esitamist, välja arvatud juhul, kui ta otsustab seda konfidentsiaalse teabe kaitsmise eesmärgil mitte teha.

               4. ALAJAGU

               ÜLDSÄTTED

               ARTIKKEL 3.23

               Vahekohtunike nimekiri

               1.
                     Komitee koostab hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena. Nimekiri koosneb kolmest alamnimekirjast:

               a)
                     Vietnami alamnimekiri;

               b)
                     liidu ja selle liikmesriikide alamnimekiri ning

               c)
                     alamnimekiri, kuhu kuuluvad isikud, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ega alalised elanikud ja kes asuvad täitma vahekohtu esimehe ülesandeid.

               2.
                     Igasse alamnimekirja kantakse vähemalt viis isikut. Komitee tagab, et nimekirja kuulub alati see minimaalne nõutav arv isikuid.

               3.
                     Vahekohtunikud peavad olema tõendanud oma eriteadmisi ja kogemusi õiguse ja rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas. Nad peavad olema sõltumatud, täitma oma ülesandeid üksikisikuna ega tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ega olla seotud kummagi lepinguosalise valitsustega ning nad peavad järgima 8. lisas (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) esitatud käitumisjuhendit.

               4.
                     Komitee võib koostada kümnest isikust koosneva lisanimekirja, millesse kuuluvad isikud, kellel on tõendatud eriteadmised ja kogemused konkreetsetes käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades. Lepinguosaliste kokkuleppel võib vahekohtu moodustamisel kasutada sellist lisanimekirja käesoleva peatüki artikliga 3.7 (Vahekohtu moodustamine) ettenähtud korras.

               ARTIKKEL 3.24

               Vaidluste lahendamise organi valik

               1.
                     Vaidluste lahendamise menetluse kasutamine kooskõlas käesoleva peatükiga või mis tahes muu rahvusvahelise lepinguga, mille osalised lepinguosalised on, ei piira Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames võetavaid meetmeid, sealhulgas vaidluste lahendamise meetmeid.

               2.
                     Erandina lõikest 1 ei või lepinguosaline taotleda konkreetse meetme puhul asjaomaste vaidluste lahendamise organite vahendusel hüvitist sisuliselt samaväärse kohustuse rikkumise eest käesoleva lepingu, WTO asutamislepingu või mis tahes muu rahvusvahelise lepingu kohaselt, mille osalised mõlemad lepinguosalised on. Kui vaidluste lahendamise menetlus on algatatud, ei esita lepinguosaline muu lepingu alusel muule vaidluste lahendamise organile taotlust hüvitise saamiseks sisuliselt samaväärse kohustuse rikkumise eest, välja arvatud juhul, kui esimesena valitud vaidluste lahendamise organ ei suuda menetluslikel või jurisdiktsioonist tulenevatel põhjustel kõnealuse kohustuse rikkumise kohta otsust langetada.

               3.
                     Käesolevas artiklis lähtutakse järgmisest:

               a)
                     WTO asutamislepingu kohane vaidluse lahendamise menetlus loetakse algatatuks lepinguosalise taotlusega moodustada WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 6 kohane vaekogu;

               b)
                     käesoleva peatüki kohane vaidluste lahendamise menetlus loetakse algatatuks lepinguosalise taotlusega moodustada artikli 3.5 (Vahekohtumenetluse algatamine) lõike 1 kohane vahekohus;

               c)
                     mis tahes muu rahvusvahelise lepingu kohane vaidluste lahendamise menetlus loetakse algatatuks kooskõlas käesoleva lepinguga.

               4.
                     Ükski käesoleva lepingu säte ei takista lepinguosalist peatamast kohustuste täitmist WTO vaidluste lahendamise organi loal. WTO asutamislepingule ega vabakaubanduslepingule ei saa tugineda, et takistada lepinguosalist võtmast artikli 3.15 (Ajutised meetmed soovituste täitmata jätmise korral) kohaseid asjakohaseid meetmeid.

               ARTIKKEL 3.25

               Tähtajad

               1.
                     Kõiki käesolevas jaos sätestatud tähtaegu, kaasa arvatud vahekohtute aruannete ja otsuste teatavakstegemise tähtaegu, arvestatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast, kui ei ole sätestatud teisiti.

               2.
                     Kõiki käesolevas jaos osutatud tähtaegu võib muuta lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Vahekohus võib igal ajal teha lepinguosalistele ettepaneku muuta käesolevas jaos osutatud tähtaegu, esitades ettepaneku põhjenduse.

               ARTIKKEL 3.26

               Läbivaatamine ja parandamine

               Komitee võib vaadata läbi  7. lisa (Kodukord), 8. lisa (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) ja 9. lisa (Vahendusmehhanism) ning otsustada neid parandada.

               B JAGU

               INVESTORITE JA LEPINGUOSALISE VAHELISTE VAIDLUSTE LAHENDAMINE

               1. ALAJAGU

               Kohaldamisala ja mõisted

               ARTIKKEL 3.27

               Kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat jagu kohaldatakse ühe lepinguosalise hageja ja teise lepinguosalise vahelistes vaidlustes, mis käsitlevad mis tahes meedet,
                  20
                millega väidetavalt rikutakse 2. peatüki (Investeeringute kaitse) sätteid ja põhjustatakse väidetavalt kahju hagejale või kohapealsele äriühingule, või kui nõue on esitatud hageja omanduses või kontrolli all oleva kohapealse äriühingu nimel.

               2.
                     Suurema kindluse huvides ei ole hagejal õigust käesoleva jao kohaselt nõuet esitada, kui tema investeering on tehtud teadliku valeandmete edastamise, varjamise, korruptsiooni või sellise käitumise kaudu, mis kujutab endast protsessi kuritarvitamist.

               3.
                     Kohus ja apellatsioonikohus, mis on moodustatud vastavalt artikli 3.38 (Kohus) ja artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) kohaselt, ei või teha otsuseid nõuete kohta, mis jäävad selle artikli kohaldamisalast välja.

               4.
                     Nõudeid, mis on seotud lepinguosalise võla restruktureerimisega, käsitletakse selle jao ja 5. lisa (Valitsemissektori võlg) kohaselt.

               ARTIKKEL 3.28

               Mõisted

               Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas jaos järgmisi mõisteid:

               a)
                     „menetlus“ – menetlus käesoleva jao kohases kohtus või apellatsioonikohtus;

               b)
                     „vaidluses osalevad pooled“ – hageja ja kostja;

               c)
                     „lepinguosalise hageja“:

               i)
                     artikli 2.1 (Kohaldamisala) lõike 1 punkti b kohane lepinguosalise investor, kes tegutseb enda nimel, või

               ii)
                     artikli 2.1 (Kohaldamisala) lõike 1 punkti b kohane lepinguosalise investor, kes tegutseb kohapealse äriühingu nimel, mis on selle investori omanduses või kontrolli all; Suurema kindluse huvides loetakse, et selle punkti kohaselt esitatud nõue on seotud lepinguosalise ja teise lepinguosalise kodaniku vahelise vaidlusega ICSIDi konventsooni artikli 25 lõike 1 tähenduses;

               d)
                     „ICSIDi konventsioon“ – riikide ja muude riikide kodanike investeeringuvaidluste lahendamise konventsioon, mis on sõlmitud 18. märtsil 1965 Washingtonis;

               e)
                     „vaidluses mitteosalev lepinguosaline“ – Vietnam juhtudel, kui kostjaks on liit või mõni liidu liikmesriik, ning liit juhtudel, kui kostjaks on Vietnam;

               f)
                     „kostja“ – kas Vietnam või ELi puhul kas liit või artikli 3.32 (Teade nõude esitamise kavatsuse kohta) kohane asjaomane liikmesriik;

               g)
                     „kohapealne äriühing“ – juriidiline isik, kes on asutatud ühe lepinguosalise territooriumil ning kes on teise lepinguosalise investori omanduses ja kontrolli all;

               h)
                     „1958. aasta New Yorgi konventsioon“ – välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon, mis on sõlmitud 10. juunil 1958 New Yorgis;

               i)
                     „kolmanda isiku poolne rahastamine“ – mis tahes rahastamine füüsilise või juriidilise isiku poolt, kes ei ole vaidluses osalev pool, kuid kes sõlmib vaidluses osaleva poolega kokkuleppe, et rahastada osaliselt või täielikult menetluse kulud tasu eest, mis oleneb vaidluse tulemusest, või mis tahes annetuse või toetuse vormis rahastamine füüsilise või juriidilise isiku poolt, kes ei ole vaidluses osalev pool;

               j)
                     „UNCITRAL“ – ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjon ning

               k)
                     „UNCITRALi läbipaistvuseeskirjad“ – UNCITRALi vastu võetud läbipaistvuseeskirjad, mida kohaldatakse lepingul põhinevate investori ja riigi vaheliste vahekohtumenetluste suhtes.

               2. ALAJAGU

               VAIDLUSTE KOHTUVÄLINE LAHENDAMINE JA KONSULTATSIOONID

               ARTIKKEL 3.29

               Vaidluste rahumeelne lahendamine

               Kõik vaidlused tuleks võimaluste piires lahendada rahumeelselt läbirääkimiste või vahenduse teel ja võimaluse korral enne artikli 3.30 (Konsultatsioonid) alusel konsultatsioonitaotluse esitamist. Sellises lahendamises võib kokku leppida igal ajal, sealhulgas pärast käesoleva jao kohase menetluse algatamist.

               ARTIKKEL 3.30

               Konsultatsioonid

               1.
                     Kui vaidlust ei saa lahendada rahumeelselt artikli 3.29 (Vaidluste rahumeelne lahendamine) alusel, esitab ühe lepinguosalise hageja, kes väidab, et artikli 3.27 (Kohaldamisala) lõikes 1 osutatud sätteid on rikutud, teisele lepinguosalisele konsultatsioonitaotluse. Taotlus peab sisaldama järgmist teavet:

               a)
                     hageja nimi ja aadress, ning kui selline taotlus esitatakse kohapealse äriühingu nimel, siis selle kohapealse äriühingu nimi, aadress ja asutamiskoht;

               b)
                     artikli 3.27 (Kohaldamisala) lõikes 1 osutatud sätted, mida on väidetavalt rikutud;

               c)
                     nõude õiguslikud ja faktilised alused, sealhulgas meetmed, millega väidetavalt rikutakse artikli 3.27 (Kohaldamisala) lõikes 1 osutatud sätteid;

               d)
                     nõudmised ja nõutava kahjuhüvitise hinnanguline suurus ning

               e)
                     tõendid, mis näitavad, et hageja on teise lepinguosalise investor ja et ta omab või kontrollib käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringut, sealhulgas kohapealset äriühingut (kui see on asjakohane), millega seoses konsultatsioonitaotlus esitati.

               Kui konsultatsioonitaotluse on esitanud enam kui üks hageja või kui see on esitatud enam kui ühe kohapealse äriühingu nimel, tuleb lõike 1 punktides a ja e nimetatud teave esitada vastavalt asjaoludele iga hageja või iga kohapealse äriühingu kohta.

               2.
                     Konsultatsioonitaotlus tuleb esitada järgmise tähtaja jooksul:

               a)
                     kolme aasta jooksul alates kuupäevast, mil hageja või kohapealne äriühing (kui see on asjakohane) sai või oleks pidanud esimest korda teada saama meetmest, millega väidetavalt rikuti 2. peatüki (Investeeringute kaitse) sätteid, ning kahjust, mis selle meetmega kaasnes:

               i)
                     hagejale nõuete puhul, mille investor esitab, tegutsedes enda nimel, või

               ii)
                     kohapealsele äriühingule nõuete puhul, mille investor esitab, tegutsedes kohapealse äriühingu nimel, või

               b)
                     kahe aasta jooksul alates kuupäevast, mil hagejal või kohapealsel äriühingul (kui see on asjakohane) ei ole siseriikliku õiguse alusel enam õigust esitada kohtusse nõuet või hagi, ning igal juhul hiljemalt seitse aastat pärast seda, kui hageja sai või oleks pidanud esimest korda teada saama meetmest, millega väidetavalt rikuti teise peatüki (Investeeringute kaitse) sätteid, ning kahjust, mis selle meetmega kaasnes:

               i)
                     hagejale nõuete puhul, mille investor esitab, tegutsedes enda nimel, või

               ii)
                     kohapealsele äriühingule nõuete puhul, mille investor esitab, tegutsedes kohapealse äriühingu nimel
                  21
               .

               3.
                     Kui vaidluses osalevad pooled ei lepi kokku teisiti, on konsultatsioonide toimumise koht:

               a)
                     Hanoi, kui konsultatsioonid on seotud Vietnami meetmetega;

               b)
                     Brüssel, kui konsultatsioonid on seotud liidu meetmetega, või

               c)
                     liidu asjaomase liikmesriigi pealinn, kui konsultatsioonitaotlus puudutab üksnes selle liikmesriigi meetmeid.

               Konsultatsioonid võivad toimuda ka videokonverentsi vahendusel või muude vahendite abil, eriti kui neis osaleb väike või keskmise suurusega ettevõte.

               4.
                     Kui vaidluses osalevad pooled ei ole leppinud kokku pikemat ajavahemikku, peetakse konsultatsioone 60 päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse esitamisest.

               5.
                     Kui hageja ei ole 18 kuu jooksul alates konsultatsioonitaotluse esitamisest esitanud artikli 3.33 (Nõude esitamine) alusel nõuet, loetakse, et hageja on käesoleva jao kohasest menetlusest loobunud ja tal ei ole enam õigust selle jao alusel nõuet esitada. Seda ajavahemikku võib konsultatsioonidel osalevate poolte kokkuleppel pikendada.

               6.
                     Nõue ei muutu lõigetes 2 ja 5 osutatud tähtaegade möödudes vastuvõetamatuks, kui hageja suudab tõendada, et konsultatsioonitaotluse või nõude esitamata jätmine tulenes asjaolust, et hagejal ei olnud võimalik tegutseda teise lepinguosalise tahtlike sammude tulemusena, tingimusel, et hageja tegutseb niipea, kui see tal mõistlikult võimalikuks osutub.

               7.
                     Juhul kui konsultatsioonitaotlus puudutab käesoleva lepingu väidetavat rikkumist liidu või mõne tema liikmesriigi poolt, saadetakse see liidule. Kui tuvastatakse liidu liikmesriigi meetmed, saadetakse see ka asjaomasele liikmesriigile.

               ARTIKKEL 3.31

               Vahendus

               1.
                     Vaidluses osalevad pooled võivad igal ajal kokku leppida vahendusmenetluse kasutamises.

               2.
                     Vahendusmenetluse kasutamine on vabatahtlik ega mõjuta kummagi vaidluses osaleva poole õiguslikku olukorda.

               3.
                     Vahendusmenetluse kasutamist võivad reguleerida 10. lisas (Vahendusmehhanism investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamiseks) sätestatud eeskirjad. Kõiki 10. lisas (Vahendusmehhanism investori ja lepinguosalise vaheliste vaidluste lahendamiseks) nimetatud tähtaegu võib muuta vaidluses osalevate poolte vastastikusel kokkuleppel.

               4.
                     Vahendaja määratakse vaidluses osalevate poolte kokkuleppel. See kindlaksmääramine võib hõlmata vahendaja määramist artikli 3.38 (Kohus) kohaselt määratud kohtu liikmete või artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) kohaselt määratud apellatsioonikohtu liikmete hulgast. Samuti võivad vaidluses osalevad pooled taotleda kohtu esimeheltvahendaja määramist kohtu liikmete hulgast, kes ei ole liidu ühegi liikmesriigi ega Vietnami kodanikud.

               5.
                     Kui vaidluses osalevad pooled on leppinud kokku vahendusmenetluse kasutamises, ei kohaldata artikli 3.30 (Konsultatsioonid) lõigetes 2 ja 5, artikli 3.53 (Esialgne otsus) lõikes 6 ning artikli 3.54 (Apellatsioonimenetlus) lõikes 5 sätestatud tähtaegu alates kuupäevast, mil lepitakse kokku vahendusmenetluse kasutamises, kuni kuupäevani, mil emb-kumb vaidluses osalev pool otsustab vahendusmenetluse lõpetada, saates selle kohta vahendajale ja teisele vaidluses osalevale poolele kirja. Kui artikli 3.38 (Kohus) alusel on moodustatud kohtukoosseis, peatab see koosseis mõlema vaidluses osaleva poole taotluse korral menetluse kuni kuupäevani, mil üks vaidluses osalevatest pooltest otsustab vahendusmenetluse lõpetada, saates selle kohta vahendajale ja teisele vaidluses osalevale poolele kirja.

               3. ALAJAGU

               NÕUDE ESITAMINE JA EELTINGIMUSED

               ARTIKKEL 3.32

               Teade nõude esitamise kavatsuse kohta

               1.
                     Kui vaidlust ei suudeta lahendada 90 päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse esitamisest, võib hageja esitada teate nõude esitamise kavatsuse kohta, milles on kirjalikult esitatud hageja kavatsus esitada käesoleva jao kohane nõue vaidluse lahendamiseks, ja mis sisaldab järgmist teavet:

               a)
                     hageja nimi ja aadress, ning kui selline taotlus esitatakse kohapealse äriühingu nimel, siis selle kohapealse äriühingu nimi, aadress ja asutamiskoht;

               b)
                     artikli 3.27 (Kohaldamisala) lõikes 1 osutatud sätted, mida on väidetavalt rikutud;

               c)
                     nõude õiguslikud ja faktilised alused, sealhulgas meetmed, millega väidetavalt rikutakse artikli 3.27 (Kohaldamisala) lõikes 1 osutatud sätteid, ning

               d)
                     nõudmised ja nõutava kahjuhüvitise hinnanguline suurus.

               Teade nõude esitamise kavatsuse kohta saadetakse olenevalt asjaoludest kas liidule või Vietnamile. Kui tuvastatakse liidu liikmesriigi meede, saadetakse see ka asjaomasele liikmesriigile.

               2.
                     Kui teade nõude esitamise kavatsuse kohta on liidule saadetud, määrab liit kindlaks kostja ning pärast kostja kindlaksmääramist teavitab liit hagejat 60 päeva jooksul alates nõude esitamise kavatsust käsitleva teate kättesaamisest, kas kostja on liit või liidu liikmesriik.

               3.
                     Kui hagejat ei ole 60 päeva jooksul alates nõude esitamise kavatsust käsitleva teate kättesaamise kuupäevast kostja kindlaksmääramisest teavitatud,

               a)
                     on kostja liidu liikmesriik, kui teates näidatud meetmed on üksnes selle liikmesriigi meetmed, või

               b)
                     on kostja liit, kui teates näidatud meetmed sisaldavad liidu meetmeid.

               4.
                     Hageja võib esitada artikli 3.33 (Nõude esitamine) kohaselt nõude kooskõlas lõikes 2 osutatud kostja kindlaksmääramisega või kui hagejat ei ole lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul sellisest kindlaksmääramisest teavitatud, siis vastavalt lõikele 3.

               5.
                     Kui kas liit või liikmesriik on lõike 2 kohase kindlaksmääramise alusel kostja, ei või liit ega asjaomane liikmesriik väita, et nõue on vastuvõetamatu või kohtul puudub pädevus. ega muul viisil väita, et nõue või kohtu otsus on alusetu või kehtetu põhjusel, et õige kostja peaks olema mitte liikmesriik, vaid liit, või vastupidi.

               6.
                     Kohtu ja apellatsioonikohtu jaoks on kostja määramine kooskõlas lõikega 2 siduv.

               7.
                     Ükski käesoleva lepingu säte ega kohaldatavad vaidluste lahendamise eeskirjad ei takista liidu ja asjaomase liikmesriigi vahel teabe vahetamist kõigis vaidlusega seotud küsimustes.

               ARTIKKEL 3.33

               Nõude esitamine

               1.
                     Kui vaidlust ei suudeta lahendada kuue kuu jooksul alates konsultatsioonitaotluse esitamisest ja artikli 3.32 (Teade nõude esitamise kavatsuse kohta) kohase teate esitamisest nõude esitamise kavatsuse kohta on möödunud vähemalt kolm kuud, võib hageja esitada artikli 3.38 (Kohus) kohaselt moodustatud kohtule nõude, kui see vastab artiklis 3.35 (Nõude esitamise menetluslikud ja muud nõuded) kehtestatud nõuetele.

               2.
                     Nõude võib kohtule esitada vastavalt ühele järgmistest vaidluste lahendamise eeskirjade kogumitest:

               a)
                     ICSIDi konventsoon;

               b)
                     Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse sekretariaadi (edaspidi „ICSIDi sekretariaat“) menetluste haldamise lisavõimalusi reguleerivad eeskirjad (edaspidi „ICSIDi lisavõimaluste eeskirjad“), kui ei kohaldata punkti a kohaseid menetlustingimusi;

               c)
                     UNCITRALi vastu võetud vahekohtueeskirjad või

               d)
                     vaidluses osalevate poolte kokkuleppel mis tahes muud eeskirjad. Kui hageja teeb ettepaneku konkreetse vaidluste lahendamise eeskirjade kogumi kohta ja vaidluses osalevad pooled ei ole 30 päeval jooksul alates selle ettepaneku kättesaamisest neis eeskirjades kirjalikult kokku leppinud või kui kostja ei ole hagejale vastanud, võib hageja esitada nõude punktides a, b või c sätestatud eeskirjade kohaselt.

               3.
                     Kõik nõuded, mida hageja kooskõlas selle artikliga oma nõude esitamisel kirjeldab, peavad põhinema meetmetel, mida on kirjeldatud tema konsultatsioonitaotluses kooskõlas artikli 3.30 (Konsultatsioonid) lõike 1 punktiga c.

               4.
                     Vaidluste lahendamise eeskirju, millele on osutatud lõikes 2, kohaldatakse kooskõlas käesolevas jaos kehtestatud eeskirjadega, mida täiendavad mis tahes eeskirjad, mille on vastu võtnud komitee, kohus või apellatsioonikohus.

               5.
                     Nõue loetakse käesoleva artikli kohaselt esitatuks, kui hageja on algatanud menetluse vastavalt kohaldatavatele vaidluste lahendamise eeskirjadele.

               6.
                     Nõuded, mis on esitatud nimetamata hagejatest koosneva grupi nimel või mille on esitanud esindaja, kes kavatseb menetluse läbi viia mitme nimetatud või nimetamata hageja huvides, kes on teda volitanud tegema enda nimel kõik menetlusega seotud otsused, ei ole vastuvõetavad.

               ARTIKKEL 3.34

               Muud nõuded

               1.
                     Hageja ei esita kohtule nõuet, kui hagejal on juba mis tahes muus siseriiklikus või rahvusvahelises kohtus läbivaatamisel nõue seoses sama meetmega, mis on väidetavalt vastuolus artikli 3.27 (Kohaldamisala) lõikes 1 osutatud sätetega, ning seoses sama kahjuga, välja arvatud juhul, kui hageja võtab selle lahendamata nõude tagasi.

               2.
                     Enda nimel tegutsev hageja ei esita kohtule nõuet, kui mis tahes isikul, kellel on otseselt või kaudselt omandiõigus hagejas või keda hageja kontrollib, on juba kohtus või mis tahes muus siseriiklikus või rahvusvahelises kohtus läbivaatamisel nõue seoses sama meetmega, mis on väidetavalt vastuolus artikli 3.27 (Kohaldamisala) lõikes 1 osutatud sätetega, ning seoses sama kahjuga, välja arvatud juhul, kui see isik võtab selle lahendamata nõude tagasi.

