				|

		52012PC0227

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse need meetmed kehtetuks /* COM/2012/0227 final - 2012/0114 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri
2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga
impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1] (edaspidi „algmäärus”)
kohaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit furfuraali impordi
suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu vahepealse läbivaatamise menetluses.
·      Üldine taust
Käesolev ettepanek on seotud algmääruse
rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses
sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.
·      Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95[2] kehtestati Hiinast pärit
furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning selle
kohaldamist kinnitati hiljem nõukogu määrustega (EÜ) nr 2722/1999[3], (EÜ) nr 639/2005[4] ja (EL) nr 453/2011[5].
·      Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega
Ei kohaldata.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
·      Konsulteerimine huvitatud isikutega
Menetlusega seotud huvitatud isikutel on
uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.
·      Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
·      Mõju hindamine
Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse
rakendamisest.
Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju
hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb
hinnata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·      Kavandatud meetmete kokkuvõte
5. juulil 2011 avaldas komisjon Euroopa
Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) Hiinast pärit furfuraali
impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu vahepealse läbivaatamise
algatamise kohta.
Ilma huvitatud isikute koostööta leiti
läbivaatamisega seotud uurimise käigus tõendeid, et läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi ajal liidu tootmisharu ei kahjustatud ning et selline seis oli
püsiv. Uurimise käigus leiti samuti, et liidu huvides oleks meetmed lõpetada.
Seepärast soovitakse, et nõukogu võtaks vastu
lisatud määruse ettepaneku, et kehtivad meetmed lõpetada; ettepanek tuleks
avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 4. juuliks 2012.
·      Õiguslik alus
Nõukogu 30. novembri 2009. aasta
määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest,
mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.
·      Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.
Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud
algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.
Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt liidu,
liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate
ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja
proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.
·      Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt: määrus.
Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel
põhjusel:
algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi.
4.           MÕJU EELARVELE
Kuigi see kaotaks kehtiva tollimaksu, ei
avalda käesolev ettepanek mingit mõju liidu eelarvele arvestades, et kogu
import toimub praegu seestöötlemise korras.
2012/0114 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist
pärit furfuraali impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete
vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse need meetmed kehtetuks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta
määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest
riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[6]
(edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11
lõikeid 3, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa
Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist
nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A.        MENETLUS
1.           Kehtivad meetmed
(1)       1995.
aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95[7] Hiina
Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit furfuraali
impordi suhtes koguselise tollimaksuna lõpliku dumpinguvastase tollimaksu
(edaspidi „esialgsed dumpinguvastased meetmed”). Koguselise tollimaksu määraks
kehtestati 352 eurot tonni kohta.
(2)       Pärast vahepealset
läbivaatamist, mis algatati 1997. aasta mais Hiina eksportija taotlusel,
jäeti meetmed määrusega (EÜ) nr 2722/1999[8]
jõusse veel neljaks aastaks.
(3)       Pärast aegumise läbivaatamist
pikendas nõukogu 2005. aasta aprillis määrusega (EÜ) nr 639/2005[9] meetmete kehtivust veel viieks aastaks.
(4)       Pärast järjekordset aegumise
läbivaatamist pikendas nõukogu 2011. aasta mais määrusega (EL) nr 453/2011[10] meetmete kehtivust veel viieks aastaks. Koguselise tollimaksu
määr kehtestati samal tasemel nagu esialgsetes dumpinguvastastes meetmetes ehk 352
eurot tonni kohta.
2.           Vahepealse läbivaatamise
algatamine
(5)       Nõukogu määruse (EL) nr 453/2011
põhjenduses 84 nenditi, et nõukogu peab vajalikuks hinnata, kas tollimaksu tase
on endiselt asjakohane, arvestades, et koguseline tollimaks kehtestati 1995.
aastal, toetudes esialgse uurimise järeldustele ning seda ei ole kunagi
muudetud. Seega kaalub komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3
vahepealse läbivaatamise algatamist ex officio.