               3.
                     Kohapealse äriühingu nimel tegutsev hageja ei esita kohtule nõuet, kui mis tahes isikul, kellel on otseselt või kaudselt omandiõigus kohapealses ärihingus või keda kohapealne äriühing kontrollib, on juba kohtus või mis tahes muus siseriiklikuks või rahvusvahelises kohtus läbivaatamisel nõue seoses sama meetmega, millega väidetavalt rikutakse 2. peatüki (Investeeringute kaitse) sätteid, ning sama kahjuga, välja arvatud juhul, kui see isik võtab selle lahendamata nõude tagasi.

               4.
                     Enne nõude esitamist teeb hageja järgmist:

               a)
                     esitab tõendid, et tema ja kui see on asjakohane, siis lõigete 2 ja 3 kohaselt mis tahes isik, kellel on otseselt või kaudselt omandiõigus hagejas või kohapealses äriühingus või keda hageja või kohapealne äriühing kontrollib, on tagasi võtnud mis tahes lahendamata nõude, millele on osutatud lõigetes 1, 2 või 3, ning

               b)
                     kinnitab loobumist oma õigusest esitada lõikes 1 osutatud nõudeid ja kui see on asjakohane, siis kohapealse äriühingu loobumist sellest õigusest.

               5.
                     Seda artiklit kohaldatakse koostoimes 12. lisaga (Kattuvad menetlused).

               6.
                     Lõike 4 punkti b kohase loobumise kohaldamine lõpetatakse, kui nõue lükatakse tagasi, sest see ei vasta käesoleva lepingu kohastele kodakondsusnõuetele, mis on hagi esitamise suhtes kehtestatud.

               7.
                     Lõikeid 1–4, sealhulgas 12. lisa (Kattuvad menetlused) ei kohaldata, kui siseriiklikule kohtule esitatud nõuete ainus eesmärk on esialgse õiguskaitse saamine või vastutuse puudumist tuvastava otsuse saamine ning need ei hõlma rahalise kahjuhüvitise maksmist.

               8.
                     Kui nõuded esitatakse nii käesoleva jao kui ka A jao (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) kohaselt või nii käesoleva jao kui ka muu rahvusvahelise lepingu kohaselt, mis puudutab sama kohtlemist, millega väidetavalt rikutakse 2. peatüki (Investeeringute kaitse) sätteid, võtab käesoleva jao kohaselt moodustatud kohtukoosseis pärast vaidluses osalevate poolte ärakuulamist nii kiiresti kui võimalik oma otsuses, korralduses või määruses arvesse A jao (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) või muu rahvusvahelise lepingu kohaseid menetlusi. Samuti võib ta sel juhul vajaduse korral menetluse peatada. Selle sätte kohaselt tegutsedes peab kohus järgima artikli 3.53 (Esialgne otsus) lõiget 6.

               ARTIKKEL 3.35

               Nõude esitamise menetluslikud ja muud nõuded

               1.
                     Käesoleva jao alusel võib esitada nõude kohtusse üksnes juhul, kui:

               a)
                     nõude esitamisega kaasneb hageja kirjalik nõustumine vaidluse lahendamisega kohtus käesolevas jaos sätestatud menetlusekohaselt ja ühtlasi määrab hageja kohaldatavateks vaidluste lahendamise eeskirjadeks ühe artikli 3.33 (Nõude esitamine) lõikes 2 osutatud vaidluste lahendamise eeskirjade kogumi;

               b)
                     vähemalt kuus kuud on möödunud artikli 3.30 (Konsultatsioonid) alusel konsultatsioonitaotluse esitamisest ja vähemalt kolm kuud on möödunud artikli 3.32 (Teade nõude esitamise kavatsuse kohta) alusel nõude esitamise kavatsust käsitleva teate esitamisest;

               c)
                     konsultatsioonitaotlus vastab artikli 3.30 (Konsultatsioonid) lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele ja teade nõude esitamise kavatsuse kohta vastab artikli 3.32 (Teade nõude esitamise kavatsuse kohta) lõikes 1 sätestatud nõuetele;

               d)
                     vaidluse õiguslike ja faktiliste aluste üle on eelnevalt artikli 3.30 (Konsultatsioonid) alusel peetud konsultatsioone;

               e)
                     kõik nõuded, mis on nimetatud artikli 3.33 (Nõude esitamine) alusel kohtusse esitatud nõudes, põhinevad meetmel või meetmetel, mida on kirjeldatud artikli 3.32 (Teade nõude esitamise kavatsuse kohta) alusel esitatud teates nõude esitamise kavatsuse kohta, ning

               f)
                     täidetud on artiklis 3.34 (Muud nõuded) sätestatud tingimused.

               2.
                     Käesolev artikkel ei piira muid asjakohastest vaidluste lahendamise eeskirjadest tulenevaid kohtualluvusnõudeid.

               ARTIKKEL 3.36

               Nõusolek

               1.
                     Kostja annab oma nõusoleku nõude esitamiseks käesoleva jao alusel.

               2.
                     Hageja esitab oma nõusoleku kooskõlas käesolevas jaos sätestatud menetlustega nõude esitamise ajal vastavalt artiklile 3.33 (Nõude esitamine).

               3.
                     Lõigete 1 ja 2 kohane nõusolek vastab järgmistele tingimustele:

               a)
                     vaidluses osalevad pooled hoiduvad käesoleva jao kohaselt tehtud otsuse täitmisele pööramisest enne, kui see on muutunud artikli 3.55 (Lõplik otsus) kohaselt lõplikuks, ning

               b)
                     vaidluses osalevad pooled hoiduvad käesoleva jao kohaselt tehtud otsuse edasikaebamise, läbivaatamise, kehtetuks tunnistamise, tühistamise, teistmise või mis tahes muu sarnase menetluse algatamise taotlemisest rahvusvahelises või siseriiklikus kohtus
                  22
               .

               4.
                     Lõigete 1 ja 2 kohane nõusolek loetakse vastavaks järgmistele tingimustele:

               a)
                     ICSIDi konventsiooni artikkel 25 ja ICSIDi lisavõimaluste eeskirjad seoses vaidluses osalevate poolte kirjaliku nõusolekuga ning

               b)
                     1958. aasta New Yorgi konventsiooni II artikkel seoses kirjaliku kokkuleppega.

               ARTIKKEL 3.37

               Kolmanda isiku poolne rahastamine

               1.
                     Kolmanda isiku poolse rahastamise korral teatab vaidluses osalev pool, kelle kulusid rahastatakse, teisele vaidluses osalevale poolele ja kohtukoosseisule või kui kohtukoosseisu ei ole moodustatud, siis kohtu esimehele rahastamise olemasolust ja laadist ning esitab kolmandast isikust rahastaja nime ja aadressi.

               2.
                     Need andmed tuleb esitada nõude esitamise ajal või kui rahastamiskokkulepe sõlmitakse, annetus tehakse või toetus antakse pärast nõude esitamist, siis kohe pärast kokkuleppe sõlmimist, annetuse tegemist või toetuse andmist.

               3.
                     Artikli 3.48 (Kulude tagamine) kohaldamisel võtab kohus arvesse kolmanda isiku poolse rahastamise olemasolu. Otsustades vastavalt artikli 3.53 (Esialgne otsus) lõikele 4 kohtukulude üle, võtab kohus arvesse, kas käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid on järgitud.

               4. ALAJAGU

               INVESTEERIMISKOHTU SÜSTEEM

               ARTIKKEL 3.38

               Kohus

               1.
                     Luuakse kohus, kelle pädevuses on vaadata läbi artikli 3.33 (Nõude esitamine) alusel esitatud nõuded.

               2.
                     Artikli 4.1 (Komitee) lõike 5 punkti a kohaselt määrab komitee käesoleva lepingu jõustumisel kohtu üheksa liiget. Kolm liiget peavad olema liidu liikmesriikide kodanikud, kolm Vietnami kodanikud ja kolm kolmandate riikide kodanikud
                  23
               .

               3.
                     Komitee võib otsustada suurendada või vähendada kohtu liikmete arvu kuni kolm korda. Lisaliikmed määratakse samadel, lõikes 2 sätestatud alustel.

               4.
                     Kohtu liikmetel on kutseoskused, mida nõutakse nende asjaomastes riikides määramisel kohtunikuametisse, või nad on tunnustatud pädevusega juristid. Nad on tõestanud oma rahvusvahelise avaliku õiguse alaseid teadmisi. Soovitatavalt on neil teadmised eelkõige rahvusvahelise investeerimisõiguse, rahvusvahelise kaubandusõiguse ja rahvusvahelistest investeerimis- või kaubanduslepingutest tulenevate vaidluste lahendamise valdkonnas.

               5.
                     Kohtu liikmete ametiaeg kestab neli aastat ja seda võib ühe korra pikendada. Vahetult pärast käesoleva lepingu jõustumist määratava üheksa isiku hulgast loosi teel välja valitava viie isiku ametiaeg pikeneb siiski kuue aastani. Vabad ametikohad täidetakse nende tekkides. Isik, kes on määratud sellise isiku asendamiseks, kelle ametiaeg ei ole veel lõppenud, on ametis oma eelkäija ülejäänud ametiaja jooksul. Kohtukoosseisus tegutsev isik võib kohtu esimehe loal jätkata ametiaja lõppedes kohtukoosseisus oma ülesannete täitmist seni, kuni see kohtukoosseis menetluse lõpetab, ning teda käsitatakse vaid selles tähenduses jätkuvalt kohtu liikmena.

               6.
                     Kohus menetleb juhtumeid kohtukoosseisudes, mis koosnevad kolmest kohtu liikmest, kellest üks on liidu liikmesriigi kodanik, üks Vietnami kodanik ja üks kolmanda riigi kodanik. Kohtukoosseisu esimees on kolmanda riigi kodanikust kohtu liige.

               7.
                     90 päeva jooksul pärast artikli 3.33 (Nõude esitamine) kohase nõude esitamist nimetab kohtu esimees liikmed, kes moodustavad rotatsiooni korras juhtumeid menetleva kohtukoosseisu, kandes hoolt selle eest, et kohtukoosseis on juhuslik ja ettearvamatu ning andes kohtukoosseisus tegutsemiseks võrdsed võimalused kõikidele liikmetele.

               8.
                     Kohtu esimees ja aseesimees vastutavad korralduslike küsimuste eest ning määratakse ametisse kaheks aastaks loosi teel kolmandate riikide kodanikest kohtu liikmete seast. Nad täidavad ülesandeid rotatsiooni korras järjestuses, mille määravad loosi teel kindlaks komitee kaasesimehed või nende esindajad. Kui esimees ei ole kättesaadav, asendab teda aseesimees.

               9.
                     Olenemata lõikest 6 võivad vaidluses osalevad pooled kokku leppida, et juhtumit menetleb vaid üks liige, kes on kolmanda riigi kodanik, kelle valib kohtu esimees. Kostja kaalub hageja vastavat taotlust heasoovlikult, eriti siis, kui hageja on väike või keskmise suurusega ettevõtja või kui nõutav kahjuhüvitis või muu kompensatsioon on suhteliselt väike. Kõnealune taotlus tuleks esitada koos artikli 3.33 (Nõude esitamine) kohase nõudega.

               10.
                     Kohus võib töötada välja oma töökorra. Töökord peab olema kooskõlas kohaldatavate vaidluste lahendamise eeskirjadega ja käesoleva jaoga. Kui kohus otsustab seda teha, koostab kohtu esimees töökorra projekti, konsulteerides muude kohtu liikmetega, ja esitab töökorra projekti komiteele. Komitee võtab töökorra projekti vastu. Kui komitee ei võta töökorra projekti vastu kolme kuu jooksul alates selle esitamisest, teeb kohtu esimees töökorra projektis vajalikud muudatused, võttes arvesse lepinguosaliste väljendatud seisukohti. Seejärel esitab kohtu esimees läbivaadatud töökorra projekti komiteele. Läbivaadatud töökorra projekt loetakse vastuvõetuks, välja arvatud juhul, kui komitee otsustab läbivaadatud töökorra projekti kolme kuu jooksul alates selle esitamisest tagasi lükata.

               11.
                     Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole hõlmatud käesoleva jaoga, komitee vastuvõetud täiendavate eeskirjadega ega lõike 10 kohaselt vastu võetud töökorraga, võib asjaomane kohtukoosseis vastu võtta sobiva menetluse, mis on kõnealuste sätetega kooskõlas.

               12.
                     Kohtukoosseis püüab teha kõik otsused ühehäälselt. Kui otsust ei ole võimalik ühehäälselt teha, teeb kohtukoosseis otsuse kõigi oma liikmete häälteenamusega. Kohtukoosseisu üksikute liikmete väljendatud arvamused on anonüümsed.

               13.
                     Liikmed on kättesaadavad igal ajal ja lühikese etteteatamisega ning nad on kursis käesoleva lepingu kohase vaidluste lahendamist puudutava tegevusega.

               14.
                     Selleks et tagada liikmete kättesaadavus, makstakse neile igakuist käsiraha, mis määratakse kindlaks komitee otsusega. Kohtu esimees ja vajaduse korral aseesimees saavad iga päeva eest, mil nad on täitnud kohtu esimehe ülesandeid vastavalt käesolevale jaole, päevaraha, mis on võrdne artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) lõikes 16 kindlaksmääratud tasuga.

               15.
                     Lõikes 14 osutatud käsi- ja päevaraha maksavad mõlemad lepinguosalised ICSIDi sekretariaadi hallatavale kontole vastavalt oma arengutasemele. Juhul kui üks lepinguosaline jätab käsi- või päevaraha maksmata, võib teine lepinguosaline otsustada maksta selle ise. Kõik sellised võlgnevused kuuluvad tasumisele koos asjakohase intressiga.

               16.
                     Välja arvatud juhul, kui komitee teeb lõike 17 kohase otsuse, on kohtukoosseisu liikmete muud tasud ja kulud ICSIDi konventsiooni haldus- ja finantseeskirjade 14. eeskirja punkti 1 kohaselt kindlaks määratud ning nõude esitamise kuupäeval kehtivad tasud ja kulud, mille kohus jagab vaidluses osalevate poolte vahel kooskõlas artikli 3.53 (Esialgne otsus) lõikega 4.

               17.
                     Komitee võib oma otsusega muuta käsiraha, päevaraha ning muud tasud ja kulud korrapäraseks palgaks. Sellisel juhul töötavad kohtu liikmed täistööajaga ja nad ei tohi töötada ühelgi teisel tasustataval ega mittetasustataval ametikohal, kui kohtu esimees ei ole selleks erandkorras eriluba andnud. Komitee määrab kindlaks nende tasu ja sellega seotud korralduslikud üksikasjad.

               18.
                     ICSIDi sekretariaat tegutseb kohtu sekretariaadina ja pakub kohtule asjakohast tuge. Kohus jaotab kõnealuse toega seotud kulud vaidluses osalevate poolte vahel vastavalt artikli 3.53 (Esialgne otsus) lõikele 4.

               ARTIKKEL 3.39

               Apellatsioonikohus

               1.
                     Luuakse alaline apellatsioonikohus, kes arutab kohtu otsuste peale esitatud kaebusi.

               2.
                     Apellatsioonikohus koosneb kuuest liikmest, kellest kaks peavad olema liidu liikmesriikide kodanikud, kaks Vietnami kodanikud ja kaks kolmandate riikide kodanikud.

               3.
                     Artikli 4.1 (Komitee) lõike 5 punkti a kohaselt määrab komitee käesoleva lepingu jõustumisel apellatsioonikohtu kuus liiget
                  24
               .

               4.
                     Komitee võib otsustada suurendada või vähendada apellatsioonikohtu liikmete arvu kuni kolm korda. Lisaliikmed määratakse samadel, lõigetes 2 ja 3 sätestatud alustel.

               5.
                     Apellatsioonikohtu liikmete ametiaeg kestab neli aastat ja seda võib ühe korra pikendada. Vahetult pärast käesoleva lepingu jõustumist nimetatava kuue isiku hulgast loosi teel välja valitava kolme isiku ametiaeg pikeneb siiski kuue aastani. Vabad ametikohad täidetakse nende tekkides. Isik, kes on määratud sellise isiku asendamiseks, kelle ametiaeg ei ole veel lõppenud, on ametis oma eelkäija ülejäänud ametiaja jooksul.

               6.
                     Apellatsioonikohtul on esimees ja aseesimees, kes valitakse loosi teel kaheks aastaks liikmete hulgast, kes on kolmandate riikide kodanikud. Nad täidavad ülesandeid rotatsiooni korras järjestuses, mille määrab loosi teel kindlaks komitee esimees. Kui esimees ei ole kättesaadav, asendab teda aseesimees.

               7.
                     Apellatsioonikohtu liikmed peavad olema tõendanud, et neil on eriteadmised rahvusvahelise avaliku õiguse valdkonnas, ning et neil oma riigis kõrgeimasse kohtunikuametisse nimetamiseks vajalik kvalifikatsioon või et nad on tunnustatud pädevusega juristid. Soovitatavalt on neil teadmised rahvusvahelise investeerimisõiguse, rahvusvahelise kaubandusõiguse ja rahvusvahelistest investeerimis- või kaubanduslepingutest tulenevate vaidluste lahendamise valdkonnas.

               8.
                     Apellatsioonikohus menetleb apellatsioonikaebusi kohtukoosseisudes, mis koosnevad kolmest kohtu liikmest, kellest üks on liidu liikmesriigi kodanik, üks Vietnami kodanik ja üks kolmanda riigi kodanik. Kohtukoosseisu esimees on kolmanda riigi kodanikust kohtu liige.

               9.
                     Rotatsiooni korras kaebusi menetleva kohtukoosseisu moodustab igal juhul apellatsioonikohtu esimees, kes kannab hoolt selle eest, et kohtukoosseis on juhuslik ja ettearvamatu ning annab kohtukoosseisus tegutsemiseks võrdsed võimalused kõikidele liikmetele. Apellatsioonikohtu koosseisus tegutsev isik võib apellatsioonikohtu esimehe loal jätkata oma ametiaja lõppedes kohtukoosseisus ülesannete täitmist seni, kuni see kohtukoosseis menetluse lõpetab, ning teda käsitatakse vaid selles tähenduses jätkuvalt apellatsioonikohtu liikmena.

               10.
                     Apellatsioonikohus töötab välja oma töökorra. Töökord peab olema kooskõlas käesoleva jaoga ja 13. lisas (Apellatsioonikohtu töökord) esitatud juhistega. Apellatsioonikohtu esimees koostab töökorra projekti, konsulteerides muude apellatsioonikohtu liikmetega, ja esitab töökorra projekti komiteele ühe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. Komitee võtab töökorra projekti vastu. Kui komitee ei võta töökorra projekti vastu kolme kuu jooksul alates selle esitamisest, teeb apellatsioonikohtu esimees töökorra projektis vajalikud muudatused, võttes arvesse lepinguosaliste väljendatud seisukohti. Seejärel esitab apellatsioonikohtu esimees läbivaadatud töökorra projekti komiteele. Läbivaadatud töökorra projekt loetakse vastuvõetuks, välja arvatud juhul, kui komitee otsustab läbivaadatud töökorra projekti kolme kuu jooksul alates selle esitamisest tagasi lükata.

               11.
                     Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole hõlmatud käesoleva jaoga, komitee vastuvõetud täiendavate eeskirjadega ega lõike 10 kohaselt vastu võetud töökorraga, võib asjaomane apellatsioonikohtu koosseis vastu võtta sobiva menetluse, mis on kõnealuste sätetega kooskõlas.

               12.
                     Apellatsioonikohtu koosseis püüab teha kõik otsused ühehäälselt. Kui otsust ei ole võimalik ühehäälselt teha, teeb apellatsioonikohtu koosseis otsuse kõigi oma liikmete häälteenamusega. Apellatsioonikohtu koosseisu üksikute liikmete väljendatud arvamused on anonüümsed.

               13.
                     Apellatsioonikohtu liikmed on kättesaadavad igal ajal ja lühikese etteteatamisega ning nad on kursis käesoleva lepingu kohase muu vaidluste lahendamist puudutava tegevusega.

               14.
                     Apellatsioonikohtu liikmetele makstakse igakuist käsiraha, mis määratakse kindlaks komitee otsusega. Apellatsioonikohtu esimees ja vajaduse korral aseesimees saavad iga päeva eest, mil nad on täitnud apellatsioonikohtu esimehe ülesandeid vastavalt käesolevale jaole, päevaraha, mis on võrdne lõikes 16 kindlaksmääratud tasuga.

               15.
                     Lõikes 14 osutatud käsi- ja päevaraha maksavad mõlemad lepinguosalised ICSIDi sekretariaadi hallatavale kontole vastavalt oma arengutasemele. Juhul kui üks lepinguosaline jätab käsi- või päevaraha maksmata, võib teine lepinguosaline otsustada maksta selle ise. Kõik sellised võlgnevused kuuluvad tasumisele koos asjakohase intressiga.

               16.
                     Käesoleva lepingu jõustumisel võtab komitee vastu otsuse, millega määratakse kindlaks apellatsioonikohtu koosseisu liikmete muude tasude ja kulude suurus. Kohus või kui see on asjakohane, siis apellatsioonikohus jaotab need tasud ja kulud vaidluses osalevate poolte vahel vastavalt artikli 3.53 (Esialgne otsus) lõikele 4.

               17.
                     Komitee võib oma otsusega muuta käsiraha, päevaraha ning muud tasud ja kulud korrapäraseks palgaks. Sellisel juhul töötavad apellatsioonikohtu liikmed täistööajaga ja nad ei tohi töötada ühelgi teisel tasustataval ega mittetasustataval ametikohal, kui apellatsioonikohtu esimees ei ole selleks erandkorras eriluba andnud. Komitee määrab kindlaks nende tasu ja sellega seotud korralduslikud üksikasjad.

               18.
                     ICSIDi sekretariaat tegutseb apellatsioonikohtu sekretariaadina ja pakub kohtule asjakohast tuge. Apellatsioonikohus jaotab kõnealuse toega seotud kulud vaidluses osalevate poolte vahel vastavalt artikli 3.53 (Esialgne otsus) lõikele 4.

               ARTIKKEL 3.40

               Eetika

               1.
                     Kohtu ja apellatsioonikohtu liikmed valitakse selliste isikute hulgast, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust. Nad ole seotud ühegi valitsusega
                  25
               . Nad ei võta vaidlusega seotud küsimustes vastu juhiseid üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt. Nad ei osale ühegi sellise vaidluse menetlemisel, mille puhul tekib otsene või kaudne huvide konflikt. Seejuures järgivad nad 11. lisa (Kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate käitumisjuhend) nõudeid. Lisaks hoiduvad nad enda ametisse nimetamise korral tegutsemisest nõustaja, vaidluses osaleva poole määratud eksperdi või tunnistajana mis tahes pooleliolevas või uues käesoleva lepingu või ükskõik millise muu lepingu või siseriiklike õigusnormide kohases investeeringukaitsevaidluses.

               2.
                     Kui vaidluses osalev pool leiab, et liikme puhul esineb huvide konflikt, saadab ta kas kohtu või apellatsioonikohtu esimehele asjaomase liikme ametisse nimetamise kohta vaidlustamisteate. Vaidlustamisteade esitatakse 15 päeva jooksul alates päevast, mil kohtu või apellatsioonikohtu koosseis tehti vaidluses osalevale poolele teatavaks, või 15 päeva jooksul alates päevast, mil vaidluses osalev pool sai teada asjassepuutuvaid fakte, kui on põhjust arvata, et vaidluses osalev pool ei võinud neist teada kohtukoosseisu moodustamise ajal. Vaidlustamisteates esitatakse vaidlustamise põhjused.