(6)       Pärast nõuandekomiteega
konsulteerimist ja olles kindlaks määranud, et komisjonil on piisavalt
esmapilgul usutavaid tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks ex
officio, andis komisjon 5. juulil 2011 Euroopa Liidu Teatajas[11] avaldatud algatamisteates
(edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse vahepealne läbivaatamine
vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.
3.           Uurimine
3.1.        Uurimisperiood
(7)       Dumpingu uurimine hõlmas
ajavahemikku alates 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi
„läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste
suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni
läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune
periood”).
3.2.        Uurimisega seotud isikud
(8)       Komisjon teatas ametlikult
vahepealse läbivaatamise algatamisest liidu tootmisharule, asjaomase riigi
eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud
kasutajatele ning asjaomase riigi ametiasutustele.
(9)       Huvitatud isikutele anti
võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist
algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
3.3.        Hiina Rahvavabariigi
eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(10)     Pidades silmas Hiina
eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, peeti asjakohaseks uurida, kas
läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse
artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas
väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks,
paluti Hiina eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast
läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates
nõutud teave. Kuna ükski eksportiv tootja ei avaldanud soovi koostööd teha, ei
peetud valimi moodustamist vajalikuks.
3.4.        Küsimustiku vastused ja
kontrollkäigud
(11)     Komisjon saatis kõikidele
talle teadaolevatele asjaomastele isikutele küsimustikud. Ükski teine asjaomane
isik endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada ei andnud.
(12)     Küsimustike vastuseid ei
saadud kahelt liidu tootjalt, Hiina eksportivatelt tootjatelt ega ka
importijatelt ja kasutajatel. Küsimustikule vastas üks võrdlusriigi Argentina
tootja.
(13)     Arvestades asjaomaste isikute
koostöö puudumist, ei tehtud ühtegi kontrollkäiku.
B.        VAATLUSALUNE TOODE JA
SAMASUGUNE TOODE
1.           Vaatlusalune toode
(14)     Käesoleva läbivaatamisega
seotud vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises ning eespool osutatud
järgnevates läbivaatamistes, st Hiinast pärit furfuraal, mis kuulub praegu
CN-koodi 2932 12 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Furfuraali tuntakse
ka 2-furaldehüüdina.
(15)     Furfuraal on helekollane
iseloomuliku kirbe lõhnaga vedelik, mida saadakse mitmesuguste
põllumajandusjäätmete töötlemisel. Furfuraalil on kaks põhilist rakendust:
selektiivse lahustina nafta rafineerimisel määrdeõlide tootmiseks ning
toorainena furfurüülalkoholi saamisel, mida kasutatakse valuvormide jaoks
mõeldud sünteetilise vaigu valmistamisel.
2.           Samasugune toode
(16)     Sarnaselt eelnevatele
uurimistele arvestati, et Hiinas toodetud ja ELi turule eksporditud
furfuraalil, võrdlusriigis Argentinas toodetud ja siseturul müüdud furfuraalil
ning ELis selle tootjate valmistatud ja müüdud furfuraalil on samad
füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning peamised kasutusvaldkonnad.
Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4
tähenduses.
C.        DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
1.           Üldtingimused
(17)     Ükski Hiina eksportija ei
teinud uurimise käigus koostööd ega esitanud teavet. Seega tuli allpool toodud
uurimistulemused dumpingu kohta teha kättesaadava teabe põhjal, eriti Eurostati
andmete, Hiina ametliku ekspordistatistika ja võrdlusriigi Argentina äriühingu
esitatud teabe põhjal.
2.           Võrdlusriik
(18)     Vastavalt algmääruse artikli 2
lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus asjakohases kolmandas
turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku
väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist
teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes
muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult
makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt
kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.
(19)     Nii nagu esialgses
uurimiseski, tehti algatamisteates vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7
punktile a ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks
võrdlusriigina Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist ei esitatud
võrdlusriigi kohta ühtegi märkust.
(20)     Üks furfuraali tootja
Argentinas tegi uurimise käigus koostööd, vastates küsimustikule. Uurimine
näitas, et Argentinas on konkurentsile rajatud furfuraali turg, millest
ligikaudu 90 % moodustab kohalik toodang ja ülejäänu import kolmandatest
riikidest. Toodangumaht Argentinas moodustas enam kui 70 % vaatlusaluse
toote Hiina ekspordimahust ELi turule seestöötlemise eesmärgil. Argentina turgu
peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus
Hiina jaoks.
(21)     Seepärast jõuti otsusele, nagu
eelnevates uurimisteski, et Argentina on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse
artikli 2 lõike 7 punktile a.
3.           Dumpinguhinnaga import
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
3.1.        Normaalväärtus
(22)     Normaalväärtus määrati
võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud teabe alusel, st Argentina
siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel, kuna müük
toimus tavapärases kaubandustegevuses.
(23)     Selle tulemusel määrati
normaalväärtuseks Argentina koostööd tegeva tootja kehtestatud kaalutud
keskmine omamaine müügihind sõltumatutele klientidele.
(24)     Kõigepealt tehti kindlaks, kas
samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on
tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi
kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi
kogumahust. Koostööd teinud Argentina eksportiva tootja omamaine müük
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli piisavalt tüüpiline.
(25)     Seejärel uuris komisjon, kas
samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse
käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti
Argentina turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele
klientidele. Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kogu samasuguse
toote müük tulutoov, arvutati normaalväärtus kõigi siseturuhindade kaalutud
keskmisena.
3.2.        Ekspordihind
(26)     Kuna ükski Hiina
eksportijatest, kes ekspordivad ELi turule, uurimises ei osalenud, määrati
ekspordihinnad kindlaks lähtuvalt olemasolevast teabest. Leiti, et sobivaimaks
aluseks on Eurostati andmed, mis kajastavad vaatlusaluse toote ELi turule
importimist. Kuigi import toimus seestöötlemise korras (Hiina furfuraalist
valmistati furfurüülalkoholi ekspordiks), ei olnud põhjust arvata, et neid
andmeid ei saa pidada põhjendatud aluseks ekspordihindade kindlaksmääramiseks.
3.3.        Võrdlus
(27)     Et tagada õiglane võrdlus
normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel vastavalt algmääruse artikli 2
lõikele 10, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordis,
laenukuludes ja kindlustuses, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.
3.4.        Dumpingumarginaal
(28)     Vastavalt algmääruse artikli 2
lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja
kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel.
Kõnealune võrdlus näitas 5,6 %-list dumpingumarginaali.
4.           Muutunud asjaolude püsivus
(29)     Lähtudes läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise
tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Kuna ükski Hiina
eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, siis kooskõlas
algmääruse artikliga 18 tehti allpool esitatud järeldused kättesaadavale
teabele toetudes.
(30)     Analüüsiti järgmist: Hiina omamaist
nõudlust ja tarbimist ning Hiinast ELi suunatud ekspordi arengut seestöötlemise
korra kehtimise ajal.
(31)     Vastavalt kättesaadavale
teabele on omamaine furfuraali tarbimine Hiinas alates 2007. aastast
kasvanud kiiremini (keskmine prognoositud aastane kasv ajavahemikus 2007‑2012
on ligikaudu 9 %) kui Hiina kõnealuse toote tootmisvõimsus (ligikaudu +6 %).
Furfuraali tarbimise kasv Hiina siseturul on peamiselt seletatav suureneva
nõudlusega tootmisahela järgmise etapi peamise toote furfurüülalkoholi järele.