               3.
                     Kui 15 päeva jooksul alates vaidlustamisteate esitamise kuupäevast ei ole kohtu liige, kelle liikmesus vaidlustati, end omal soovil asjaomasest kohtukoosseisust taandanud, kuulab kohtu või apellatsioonikohtu esimees vaidluses osalevad pooled ära ja annab asjaomasele liikmele võimaluse esitada oma seisukohad ning teeb seejärel 45 päeva jooksul alates vaidlustamisteate saamisest otsuse, mille ta teeb viivitamata teatavaks vaidluses osalevatele pooltele ja kohtukoosseisu teistele liikmetele.

               4.
                     Kohtu esimehe kohtukoosseisu nimetamise vaidlustamise kohta teeb otsuse apellatsioonikohtu esimees ning apellatsioonikohtu esimees kohtukoosseisu nimetamise vaidlustamise kohta teeb otsuse kohtu esimees.

               5.
                     Apellatsioonikohtu esimehe põhjendatud soovitusel või oma ühisel algatusel võivad lepinguosalised kõrvaldada komitee otsusega kohtu või apellatsioonikohtu teenistusest mõne liikme, kui tema käitumine ei ole kooskõlas lõikes 1 sätestatud kohustustega ega võimalda lasta tal jätkata kohtu või apellatsioonikohtu liikmena. Kui apellatsioonikohtu esimees väidetavalt nii käitub, esitab kohtu esimees põhjendatud soovituse. Käesoleva lõike rakendamise tagajärjel tekkinud vabade ametikohtade täitmisel kohaldatakse mutatis mutandis artikli 3.38 (Kohus) lõiget 2 ja artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) lõiget 3.

               ARTIKKEL 3.41

               Mitmepoolsed vaidluste lahendamise mehhanismid

               Lepinguosalised alustavad läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu üle, millega moodustatakse mitmepoolne investeerimiskohus, millega koos või millest eraldi luuakse mitmepoolne apellatsioonimehhanism, mida kohaldatakse käesoleva lepingu kohaste vaidluste suhtes. Lepinguosalised võivad seejärel kokku leppida käesoleva jao asjakohaste osade kohaldamata jätmises. Komitee võib võtta vastu otsuse, milles täpsustatakse mis tahes vajalikke üleminekuga seotud korraldusi.

               5. ALAJAGU

               MENETLUSE ELLUVIIMINE

               ARTIKKEL 3.42

               Kohaldatav õigus ja tõlgendamiseeskirjad

               1.
                     Kohus ja apellatsioonikohus otsustavad, kas meetmetega, mille kohta nõue on esitatud, rikutakse 2. peatüki (Investeeringute kaitse) sätteid, nagu hageja väidab.

               2.
                     Oma otsuste tegemisel kohaldavad kohus ja apellatsioonikohus 2. peatüki (Investeeringute kaitse) sätteid ja vajaduse korral muid käesoleva lepingu sätteid ning ka muid lepinguosaliste vahel kohaldatavaid rahvusvahelise õiguse eeskirju ja põhimõtteid ning võtavad faktiliste asjaoludena arvesse vaidluses osaleva poole mis tahes asjakohast siseriiklikku õigust.

               3.
                     Suurema kindluse huvides on kohtu ja apellatsioonikohtu jaoks siduvad tõlgendused, mille on siseriikliku õiguse kohta esitanud kohtud või ametiasutused, kes on pädevad asjakohast siseriiklikku õigust tõlgendama, ning mis tahes tähendused, mille kohus ja apellatsioonikohus on asjakohasele siseriiklikule õigusele andnud, ei ole kummagi lepinguosalise kohtute ega ametiasutuste jaoks siduvad. Kohtul ja apellatsioonikohtul puudub pädevus otsustada käesoleva lepinguga väidetavalt vastuolus oleva meetme seaduslikkuse üle vaidluses osaleva poole siseriiklike õigusnormide alusel.

               4.
                     Kohus ja apellatsioonikohus tõlgendavad käesolevat lepingut vastavalt rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavaeeskirjadele, nagu need on kodifitseeritud 23. mail 1969 Viinis sõlmitud rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioonis.

               5.
                     Kui tõlgenduse asjus tekib tõsiseid kahtlusi, mis võivad mõjutada käesoleva jaoga seotud küsimusi, võib komitee vastu võtta käesoleva lepingu sätete tõlgendusi. Sellised tõlgendused on kohtule ja apellatsioonikohtule siduvad. Komitee võib otsustada, et tõlgendus on siduv alates mingist konkreetsest kuupäevast.

               ARTIKKEL 3.43

               Kõrvalehoidumine

               Suurema kindluse huvides loobub kohus pädevusest, kui vaidlus on tekkinud või oleks väga tõenäoliselt võinud tekkida ajal, kui hageja sai vaidlusaluse investeeringu omanikuks või sai selle oma kontrolli alla, ja kohus teeb juhtumi asjaolude põhjal kindlaks, et hageja on saanud selle investeeringu omanikuks või saanud selle oma kontrolli alla peamiselt selleks, et esitada käesoleva jao alusel nõue. Võimalus loobuda sellistel asjaoludel pädevusest ei piira muude kohtualluvust käsitlevate vastulausete kaalumist kohtu poolt.

               ARTIKKEL 3.44

               Esialgsed vastuväited

               1.
                     Kostja võib esitada vastuväite, et nõue on ilmselgelt põhjendamatu, hiljemalt 30 päeva pärast kohtukoosseisu moodustamist artikli 3.38 (Kohus) lõike 7 alusel, kuid igal juhul enne kohtukoosseisu esimest istungit, või 30 päeva pärast seda, kui kostja sai teada vastuväite aluseks olevatest asjaoludest.

               2.
                     Kostja kirjeldab selle vastuväite aluseid nii täpselt kui võimalik.

               3.
                     Kohus annab vaidluses osalevatele pooltele võimaluse esitada vastuväite kohta oma seisukohad ning teeb siis kohtukoosseisu esimesel istungil või kohe pärast seda vastuväite suhtes oma otsuse või esialgse otsuse, esitades selle põhjused. Kui vastuväide saadakse pärast kohtukoosseisu esimest istungit, teeb kohus sellise otsuse või esialgse otsuse nii kiiresti kui võimalik, aga hiljemalt 120 päeva pärast vastuväite esitamist. Otsuse esitamisel eeldab kohus, et väidetavad faktid on õiged ning võib kaaluda mis tahes asjassepuutuvaid fakte, mille üle ei vaielda.

               4.
                     Kohtu otsus ei piira vaidluses osaleva poole õigust esitada vastuväide artikli 3.45 (Õigusliku aluseta nõuded) alusel või esitada menetluse käigus vastuväide nõude õigusliku väärtuse kohta, samuti ei piira need kohtu õigust käsitleda eelküsimusena muid vastuväiteid. Suurema kindluse huvides võib selline vastuväide hõlmata vastuväidet, et vaidlus või mis tahes kõrvalnõue ei kuulu kohtu alluvusse või et see ei ole muudel põhjustel kohtu pädevuses.

               ARTIKKEL 3.45

               Õigusliku aluseta nõuded

               1.
                     Ilma et see piiraks kohtu õigust käsitleda eelküsimusena muid vastuväiteid, nagu vastuväidet, et vaidlus või mis tahes kõrvalnõue ei kuulu kohtu alluvusse või et see ei ole muudel põhjustel kohtu pädevuses, või ilma et see piiraks kostja õigust esitada niisuguseid vastuväiteid mis tahes sobival ajal, teeb kohus eelküsimusena otsuse kostja iga vastuväite kohta, et käesoleva jao alusel esitatud nõue või selle osa ei ole õiguslikult nõue, mille suhtes saab artikli 3.53 (Esialgne otsus) alusel teha otsuse hageja kasuks, isegi kui oletada, et väidetavad faktid vastavad tõele. Samuti võib kohus kaaluda mis tahes asjassepuutuvaid fakte, mille üle ei vaielda.

               2.
                     Lõike 1 kohane vastuväide esitatakse kohtule niipea kui võimalik pärast kohtukoosseisu moodustamist, ja igal juhul mitte hiljem kui kuupäeval, mille kohus määrab kostjale vastuväidete või vastuse esitamiseks, või kui nõuet muudetakse, siis kuupäeval, mille kohus määrab kostjale muudatusele vastuse esitamiseks. Seda vastuväidet ei või esitada seni, kuni menetlus artikli 3.44 (Esialgne otsus) alusel on pooleli, välja arvatud juhul, kui kohus annab loa esitada käesoleva artikli alusel vastuväide pärast seda, kui ta on nõuetekohaselt arvestanud juhtumi asjaolusid.

               3.
                     Kui kohus saab lõike 1 alusel esitatud vastuväite ja kui ta ei pea seda vastuväidet ilmselgelt alusetuks, peatab ta asja sisulise menetlemise, määrab vastuväite arutamiseks ajakava, mis on kooskõlas ajakavadega, mis ta on määranud muude eelküsimuste kaalumiseks, ja teeb vastuväite suhtes otsuse või esialgse otsuse, milles esitab selle põhjendused.

               ARTIKKEL 3.46

               Menetluse läbipaistvus

               1.
                     Käesoleva jao kohaste vaidluste suhtes kohaldatakse kooskõlas lõigetega 2–8 UNCITRALi läbipaistvuseeskirju.

               2.
                     Artikli 3.30 (Konsultatsioonid) kohane konsultatsioonitaotlus, artikli 3.32 (Teade nõude esitamise kavatsuse kohta) lõike 1 kohane teade nõude esitamise kavatsuse kohta, artikli 3.32 (Teade nõude esitamise kavatsuse kohta) lõike 2 kohane teade kostja kindlaksmääramise kohta, artikli 3.40 (Eetika) kohane vaidlustamisteade ja otsus selle vaidlustamise kohta ning artikli 3.59 (Nõuete liitmine) kohane liitmistaotlus lisatakse dokumentide loetellu, millele on viidatud UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikli 3 lõikes 1.

               3.
                     UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikli 7 kohaselt võib kohus omal algatusel või mis tahes isiku taotluse korral ning pärast vaidluses osalevate pooltega konsulteerimist otsustada, kas ja kuidas teha kättesaadavaks muid kohtule esitatud või kohtu poolt välja antud dokumente, mis ei kuulu UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikli 3 lõigete 1 ja 2 kohaldamisalasse. Need võivad hõlmata asitõendeid, kui kostja sellega nõus on.

               4.
                     Olenemata UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artiklist 2 edastab liit või (olenevalt asjaoludest) Vietnam pärast käesoleva artikli lõike 2 kohaste asjakohaste dokumentide saamist need dokumendid viivitamata vaidluses mitteosalevale lepinguosalisele ja teeb need avalikult kättesaadavaks, kustutades konfidentsiaalse või kaitstud teabe
                  26
               .

               5.
                     Lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud dokumendid võib teha avalikult kättesaadavaks nende edastamisega UNCITRALi läbipaistvuseeskirjades viidatud hoiulevõtjale või muul viisil.

               6.
                     Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist vaatab komitee läbi lõike 3 kohaldamise. Kummagi lepinguosalise taotluse korral võib komitee võtta artikli 4.1 (Komitee) lõike 5 punkti c alusel vastu otsuse, mille kohaselt kohaldatakse käesoleva artikli lõike 3 asemel UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikli 3 lõiget 3.

               7.
                     Kui kohtu mis tahes otsusest sellise vastuväite kohta, mis on seotud väidetavalt konfidentsiaalse või kaitstud teabe äramärkimisega, ei tulene teisiti, ei tohi vaidluses osalevad pooled ega kohus avaldada ühelegi vaidluses mitteosalevale lepinguosalisele ega üldsusele kaitstud teavet, kui teabe esitanud vaidluses osalev pool on selle teabe selgelt kaitstuks märkinud
                  27
               .

               8.
                     Seoses menetlusega võib vaidluses osalev pool avaldada teistele isikutele, sealhulgas tunnistajatele ja ekspertidele, selliseid toimetamata dokumente, mida ta peab vajalikuks käesoleva jao kohase menetluse käigus. Vaidluses osalev pool tagab, et kõnealused isikud kaitsevad nendes dokumentides sisalduvat konfidentsiaalset või kaitstud teavet.

               ARTIKKEL 3.47

               Vaheotsused

               Kohus võib määrata ajutise meetme vaidluses osaleva poole õiguste kaitsmiseks või kohtu pädevuse täielikuks tagamiseks, sealhulgas määrus säilitada vaidluses osaleva poole valduses või kontrolli all olevaid tõendeid või kaitsta kohtu pädevust. Kohus ei või nõuda varade arestimist ega takistada kohaldamast kohtlemist, mis kujutab endast väidetavalt rikkumist. Käesoleva lõike kohaldamisel sisaldab määrus soovitust.

               ARTIKKEL 3.48

               Kulude tagamine

               1.
                     Suurema kindluse huvides võib kohus taotluse korral nõuda hagejalt kulude täielikku või osalist tagamist, kui on põhjendatud alus arvata, et hageja riskib sellega, et ta ei suuda täita võimalikku otsust kulude hagejalt väljanõudmise kohta.

               2.
                     Kui kulude tagatist ei ole täies mahus esitatud 30 päeva jooksul alates kohtu korraldusest või muu ajavahemiku jooksul, mille kohus on kehtestanud, teavitab kohus sellest vaidluses osalevaid pooli. Kohus võib otsustada menetluse peatada või lõpetada.

               ARTIKKEL 3.49

               Loobumine

               Kui pärast käesoleva jao kohase nõude esitamist ei astu hageja menetluse käigus 180 järjestikuse päeva või ajavahemike jooksul, mille vaidluses osalevad pooled võivad kokku leppida, mingeid samme, loetakse, et hageja on oma nõude tagasi võtnud ja menetlusest loobunud. Kohus võtab kostja taotluse korral ja pärast vaidluses osalevate poolte teavitamist vastu määruse, millega võetakse loobumine teadmiseks, ja teeb otsuse kulude kohta. Pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist lõpevad kohtu volitused. Hageja ei või pärast seda seoses sama küsimusega nõuet esitada.

               ARTIKKEL 3.50

               Menetluse keel

               1.
                     Vaidluses osalevad pooled lepivad kokku menetluses kasutatavas keeles.

               2.
                     Kui vaidluses osalevad pooled ei ole jõudnud lõike 1 kohasele kokkuleppele 30 päeva jooksul alates kohtukoosseisu moodustamisest vastavalt artikli 3.38 (Kohus) lõikele 7, määrab menetluses kasutatava keele kindlaks kohus. Kohus määrab keele kindlaks pärast vaidluses osalevate pooltega konsulteerimist, et tagada menetluse majanduslik tõhusus ning see, et otsusega ei koormataks tarbetult vaidluses osalevate poolte ja kohtu ressursse
                  28
               .

               ARTIKKEL 3.51

               Vaidluses mitteosalev lepinguosaline

               1.
                     Kostja edastab 30 päeva jooksul pärast punktides a ja b osutatud dokumentide kättesaamist või kohe pärast konfidentsiaalset või kaitstud teavet käsitleva vaidluse lahendamist vaidluses mitteosalevale lepinguosalisele järgmised dokumendid:

               a)
                     artikli 3.30 (Konsultatsioonid) kohane konsultatsioonitaotlus, artikli 3.32 (Teade nõude esitamise kavatsuse kohta) lõike 1 kohane teade nõude esitamise kavatsuse kohta, artikli 3.32 (Teade nõude esitamise kavatsuse kohta) lõike 2 kohane teade kostja kindlaksmääramise kohta, artikli 3.33 (Nõude esitamine) kohane nõue ning

               b)
                     taotluse korral mis tahes dokumendid, mis tehakse artikli 3.46 (Menetluse läbipaistvus) kohaselt üldsusele kättesaadavaks.

               2.
                     Vaidluses mitteosaleval lepinguosalisel on õigus osaleda selle jao kohaselt peetavatel istungitel ning esitada suulisi seisukohti käesoleva lepingu tõlgendamise kohta.

               ARTIKKEL 3.52

               Ekspertide aruanded

               Vaidluses osaleva poole taotluse korral või omal algatusel pärast vaidluses osalevate pooltega konsulteerimist võib kohus määrata ühe või mitu eksperti, kes esitavad talle kirjalikke aruandeid mis tahes faktiliste asjaolude kohta seoses keskkonna-, tervise-, ohutus- või muude küsimustega, mille vaidluses osalev pool on menetluse käigus tõstatanud.

               ARTIKKEL 3.53

               Esialgne otsus

               1.
                     Kui kohus leiab, et vaidlusalune meede on vastuolus 2. peatüki (Investeeringute kaitse) sätetega, võib kohus hageja taotluse alusel ja pärast vaidluses osalevate poolte ärakuulamist eraldi või kombineerituna välja mõista üksnes järgmist:

               a)
                     rahaline kahjuhüvitis ja kõik kohaldatavad intressid ning

               b)
                     vara tagastamine, mille puhul sätestatakse otsuses, et kostja võib tagastamise asemel maksta rahalise kahjuhüvitise ja mis tahes kohaldatava intressi, mis määratakse kindlaks kooskõlas 2. peatüki (Investeeringute kaitse) asjakohaste sätetega.

               Kui nõue esitati kohapealse äriühingu nimel, nähakse iga käesoleva lõike kohase otsusega ette, et:

               a)
                     rahaline kahjuhüvitis ja kõik kohaldatavad intressid makstakse kohapealsele äriühingule ning

               b)
                     mis tahes tagastamine tehakse kohapealsele äriühingule.

               Kohus ei või nõuda asjaomase kohtlemise tühistamist.

               2.
                     Rahaline kahjuhüvitis ei või olla suurem kui hageja või (olenevalt olukorrast) tema kohapealse äriühingu poolt 2. peatüki (Investeeringute kaitse) mis tahes sätete rikkumise tulemusel kantud kahju, millest on maha arvatud  asjaomase lepinguosalise poolt juba välja makstud kahjuhüvitis või muu kompensatsioon. Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et kui investor esitab nõude enda nimel, võib ta sisse nõuda üksnes kahju, mida kõnealune investor on kandnud seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringuga.

               3.
                     Kohus ei või välja mõista karistuslikke kahjuhüvitisi.

               4.
                     Kohus annab korralduse, et menetluse kulud
                  29
                kannab vaidluse kaotanud pool. Erakorralistel asjaoludel võib kohus jagada kulud vaidluses osalevate poolte vahel, kui ta otsustab, et juhtumi asjaolude puhul on selline jagamine kohane. Muud mõistlikud kulud, sealhulgas õigusabi ja esindamisega seotud mõistlikud kulud, kannab vaidluse kaotanud pool, välja arvatud juhul, kui kohus otsustab, et selline jaotus ei ole  nõude asjaolusid arvestades põhjendatud. Kui nõuetest otsustatakse rahuldada ainult osa, kohandatakse kulusid proportsionaalselt rahuldatud nõuete arvu või ulatusega. Apellatsioonikohus käsitleb kulusid käesoleva artikli kohaselt.

               5.
                     Komitee võib võtta tasude suhtes vastu täiendavaid eeskirju, et määrata kindlaks õigusabi ja esindamisega seotud maksimaalsed kulud, mida teatavatesse kategooriatesse kuuluvad vaidluse kaotanud pooled võivad olla sunnitud kandma. Nende täiendavate eeskirjade puhul võetakse arvesse füüsilistest isikutest ja väikestest või keskmise suurusega ettevõtjatest hagejate rahalisi vahendeid. Komitee püüab kõnealused täiendavad eeskirjad vastu võtta hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

               6.
                     Kohus teeb esialgse otsuse 18 kuu jooksul pärast nõude esitamise kuupäeva. Kui sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, võtab kohus vastu sellekohase otsuse, milles on esitatud viivituse põhjused.

               ARTIKKEL 3.54

               Edasikaebamise kord

               1.
                     Kumbki vaidluses osalev pool võib esialgse otsuse apellatsioonikohtule edasi kaevata 90 päeva jooksul pärast selle tegemist. Edasikaebamise põhjused võivad olla järgmised:

               a)
                     kohus on kohaldatavat õigust vääralt tõlgendanud või kohaldanud;

               b)
                     kohus on teinud asjaolude, sealhulgas asjakohase siseriikliku õiguse hindamisel ilmseid vigu, või

               c)
                     ICSIDi konventsiooni artiklis 52 sätestatud põhjused, kui need põhjused ei ole hõlmatud käesoleva lõike punktidega a ja b.

               2.
                     Apellatsioonikohus jätab kaebuse rahuldamata, kui ta leiab, et kaebus on alusetu. Samuti võib ta kaebuse kiirendatud korras rahuldamata jätta, kui kaebus on ilmselgelt alusetu.

               3.
                     Kui apellatsioonikohus leiab, et kaebus on põhjendatud, muudab apellatsioonikohus oma otsusega esialgse otsuse õiguslikke hinnanguid ja järeldusi, või tühistab need kas täielikult või osaliselt. Apellatsioonikohtu otsus sisaldab täpseid selgitusi selle kohta, kuidas ta on kohtu asjaomaseid õiguslikke hinnanguid ja järeldusi muutnud või need tühistanud.

               4.
                     Kui kohtu tuvastatud faktilised asjaolud seda võimaldavad, esitab apellatsioonikohus nende asjaolude põhjal oma õiguslikud hinnangud ja järeldused ning teeb lõpliku otsuse. Kui see ei ole võimalik, saadab apellatsioonikohus asja tagasi kohtule.

               5.
                     Üldjuhul ei või apellatsioonimenetlus kesta kauem kui 180 päeva alates päevast, mil vaidluses osalev pool teavitas vormikohaselt oma otsusest edasi kaevata, kuni päevani, mil apellatsioonikohus teeb oma otsuse. Kui apellatsioonikohus leiab, et ta ei saa teha otsust 180 päeva jooksul, teatab ta vaidluses osalevatele pooltele kirjalikult edasilükkamise põhjused ja hinnangulise ajavahemiku, mille jooksul ta otsuse teeb. Kui seda ei takista erakorralised asjaolud, ei kesta menetlus mingil juhul kauem kui 270 päeva.

               6.
                     Vaidluses osalev pool, kes otsuse edasi kaebab, esitab tagatise, tagades seejuures edasikaebamisega seotud kulud ning mõistliku summa, mille apellatsioonikohus kindlaks määrab, arvestades juhtumi asjaolusid.

               7.
                     Apellatsioonimenetluse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis artikleid 3.37 (Kolmanda isiku poolne rahastamine), 3.46 (Menetluse läbipaistvus), 3.47 (Vaheotsused), 3.49 (Loobumine), 3.51 (Vaidluses mitteosalev lepinguosaline), 3.53 (Esialgne otsus) ja 3.56 (Kahjutasu või muu hüvitamine).

               ARTIKKEL 3.55

               Lõplik otsus

               1.
                     Käesoleva jao kohaselt tehtud esialgne otsus muutub lõplikuks, kui kumbki vaidluses osalev pool ei ole esialgset otsust artikli 3.54 (Apellatsioonimenetlus) lõike 1 kohaselt edasi kaevanud.

               2.
                     Kui esialgne otsus on edasi kaevatud ja apellatsioonikohus on apellatsioonikaebuse artikli 3.54 (Apellatsioonimenetlus) lõike 2 kohaselt rahuldamata jätnud, muutub esialgne otsus lõplikuks kuupäeval, mil apellatsioonikohus apellatsioonikaebuse rahuldamata jätab.

               3.
                     Kui esialgne otsus on edasi kaevatud ja apellatsioonikohus on teinud lõpliku otsuse, muutub apellatsioonikohtu muudetud või tühistatud esialgne otsus lõplikuks kuupäeval, mil apellatsioonikohus teeb lõpliku otsuse.

               4.
                     Kui esialgne otsus on edasi kaevatud ning apellatsioonikohus on muutnud esialgse otsuse õiguslikke hinnanguid ja järeldusi või need tühistanud ning saatnud juhtumi tagasi kohtusse, teeb kohus pärast vaidluses osalevate poolte ärakuulamist vajaduse korral oma esialgses otsuses muudatused, mis kajastavad apellatsioonikohtu hinnanguid ja järeldusi. Apellatsioonikohtu hinnangud on kohtu jaoks siduvad. Kohus püüab muudetud otsuse teha 90 päeva jooksul pärast apellatsioonikohtu otsuse saamist. Muudetud esialgne otsus muutub lõplikuks 90 päeva pärast selle väljakuulutamist.

               5.
                     Käesoleva jao tähenduses hõlmab mõiste „lõplik otsus“ mis tahes lõplikku otsust, mille apellatsioonikohus on teinud artikli 3.54 (Apellatsioonimenetlus) lõike 4 kohaselt.

               ARTIKKEL 3.56

               Kahjutasu või muu hüvitamine

               Kohus ei käsita õiguspärasena kaitseargumenti, vastunõuet, tasaarvestamise nõuet või muud sellesarnast nõuet, mis põhineb asjaolul, et investor on saanud või saab kahjutasu või muud hüvitist kindlustus- või tagatislepingu alusel seoses kogu käesoleva jao kohaselt algatatud vaidluses nõutava hüvitisega või osaga sellest hüvitisest.

               ARTIKKEL 3.57

               Lõplike otsuste täitmisele pööramine

               1.
                     Kooskõlas käesoleva jaoga tehtud lõplikud otsused:

               a)
                     on vaidluses osalevatele pooltele ja seoses asjaomase juhtumiga siduvad ning

               b)
                     nende suhtes ei kohaldata edasikaebamist, läbivaatamist, kehtetuks tunnistamist, tühistamist või mis tahes muu sarnase menetluse algatamist.

               2.
                     Mõlemad lepinguosalised käsitavad käesoleva jao kohaselt tehtud otsust siduvana ja nõuavad oma territooriumil selle otsusega ette nähtud rahaliste kohustuste täitmist, nii nagu nad teeksid seda oma riigi kohtu lõpliku otsuse korral.

               3.
                     Lõikes 4 osutatud ajavahemikul toimub lõpliku otsuse tunnustamine ja täitmine seoses vaidlusega, milles Vietnam on kostja, olenemata lõigetest 1 ja 2 kooskõlas 1958. aasta New Yorgi konventsiooniga. Sel ajavahemikul ei kohaldata vaidluste suhtes, milles Vietnam on kostja, käesoleva artikli lõike 1 punkti b ega artikli 3.36 (Nõusolek) lõike 3 punkti b.

               4.
                     Lõpliku otsuse suhtes, mille puhul Vietnam on kostja, kohaldatakse lõike 1 punkti b ja lõiget 2 pärast viieaastast ajavahemikku alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast või pärast komitee kehtestatud pikemat ajavahemikku, kui asjaolud seda õigustavad.

               5.
                     Otsuse täitmist reguleeritakse kohtuotsuste täitmist käsitlevate õigusaktidega, mis kehtivad kohas, kus täitmist taotletakse.

               6.
                     Suurema kindluse huvides ei takista artikkel 4.14 (Otsese mõju puudumine) käesoleva jao kohaselt tehtud otsuste tunnustamist ja täitmist.

               7.
                     1958. aasta New Yorgi konventsiooni artikli 1 tähenduses käsitatakse käesoleva jao kohaselt tehtud lõplikke otsuseid vahekohtuotsustena ja need on seotud nõuetega, mis tulenevad ärisuhtest või -tehingust.

               8.
                     Suurema kindluse huvides ja vastavalt lõike 1 punktile b liigitub käesoleva jao kohaselt tehtud lõplik otsus ICSIDi konventsiooni IV peatüki 6. jaoga hõlmatud otsuseks, kui nõue vaidluste lahendamiseks on esitatud artikli 3.33 (Nõude esitamine) lõike 2 punkti a kohaselt.

               ARTIKKEL 3.58

               Lepinguosaliste roll

               1.
                     Kumbki lepinguosaline ei anna diplomaatilist kaitset ega esita rahvusvahelist nõuet seoses käesoleva jao alusel algatatud vaidlusega, välja arvatud juhul, kui teine lepinguosaline ei ole täitnud sellises vaidluses tehtud otsust. Diplomaatiline kaitse käesoleva lõike tähenduses ei hõlma mitteametlikke diplomaatilisi arvamusvahetusi, mille ainus eesmärk on aidata kaasa vaidluse lahendamisele.

               2.
                     Lõige 1 ei välista A jao (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) kohase vaidluse lahendamise võimalust seoses üldkohaldatava meetmega, kui selle meetmega on väidetavalt rikutud käesolevat lepingut ning kui selle puhul on seoses konkreetse investeeringuga algatatud vaidlus kooskõlas artikliga 3.33 (Nõude esitamine). See ei piira artikli 3.51 (Vaidluses mitteosalev lepinguosaline) ega UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikli 5 kohaldamist.

               ARTIKKEL 3.59

               Nõuete liitmine

               1.
                     Kui kaks või enamat nõuet, mis on esitatud käesoleva jao alusel, käsitlevad ühiseid õiguslikke või faktilisi asjaolusid ning need tulenevad samadest sündmustest või asjaoludest, võib kostja esitada kohtu esimehele taotluse nende nõuete või nende osade liitmiseks. Taotluses tuleb esitada järgmine teave:

               a)
                     nende vaidluses osalevate poolte nimed ja aadressid, kes on seotud nõuetega, mille liitmist taotletakse,

               b)
                     taotletava liitmise ulatus ning

               c)
                     taotluse põhjused.

               Kostja esitab taotluse igale hagejale, kes on seotud nõudega, mille liitmist kostja taotleb.

               2.
                     Kui kõik vaidluses osalevad pooled, kes on seotud nõuetega, mille liitmist taotletakse, nõustuvad nõuete liitmisega, esitavad vaidluses osalevad pooled kohtu esimehele ühise taotluse kooskõlas lõikega 1. Pärast ühise taotluse kättesaamist moodustab kohtu esimees artikli 3.38 (Kohus) kohaselt uue kohtukoosseisu (edaspidi „liidetud kohtukoosseis“), mille pädevuses on tervikuna või osaliselt nõuded, mida ühises liitmistaotluses käsitletakse.

               3.
                     Kui lõikes 2 osutatud vaidluses osalevad pooled ei ole jõudnud liitmises kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast seda, kui viimane hageja sai kätte lõikes 1 osutatud liitmistaotluse, moodustab kohtu esimees artikli 3.38 (Kohus) kohaselt liidetud kohtukooseisu. Liidetud kohtukoosseis loeb nõuded tervikuna või osaliselt oma pädevuses olevaks, kui ta otsustab pärast vaidluses osalevate poolte seisukohtade kaalumist, et see on nõuete õiglase ja tõhusa lahendamise huvides, sealhulgas kohtuotsuste järjepidevuse huvides.

               4.
                     Liidetud kohtukoosseis viib oma menetluse ellu nende vaidluste lahendamise eeskirjade kohaselt, mis on valitud hagejate kokkuleppel vaidluste lahendamise eeskirjade hulgast, millele on viidatud artikli 3.33 (Nõude esitamine) lõikes 2.

               5.
                     Kui hagejad ei ole jõudnud vaidluste lahendamise eeskirjades kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast seda, kui viimane hageja on liitmistaotluse kätte saanud, viib liidetud kohtukoosseis oma menetluse ellu kooskõlas UNCITRALi vahekohtueeskirjadega.

               6.
                     Artikli 3.38 (Kohus) kohaselt moodustatud kohtukoosseisud loovutavad oma pädevuse seoses selliste nõuetega või nende osadega, mis kuuluvad liidetud kohtukooseisu pädevusse, ning vastavalt vajadusele peatatakse nende kohtukooseisude menetlused või lükatakse need edasi. Liidetud kohtukoosseisu otsus seoses nõuete osadega, mille ta on lugenud oma pädevuses olevaks, muutub alates otsuse lõplikuks muutumisest vastavalt artiklile 3.55 (Lõplik otsus) siduvaks kohtukoosseisude jaoks, kelle pädevusse kuuluvad nõuete ülejäänud osad.

               7.
                     Hageja võib oma liidetud nõude või selle osa vaidluste lahendamise menetlusest käesoleva artikli alusel tagasi võtta ning sellist nõuet või selle osa ei saa enam artikli 3.33 (Nõude esitamine) alusel uuesti esitada.

               8.
                     Kostja taotluse korral võib liidetud kohtukoosseis otsustada samadel alustel ja sama mõjuga, nagu sätestatud lõigetes 3 ja 6, kas lugeda tervikuna või osaliselt oma pädevuses olevaks pärast liidetud menetluse algatamist esitatud nõue, mis kuulub lõike 1 kohaldamisalasse.

               9.
                     Ühe hageja taotluse korral võib liidetud kohtukoosseis võtta sobivaid meetmeid, et säilitada selle hageja kaitstava teabe konfidentsiaalsus teiste hagejate ees. Selliste meetmete hulka võib kuuluda see, et kaitstud teavet sisaldavatest dokumentidest esitatakse teistele hagejatele toimetatud versioonid või et osa kohtuistungist kuulutatakse kinniseks.

               4. PEATÜKK

               INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

               ARTIKKEL 4.1

               Komitee

               1.
                     Lepinguosalised moodustavad komitee, kuhu kuuluvad ELi ja Vietnami esindajad.

               2.
                     Kui komitee ei otsusta teisiti, tuleb komitee kokku kord aastas või kiireloomulistel juhtudel kummagi lepinguosalise taotluse korral. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimuvad komitee istungid vaheldumisi liidus ja Vietnamis. Komitee kaasesimehed on Vietnami planeerimis- ja investeerimisminister ning Euroopa Komisjoni kaubandusvolinik või nende esindajad. Komitee lepib kokku oma koosolekute ajakava ja päevakorra.

               3.
                     Komitee:

               a)
                     tagab käesoleva lepingu nõuetekohase toimimise;

               b)
                     jälgib ja hõlbustab käesoleva lepingu rakendamist ja kohaldamist ning edendab selle üldiste eesmärkide saavutamist;

               c)
                     arutab käesoleva peatükiga seotud küsimusi, mille lepinguosaline on talle esitanud;

               d)
                     uurib probleeme, mis võivad tekkida 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) rakendamisel;

               e)
                     kaalub 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) võimalikke parandusi, arvestades eelkõige kogemusi ja suundumusi teistel rahvusvahelistel foorumitel;

               f)
                     uurib kummagi lepinguosalise taotluse korral mis tahes ühiselt kokkulepitud lahenduse rakendamist seoses 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) kohase vaidlusega;

               g)
                     uurib töökordade projekte, mille kohtu või apellatsioonikohtu esimees on koostanud vastavalt artikli 3.38 (Kohus) lõikele 10 ja artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) lõikele 10;

               h)
                     ilma et see piiraks 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) kohaldamist, otsib võimalusi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades tekkida võivate probleemide lahendamiseks või käesoleva lepingu tõlgendamist või kohaldamist käsitlevate vaidluste lahendamiseks ning

               i)
                     arutab kõiki muid huvipakkuvaid küsimusi, mis on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondadega.

               4.
                     Komitee võib kooskõlas käesoleva lepingu asjakohaste sätetega:

               a)
                     suhelda käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes kõigi huvitatud isikutega, sealhulgas erasektori, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

               b)
                     kaaluda ja esitada lepinguosalistele soovitusi käesoleva lepingu muutmiseks või muuta käesolevas lepingus konkreetselt ette nähtud juhtudel oma otsusega käesoleva lepingu sätteid;

               c)
                     võtta muu hulgas artikli 3.42 (Kohaldatav õigus ja tõlgendamiseeskirjad) lõike 4 kohaselt vastu käesoleva lepingu sätete tõlgendusi, mis on siduvad lepinguosalistele ja kõikidele käesoleva lepingu alusel loodud organitele, sealhulgas 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) A jaos (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) osutatud vahekohtutele ning 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jaos (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) alusel asutatud kohtutele;

               d)
                     võtta vastu otsuseid või anda soovitusi, nagu käesoleva lepinguga ette nähtud;

               e)
                     võtta vastu oma kodukorra;

               f)
                     võtta oma ülesannete täitmisel muid meetmeid kooskõlas käesoleva lepinguga.

               5.
                     Komitee võib kooskõlas käesoleva lepingu asjakohaste sätetega ning pärast lepinguosaliste asjakohaste õigusnõuete täitmist ja menetluste lõpuleviimist:

               a)
                     võtta vastu otsuseid kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete määramise kohta vastavalt artikli 3.38 (Kohus) lõikele 2 ja artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) lõikele 3; suurendada või vähendada liikmete arvu vastavalt artikli 3.38 (Kohus) lõikele 3 ja artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) lõikele 4 ning kõrvaldada kohtust mõne kohtu või apellatsioonikohtu koosseisu liikme vastavalt artikli 3.40 (Eetika) lõikele 5;

               b)
                     võtta vastu ja seejärel muuta eeskirju, mis täiendavad kohaldatavaid vaidluste lahendamise eeskirju, nagu viidatud artikli 3.33 (Nõude esitamine) lõikes 4; niisugused eeskirjad ja muudatused on kohtule ja apellatsioonikohtule siduvad.

               c)
                     võtta vastu otsuse, mille kohaselt kohaldatakse käesoleva artikli 3.46 (Menetluse läbipaistvus) lõike 3 asemel UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikli 3 lõiget 3.

               d)
                     määrata kindlaks artikli 3.38 (Kohus) lõikes 14 ja artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) lõikes 14 viidatud käsiraha suurus ning apellatsioonikohtu koosseisu liikmete ning kohtu ja apellatsioonikohtu esimehe muude tasude ja kulude suurus vastavalt artikli 8.28 (Kohus) lõigetele 14 ja 16 ning artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) lõigetele 14 ja 16;

               e)
                     muuta kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete käsiraha ning muud tasud ja kulud vastavalt artikli 3.38 (Kohus) lõikele 17 ja artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) lõikele 17 korrapäraseks palgaks;

               f)
                     võtta artikli 3.38 (Kohus) lõike 10 ja artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) lõike 10 kohaselt vastu või lükata tagasi kohtu või apellatsioonikohtu töökorra projekte;

               g)
                     võtta vastu otsus, milles täpsustatakse kõiki vajalikke üleminekuga seotud korraldusi vastavalt artiklile 3.41 (Mitmepoolsed vaidluste lahendamise mehhanismid), ning

               h)
                     võtta vastavalt artikli 3.53 (Esialgne otsus) lõikele 5 vastu täiendavaid eeskirju tasude kohta.

               ARTIKKEL 4.2

               Komitee otsuste tegemine

               1.
                     Komitee on pädev tegema käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid, kui see on käesoleva lepinguga ette nähtud. Tehtud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning lepinguosalised võtavad nende rakendamiseks vajalikud meetmed.

               2.
                     Komitee võib anda lepinguosalistele asjakohaseid soovitusi.

               3.
                     Komitee teeb kõik oma otsused ja esitab oma soovitused vastastikusel kokkuleppel.

               ARTIKKEL 4.3

               Muudatused

               1.
                     Lepinguosalised võivad käesolevat lepingut muuta. Muudatus jõustub pärast seda, kui lepinguosalised on vahetanud kirjalikud teated, mis tõendavad, et nad on oma vastavad kohaldatavad õiguslikud menetlused lõpule viinud, nagu ette nähtud artiklis 4.9 (Jõustumine).

               2.
                     Olenemata lõikest 1 ja kui see on käesoleva lepinguga ette nähtud, võivad lepinguosalised otsuse käesoleva lepingu muutmise kohta komitees vastu võtta. See ei piira kummagi lepinguosalise kohaldatavate õiguslike menetluste lõpuleviimist.

               ARTIKKEL 4.4

               Maksustamine

               1.
                     Ükski käesoleva lepingu säte ei mõjuta Vietnami ega liidu või mõne tema liikmesriigi õigusi ja kohustusi, mis tulenevad Vietnami ja mõne Euroopa Liidu liikmesriigi vahel sõlmitud maksualasest lepingust. Käesoleva lepingu ja mis tahes maksualase lepingu vastuolu korral kohaldatakse vastuolu ulatuses asjaomast maksualast lepingut.

               2.
                     Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see takistab lepinguosalisi eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha või selle koha poolest, kuhu nad on oma kapitali investeerinud.

               3.
                     Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see takistab vastu võtmast või rakendamast meedet, mille eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimise lepingute maksustamissätetest või muudest maksukokkulepetest või siseriiklikest maksuseadustest tulenevate maksude vältimist või neist maksudest kõrvalehoidumist.

               ARTIKKEL 4.5

               Ettevaatuserand

               1.
                     Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see takistab lepinguosalisi vastu võtmast või säilitamast meetmeid ettevaatuskaalutlustel, sealhulgas:

               a)
                     investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või selliste isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või

               b)
                     lepinguosalise rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud meetmed ei tohi põhjustada suuremat koormust, kui on vaja nende eesmärgi saavutamiseks.

               3.
                     Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see kohustab lepinguosalist avalikustama üksikute klientide tehingute ja kontodega seotud teavet või avaliku sektori asutuste valduses olevat salajast või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.

               ARTIKKEL 4.6

               Ülderandid

               Võttes arvesse nõuet, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis toob kaasa meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise samalaadsetes tingimustes olevate riikide vahel või kapitali liikumise varjatud piirangud, ei tõlgendata ühtegi artiklite 2.3 (Võrdne kohtlemine) ja 2.4 (Enamsoodustusrežiim) sätet nii, et see takistaks lepinguosalist võtmast või rakendamast meetmeid, mis on:

               a)
                     vajalikud avaliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks ning avaliku korra tagamiseks;

               b)
                     vajalikud inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks;

               c)
                     seotud taastumatute loodusvarade säästmisega, kui kõnealuseid meetmeid kohaldatakse koos piirangutega omamaistele investoritele või omamaisele teenuste pakkumisele või tarbimisele;

               d)
                     vajalikud rahvuslike kunsti-, ajaloo- või arheoloogiaväärtuste kaitseks;

               e)
                     vajalikud selleks, et tagada kinnipidamine artiklitega 2.3 (Võrdne kohtlemine) ja 2.4 (Enamsoodustusrežiim) kooskõlas olevatest õigusnormidest, sealhulgas sellistest, mis käsitlevad:

               i)
                     kelmuste ja pettuste takistamist või lepingute rikkumise tagajärgede menetlemist;

               ii)
                     isikute eraelu kaitset seoses isikuandmete töötlemise ja levitamisega ning isiklike andmestike ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset või

               iii)
                     ohutust,

               või

               f)
                     vastuolus artikli 2.3 (Võrdne kohtlemine) lõikega 1, kui erineva kohtlemise eesmärk on tagada teise lepinguosalise majandustegevuse või investoritega seotud otseste maksude tõhus ja õiglane määramine või kogumine
                  30
               .

               ARTIKKEL 4.7

               Konkreetsed erandid

               Ühtegi 2. peatüki (Investeeringute kaitse) sätet ei kohaldata mittediskrimineerivate üldkohaldatavate meetmete suhtes, mida mis tahes avaliku sektori asutus võtab raha- ja vahetuskursipoliitika raames. Käesolev artikkel ei mõjuta artikli 2.8 (Ülekanded) kohaseid lepinguosalise kohustusi.

               ARTIKKEL 4.8

               Julgeolekuerandid

               Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see:

               a)
                     kohustaks lepinguosalist esitama teavet, mille avaldamist ta peab oma esmatähtsaid julgeolekuhuve kahjustavaks;

               b)
                     takistaks lepinguosalist võtmast meedet, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks:

               i)
                     seoses relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmise ja nendega kauplemisega ning seoses muude kaupade ja materjalidega kauplemise ja majandustegevusega, mis toimub otseselt või kaudselt relvajõudude varustamiseks;

               ii)
                     seoses teenuste osutamisega, mis toimub otseselt või kaudselt relvajõudude varustamiseks;

               iii)
                     seoses lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalidega või ainetega, millest neid saadakse, või

               iv)
                     sõja ajal või muudes rahvusvaheliste suhete hädaolukordades;

               c)
                     takistaks lepinguosalist võtmast mis tahes meedet, et täita rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamise nimel oma kohustusi, mis tulenevad 26. juunil 1945 San Franciscos alla kirjutatud ÜRO põhikirjast.

               ARTIKKEL 4.9

               Õigusnormide kohaldamine

               Ühtegi artikli 2.8 (Ülekanded) sätet ei tõlgendata viisil, mis takistab lepinguosalist kohaldamast oma õigusnorme erapooletul ja mittediskrimineerival viisil, ning mitte viisil, mis oleks investeeringute varjatud piiramine, seoses järgmisega:

               a)
                     pankrot, maksejõuetus, pankade finantsseisundi taastamine ja kriisilahendus, võlausaldajate õiguste kaitse või finantsasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve;

               b)
                     finantsinstrumentide emissioon ja nendega kauplemine või tehingute tegemine;

               c)
                     finantsaruandlus või tehingute arvestuse pidamine, kui see on vajalik õiguskaitseorganite või finantsjärelevalveasutuste abistamiseks;

               d)
                     kriminaalkuriteod või süüteod, kelmused või pettused;

               e)
                     kohtumenetlustes tehtud kohtuotsuste täitmise tagamine või

               f)
                     sotsiaalkindlustus, riiklikud pensioniskeemid või kohustuslikud säästuskeemid.

               ARTIKKEL 4.10

               Ajutised kaitsemeetmed

               Kui erandlikud asjaolud põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi liidu majandus- ja rahaliidu toimimises või Vietnami puhul raha- ja vahetuskursipoliitika toimimises, võib asjaomane lepinguosaline võtta ülekannete osas kuni ühe aasta jooksul kaitsemeetmeid, mis on rangelt vajalikud.

               ARTIKKEL 4.11

               Piirangud maksebilansiraskuste ja väliste finantsraskuste korral

               1.
                     Kui lepinguosalisel on tõsiseid maksebilansiraskusi ja väliseid finantsraskusi või kui sellised raskused teda ohustavad, võib ta ülekannete asjus vastu võtta või säilitada kaitsemeetmeid, mis:

               a)
                     ei tohi olla diskrimineerivad võrreldes nendega, mida võetakse kolmandate riikide suhtes samasuguses olukorras;

               b)
                     ei tohi minna kaugemale sellest, mis on vajalik maksebilansiraskuste ja väliste finantsraskuste parandamiseks;

               c)
                     peavad olema vastavuses Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga, kui see on kohaldatav;

               d)
                     ei tohi tekitada põhjendamatut kahju teise lepinguosalise kaubanduslikele, majanduslikele ega finantshuvidele ning

               e)
                     peavad olema ajutised ja need tuleb järk-järgult kõrvaldada, kui olukord paraneb.

               2.
                     Kui lepinguosaline võtab vastu või säilitab lõikes 1 osutatud meetmed, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele ja esitab võimalikult kiiresti nende kaotamise ajakava.