Furfurüülalkoholi tootmine Hiinas on alates 1999. aastast hüppeliselt
suurenenud, kuna rõhku pannakse kõrgema kvaliteediga furfuraalitoodete
valmistamisele ning nõudlus furaanvaikude järele valutööstuses kasvab.
(32)     Lisaks on tõusnud ka omamaine
nõudlus Hiina furfuraalitootjate peamise tooraine maisitõlvikute järele.
Tingituna maailma rahvastiku, eriti Hiina ja India rahvastiku kasvust ja
üleminekust teraviljapõhiselt toitumiselt valgupõhisele toitumisele,
prognoositakse, et nõudluse kasv maisi järele kiireneb kogu maailmas. Hiina on
maailmas suuruselt teine maisi tarbija. Lisaks sellele, et maisi kasutatakse
üha enam tööstuses, suureneb Hiinas nõudlus maisi järele söödaks ja
karjakasvatuses kasutamiseks 3–6 % aastas. Kuigi maisi tarbimine Hiinas on
viimaste aastate jooksul kiiresti kasvanud, on tootmine jäänud nõudlusest
väiksemaks. Eeldatakse, et maisi eksport Ameerika Ühendriikidest Hiinasse
ajavahemikus 2011–2015 viiekordistub. Lisaks tuleb märkida, et Hiina furfuraali
tootjatele pakuvad üha enam ja enam konkurentsi ksüloosi ja ksülitooli tootjad,
kes kasutavad sama lähteainet (maisitõlvikud).
(33)     Seoses Hiina ekspordiga
Euroopa Liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tuleb märkida, et
peaaegu kogu asjaomasest riigist pärit furfuraal imporditakse ainult
seestöötluse korras. Sellisel viisil hakati toimima 2000. aastal, kui ligikaudu
75 % Hiina aastasest furfuraali ekspordist liitu toimus ilma dumpinguvastast
tollimaksu tasumata, eesmärgiga töödelda furfuraal furfurüülalkoholiks, et
eksportida seda kolmandatesse riikidesse. Alates 2001. aastast on
vabaturumajanduslik import Hiinast peaaegu täielikult lakanud.
(34)     Pikaajalised muutused Hiina
omamaises nõudluses furfuraali järele, pingeline nõudluse ja pakkumise vahekord
Hiina maisiturul ning eelmises põhjenduses kirjeldatud Hiinast ELi toimuva
impordi struktuur näivad olevat muutnud seda, millisel määral Hiina eksportivad
tootjad müüvad dumpinguhinnaga. Võrreldes hindu, millega Hiina ekspordib ELi,
ja vaatlusaluse toote normaalväärtust, olles kõiki andmeid nõuetekohaselt
kohandanud, on näha, et dumpingmarginaal läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil on eelmise aegumise läbivaatamise uurimisega võrreldes
langenud.
(35)     Kokkuvõtvalt võib märkida, et
eespool esitatud analüüsi kohaselt on muutused maisitõlvikute ja furfuraali
Hiina omamaises nõudluses ja tarbimises ning sellest tulenevalt ka hindades
püsivat laadi. Seega võib järeldada, et kui dumpinguvastased meetmed
tunnistatakse kehtetuks, siis Hiina eksport liitu oluliselt ei suurene.
D. LIIDU TOOTMISHARU
(36)     Liidu tootmisharu moodustavad
kaks ettevõtjat: Lenzing AG (Austria) ja Tanin Sevnica kemicna industrija d.d
(Sloveenia), kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 100 %
samasuguse toote toodangust liidus. Sellest tulenevalt moodustavad nimetatud
kaks liidu tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5
lõike 4 mõistes. Kumbki ettevõtja ei vastanud neile saadetud küsimustikele ega
teinud uurimise käigus täielikku koostööd.