               3.
                     Lõike 1 kohaste piiravate meetmete vastuvõtmise või säilitamise korral korraldatakse viivitamata konsultatsioonid komitees, välja arvatud juhul, kui konsultatsioonid peetakse muudel foorumitel. Konsultatsioonide käigus analüüsitakse meetmete võtmise põhjustanud maksebilansiraskusi või väliseid finantsraskusi, võttes muu hulgas arvesse järgmisi tegureid:

               a)
                     raskuste laad ja ulatus;

               b)
                     majanduslik ja kaubanduslik väliskeskkond või

               c)
                     võimalikud alternatiivsed parandusmeetmed.

               Konsultatsioonide käigus uuritakse piiravate meetmete vastavust lõikele 1. Aktsepteeritakse kõiki Rahvusvahelise Valuutafondi esitatud asjakohaseid statistilisi või faktilisi andmeid ning järeldustes võetakse arvesse fondi hinnangut asjaomase lepinguosalise maksebilansi ja välise finantsolukorra kohta.

               ARTIKKEL 4.12

               Teabe avaldamine

               1.
                     Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see kohustab lepinguosalist esitama konfidentsiaalset teavet, mille avalikustamine takistaks õiguskaitsetoiminguid või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks konkreetsete riigi- või eraettevõtete õigustatud ärihuve, välja arvatud juhul, kui kohus nõuab konfidentsiaalset teavet 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) A jao (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) kohase vaidluste lahendamise menetluse käigus. Sellistel juhtudel tagab kohus selle konfidentsiaalsuse täieliku kaitse.

               2.
                     Kui lepinguosaline annab komiteele teavet, mis on tema õigusnormide kohaselt konfidentsiaalne, käsitab teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui teabe esitanud lepinguosaline nõustub vastupidisega.

               ARTIKKEL 4.13

               Jõustumine

               1.
                     Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks kooskõlas oma kohaldatavate õiguslike menetlustega.

               2.
                     Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele kohaldatavate õiguslike menetluste lõpuleviimisest, mis on vajalikud käesoleva lepingu jõustumiseks. Lepinguosalised võivad kokku leppida muus kuupäevas.

               3.
                     Teated saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ja Vietnami välisministeeriumile.

               4.
                     Lepinguosaliste nõusolekul võib käesolevat lepingut ajutiselt kohaldada. Sel juhul hakatakse käesolevat lepingut kohaldama selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil liit ja Vietnam on teatanud teineteisele kohaldatavate õiguslike menetluste lõpuleviimisest, mis on vajalikud käesoleva lepingu ajutiseks kohaldamiseks. Lepinguosalised võivad kokku leppida muus kuupäevas.

               5.
                     Kui käesoleva lepingu teatavaid sätteid ei saa ajutiselt kohaldada, teavitab lepinguosaline, kes ei saa neid ajutiselt kohaldada, teist lepinguosalist neist sätetest, mida ei saa ajutiselt kohaldada. Kui teine lepinguosaline on viinud ajutiseks kohaldamiseks lõpule kohaldatavad õiguslikud menetlused ja ei esita ajutise kohaldamise suhtes vastuväiteid kümne päeva jooksul pärast sellise teate kättesaamist, mille kohaselt ei saa teatavaid sätteid ajutiselt kohaldada, kohaldatakse olenemata lõikest 4 ajutiselt käesoleva lepingu sätteid, millest ei ole teatatud, alates teatamisele järgneva kuu esimesest päevast.

               6.
                     Lepinguosaline võib ajutise kohaldamise lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult. Ajutine kohaldamine lõpeb teatamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

               7.
                     Käesoleva lepingu või selle teatavate sätete ajutise kohaldamise korral käsitatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäevana selle ajutise kohaldamise alguskuupäeva. Komitee ja teised käesoleva lepingu alusel moodustatud organid võivad käesoleva lepingu ajutise kohaldamise ajal oma ülesandeid täita. Kõnealuste ülesannete täitmise käigus vastu võetud otsused kaotavad kehtivuse, kui käesoleva lepingu ajutine kohaldamine lõpetatakse ja leping ei jõustu.

               ARTIKKEL 4.14

               Kestus

               1.
                     Käesolev leping on tähtajatu.

               2.
                     Liit või Vietnam võib teisele lepinguosalisele kirjalikult teatada oma kavatsusest käesolev leping lõpetada. Lepingu lõpetamine jõustub teatamisele järgneva kuuenda kuu lõpus.

               ARTIKKEL 4.15

               Lepingu lõpetamine

               Kui käesolev leping lõpetatakse artikli 4.10 (Kestus) kohaselt, siis 1. peatüki (Eesmärgid ja üldmõisted), artiklite 2.1 (Kohaldamisala) ja 2.2 (Investeeringud ning reguleerivad meetmed ja eesmärgid) sätted ning artiklite 2.5 (Investeeringute kohtlemine) kuni 2.9 (Õiguste üleminek), 4. peatüki asjakohased sätted ning 3. peatüki (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) sätted jäävad enne käesoleva lepingu lõpetamise kuupäeva tehtud investeeringute suhtes kehtima veel 15 aastaks pärast lepingu lõpetamise kuupäeva, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti. Käesolevat artiklit ei kohaldata, kui käesoleva lepingu ajutine kohaldamine lõpetatakse ja leping ei jõustu.

               ARTIKKEL 4.16

               Kohustuste täitmine

               1.
                     Lepinguosalised võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mis on vajalikud käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad tagavad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise.

               2.
                     Kui kumbki lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline on partnerlus- ja koostöölepingut oluliselt rikkunud, võib ta kooskõlas partnerlus- ja koostöölepingu artikliga 57 võtta asjakohaseid meetmeid käesoleva lepingu suhtes.

               ARTIKKEL 4.17

               Isikud, kes täidavad delegeeritud valitsusfunktsioone

               Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, tagavad lepinguosalised, et kõik isikud, sealhulgas riigi osalusega ettevõtted, eri- või eelisõigustega ettevõtted või määratud monopolid, keda lepinguosaline on volitanud täitma regulatiiv-, haldus- või muid valitsusülesandeid mis tahes valitsustasandil, nagu ette nähtud siseriiklikes õigusaktides, tegutsevad neid ülesandeid täites kooskõlas lepinguosaliste kohustustega, mis on sätestatud käesolevas lepingus.

               ARTIKKEL 4.18

               Otsese mõju puudumine

               Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et sellega saab isikutele anda muid õigusi või määrata muid kohustusi, kui need, mis on lepinguosaliste vahel loodud rahvusvahelise õiguse alusel. Vietnam võib sätestada oma siseriiklikus õiguses teisiti.

               ARTIKKEL 4.19

               Lisad

               Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 4.20

               Seos muude lepingutega

               1.
                     Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, ei asendata ega lõpetata käesoleva lepinguga liidu või selle liikmesriikide ja Vietnami vahelisi varasemaid lepinguid.

               2.
                     Käesolev leping saab ühelt poolt liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami vaheliste üldiste suhete osaks, nagu sätestatud partnerlus- ja koostöölepingus, ning moodustab osa  ühisest institutsioonilisest raamistikust.

               3.
                     Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see kohustab lepinguosalist käituma viisil, mis on vastuolus tema kohustustega, mis tulenevad 15. aprillil 1994 Marrakechis sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingust.

               4.
                     Käesoleva lepingu jõustumisel lõpetatakse liidu liikmesriikide ja Vietnami vahelised lepingud, mis on loetletud 6. lisas (Investeerimislepingute loetelu) ning nendest tulenevad õigused ja kohustused kaotavad kehtivuse ning need asendatakse käesoleva lepinguga
                  31
               .

               5.
                     Kui kooskõlas artikli 4.13 (Jõustumine) lõikega 4 kohaldatakse lepingut ajutiselt, peatatakse 6. lisas (Investeerimislepingute loetelu) loetletud lepingute sätete ning nendest tulenevate õiguste ja kohustuste kohaldamine alates ajutise kohaldamise alguskuupäevast
                  32
               . Kui käesoleva lepingu ajutine kohaldamine lõpetatakse ja käesolev leping ei jõustu, lõpeb 6. lisas (Investeerimislepingute loetelu) loetletud lepingute peatamine ja need lepingud jõustuvad taas
                  33
               .

               6.
                     Olenemata lõigetest 4 ja 5 võib esitada 6. lisas (Investeerimislepingute loetelu) loetletud lepingu kohase nõude kooskõlas selles lepingus sätestatud eeskirjade ja menetlustega, kui:

               a)
                     nõue tuleneb selle lepingu väidetavast rikkumisest, mis toimus enne selle lepingu kohaldamise peatamise kuupäeva vastavalt lõikele 5, või kui lepingu kohaldamist ei ole lõike 5 kohaselt peatatud, siis enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva, ning

               b)
                     kui lepingu kohaldamise peatamise kuupäevast vastavalt lõikele 5 ei ole möödunud rohkem kui kolm aastat või kui lepingu kohaldamist ei ole lõike 5 kohaselt peatatud, siis käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kuni nõude esitamise kuupäevani.

               7.
                     Kui käesoleva lepingu ajutine kohaldamine lõpetatakse ja käesolev leping ei jõustu, võib olenemata lõigetest 4 ja 5 esitada käesoleva lepingu kohase nõude kooskõlas käesolevas lepingus sätestatud eeskirjade ja menetlustega, kui:

               a)
                     nõue tuleneb käesoleva lepingu väidetavast rikkumisest, mis toimus käesoleva lepingu ajutise kohaldamise ajal, ning

               b)
                     nõue esitatakse kolme aasta jooksul pärast ajutise kohaldamise lõpetamise kuupäeva.

               8.
                     Suurema kindluse huvides ei või käesoleva lepingu kohaselt ega kooskõlas selles sätestatud eeskirjade ja menetlustega nõuet esitada, kui see nõue tuleneb käesoleva lepingu väidetavast rikkumisest, mis toimus enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva, või kui käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt, siis enne ajutise kohaldamise alguskuupäeva.

               9.
                     Käesoleva artikli kohaldamisel ei rakendata artikli 4.13 (Jõustumine) lõikes 7 esitatud määratlust „käesoleva lepingu jõustumine“.

               ARTIKKEL 4.21

               Uute riikide ühinemine liiduga

               1.
                     Liit teavitab Vietnami kõigist kolmandate riikide taotlustest liiduga ühineda.

               2.
                     Liidu ja ühinemist soovivate kandidaatriikide vaheliste läbirääkimiste ajal püüab liit:

               a)
                     esitada Vietnami taotluse korral võimaluste piires teabe, mis on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud mis tahes küsimustega, ning

               b)
                     võtta arvesse Vietnami tõstatatud probleeme.

               3.
                     Liit teavitab Vietnami igast liiduga ühinemise jõustumisest.

               4.
                     Komitee uurib piisavalt aegsasti enne kolmanda riigi liiduga ühinemise kuupäeva selle ühinemise võimalikku mõju käesolevale lepingule.

               5.
                     Iga uus liidu liikmesriik saab alates liiduga ühinemise kuupäevast käesoleva lepingu osaliseks liiduga ühinemise aktis sisalduva sellekohase sätte alusel. Kui liiduga ühinemise aktis ei ole sätet liikmesriigi automaatse ühinemise kohta käesoleva lepinguga, ühineb asjaomane liidu liikmesriik käesoleva lepinguga nii, et annab lepinguga ühinemise akti hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ning Vietnami välisministeeriumisse või nende õigusjärglastele. Lepinguosalised võivad komitee otsusega kehtestada kõik vajalikud muudatused või üleminekuga seotud korraldused.

               ARTIKKEL 4.22

               Territoriaalne kohaldamine

               Käesolevat lepingut kohaldatakse:

               a)
                     ELi puhul nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, neis lepingutes sätestatud tingimustel ning

               b)
                     Vietnami puhul tema territooriumi suhtes.

               Käesolevas lepingus sisalduvaid viiteid „territooriumile“ käsitatakse vastavalt sellele, kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti.

               ARTIKKEL 4.23

               Autentsed tekstid

               Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja vietnami keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

                     (1)

                        Mõiste „füüsiline isik“ hõlmab füüsilisi isikuid, kelle alaline elukoht on Läti, kuid kes ei ole Läti ega ühegi muu riigi kodanikud, kuid kellel on Läti õigusnormide alusel õigus saada välismaalase pass.

                     (2)

                        Kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsioonile saadetud teatisega EÜ asutamislepingu kohta (WT/REG39/1) on liit ja selle liikmesriigid seisukohal, et „tegelik ja püsiv side“ liidu majandusega, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 54, on samaväärne mõistega „oluline äritegevus“. Sellele vastavalt kohaldavad liit ja selle liikmesriigid käesolevast lepingust tulenevaid soodustusi juriidilise isiku suhtes, mis on asutatud Vietnami õigusnormide kohaselt ja millel on Vietnami territooriumil üksnes registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht, üksnes juhul, kui kõnealusel juriidilisel isikul on Vietnami majandusega tegelik ja püsiv side.

                     (3)

                        Suurema kindluse huvides ei hõlma see meetmeid, mida võetakse enne seda, kui asjaomase investeeringu tegemiseks vajalikud menetlused on kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega lõpule viidud, ega nende menetluste ajal võetavaid meetmeid.

                     (4)

                        Suurema kindluse huvides hõlmab lepinguosalise territoorium tema majandusvööndit ja mandrilava, nagu on sätestatud 10. detsembril 1982 Montego Bays sõlmitud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis (edaspidi „UNCLOS“).

                     (5)

                        Mõiste „investeering“ tähenduses ei hõlma „ettevõte“ esindust. Suurema kindluse huvides ei tähenda asjaolu, et esindus on asutatud lepinguosalise territooriumil, et tegemist on investeeringuga.

                     (6)

                        Suurema kindluse huvides ei hõlma rahalised nõuded selliseid rahalisi nõudeid, mis tulenevad üksnes ärilepingutest, mis käsitlevad kaupade või teenuste müüki füüsiliselt või juriidilistelt isikult ühe lepinguosalise territooriumil füüsilisele või juriidilisele isikule teise lepinguosalise territooriumil, ega sellise lepingu rahastamist muul viisil kui alapunkti iii kohase laenuga ega mis tahes määrust, kohtuotsust või vahekohtuotsust, mis on eelnimetatuga seotud.

                     (7)

                        Käesoleva lepingu tähenduses viitavad intellektuaalomandi õigused vähemalt kõigile intellektuaalomandi kategooriatele, millele on osutatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu II osa jagudes 1–7, nimelt:a)
                        autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused;b)
                        kaubamärgid;c)
                        geograafilised tähised;d)
                        tööstusdisainilahendused;e)
                        patendiõigused;f)
                        mikrolülituste topograafia;g)
                        avalikustamata teabe kaitse ningh)
                        taimesordid.

                     (8)

                        Suurema kindluse huvides hõlmavad liidu liikmesriikide siseriiklikud õigusnormid liidu õigusnorme.

                     (9)

                        Suurema kindluse huvides hõlmab tuumamaterjalide töötlemine kõiki toiminguid, mida on nimetatud rahvusvahelises majanduse tegevusalade klassifikaatoris, mis on esitatud ÜRO Statistikaameti väljaandes „Statistical Papers“ (M seeria, nr 4, ISIC REV 3.1, 2002, kood 2330).

                     (10)

                        Ilma et see piiraks sellise tegevuse ulatust, mida asjakohaste siseriiklike õigusnormide kohaselt käsitatakse kabotaažina, hõlmab siseriiklik merekabotaaž käesolevas jaos reisijate või kauba vedu ühest liidu liikmesriigis või Vietnamis asuvast sadamast või kohast teise samas liidu liikmesriigis või Vietnamis asuvasse sadamasse või kohta, k.a tema mandrilaval, nagu on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsioonis, ning ühest ja samast liidu liikmesriigis või Vietnamis asuvast sadamast või kohast algavat ja seal lõppevat liiklust.

                     (11)

                        ELi puhul hõlmab subsiidium riigiabi, nagu on see on määratletud liidu õiguses. Vietnami puhul hõlmab subsiidium investeerimisstiimuleid ja investeerimisabi, näiteks tootmiskohtade toetamine, töötajate koolitamine ja konkurentsivõime suurendamise meetmed, nagu tehnoloogia, teadus- ja arendustegevuse, tasuta õigusabi, turuteabe ning müügiedenduse jaoks antav abi.

                     (12)

                        ELi puhul hõlmab subsiidium riigiabi, nagu on see on määratletud liidu õiguses. Vietnami puhul hõlmab subsiidium investeerimisstiimuleid ja investeerimisabi, näiteks tootmiskohtade toetamine, töötajate koolitamine ja konkurentsivõime suurendamise meetmed, nagu tehnoloogia, teadus- ja arendustegevuse, tasuta õigusabi, turuteabe ning müügiedenduse jaoks antav abi.

                     (13)

                        Käesoleva punkti kohaldamisel on lepinguosalised kokku leppinud, et selle kindlakstegemisel, kas meede põhjustab enne selle meetme jõustumist tehtud investeeringutele kahju, võetakse arvesse seda, kas lepinguosaline on meetme rakendamiseks näinud ette mõistliku kohanemisperioodi või on astunud muid samme, et leevendada meetme mõju investeeringutele, mis on tehtud enne meetme jõustumist.

                     (14)

                        Suurema kindluse huvides hõlmab piirkondliku lepingu mõiste käesoleva punkti puhul ASEANi majandusühendust.

                     (15)

                        Nagu on esitatud 15. aprillil 1994 Marrakechis sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu 1b lisas.

                     (16)

                        Suurema kindluse huvides ei tõlgendata käesolevat lõiget nii, et see takistaks käesoleva lepingu muude sätete tõlgendamisel kohaldamast ejusdem generis põhimõtet kui see on asjakohane.

                     (17)

                        Suurema kindluse huvides ei hõlma kirjalik leping, mis sõlmitakse ja mis jõustub pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva, lepingu uuendamist või pikendamist kooskõlas esialgse lepingu sätetega ning samadel või olulisel määral samadel tingimustel, mis olid kehtestatud enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva sõlmitud ja jõustunud esialgses lepingus.

                     (18)

                        Mõiste „kirjalik leping“ tähendab kirjalikku kokkulepet, mille lepinguosaline on ühe või mitme dokumendina sõlminud teise lepinguosalise investoriga või tema investeeringu kohta ning mille üle on läbirääkimisi pidanud ja mida täidavad mõlemad lepinguosalised.

                     (19)

                        Kohaldatavad siseriiklikud õigusnormid on alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast Vietnami maaseadus nr 45/2013/QH13 ja dekreet nr 44/2014/ND-CP maa hindade reguleerimise kohta.

                     (20)

                        Suurema kindluse huvides võib mõiste „meede“ hõlmata tegevusetust.

                     (21)

                        Lõike 2 punkti b ei kohaldata, kui 12. lisa (Kattuvad menetlused) on kohaldatav.

                     (22)

                        Suurema kindluse huvides kohaldatakse seda punkti koostoimes artikliga 3.57 (Lõplike otsuste täitmisele pööramine).

                     (23)

                        Selle asemel, et teha ettepanek kolme liikme määramiseks, kellel on tema kodakondsus, võib kumbki lepinguosaline teha ettepaneku määrata kuni kolm liiget, kellel on muu kodakondsus. Sellisel juhul käsitatakse seesuguseid kohtu liikmeid käesoleva artikli kohaldamisel selle lepinguosalise kodanikena, kes tegi nende määramise ettepaneku.

                     (24)

                        Selle asemel et teha ettepanek kahe liikme määramiseks, kellel on tema kodakondsus, võib kumbki lepinguosaline teha ettepaneku määrata kuni kaks liiget, kellel on muu kodakondsus. Sellisel juhul käsitatakse seesuguseid liikmeid käesoleva artikli kohaldamisel selle lepinguosalise elanike või kodanikena, kes tegi nende määramise ettepaneku.

                     (25)

                        Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et asjaolu, et isik saab valitsuselt tasu, et ta töötas varem valitsuse heaks, või et tal on perekondlik suhe isikuga, kes saab valitsuselt tasu, ei muuda asjaomast isikut iseenesest sobimatuks.

                     (26)

                        Suurema kindluse huvides hõlmab UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikli 7 lõikes 2 määratletud konfidentsiaalne või kaitstud teave valitsuse salastatud teavet.

                     (27)

                        Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et kuivaidluses osalev pool, kes teabe esitas, otsustab terve seda teavet sisaldava esildise või osa sellest kooskõlas UNCITRALi läbipaistvuseeskirjade artikli 7 lõikega 4 tagasi võtta, peab teine vaidluses osalev pool vajaduse korral uuesti esitama täielikud ja toimetatud dokumendid, kas kustutades teabe, mille vaidluses osalev pool, kes teabe algselt esitas, on tagasi võtnud, või märkides teabe ära samal viisil, kui vaidluses osaleva pool, kes teabe algselt esitas.

                     (28)

                        Menetluse majanduslikku tõhusust silmas pidades peaks kohus arvesse võtma vaidluses osalevate poolte ja kohtu kulusid selle kohtupraktika ja õigusteooria läbitöötamisel, mille vaidluses osalevad pooled võivad esitada.

                     (29)

                        Suurema kindluse huvides hõlmab mõiste „menetluse kulud“ a) eksperdiabi ja muu kohtu poolt nõutava abi mõistlikke kulusid ning b) tunnistajate mõistlikke sõidu- ja muid kulusid ulatuses, milles kohus on need kulud heaks kiitnud.

                     (30)

                        Meetmete hulka, mille eesmärk on tagada otseste maksude õiglane ja tõhus määramine või kogumine, kuuluvad lepinguosalise maksusüsteemi raames võetud meetmed,i)
                        mida kohaldatakse mitteresidentidest investorite ja teenuseosutajate suhtes, võttes arvesse asjaolu, et mitteresidentide maksukohustus määratakse kindlaks lepinguosalise territooriumilt pärinevate või sellel paiknevate maksustatavate objektide alusel;ii)
                        mida kohaldatakse mitteresidentide suhtes, et tagada maksude kehtestamine või kogumine lepinguosalise territooriumil;iii)
                        mida kohaldatakse mitteresidentide või residentide suhtes, et takistada maksustamise vältimist või maksudest kõrvalehoidmist, sealhulgas maksudest kinnipidamise meetmed;iv)
                        mida kohaldatakse teise lepinguosalise territooriumil või territooriumilt osutatavate teenuste tarbijate suhtes, et tagada sellistelt tarbijatelt lepinguosalise territooriumil paiknevatest allikatest tulenevate maksude määramine või kogumine;v)
                        millega eristatakse teistest investoritest ja teenuseosutajatest need, kelle suhtes kehtivad ülemaailmselt maksustatavatelt objektidelt kogutavad maksud, võttes arvesse asjaolu, et nende vastavad maksubaasid on erinevad, võivi)
                        millega määratakse, assigneeritakse või jaotatakse residentide või kohalike filiaalide või seotud isikute või ühe ja sama isiku eri filiaalide vahel tulu, kasumit, kahju või mahaarvamisi või laene, et kaitsta lepinguosalise maksubaasi.Punktis f ja käesolevas joonealuses märkuses kasutatud maksualased terminid ja mõisted määratakse kindlaks kõnealust meedet rakendava lepinguosalise siseriiklikes õigusnormides sätestatud maksualaste terminite ja mõistete või nendega võrdväärsete või samalaadsete terminite ja mõistete järgi.

                     (31)

                        Lepinguosalised jagavad seisukohta, et 6. lisas (Investeerimislepingute loetelu) loetletud lepingute aegumisklauslid kaotavad samuti kehtivuse.

                     (32)

                        Lepinguosalised jagavad seisukohta, et 6. lisas (Investeerimislepingute loetelu) loetletud lepingute aegumisklauslite kohaldamine peatatakse samuti.