(37)     Arvestades liidu tootmisharu
koostöö puudumist, põhinevad liidu turu olukorra ja liidu tootmisharule Hiinast
pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju uurimiseks vajalikud andmed
kättesaadaval teabel, sealhulgas hiljutise ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni
31. märtsini 2010 hõlmava aegumise läbivaatamise käigus kogutud teabe
ekstrapoleerimisel saadud andmetel. Viited allpool toodud tabelites esitatud
andmete allikatele kehtivad seega ajavahemiku 2007–2009 kohta, kui ei ole
märgitud teisiti. Hispaania tootja Nutrafur, kes 1994. aastal esitas Furfural
Espanol S.A nime all esialgse kaebuse, lõpetas tootmise 2008. aasta oktoobris.
Nutrafuri 2008. aasta tootmisnäitajad arvati liidu turu tarbimisnäitajate
hulka. Konfidentsiaalsuse huvides esitatakse andmed liidu tootmisharu tegevuse
kohta ainult indekseeritud kujul.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1.           Tarbimine
liidu turul
(38)     Furfuraali tarbimine liidus 2008.
ja 2009. aastal määrati kindlaks, lähtudes liidu tootmisharu kontrollitud
müügimahtudest liidu turul (sh Nutrafuri müük kuni 2008. aasta oktoobrini, kui
ettevõte veel furfuraali tootis), millele lisati seestöötlemise korra kohane
Hiinast pärit import ja vabasse ringlusse lastud muudest kolmandatest riikidest
pärit import, toetudes viimase aegumise läbivaatamise uurimise ajal importijalt
International Furan Chemicals BV (edaspidi „IFC”) saadud kontrollitud andmetele
ja Eurostati andmetele. Kuna konfidentsiaalsuse huvides ei avalikusta Eurostat
täielikke andmeid, kasutati Eurostati andmeid vaid muudest kolmandatest
riikidest pärit impordi kindlaksmääramiseks, v.a Hiina ja Dominikaani Vabariik,
sest kõnealustest riikidest impordib furfuraali ainult IFC.
(39)     Liidu tootmisharu ja
furfuraali ainsa importija koostöö puudumise ning suure hulga tavaliselt
Eurostatist kättesaadavate andmete konfidentsiaalsuse tõttu kasutati 2010.
aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kättesaadavaid andmeid.
Kuna vastupidised tõendid puudusid, ei olnud alust arvata, et liidu tarbimises
on alates 2009. aastast toimunud märkimisväärseid muutusi, ja seda käsitleti 2010.
aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajaga samal tasemel olevana.
(40)     Nende andmete kohaselt vähenes
liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 17 %, s.o 45 738 tonnilt 2008. aastal
38 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.
Tabel 1. Liidu tarbimine
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Tonnides || 45 738 || 38 175 || 38 000 || 38 000
 Indeks (2008=100) || 100 || 83 || 83 || 83
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || –17 || 0 || 0
Allikas: liidu tootmisharule ning IFC-le
saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati statistika.
2.           Import Hiinast
2.1.        Maht, turuosa ja hinnad
(41)     Vastavalt Hiina
ekspordistatistikale imporditi Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi
ajal seestöötlemise korras. Seestöötlemise korras Hiinast imporditud toodangu
maht suurenes 10 002 tonnilt 2008. aastal 13 975 tonnini
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 40 %. Vaatlusalusel perioodil
suurenes seestöötlemise korra kohase impordi Hiina turuosa 22 %-lt 37 %-le,
seega 15 protsendipunkti võrra.
(42)     Seestöötlemise korras
imporditud toodangu hind tõusis 1 014 eurolt tonni kohta 2008. aastal kuni
1 488 euroni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, seega 47 %.
Märgitakse, et Hiinast imporditud toodangu hind läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi ajal tõusis kiiresti, kerkides kõrgpunktini, mis oli üle 1 700
euro tonni kohta.