                     (33)

                        Suurema kindluse huvides ei jõustu selle lause alusel sellised lepingud, mis ei ole veel jõustunud või mis lõpetati kooskõlas neis sisalduvate sätetega.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2018
            COM(2018) 693 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise investeeringute kaitse lepingu sõlmimise kohta

               ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE
                  NING TEISELT POOLT VIETNAMI SOTSIALISTLIKU VABARIIGI VAHELISE
                  INVESTEERINGUTE KAITSE LEPINGU
                  LISAD

               1. lisa
                     Pädevad asutused

               2. lisa
                     Vietnamile tehtav erand võrdsest kohtlemisest

               3. lisa
                     Käsituslepe investeeringute kohtlemise kohta

               4. lisa
                     Käsitluslepe sundvõõrandamise kohta

               5. lisa
                     Valitsemissektori võlg

               6. lisa
                     Investeerimislepingute loetelu

               7. lisa
                     Kodukord

               8. lisa
                     Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend

               9. lisa
                     Vahendusmehhanism

               10. lisa
                     Vahendusmehhanism investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamiseks

               11. lisa
                     Kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate käitumisjuhend

               12. lisa
                     Kattuvad menetlused

               13. lisa
                     Apellatsioonikohtu töökord

               1. LISA

               PÄDEVAD ASUTUSED

               ELi puhul on pädevad asutused, kellel on õigus anda korraldus artikli 2.2 (Investeeringud ning reguleerivad meetmed ja eesmärgid) lõikes 4 osutatud meetmete võtmiseks, Euroopa Komisjon, Euroopa Kohus või, kui kohaldatakse riigiabi käsitlevaid liidu õigusnorme, liikmesriigi ametiasutus, amet või kohus. Vietnami puhul on pädevad asutused, kellel on õigus anda korraldus artikli 2.2 (Investeeringud ning reguleerivad meetmed ja eesmärgid) lõikes 4 osutatud meetmete võtmiseks, Vietnami valitsus või peaminister, ametiasutus, amet või kohus.

               ________________

               2. LISA

               Vietnamile tehtav erand võrdsest kohtlemisest

               1.
                     Järgmistes sektorites, allsektorites ja tegevusaladel võib Vietnam võtta vastu või säilitada kõiki meetmeid seoses käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringute tegemisega, mis ei ole kooskõlas artikliga 2.3 (Võrdne kohtlemine), tingimusel et selline meede ei ole vastuolus vabakaubanduslepingu 8-B lisas (Vietnami erikohustuste tabel) sätestatud kohustustega:

               a)
                     ajalehed ja uudisteagentuurid, trükkimine, kirjastamine, raadio- ja teleringhääling mis tahes kujul;

               b)
                     kultuuritoodete, sealhulgas videosalvestiste tootmine ja turustamine;

               c)
                     teleprogrammide ja kinematograafiateoste tootmine, levitamine ja projektsioon;

               d)
                     juurdlus- ja turvateenused

               e)
                     geodeesia ja kartograafia;

               f)
                     kesk- ja alghariduse teenused;

               g)
                     nafta ja maagaasi ning maa- ja loodusvarade luure, uurimine ja tootmine;

               h)
                     hüdro- ja tuumaenergia; elektriülekanne ja/või -jaotus;

               i)
                     kabotaažiteenused;

               j)
                     kalandus ja vesiviljelus;

               k)
                     metsandus ja jahindus

               l)
                     loterii, kihlveod ja hasartmängud;

               m)
                     kohtuhaldusteenused, sealhulgas, kuid mitte ainult kodakondsusega seotud teenused;

               n)
                     tsiviilõiguslik kaitse;

               o)
                     sõjaliste materjalide või seadmete tootmine;

               p)
                     jõe- ja meresadamate ning lennujaamade käitamine ja juhtimine, ning

               q)
                     subsiidiumid.

               2.
                     Kui Vietnam võtab sellise meetme vastu või säilitab seda pärast käesoleva lepingu jõustumist, ei nõua ta ELi investorilt tema kodakondsuse tõttu, et investor müüks või võõrandaks muul viisil olemasoleva investeeringu, kui kõnealune meede jõustub.

               ________________

               3. LISA

               KÄSITUSLEPE INVESTEERINGUTE KOHTLEMISE KOHTA

               Lepinguosalised kinnitavad oma ühist seisukohta artikli 2.5 (Investeeringute kohtlemine) lõike 6 kohaldamise suhtes:

               1.
                     Olenemata artikli 2.5 (Investeeringute kohtlemine) lõike 6 punktis a sätestatud tingimusest võib investor, kellel on 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosalise vaheliste vaidluste lahendamine) kohaldamisalasse kuuluv vaidlus lepinguosalisega, kellega tal on kirjalik kokkulepe, mis sõlmiti ja jõustus enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva, võib tugineda artikli 2.5 (Investeeringute kohtlemine) lõikele 6 vastavalt käesolevas lisas sätestatud menetlustele ja tingimustele.

               2.
                     Kirjalikest kokkulepetest, mis on sõlmitud ja jõustunud enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva ning mis vastavad käesolevas lõikes sätestatud tingimustele, võib teatada ühe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. Sellised kirjalikud kokkulepped peavad:

               a)
                     vastama kõigile artikli 2.5 (Investeeringute kohtlemine) lõike 6 punktides b–d sätestatud tingimustele ning

               b)
                     olema sõlmitud kas:

               i)
                     Vietnami ja käesoleva lisa punktis 8 osutatud liidu liikmesriigi investorite või nende hõlmatud investeeringute vahel või

               ii)
                     käesoleva lisa punktis 8 osutatud liidu liikmesriigi ja Vietnami investorite või nende hõlmatud investeeringute vahel.

               3.
                     Lõikes 1 osutatud kirjalikest kokkulepetest teatamise kord on järgmine:

               a)
                     teates esitatakse:

               i)
                     kirjaliku kokkuleppe osalisest investori nimi, kodakondsus ja aadress, kõnealuse investori hõlmatud investeeringu olemus ning juhul, kui selle investori hõlmatud investeeringu alusel sõlmitakse kirjalik kokkulepe, investeeringu nimi, aadress ja asutamiskoht, ning

               ii)
                     kirjaliku kokkuleppe, sh selle kõigi dokumentide koopia,

               ning

               b)
                     kirjalikest kokkulepetest teatatakse kirjalikult järgmisele pädevale asutusele:

               i)
                     Vietnami puhul planeerimise ja investeerimise ministeerium ning

               ii)
                     ELi puhul Euroopa Komisjon.

               4.
                     Lõigetes 2 ja 3 osutatud teade ei loo materiaalõiguslikke õigusi investori, kes on kõnealuse teatatud kirjaliku kokkuleppe pool, ega tema investeeringu suhtes.

               5.
                     Lõike 3 punktis b osutatud pädevad asutused koostavad loetelu kirjalikest kokkulepetest, millest on teatatud vastavalt lõigetele 2 ja 3.

               6.
                     Kui tekib vaidlus seoses ühega teatatud kirjalikest kokkulepetest, kontrollib asjaomane pädev asutus, kas leping on kooskõlas kõigi artikli 2.5 (Investeeringute kohtlemine) lõike 6 punktides b–d sätestatud tingimustega ja käesolevas lisas sätestatud menetlustega.

               7.
                     Investor ei nõua, et artikli 2.5 (Investeeringute kohtlemine) lõige 6 kirjaliku kokkuleppe suhtes kehtiks, kui käesoleva lisa punkti 6 kohase kontrolli tulemusena jõutakse järeldusele, et kõnealuses lõikes osutatud nõuded ei ole täidetud.

               8.
                     Käesoleva lisa punkti 2 alapunktis b osutatud liidu liikmesriigid on Saksamaa, Hispaania, Madalmaad, Austria, Rumeenia ja Ühendkuningriik.

               ________________

               4. LISA

               KÄSITLUSLEPE SUNDVÕÕRANDAMISE KOHTA

               Lepinguosalised kinnitavad ühist arusaama järgmisest.

               1.
                     Artikli 2.7 (Sundvõõrandamine) lõikes 1 osutatud sundvõõrandamine võib olla kas otsene või kaudne järgmiselt:

               a)
                     otsene sundvõõrandamine toimub juhul, kui investeering riigistatakse või sundvõõrandatakse muul moel otseselt omandiõiguse ametliku ülemineku või vara otsese ülevõtmisega, ning

               b)
                     kaudne sundvõõrandamine toimub juhul, kui lepinguosalise meetmel või meetmeseerial on otsese sundvõõrandamisega samaväärne toime, kuivõrd sellega kaovad investori seisukohast olulisel määral tema investeeringu peamised omandi tunnused, sealhulgas õigus oma investeeringut kasutada ja võõrandada, ilma et sellega kaasneks omandiõiguse ametlik üleminek või vara otsene ülevõtmine.

               2.
                     Selle kindlakstegemine, kas lepinguosalise meede või meetmeseeria kujutab endast konkreetses olukorras kaudset sundvõõrandamist, nõuab igal üksikjuhtumil eraldi faktipõhist uurimist, milles võetakse muu hulgas arvesse järgmisi tegureid:

               a)
                     meetme või meetmeseeria majanduslik mõju ja kestus, ehkki asjaolu, et lepinguosalise kehtestatud meede või meetmeseeria avaldab investeeringu majanduslikule väärtusele ebasoodsat mõju, ei kujuta iseenesest veel selle tuvastamist, et on toimunud kaudne sundvõõrandamine;

               b)
                     lepinguosalise meetme või meetmeseeria või selle mõju kestust; ning

               c)
                     meetme või meetmeseeria olemus, eelkõige selle eesmärk, kontekst ja mõte.

               3.
                     Lepinguosalise kehtestatud mittediskrimineerivat meedet või meetmeseeriat, mis on ette nähtud avaliku poliitika õiguspäraste eesmärkide kaitseks, ei peeta kaudseks sundvõõrandamiseks, välja arvatud erakorralistel asjaoludel, kus meetme või meetmeseeria mõju on selle eesmärki arvesse võttes ilmselgelt ülemäära suur.

               ________________

               5. LISA

               VALITSEMISSEKTORI VÕLG

               1.
                     Ei tohi olla esitatud ühtki nõuet seoses sellega, et lepinguosalise võla restruktureerimisega rikutakse 2. peatükist (Investeeringute kaitse) tulenevat kohustust, või kui selline nõue on juba esitatud, ei tohi selle menetlemist 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosalise vaheliste vaidluste lahendamine) alusel jätkata, kui restruktureerimine on nõude esitamise ajal kokkulepitud restruktureerimine või muutub kokkulepitud restruktureerimiseks pärast sellise nõude esitamist, välja arvatud nõue seoses sellega, et restruktureerimisega rikutakse artiklit 2.3 (Võrdne kohtlemine) või artiklit 2.4 (Enamsoodustusrežiim).

               2.
                     Olenemata 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosalise vaheliste vaidluste lahendamine) artikli 3.33 (Nõude esitamine) sätetest ning vastavalt käesoleva lisa punktile 1, ei või investor esitada 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) alusel nõuet seoses sellega, et lepinguosalise võla restruktureerimisega rikutakse 2. peatüki (Investeeringute kaitse) artiklit 2.3 (Võrdne kohtlemine)
                  1
                või artiklit 2.4 (Enamsoodustusrežiim), välja arvatud juhul, kui artikli 3.30 (Konsultatsioonid) kohase kirjaliku konsultatsioonitaotluse esitamisest on möödunud 270 päeva.

               3.
                     Selles lisas on kasutatud järgmisi mõisteid:

               a)
                     „kokkulepitud restruktureerimine“ – lepinguosalise võla restruktureerimine või ümberkorraldamine, mis on toimunud:

               i)
                     võlainstrumentide kohandamise või muutmise teel, nagu on ette nähtud võlainstrumente käsitlevates tingimustes, sealhulgas neid reguleerivas õiguses, või

               ii)
                     võlavahetuse või muu sarnase protsessi kaudu, kui võlausaldajad, kellel on õigus vähemalt 66 %-le restruktureeritava võla jäägi põhisummast (välja arvatud asjaomase lepinguosalise või tema omandis või kontrolli all olevate üksuste hoitavad võlakirjad) on sellise võlavahetuse või muu protsessiga nõustunud

               ning

               b)
                     võlainstrumenti „reguleeriv õigus“ – asjaomase võlainstrumendi suhtes kohaldatav õigus- ja reguleeriv raamistik.

               4.
                     Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et mõiste „lepinguosalise võlg“ hõlmab Euroopa Liidu puhul liidu liikmesriigi valitsuse võlga või liikmesriigi võlga keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku omavalitsuse tasandil.

               ________________

               6. LISA

               INVESTEERIMISLEPINGUTE LOETELU

                        Lepingud

                        Aegumisklauslid

                        1

                        Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse ja Austria Vabariigi vaheline leping investeeringute soodustamise ja kaitse kohta, sõlmitud 27. märtsil 1995.

                        Artikli 11 punkt 3

                        2

                        Belgia ja Luksemburgi majandusliidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline investeeringute edendamise ja vastastikuse kaitsmise leping, sõlmitud 24. jaanuaril 1991.

                        Artikli 14 punkt 2

                        3

                        Bulgaaria Vabariigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline leping investeeringute vastastikuse soodustamise ja kaitse kohta, sõlmitud 19. septembril 1996.

                        Artikli 13 punkt 2

                        4

                        Tšehhi Vabariigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline investeeringute edendamise ja vastastikuse kaitsmise leping, sõlmitud 25. novembril 1997, muudetud 21. märtsil 2008.

                        Artikli 10 punkt 3

                        5

                        Taani Kuningriigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline leping investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse kohta, sõlmitud 25. augustil 1993.

                        Artikli 16 punkt 2

                        6

                        Eesti Vabariigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline leping investeeringute soodustamise ja kaitse kohta, sõlmitud 24. septembril 2009, muudetud 3. jaanuaril 2011.

                        Artikli 16 punkt 3

                        7

                        Soome Vabariigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline leping investeeringute soodustamise ja kaitse kohta, sõlmitud 21. veebruaril 2008.

                        Artikli 16 punkt 4

                        8

                        Prantsuse Vabariigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline leping investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse kohta, sõlmitud 26. mail 1992.

                        Artikkel 12

                        9

                        Saksamaa Liitvabariigi ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline leping investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse kohta, sõlmitud 3. aprillil 1993.

                        Artikli 13 punkt 3

                        10

                        Kreeka Vabariigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline leping investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse kohta, sõlmitud 13. oktoobril 2008.

                        Artikli 13 punkt 3

                        11

                        Ungari Vabariigi ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline leping investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse kohta, sõlmitud 26. aprillil 1994.

                        Artikli 12 punkt 3

                        12

                        Itaalia Vabariigi ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline leping investeeringute soodustamise ja kaitse kohta, sõlmitud 18. mail 1990.

                        Artikli 14 punkt 2

                        13

                        Läti Vabariigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline leping investeeringute vastastikuse soodustamise ja kaitse kohta, sõlmitud 6. novembril 1995.

                        Artikli 13 punkt 4

                        14

                        Leedu Vabariigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline leping investeeringute vastastikuse soodustamise ja kaitse kohta, sõlmitud 27. septembril 1995.

                        Artikli 13 punkt 4

                        15

                        Madalmaade Kuningriigi ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline investeeringute vastastikuse soodustamise ja kaitse leping, sõlmitud 10. märtsil 1994.

                        Artikli 14 punkt 3

                        16

                        Poola Vabariigi ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline investeeringute edendamise ja vastastikuse kaitsmise leping, sõlmitud 31. augustil 1994.

                        Artikli 12 punkt 3

                        17

                        Rumeenia Vabariigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline investeeringute edendamise ja vastastikuse kaitsmise leping, sõlmitud 1. septembril 1994.

                        Artikli 11 punkt 2

                        18

                        Slovaki Vabariigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline investeeringute edendamise ja vastastikuse kaitsmise leping, sõlmitud 17. detsembril 2009.

                        Artikli 14 punkt 4

                        19

                        Rootsi Kuningriigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline investeeringute edendamise ja vastastikuse kaitsmise leping, sõlmitud 8. septembril 1993.

                        Artikli 11 punkt 3

                        20

                        Hispaania Kuningriigi ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline investeeringute edendamise ja vastastikuse kaitsmise leping, sõlmitud 20. veebruaril 2006.

                        Artikli 13 punkt 3

                        21

                        Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline leping investeeringute soodustamise ja kaitse kohta, sõlmitud 1. augustil 2002.

                        Artikkel 14

               ________________

               7. LISA

               KODUKORD

               Üldsätted

               1.
                     3. peatüki (Vaidluste lahendamine) A jao (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) ja käesoleva kodukorra kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „nõustaja“ – isik, kelle vaidluses osalev lepinguosaline on palganud nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega;

               b)
                     „vahekohus“ – artikli 3.7 (Vahekohtu moodustamine) kohaselt moodustatud kohus;

               c)
                     „vahekohtunik“ – artikli 3.7 (Vahekohtu moodustamine) alusel moodustatud vahekohtu liige;

               d)
                     „assistent“ – isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

               e)
                     „kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 3.5 (Vahekohtumenetluse algatamine) alusel;

               f)
                     „päev“ – kalendripäev;

               g)
                     „lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes väidetavalt rikub artiklis 3.2 (Kohaldamisala) osutatud sätteid;

               h)
                     „menetlus“ – vahekohtumenetlus 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) A jao (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) alusel, kui ei ole ette nähtud teisiti; ning

               i)
                     „lepinguosalise esindaja“ – töötaja või isik, kelle on nimetanud lepinguosalise valitsus- või riigiasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus ning kes esindab lepinguosalist käesoleva lepinguga seotud vaidluses.

               2.
                     Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab menetluse läbiviimise logistilise korralduse eest, kui ei lepita kokku teisiti. Korralduslike küsimustega seotud kulud, sealhulgas vahekohtunike tasud ja kulud, kannavad lepinguosalised ühiselt.

               Teated

               3.
                     Kumbki vaidluses osalev lepinguosaline ja vahekohus edastavad kõik taotlused, teated, kirjalikud esildised ja muud dokumendid e-kirja teel teisele lepinguosalisele ning kirjalikud esildised ja vahekohtumenetlusega seotud taotlused igale vahekohtunikule. Vahekohus edastab dokumendid lepinguosalistele samuti e-kirja teel. Kui ei ole tõendatud teisti, loetakse e-kiri kättesaaduks selle saatmise kuupäeval. Tõendavad dokumendid, mis on suuremad kui kümme megabaiti, esitatakse teisele lepinguosalisele mõnes muus elektroonilises formaadis ning vajaduse korral igale vahekohtunikule kahe päeva jooksul alates e-kirja saatmisest.

               4.
                     Vastavalt eespool nimetatud punktile 3 edastatud dokumentide koopiad esitatakse teisele lepinguosalisele ning vajaduse korral igale vahekohtunikule e-kirja saatmise päeval faksi teel, tähtsaadetisena, kulleriga või kättesaamistõendi vastu või muu telekommunikatsioonivahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise.

               5.
                     Kõik teated adresseeritakse vastavalt kas Vietnami tööstus- ja kaubandusministeeriumile või Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile.

               6.
                     Kõigi taotlustes, teadetes, kirjalikes esildistes või muudes vahekohtumenetlusega seotud dokumentides esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue dokumendi, milles on muudatused selgelt välja toodud.

               7.
                     Kui dokumendi kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Vietnami või Euroopa Liidu ametlikule pühale, toimetatakse dokument kätte järgmisel tööpäeval.

               Vahekohtumenetluse alustamine

               8.
                     Kui vahekohtunik valitakse artikli 3.7 (Vahekohtu moodustamine) või käesoleva kodukorra punktide 22, 23 või 49 alusel loosi teel, toimub loosimine kaebuse esitanud lepinguosalise valitud ajal ja kohas ning sellest teavitatakse viivitamata lepinguosalist, kelle vastu kaebus esitati. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, võib loosimise juures viibida. Loosimine toimub igal juhul, selle/nende lepinguosalis(t)e juuresolekul, kes on kohale tulnud.

               9.
                     Kui vahekohtunik valitakse artikli 3.7 (Vahekohtu moodustamine) või käesoleva kodukorra punktide 22, 23 või 49 alusel loosi teel ning kaubanduskomiteel on kaks eesistujat, viivad loosimise läbi mõlemad eesistujad või nende määratud isikud, või üks eesistuja, kui teine eesistuja või tema määratud isik ei nõustu loosimisel osalema.

               10.
                     Lepinguosalised teavitavad valitud vahekohtunikke nende ametisse nimetamisest.

               11.
                     Vahekohtunik, kes on ametisse nimetatud artikli 3.7 (Vahekohtu moodustamine) alusel, kinnitab kaubanduskomiteele oma valmisolekut teenida vahekohtu liikmena viie päeva jooksul alates kuupäevast, mil talle tema ametissenimetamisest teatati.

               12.
                     Vahekohtunikele makstakse tasu ja hüvitatakse kulud vastavalt WTO normidele. Iga vahekohtuniku assistendile makstav tasu ei ületa 50 % sellele vahekohtunikule makstavast tasust.

               13.
                     Lepinguosalised peavad vahekohtule selle kokkulepitud pädevusest, millele on osutatud artiklis 3.6 (Vahekohtunike pädevus), teatama kolme päeva jooksul pärast pädevuse suhtes kokkuleppele jõudmist.

               Kirjalikud esildised

               14.
                     Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva pärast kaebuse esitanud lepinguosalise kirjaliku esildise kättesaamise kuupäeva.

               Vahekohtute töö

               15.
                     Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida eesistujale volitused teha haldus- ja menetlusotsuseid.

               16.
                     Kui 3. peatükis (Vaidluste lahendamine) ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus oma tegevuses kasutada kõiki sidevahendeid, sealhulgas telefoni, faksi või arvutisidet.

               17.
                     Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei delegeerita.

               18.
                     Kui tekib menetlusküsimus, mida ei reguleerita 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) A jao (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine), 7. lisaga (Kodukord), 8. lisaga (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) ja 9. lisaga (Vahendusmehhanism), võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist võtta kasutusele sobiva menetluse, mis on kõnealuste sätetega kooskõlas.

               19.
                     Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetluses rakendatavat tähtaega (v.a 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) A jaos (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) sätestatud tähtajad) või teha muid menetluslikke või halduslikke muudatusi, teatab ta vaidluses osalevatele lepinguosalistele kirjalikult muudatuste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse.

               Asendamine

               20.
                     Kui vahekohtunik ei saa vahekohtumenetluses osaleda, kui ta end taandab või kui ta tuleb asendada, kuna ta ei vasta 8. lisas (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) sätestatud nõuetele, valitakse talle asendaja vastavalt artiklile 3.7 (Vahekohtu moodustamine) ja käesoleva kodukorra punktidele 8–11.

               21.
                     Juhul kui lepinguosaline leiab, et vahekohtunik ei vasta 8. lisas (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) sätestatud nõuetele ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest, mille tõttu vahekohtunik rikub oluliselt 8. lisa (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend).

               22.
                     Juhul kui lepinguosaline leiab, et vahekohtunik, välja arvatud vahekohtu esimees, ei vasta lisas 8 (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) sätestatud nõuetele, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, valivad nad uue vahekohtuniku vastavalt artiklile 3.7 (Vahekohtu moodustamine) ja kodukorra punktidele 8–11.

               Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et selle küsimuse lahendaks vahekohtu esimees, kelle otsus on lõplik.

               Juhul kui vahekohtu esimees jõuab sellise taotluse põhjal arvamusele, et vahekohtunik ei vasta lisas 8 (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) sätestatud nõuetele ja tuleb seetõttu asendada, valitakse uus vahekohtunik vastavalt artiklile 3.7 (Vahekohtu moodustamine) ja kodukorra punktidele 8–11.

               23.
                     Juhul kui lepinguosaline leiab, et vahekohtu esimees ei vasta lisas 8 (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) sätestatud nõuetele ja tuleb seetõttu asendada, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, valivad nad uue esimehe vastavalt artiklile 3.7 (Vahekohtu moodustamine) ja kodukorra punktidele 8–11.

               Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu esimehe väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et küsimuse lahendaks üks ülejäänud isikutest, kes on kantud artikli 3.23 (Vahekohtunike nimekiri) esimese lõigu punkti c alusel koostatud esimeeste osanimekirja. Sellise isiku valib loosi teel kaubanduskomitee eesistuja või tema esindaja. Kõnealuse isiku otsus vahekohtu esimehe väljavahetamise küsimuses on lõplik.

               Kui sel viisil valitud isik otsustab, et algne esimees ei vasta lisas 8 (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) sätestatud nõuetele ja tuleb seetõttu asendada, valib ta loosi teel uue esimehe ülejäänud isikute seast, kes on kantud artikli 3.23 (Vahekohtunike nimekiri) esimese lõigu punkti c alusel koostatud esimeeste osanimekirja. Uus esimees valitakse viie päeva jooksul pärast käesolevas kodukorras sätestatud otsuse esitamise kuupäeva.

               24.
                     Vahekohtu menetlus peatatakse kodukorra punktides 21–23 sätestatud menetluste läbiviimise ajaks.

               Istungid

               25.
                     Vahekohtu esimees määrab kokkuleppel lepinguosaliste ja teiste vahekohtunikega kindlaks istungi kuupäeva ja kellaaja. Esimees esitab istungi kuupäeva ja kellaaja kohta lepinguosalistele kirjaliku kinnituse. Selle teabe teeb avalikkusele kättesaadavaks menetluse logistilise korraldamise eest vastutav lepinguosaline, välja arvatud juhul, kui istung on üldsusele suletud. Vahekohus võib jätta istungi kokku kutsumata, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline ei ole sellega nõus.

               26.
                     Vahekohus võib kokku kutsuda täiendava istungi, kui lepinguosalised selles kokku lepivad.

               27.
                     Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal olema.

               28.
                     Järgmised isikud võivad istungil osaleda olenemata sellest, kas istungid on üldsusele avatud või mitte:

               a)
                     lepinguosaliste esindajad;

               b)
                     lepinguosaliste nõustajad;

               c)
                     eksperdid:

               d)
                     halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja protokollijad ning

               e)
                     vahekohtunike assistendid.

               29.
                     Vahekohtu poole võib pöörduda vaid lepinguosalise esindaja ja nõustaja ning ekspert.

               30.
                     Iga lepinguosaline esitab hiljemalt viis päeva enne istungi kuupäeva vahekohtule nimekirja isikutest, kes esitavad istungil suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teistest istungil osalevatest esindajatest ja nõustajatest.

               31.
                     Vahekohus peab istungi järgmise korra järgi, tagades et kaebuse esitanud lepinguosalisele ja lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, antakse võrdselt aega.

               Väited

               a)
                     kaebuse esitanud poole väited;

               b)
                     selle poole väited, kelle vastu kaebus esitati.

               Ümberlükkavad väited

               a)
                     kaebuse esitanud poole vastuväide;

               b)
                     selle poole vasturepliik, kelle vastu kaebus esitati.

               32.
                     Vahekohus võib esitada mõlemale vaidluses osalevale lepinguosalisele küsimusi igal ajal istungi jooksul.

               33.
                     Vahekohus korraldab iga istungi protokolli koostamise ja selle edastamise lepinguosalistele nii kiiresti kui võimalik. Vaidluses osalevad lepinguosalised võivad protokolli kohta märkusi esitada ning vahekohus võib neid märkusi arvesse võtta.

               34.
                     Iga lepinguosaline võib 10 päeva jooksul pärast istungi kuupäeva esitada istungil tekkinud küsimuste kohta täiendavaid kirjalikke esildisi.

               Kirjalikud küsimused

               35.
                     Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele saadetakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest.

               36.
                     Lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Kumbki lepinguosaline võib esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie päeva jooksul pärast selle kättesaamist.

               Konfidentsiaalsus

               37
                     Mõlemad lepinguosalised ja nende nõustajad käsitlevad teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosaline esitab vahekohtule oma kirjalike esildiste konfidentsiaalse versiooni, esitab ta teise lepinguosalise taotluse korral hiljemalt 15 päeva jooksul alates taotluse või esildise kuupäevast, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem, esildistes sisalduva teabe kohta mittekonfidentsiaalse ülevaate, mida võib üldsusele avaldada, ning selgituse selle kohta, miks avalikustamata teave on konfidentsiaalne. Käesolev kodukord ei keela lepinguosalisel avaldada üldsusele oma seisukohti, kuid selle käigus ei tohi teise lepinguosalise esitatud teabele viidates avaldada teise lepinguosalise poolt konfidentsiaalsena märgitud teavet. Vahekohus peab kinnise istungi, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset teavet. Kui istung on kinnine, järgivad lepinguosalised ja nende nõustajad vahekohtu istungite konfidentsiaalsuse nõuet.

               Ühepoolsed kontaktid

               38.
                     Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.

               39.
                     Vahekohtunik ei või arutada vaidluse eseme mis tahes aspekti ühe lepinguosalisega või mõlema lepinguosalisega teiste vahekohtunike juuresolekuta.

               Amicus curiae esildised

               40.
                     Kui lepinguosalised ei lepi kolme päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu lepinguosalise territooriumil asuvate ja lepinguosaliste valitsustest sõltumatute füüsiliste või juriidiliste isikute poolt omal algatusel esitatud kirjalikke esildisi, tingimusel et need esitatakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva, et need on lühikesed, kahekordse reavahega maksimaalselt 15 lehekülge pikad ja et need on otseselt asjakohased vahekohtu käsitletavate faktiliste või õiguslike küsimuste arutamisel.

               41.
                     Esildis sisaldab selle koostanud füüsilise või juriidilise isiku kirjeldust, nimetades sealhulgas tema kodakondsuse või tegevuskoha, tegevuse laadi, õigusliku seisundi, üldeesmärgid ja rahastamisallikad, ning täpsustab kõnealuse isiku huvid vahekohtumenetluses. Esildis koostatakse vastavalt punktidele 39 ja 40 lepinguosaliste poolt valitud keeltes.

               42.
                     Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis vastavad kodukorra punktidele 41 ja 42. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses arvesse võtma kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Kõik esildised edastatakse vaidluses osalevatele lepinguosalistele märkuste tegemiseks. Lepinguosalised esitavad märkused kümne päeva jooksul ning vahekohus võtab neid märkusi arvesse.

               Kiireloomulised juhtumid

               43.
                     3. peatüki (Vaidluste lahendamine) A jaos (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist käesolevas lisas nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest.

               Kirjalik ja suuline tõlge

               44.
                     Lepinguosalised püüavad vahekohtu menetluse ühises töökeeles kokku leppida artiklis 3.3 (Konsultatsioonid) viidatud konsultatsioonide käigus ja mitte hiljem kui artikli 3.8 (Vahekohtu vaidluste lahendamise menetlus) lõikes 2 osutatud kohtumisel.

               45.
                     Kui lepinguosalised ühises töökeeles kokku leppida ei suuda, esitab iga lepinguosaline kirjalikud esildised oma valitud keeles, mis on üks Maailma Kaubandusorganisatsiooni töökeeltest.

               46.
                     Vahekohtu otsused edastatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes.

               47.
                     Käesoleva kodukorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete täpsuse kohta võivad lepinguosalised märkusi esitada.

               48.
                     Vahekohtu otsuse tõlkimise kulud kannavad lepinguosalised võrdselt.

               Muud menetlused

               49.
                     Käesolevat kodukorda kohaldatakse ka menetluste suhtes, mis toimuvad artikli 3.3 (Konsultatsioonid), artikli 3.13 (Soovituste täitmise mõistlik tähtaeg), artikli 3.14 (Lõpparuande soovituste täitmiseks võetud meetme läbivaatamine) artikli 3.15 (Ajutised meetmed soovituste täitmata jätmise korral) või artikli 3.16 (Soovituste täitmiseks võetud meetme läbivaatamine pärast ajutiste meetmete võtmist) alusel. Sellisel juhul kohandatakse käesolevas kodukorras sätestatud tähtaegu konkreetsete tähtaegadega, mis on sätestatud kõnealustes menetlustes vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks.

               ________________

               8. LISA

               VAHEKOHTUNIKE JA VAHENDAJATE KÄITUMISJUHEND

               Mõisted

               1.
                     Käesolevas käitumisjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „vahekohtunik“ – artikli 3.7 (Vahekohtu moodustamine) alusel moodustatud vahekohtu liige;

               b)
                     „assistent“ – isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

               c)
                     „kandidaat“ – üksikisik, kelle nimi on kantud artiklis 3.23 (Vahekohtunike nimekiri) osutatud vahekohtunike nimekirja ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse artikli 3.7 (Vahekohtu moodustamine) alusel;

               d)
                     „vahendaja“ – isik, kes teostab vahendamismenetlust kooskõlas käesoleva lepingu lisaga 9 (Vahendusmehhanism).

               e)
                     „menetlus“ – vahekohtumenetlus 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) A jao (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) alusel, kui ei ole ette nähtud teisiti; ning

               f)
                     „töötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid.

               Ülesanded

               2.
                     Iga kandidaat ja vahekohtunik väldib ebasobivat käitumist või ebasobivana tunduvat käitumist, on sõltumatu ja erapooletu, väldib otseseid ja kaudseid huvide konflikte ja järgib kõrgeid käitumisnorme, et tagada vaidluste lahendamise korra usaldusväärsus ja erapooletus. Endised liikmed peavad järgima käesoleva käitumisjuhendi punktides 15–18 sätestatud kohustusi.

               Avalikustamiskohustus

               3.
                     Enne enda vahekohtunikuks määramist 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) A jao (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) alusel avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust või erapooletust või mõistliku eelduse kohaselt tekitada menetluses ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. Sel eesmärgil teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused.

               4.
                     Kandidaat või vahekohtunik esitab käesoleva käitumisjuhendi tegeliku või võimaliku rikkumisega seotud teabe kirjalikult ja üksnes kaubanduskomiteele, et lepinguosalised saaksid asja arutada.

               5.
                     Kui vahekohtunik on valitud, teeb ta ka edaspidi mõistlikes piires kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik käesoleva käitumisjuhendi punktis 3 nimetatud huvid, suhted või küsimused, ja avalikustab need, teatades neist kirjalikult kaubanduskomiteele, et lepinguosalised saaksid asja arutada. Avalikustamiskohustus on pidev ülesanne, mis nõuab vahekohtunikult kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida menetluse mis tahes etapis.

               Vahekohtunike ülesanded

               6.
                     Vahekohtunikuks valimise kinnitamisega on vahekohtunik valmis oma ülesandeid täitma ja täidab neid põhjalikult, kiiresti, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse jooksul.

               7.
                     Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses tõstatatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet ühelegi muule isikule.

               8.
                     Vahekohtunik võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema assistent ja töötajad on teadlikud käesoleva käitumisjuhendi punktides 2, 3, 4, 5, 16, 17 ja 18 ning täidavad neid.

               9.
                     Vahekohtunik ei astu menetlusega seoses ühepoolsetesse kontaktidesse.

               Vahekohtunike sõltumatus ja erapooletus

               10.
                     Vahekohtunik väldib erapoolikuse mulje teket ega lase ennast mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikest protestidest, lojaalsusest lepinguosalisele ega kriitikakartusest.

               11.
                     Vahekohtunik ei võta otseselt ega kaudselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või tunduda takistavat tema ülesannete nõuetekohast täitmist.

               12.
                     Vahekohtunik ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks ning väldib tegevusi, mis võivad jätta mulje, et teised on tema suhtes eriseisundis, mis võimaldab teda mõjutada

               13.
                     Vahekohtunik ei tohi lasta rahalistel, ärilistel, erialastel, isiklikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

               14.
                     Vahekohtunik peab vältima selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või mis võivad põhjendatult jätta ebasobiva või erapooliku mulje.

               Endiste vahekohtunike kohustused

               15.
                     Kõik endised vahekohtunikud väldivad tegevusi, mis võivad jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest või lahendist.

               Konfidentsiaalsus

               16.
                     Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalda ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet, välja arvatud menetluse huvides, ning ta ei avalda ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu saamiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

               17.
                     Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osi enne selle avalikustamist vastavalt 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) A jaole (Lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine).

               18.
                     Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalikusta kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega ühegi vahekohtuniku seisukohtade kohta.

               Kulud

               19.
                     Iga vahekohtunik peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lõpparuande, samuti peab ta arvestust oma assistendi ja töötajate tööaja ja kulude kohta.

               Vahendajad

               20.
                     Käesolevat käitumisjuhendit kohaldatakse mutatis mutandis vahendajatele.

               ________________

               9. LISA

               VAHENDUSMEHHANISM

               ARTIKKEL 1

               Eesmärk

               Käesoleva lisa eesmärk on aidata leida põhjaliku ja kiire menetluse teel ning vahendaja abiga mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus, nagu on osutatud artiklis 3.4 (Vahendusmehhanism).

               A JAGU

               VAHENDUSMENETLUS

               ARTIKKEL 2

               Teabenõue

               1.
                     Enne vahendusmenetluse algatamist võib lepinguosaline igal ajal taotleda kirjalikult teavet lepinguosaliste vahelist investeerimist kahjustava meetme kohta. Sellise taotluse saanud lepinguosaline esitab 20 päeva jooksul kirjaliku vastuse, mis sisaldab tema märkusi taotluses esitatud teabe kohta.

               2.
                     Kui taotluse saanud lepinguosaline leiab, et vastust ei ole võimalik 20 päeva jooksul anda, teavitab ta taotluse esitanud lepinguosalist viivituse põhjustest, lisades prognoosi lühima ajavahemiku kohta, mille jooksul tal on võimalik vastus esitada.

               ARTIKKEL 3

               Vahendusmenetluse algatamine

               1.
                     Lepinguosaline võib igal ajal nõuda, et lepinguosalised alustaksid vahendusmenetlust. Selleks tuleb teisele lepinguosalisele esitada kirjalik taotlus. Taotlus peab olema piisavalt üksikasjalik, kajastama selgelt taotluse esitanud lepinguosalise tõstatatud probleeme ning:

               a)
                     nimetama ära konkreetse kõnealuse meetme;

               b)
                     kirjeldama väidetavat kahjulikku mõju, mida meede taotluse esitanud lepinguosaliste arvates lepinguosaliste vahelisele kaubandusele või investeerimisele praegu või tulevikus avaldab; ning

               c)
                     selgitama, kuidas on taotluse esitanud lepinguosalise arvates kaubandust kahjustav mõju seotud selle meetmega.

               2.
                     Vahendusmenetluse võib algatada vaid lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Lõike 1 kohase taotluse adressaadiks olev lepinguosaline kaalub taotlust heasoovlikult ning kiidab selle kirjalikult heaks või lükkab selle tagasi kümne päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest.

               ARTIKKEL 4

               Vahendaja valimine

               1.
                     Vahendusmenetluse algatamise korral püüavad lepinguosalised kokku leppida vahendaja isikus hiljemalt 15 päeva jooksul alates käesoleva lisa artikli 3 (Menetluse algatamine) lõikes 2 osutatud vastuse kättesaamisest.

               2.
                     Kui lepinguosalised ei suuda käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud aja jooksul vahendaja isikus kokkuleppele jõuda, võib kumbki lepinguosaline paluda kaubanduskomitee eesistujal või tema määratud isikul valida vahendaja loosi teel käesoleva lepingu artikli 3.23 (Vahekohtunike nimekiri) kohaselt koostatud nimekirjast. Mõlema lepinguosalise esindajatele saadetakse aegsasti kutse olla loosi tõmbamise ajal kohal. Loosimine toimub igal juhul, selle/nende lepinguosalis(t)e juuresolekul, kes kohale tuli(d).

               3.
                     Kaubanduskomitee eesistuja või tema esindaja valib vahendaja viie tööpäeva jooksul alates kummagi lepinguosalise poolt esitatud, lõikes 2 osutatud taotlusest.

               4.
                     Kui käesoleva lisa artikli 3 (Vahendusmenetluse algatamine) kohase taotluse esitamise ajaks ei ole koostatud artiklis 3.23 (Vahekohtunike nimekiri) osutatud nimekirja, valitakse vahendaja loosi teel ühe või mõlema lepinguosalise varem ametlikult esitatud isikute seast.

               5.
                     Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, ei ole vahendaja kummagi lepinguosalise kodanik.

               6.
                     Vahendaja aitab erapooletul ja läbipaistval viisil lepinguosalistel meetmes ja selle võimalikus kaubandusele avalduvas mõjus selgust saada ning jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni. Lisa 8 (Vahekohtunike ja vahendajate käitumisjuhend) kohaldatakse mutatis mutandis vahendajate suhtes. Lisa 7 (Kodukord) punkte 3–7 (Teated) ja 44–48 (Kirjalik ja suuline tõlge) kohaldatakse mutatis mutandis.

               ARTIKKEL 5

               Vahendusmenetluse eeskirjad

               1.
                     Kümne päeva jooksul pärast vahendaja määramist esitab vahendusmenetluse algatanud lepinguosaline vahendajale ja teisele lepinguosalisele kirjalikult probleemi üksikasjaliku kirjelduse, mis sisaldab eelkõige teavet asjaomase meetme toimimise ja selle mõju kohta kaubandusele. Teine lepinguosaline võib esitada probleemi kirjelduse kohta oma märkused kirjalikult 20 päeva jooksul pärast kirjelduse kättetoimetamise kuupäeva. Kumbki lepinguosaline võib oma kirjeldusse või märkustesse lisada mis tahes teavet, mida ta peab vajalikuks.

               2.
                     Vahendaja võib valida asjaomases meetmes ja selle võimalikus kaubandusele avalduvas mõjus selguse saamiseks sobivaima viisi. Eelkõige võib vahendaja korraldada lepinguosaliste vahelisi kohtumisi, pidada lepinguosalistega nõu ühiselt või eraldi, kasutada asjaomaste ekspertide või sidusrühmade abi või nõu ning pakkuda lepinguosalistele igasugust täiendavat tuge, mida nad soovivad. Enne asjaomaste ekspertide või sidusrühmade abi või nõu kasutamist peab vahendaja nõu lepinguosalistega.

               3.
                     Vahendaja võib anda nõu ja pakkuda lepinguosalistele kaalumiseks välja lahenduse ning lepinguosalised võivad väljapakutud lahenduse heaks kiita või tagasi lükata või leppida kokku teistsuguses lahenduses. Vahendaja ei anna aga nõu vaidlusaluse meetme kokkusobivuse kohta ega kommenteeri seda.

               4.
                     Vahendusmenetlus viiakse läbi selle lepinguosalise territooriumil, kellele taotlus esitati, või vastastikusel kokkuleppel mis tahes muus asukohas või muul viisil.

               5.
                     Lepinguosalised püüavad jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni 60 päeva jooksul alates vahendaja nimetamisest. Lõpliku kokkuleppe saavutamiseni võivad lepinguosalised kaaluda võimalikke ajutisi lahendusi, eriti kui meede seondub kergesti riknevate kaupadega.

               6.
                     Lahendus võidakse vastu võtta kaubanduskomitee otsusega. Kumbki lepinguosaline võib nõuda sellise lahenduse jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimist. Ühiselt kokku lepitud lahendused avaldatakse. Avaldatud versioon ei tohi sisaldada teavet, mille lepinguosaline on määranud konfidentsiaalseks.

               7.
                     Lepinguosaliste taotlusel esitab vahendaja neile kirjalikult faktiaruande, andes lühiülevaate järgmisest:

               a)
                     menetluses käsitletav meede,

               b)
                     järgitud menetluses ning

               c)
                     menetluste lõpptulemusena saavutatud ühiselt kokkulepitud lahendus, sealhulgas võimalikud ajutised lahendused.

               Vahendaja annab lepinguosalistele aruande projekti kohta märkuste esitamiseks 15 päeva. Pärast nimetatud ajavahemiku jooksul lepinguosaliste poolt esitatud märkuste arvessevõtmist esitab vahendaja lepinguosalistele 15 päeva jooksul kirjalikult lõpliku faktiaruande. Faktiaruandes ei tõlgendata käesolevat lepingut.

               8.
                     Vahendusmenetlus lõpetatakse:

               a)
                     lepinguosaliste vahel ühiselt kokkulepitud lahenduse vastuvõtmisega selle vastuvõtmise kuupäeval;

               b)
                     lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel menetluse ükskõik millises etapis selle kokkuleppe sõlmimise kuupäeval;

               c)
                     vahendaja poolt pärast lepinguosalistega nõu pidamist tehtud kirjaliku avaldusega selle kohta, et vahendustegevuse jätkamine oleks kasutu, nimetatud avalduse esitamise kuupäeval; või

               d)
                     lepinguosalise poolt pärast mõlemat lepinguosalist rahuldavate lahenduste otsimist vahendusmenetluses ning pärast vahendaja nõuannete ja väljapakutud lahenduste kaalumist tehtud kirjaliku avaldusega selle avalduse esitamise kuupäeval.

               B JAGU

               RAKENDAMINE

               ARTIKKEL 6

               Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamine

               1.
                     Kui lepinguosalised on lahenduses kokku leppinud, võtavad mõlemad lepinguosalised vajalikud meetmed, et rakendada mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus kokkulepitud aja jooksul.

               2.
                     Rakendav lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist kirjalikult igast mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamiseks võetavast meetmest.

               C JAGU

               ÜLDSÄTTED

               ARTIKKEL 7

               Konfidentsiaalsus ja seos vaidluste lahendamisega

               1.
                     Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti ja ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 5 (Vahendusmenetluse eeskirjad) lõike 6 kohaldamist, on menetluse kõik etapid, sealhulgas kõik nõuanded ja väljapakutud lahendused konfidentsiaalsed. Sellest hoolimata võib lepinguosaline avaldada üldsusele asjaolu, et vahendusmenetlus toimub.

               2.
                     Vahendusmenetlus ei piira lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad 3. peatükist (Vaidluste lahendamine) või muust kokkuleppest.

               3.
                     Enne vahendusmenetluse alustamist ei ole vaja pidada 3. peatükis (Vaidluste lahendamine) ette nähtud konsultatsioone. Siiski peaks lepinguosaline enne vahendusmenetluse algatamist kasutama käesolevas lepingus ette nähtud asjakohaseid koostöö- või konsulteerimissätteid.

               4.
                     Lepinguosaline ei võta muudes käesoleva lepingu või mis tahes muu lepingu kohastes vaidluste lahendamise menetlustes aluseks ega kasuta tõenditena, samuti ei võta vahekohus arvesse

               a)
                     teise lepinguosalise poolt vahendusmenetluse käigus esitatud seisukohti ning käesoleva lisa artikli 5 (Vahendusmenetluse eeskirjad) lõike 2 alusel kogutud teavet;

               b)
                     asjaolu, et teine lepinguosaline on väljendanud valmisolekut nõustuda vahendusmenetluses käsitletud meetme suhtes leitud lahendusega või

               c)
                     vahendaja antud nõu ega tema tehtud ettepanekuid.

               5.
                     Vahendaja ei või tegutseda vahekohtunikuna käesoleva lepingu või WTO lepingu kohases vaidluste lahendamise menetluses, mis on seotud sama meetmega, mille puhul ta on olnud vahendaja.

               ARTIKKEL 8

               Tähtajad

               Kõiki käesolevas lisas osutatud tähtaegu võib muuta vaidluses osalevate poolte kokkuleppel.

               ARTIKKEL 9

               Kulud

               1.
                     Kumbki lepinguosaline kannab oma vahendusmenetluses osalemise kulud ise.

               2.
                     Korralduslike küsimustega seotud kulud, sealhulgas vahendaja tasu ja kulud, kannavad lepinguosalised ühiselt ja võrdselt. Vahendaja tasu vastab lisa 7 (Kodukord) punktis 12 ette nähtud vahekohtu eesistuja puhul ettenähtud tasule.

               ________________

               10. LISA

               VAHENDUSMEHHANISM INVESTORI JA LEPINGUOSALISE VAHELISTE VAIDLUSTE
                  LAHENDAMISEKS

               ARTIKKEL 1

               Eesmärk

               Vahendusmehhanismi eesmärk on aidata leida põhjaliku ja kiire menetluse teel ning artiklis 3.31 (Vahendus) osutatud vahendaja abiga mõlemat poolt rahuldav lahendus.

               A JAGU

               VAHENDUSMEHHANISMI RAAMES KOHALDATAV MENETLUS

               ARTIKKEL 2

               Menetluse algatamine

               1.
                     Vaidluses osalev pool võib igal ajal nõuda vahendusmenetluse algatamist. Selleks tuleb teisele poolele esitada kirjalik taotlus.

               2.
                     Kui taotlus käsitleb käesoleva lepingu väidetavat rikkumist liidu ametiasutuste või liidu liikmesriigi ametiasutuste poolt, tuleb see esitada kostjale, nagu on kindlaks määratud artikli 3.32 (Teade nõude esitamise kavatsuse kohta) kohaselt. Kui kostjat ei ole kindlaks määratud, adresseeritakse taotlus liidule. Kui taotlus võetakse vastu, näidatakse vastuses, kas vahendusmenetluse pooleks on liit või asjaomane liikmesriik
                  2
               .

               3.
                     Vaidluses osalev pool, kellele taotlus on adresseeritud, võtab taotluse heasoovlikule kaalumisele või lükkab selle 45 päeva jooksul kirjalikult vastu või, kui selline taotlus esitatakse artikli 3.30 (Konsultatsioonid) kohaselt, lükkab selle tagasi 30 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.

               4.
                     Taotlus sisaldab järgmist:

               a)
                     kokkuvõte erimeelsustest ja vaidlustest, tuues vajadusel välja asjaomased õigusaktid, millest piisab taotluse aluseks oleva küsimuse kindlakstegemiseks;

               b)
                     taotluse esitanud poole ja tema esindajate nimed ja kontaktandmed ning

               c)
                     kas viide vahendusmenetluse kokkuleppele või kutse teisele vaidluses osalevale poolele või teistele vaidluses osalevatele pooltele alustada vahendusmenetlust.

               ARTIKKEL 3

               Vahendaja valimine

               1.
                     Kui mõlemad vaidluses osalevad pooled nõustuvad vahendusmenetlusega, püüavad pooled leppida kokku vahendaja valikus 15 tööpäeva jooksul alates taotlusele vastuse saamisest.

               2.
                     Kui vaidluses osalevad pooled ei jõua kindlaksmääratud aja jooksul vahendaja valimises kokkuleppele, võib kumbki vaidluse pool paluda kohtu presidendil määrata loosi teel vahendaja nende kohtu liikmete hulgast, kes ei ole ei liidu liikmesriigi ega Vietnami kodanikud.

               3.
                     Kohtu esimees määrab vahendaja viie tööpäeva jooksul alates lõikes 2 osutatud taotluse saamisest.

               4.
                     Vahendaja aitab erapooletul ja läbipaistval viisil lepinguosalistel jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

               ARTIKKEL 4

               Vahendusmenetluse eeskirjad

               1.
                     Vahendaja arutab niipea kui võimalik pärast enda määramist vaidluses osalevate pooltega, kas isiklikult, telefoni teel või muude sidevahendite kaudu järgneva üle:

               a)
                     vahendusmenetluse läbiviimine, eelkõige kõik lahendamata menetlusküsimused, nagu istungite töökeeled ja toimumise asukoht;

               b)
                     vahendusmenetluse läbiviimise esialgne ajakava;

               c)
                     mis tahes seadusest tulenev avalikustamiskohustus, mis võib olla vahendusmenetluse läbiviimise seisukohast oluline;

               d)
                     kas vaidluses osalevad pooled soovivad kirjalikult kokku leppida, et nad ei alustata ega jätka vahendusmenetluse toimumise ajal muid vaidluste lahendamise menetlusi, mis on seotud vahendusmenetlusega hõlmatud erimeelsuste või vaidlustega;

               e)
                     kas kokkuleppe heakskiitmiseks on vaja ette näha erikord ning

               f)
                     finantskord, näiteks vahendaja tasude ja kulude arvutamine ja maksmine vastavalt käesoleva lisa artiklile 8 (Kulud).

               2.
                     Vahendaja võib valida vaidlusaluse meetme suhtes selguse saamiseks sobivaima viisi. Eelkõige võib vahendaja korraldada kohtumisi vaidluses osalevate poolte vahel, pidada nende pooltega nõu ühiselt või eraldi, kasutada ekspertide või sidusrühmade abi või nõu ja pakkuda vaidluses osalevatele pooltele igasugust täiendavat tuge, mida nad soovivad. Enne asjaomaste ekspertide ja sidusrühmade abi või nõu kasutamist peab vahendaja nõu vaidluses osalevate pooltega.

               3.
                     Vahendaja võib anda nõu ja pakkuda pooltele kaalumiseks välja lahenduse ning lepinguosalised võivad väljapakutud lahenduse heaks kiita või tagasi lükata või leppida kokku teistsuguses lahenduses. Vahendaja ei anna aga nõu vaidlusaluse meetme kooskõla kohta käesoleva lepinguga ega kommenteeri seda.

               4.
                     Menetlus viiakse läbi asjaomase lepinguosalise territooriumil või vastastikusel kokkuleppel mis tahes muus asukohas või muul viisil.

               5.
                     Vastavalt lõike 1 punktile b püüavad vaidluses osalevad pooled jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni 60 päeva jooksul alates vahendaja määramisest. Kuni lõplikule kokkuleppele jõudmiseni võivad vaidluses osalevad pooled kaaluda võimalikke ajutisi lahendusi.

               6.
                     Liit, liidu liikmesriik või Vietnam, kes tegutseb vahendusmenetluse poolena, võib teha üldsusele kättesaadavaks vastastikku kokkulepitud lahendused, tingimusel et konfidentsiaalseks tunnistatud või kaitstud teave kustutatakse.

               7.
                     Menetlus lõpetatakse:

               a)
                     vaidluses osalevate poolte vahel ühiselt kokku lepitud lahenduse vastuvõtmisega selle lahenduse vastuvõtmise kuupäeval;

               b)
                     vahendaja kirjaliku avaldusega selle kohta, et pärast vaidluses osalevate pooltega konsulteerimist nähtub, et vahendamistegevuse jätkamine oleks kasutu või

               c)
                     vaidluses osaleva poole kirjaliku teate alusel.

               B JAGU

               RAKENDAMINE

               ARTIKKEL 5

               Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamine

               1.
                     Lahenduse leidmisel püüab iga vaidluses osalev pool võtta vajalikke meetmeid, et rakendada mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus kokkulepitud aja jooksul.

               2.
                     Rakendav vaidluses osalev pool teatab teisele vaidluses osalevale poolele kirjalikult igast meetmest, mis võetakse ühiselt kokkulepitud lahenduse rakendamiseks.

               3.
                     Vaidluses osalevate poolte taotlusel esitab vahendaja neile kirjalikult faktiaruande kavandi, milles annab lühiülevaate järgmisest:

               a)
                     menetluses käsitletav meede,

               b)
                     järgitud menetluses ning

               c)
                     menetluste lõpptulemusena saavutatud ühiselt kokkulepitud lahendus, sealhulgas võimalikud ajutised lahendused.

               4.
                     Vahendaja annab vaidluses osalevatele pooltele 15 tööpäeva aega aruande kavandi kohta märkuste esitamiseks. Pärast vaidluses osalevate poolte poolt nimetatud aja jooksul esitatud märkuste kaalumist esitab vahendaja vaidluses osalevatele pooltele 15 tööpäeva jooksul kirjaliku lõpliku faktiaruande. Faktiaruandes ei tõlgendata käesolevat lepingut.

               C JAGU

               ÜLDSÄTTED

               ARTIKKEL 6

               Seos vaidluste lahendamisega

               1.
                     Kõnealune vahendusmehhanismi raames kohaldatav menetlus ei ole mõeldud käesoleva lepingu või muu kokkuleppe kohase vaidluste lahendamise menetluse aluseks. Vaidluses osalev pool ei tohi sellistes vaidluste lahendamise menetlustes võtta aluseks ega kasutada tõenditena järgmist, samuti ei võta vahekohus arvesse järgmist:

               a)
                     teise vaidluses osaleva poole poolt vahendusmenetluse käigus esitatud seisukohad;

               b)
                     asjaolu, et teine vaidluses osalev pool on väljendanud valmisolekut nõustuda vahendusmenetluses käsitletud meetme suhtes leitud lahendusega, või

               c)
                     vahendaja antud nõu ega tema tehtud ettepanekuid.

               2.
                     Vastavalt käesoleva lisa artikli 4 (Vahendusmenetluse eeskirjad) lõike 1 punkti d kohasele kokkuleppele ei piira vahendusmehhanism lepinguosaliste ja vaidluses osalevate poolte 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) kohaseid õigusi ja kohustusi.

               3.
                     Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti ja ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 4 (Vahendusmenetluse eeskirjad) lõike 6 kohaldamist, on menetluse kõik etapid, sealhulgas kõik nõuanded ja väljapakutud lahendused konfidentsiaalsed. Sellest hoolimata võib vaidluses osalev pool avalikustada vahendamise toimumise fakti.

               ARTIKKEL 7

               Tähtajad

               Kõiki käesolevas lisas osutatud tähtaegu võib muuta vaidluses osalevate poolte kokkuleppel.

               ARTIKKEL 8

               Kulud

               1.
                     Kumbki vaidluses osalev pool kannab oma vahendusmenetluses osalemise kulud ise.

               2.
                     Korralduslike küsimustega seotud kulud, sealhulgas vahendaja tasud ja kulud, kannavad vaidluses osalevad pooled võrdselt. Vahendaja tasu vastab artikli 3.38 (Kohus) lõike 16 alusel kohtu liikmetele ette nähtud tasule.

               ________________

               11. LISA

               KOHTU JA APELLATSIOONIKOHTU LIIKMETE
                  NING VAHENDAJATE KÄITUMISJUHEND

               ARTIKKEL 1

               Mõisted

               Käesolevas käitumisjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „liige“ –B jao (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) alusel moodustatud kohtu või apellatsioonikohtu liige;

               b)
                     „vahendaja“ – isik, kes viib läbi vahendusmenetlust vastavalt artiklile 3.31 (Vahendus) ja 10. lisale (Vahendusmehhanism investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamiseks);

               c)
                     „kandidaat“ – üksikisik, kelle valimist kohtu liikmeks või apellatsioonikohtu liikmeks kaalutakse;

               d)
                     „assistent“ – isik, kes liikme ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab liiget tema ülesannete täitmisel;

               e)
                     „töötajad“ – liikme puhul liikme juhendamise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid.

               ARTIKKEL 2

               Menetlusega seotud kohustused

               Iga kandidaat ja liige hoidub ebasobivast või ebasobivana tunduvast käitumisest, on sõltumatu ja erapooletu ning väldib otseseid ja kaudseid huvide konflikte.

               ARTIKKEL 3

               Avalikustamiskohustus

               1.
                     Enne enda liikmeks ametisse nimetamist avalikustab kandidaat lepinguosalistele kõik endised ja praegused huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust või erapooletust või mõistliku eelduse kohaselt tekitada menetluses ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. Sel eesmärgil teeb kandidaat mõistlikes piires kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused.

               2.
                     Liige edastab teabe käesoleva käitumisjuhendi tegeliku või võimaliku rikkumise kohta kirjalikult vaidluses osalevatele pooltele.

               3.
                     Liige teeb ka edaspidi mõistlikes piirides alati kõik endast sõltuva, et selgitada välja käesoleva käitumisjuhendi punktis 1 osutatud huvid, suhted või küsimused. Liige avalikustab niisugused huvid, suhted ja küsimused vaidluses osalevatele pooltele
                  3
               .

               ARTIKKEL 4

               Liikme ülesanded

               1.
                     Liige peab kogu menetluse käigus täitma oma ülesandeid põhjalikult ja kiiresti, hoolikalt ja õiglaselt.

               2.
                     Liige käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses esitatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet ühelegi teisele isikule.

               3.
                     Liige võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema assistent ja töötajad on teadlikud käesoleva käitumisjuhendi punktidest 2, 3, 5 ja 7 ning täidavad neid.

               4.
                     Liikmed ei arutle vaidluses osaleva poole või vaidluses osalevate pooltega ühegi menetluse aspekti üle ilma kohtu või apellatsioonikohtu kohtukoosseisu teiste liikmete juuresolekuta.

               ARTIKKEL 5

               Liikme sõltumatus ja erapooletus

               1.
                     Liige peab olema sõltumatu ja erapooletu ning vältima erapooliku või ebasobiva mulje jätmist ega tohi lasta ennast mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest kaalutlustes, avalikust arvamusest, lojaalsusest lepinguosalisele või vaidluses osalevale poolele ega kriitikakartusest.

               2.
                     Liige ei võta otseselt ega kaudselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või tunduda takistavat tema ülesannete nõuetekohast täitmist.

               3.
                     Liige ei kasuta oma ametiseisundit isiklike või erahuvide edendamiseks ning väldib toiminguid, mis võivad jätta mulje, et teised on tema suhtes eriseisundis, mis võimaldab teda mõjutada.

               4.
                     Liige ei lase rahalistel, ärilistel, kutsealastel, perekondlikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

               5.
                     Liige peab vältima selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või mis võivad põhjendatult jätta ebasobiva või erapooliku mulje
                  4
               .

               ARTIKKEL 6

               Endiste liikmete kohustused

               1.
                     Kõik endised liikmed peavad hoiduma toimingutest, mis võivad jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kohtu või apellatsioonikohtu otsusest kasu.

               2.
                     Ilma et see piiraks artikli 3.38 (Kohus) lõike 5 ja artikli 3.39 (Apellatsioonikohus) lõike 9 kohaldamist, kohustuvad liikmed tagama, et pärast ametiaja lõppemist ei seo nad end mingil moel järgmisega:

               a)
                     investeerimisvaidlused, mis olid kohtus või apellatsioonikohtus menetlemisel enne nende ametiaja lõppu;

               b)
                     investeerimisvaidlused, mida nad arutasid kohtu või apellatsioonikohtu liikmetena, ja muud vaidlused, mille asjaolud on nende investeerimisvaidluste asjaoludega sarnased või mis tulenevad samadest sündmustest ja asjaoludest nagu kõnealustes investeerimisvaidlustes.

               3.
                     Liige kohustub tagama, et ta ei tegutse kolme aasta jooksul pärast oma ametiaja lõppu mõne vaidluses osaleva poole esindajana investeerimisvaidlustes, mida kohtus või apellatsioonikohtus menetletakse.

               4.
                     Kui kohtu või apellatsioonikohtu esimeest teavitatakse või ta saab muul viisil teada, et kohtu või apellatsioonikohtu endine liige on väidetavalt rikkunud punktides 1–3 sätestatud kohustusi, uurib ta seda küsimust, annab endisele liikmele võimaluse esitada oma seisukoht ning pärast asja uurimist teavitab sellest:

               a)
                     kutseühendust või muud sellist institutsiooni, kuhu asjaomane endine liige kuulub;

               b)
                     lepinguosalisi ning

               c)
                     mis tahes muu asjaomase investeerimiskohtu või apellatsioonikohtu esimeest, et algatataks vastavate meetmete võtmine.

               Kohtu või apellatsioonikohtu esimees avalikustab oma otsuse punktides a–c nimetatud meetmete võtmise kohta koos põhjendusega.

               ARTIKKEL 7

               Konfidentsiaalsus

               1.
                     Liige või endine liige ei avalda ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet, välja arvatud menetluse huvides, ning ta ei avalda ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu saamiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

               2.
                     Liige ei avalikusta kohtu otsust ega selle osa enne selle avalikustamist vastavalt läbipaistvust käitlevatele sätetele artiklis 3.36 (Menetluse läbipaistvus).

               3.
                     Liikmed ja endised liikmed ei avalda kunagi teavet kohtu või apellatsioonikohtu nõupidamiste või liikmete seisukohtade kohta, sõltumata sellest, millised need on.

               ARTIKKEL 8

               Kulud

               Iga liige peab arvestust menetlusele kulunud aja ja tehtud kulude üle ning esitab nende kohta lõpparuande.

               ARTIKKEL 9

               Vahendajad

               Käesolevas käitumisjuhendis kirjeldatud eeskirju, mida kohaldatakse liikmete või endiste liikmete suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis ka vahendajate suhtes.

               ARTIKKEL 10

               Nõuandekomitee

               1.
                     Kohtu esimeest ja apellatsioonikohtu esimeest abistab nõuandekomitee, et tagada käesoleva käitumisjuhendi ja artikli 3.40 (Eetika) nõuetekohane kohaldamine ja mis tahes muu ülesande täitmine, kui see on ette nähtud.

               2.
                     Nõuandekomitee koosneb kohtute aseesimeestest ja kohtu või apellatsioonikohtu kahest kõige staažikamast liikmest.

               ________________

               12. LISA

               KATTUVAD MENETLUSED

               1.
                     Olenemata artikli 3.34 (Muud nõuded) lõikest 1 ei esita ELi investor 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) alusel kohtule väidet, et Vietnam on rikkunud artiklis 2.1 (Kohaldamisala) osutatud sätet, kui see investor on esitanud nõude, mille kohaselt on rikutud sedasama, artiklis 2.1 (Kohaldamisala) osutatud sätet, Vietnami kohtus või halduskohtus või rahvusvahelises kohtus
                  5
               .

               2.
                     Olenemata artikli 3.34 (Muud nõuded) lõigetest 2 ja 3, ei esita ELi investor juhul, kui Vietnam on kostja, 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) alusel kohtule nõuet, mille kohaselt on meede vastuolus 2. peatüki sätetega, kui isik, kes otseselt või kaudselt kontrollib investorit või keda investor otseselt või kaudselt kontrollib (edaspidi „seotud isik“), on esitanud kohtule või muule siseriiklikule või rahvusvahelisele kohtule nõude samade sätete rikkumise kohta samade investeeringutega seoses ja kui:

               a)
                     seotud isiku nõue lahendati vahekohtuotsuse, kohtuotsuse, kohtulahendi või kokkuleppega või

               b)
                     seotud isiku nõude arutamine on pooleli ja see isik ei ole oma nõuet tagasi võtnud.

               3.
                     Nõuetele, mis ei kuulu käesoleva lisa punktide 1 või 2 kohaldamisalasse, kohaldatakse artiklit 3.34 (Muud nõuded).

               ________________

               13. LISA

               APELLATSIOONIKOHTU TÖÖKORD

               1.
                     Apellatsioonikohtu töökord, mis on koostatud artikli 3.29 (Apellatsioonikohus) punkti 10 alusel, sisaldab ja käsitleb muu hulgas järgmist:

               a)
                     apellatsioonikohtu koosseisude nõupidamiste ja apellatsioonikohtu liikmete vahelise teabevahetusega seotud praktiline kord;

               b)
                     dokumentide ja tõendavate dokumentide kättetoimetamise kord, sh nendes dokumentides kirjavigade parandamise eeskirjad;

               c)
                     menetluslikud aspektid, mis on seotud apellatsioonikohtu liikme surma, ametist lahkumise, töövõimetuse või kohtukoosseisust või apellatsioonlohtust tagandamise korral menetluse ajutise peatamisega;

               d)
                     apellatsioonikohtu otsustes tehtud kirjavigade parandamise kord;

               e)
                     sama esialgse otsusega seotud kahe või enama kaebuse liitmise kord ning

               f)
                     apellatsioonimenetluses kasutatava keele suhtes kohaldatav kord; menetlus viiakse põhimõtteliselt läbi samas keeles kui selle kohtu menetlus, kus tehti esialgne otsus, mis edasi kaevati.

               2.
                     Töökord võib sisaldada ka juhtpõhimõtteid seoses järgmiste aspektidega, mille kohta võivad apellatsioonikohtu koosseisud teha menetluslikke korraldusi:

               a)
                     orienteeruv ajakava ning apellatsioonikohtule poolte seisukohtade esitamise ja istungite toimumise järjekord;

               b)
                     menetluse läbiviimisega seotud logistilised aspektid, nagu apellatsioonikohtu koosseisude nõupidamiste ja istungite toimumise kohad ning vaidluses osalevate poolte esindamise kord ning

               c)
                     esialgsed menetluslikud konsultatsioonid ja enne kohtuistungit toimuvad võimalikud kokkusaamised kohtunike ja vaidluses osalevate poolte vahel.

               ________________

                     (1)

                        Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et artikli 2.3 (Võrdne kohtlemine) või artikli 2.4 (Enamsoodustusrežiim) rikkumisega ei ole tegemist pelgalt sellise erineva kohtlemise tõttu, mida lepinguosaline kohaldab teatavate investorite kategooriate või investeeringute suhtes erineva makromajanduslikku mõju põhjendusel, näiteks et vältida süsteemseid riske või ülekanduvat mõju või võla restruktureerimise nõuete täitmise alusel.

                     (2)

                        Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et kui taotlus on seotud liidu poolt osaks saanud kohtlemisega, on vahendusmenetluse pooleks liit ning vahendusmenetlusse kaasatakse täielikult kõik asjaomased liikmesriigid. Kui taotlus on seotud üksnes liidu ühe liikmesriigi poolt osaks saanud kohtlemisega, on vahendusmenetluse pooleks asjaomane liidu liikmesriik, v.a juhul, kui asjaomane liikmesriik esitab taotluse, et vahendusmenetluse pooleks oleks liit.

                     (3)

                        Suurema kindluse huvides ei laiene see kohustus teabele, mis on juba üldsusele kättesaadav või on kõigile vaidluses osalevatele pooltele olnud või oleks mõistlikult pidanud olema teada olnud.

                     (4)

                        Suurema kindluse huvides ei ole asjaolu, et liige saab valitsuselt tasu või et tal on perekondlik suhe isikuga, kes saab valitsuselt tasu, iseenesest vastuolus punktidega 2 ja 5.

                     (5)

                        Asjaolu, et investor on esitanud Vietnami kohtus või halduskohtus või rahvusvahelises kohtus ühe oma investeeringuga seoses algatatud menetluses väite, et Vietnam on rikkunud 2. peatüki sätet, ei takista sama investorit esitamast 3. peatüki (Vaidluste lahendamine) B jao (Investorite ja lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamine) alusel kohtule nõuet samade sätete rikkumise kohta muude investeeringutega seoses, kui sama meede väidetavalt mõjutab neid muid investeeringuid.