Tabel 2. Import Hiinast
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Tonnides || 10 002 || 5 159 || 8 375 || 13 975
 Indeks (2008=100) || 100 || 52 || 84 || 140
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || –48 || 32 || 56
 Turuosa || 22 % || 14 % || 22 % || 37 %
 Hind, eurot/tonn || 1 014 || 690 || 1 362 || 1 488
 Indeks (2008=100) || 100 || 68 || 134 || 147
Allikas: IFC-le saadetud küsimustiku
kontrollitud vastused, Hiina ekspordistatistika.
3.           Muudest kolmandatest
riikidest pärit impordi maht ja hinnad
(43)     Tuleb märkida, et samamoodi
nagu esialgses uurimises moodustavad Dominikaani Vabariigist pärit impordi
ainult saadetised emaettevõtjalt Euroopa tütarettevõtjale furfurüülalkoholi
tootmiseks. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtete vahelised
siirdehinnad, mis ei tarvitse kajastada tegelikke turuhindu. Arvestades
asjaomase importija koostöö puudumist ja Eurostati andmete konfidentsiaalsust,
eeldatakse, et import Dominikaani Vabariigist ja selle impordi hinnad jäid 2010.
aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal samaks.
Tabel 3. Import Dominikaani Vabariigist
Euroopa Liitu
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Tonnides || 27 662 || 24 996 || 25 000 || 25 000
 Indeks (2008=100) || 100 || 90 || 90 || 90
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || –10 || 0 || 0
 Turuosa || 60 % || 65 % || 66 % || 66 %
 Hind, eurot/tonn || 982 || 582 || 582 || 582
 Indeks (2008=100) || 100 || 59 || 59 || 59
(44)     Eurostati andmetel muutusid
furfuraali impordimahud liidu turule muudest riikidest (v.a Hiina) ja impordi
keskmised hinnad järgmiselt.
Tabel 4. Import liitu muudest kolmandatest
riikidest
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Tonnides || 1 583 || 1 226 || 138 || 162
 Indeks (2008=100) || 100 || 77 || 9 || 10
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || –23 || –69 || 2
 Turuosa || 3 % || 3 % || 1 % || 1 %
 Hind, eurot/tonn || 997 || 632 || 1 473 || 1 685
 Indeks (2008=100) || 100 || 63 || 148 || 169
4.           EList muudesse kolmandatesse
riikidesse suunatud impordi maht ja hinnad
(45)     Vaatlusalusel perioodil oli
kättesaadavad vaid andmed 2008. ja 2009. aasta kohta. Selle hindamiseks, kuidas
andmed muutusid 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul,
puudus usaldusväärne statistiline teave. Liidu tootmisharu koostöö puudumise
tõttu kasutati kättesaadavat teavet ja eeldati, et eksport Euroopa Liidust
jätkub samas mahus kui 2009. aastal ning selle hinnad tõusevad vastavalt ELi
turul toimunud hinnatõusule.
Tabel 5. Liidu tootmisharu eksport muudesse
kolmandatesse riikidesse (maht ja hinnad)
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Mahuindeks (2008=100) || 100 || 155 || 155 || 155
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || 55 || 0 || 0
 Hinnaindeks (2008=100) || 100 || 77 || 134 || 147
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || –23 || 57 || 13
5.           Liidu tootmisharu majanduslik
olukord
(46)     Liidu tootmisharu, st kahe
äriühingu Lenzigi ja Tanini majanduslikku olukorda analüüsitakse allpool,
kasutades aegumise läbivaatamise ajal kogutud andmeid ja lisaks käesoleva
läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks kättesaadavaid andmeid.
5.1.        Tootmine
(47)     Liidu tootmisharu samasuguse
toote kogutoodang kasvas kuni 2009. aastani 5 %. Muude andmete puudumise
tõttu eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi
tootmine samale tasemele.
Tabel 6. Liidu toodang
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Indeks (2008=100) || 100 || 105 || 105 || 105
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || 5 || 0 || 0
Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku
kontrollitud vastused.
5.2.        Tootmisvõimsus ja
tootmisvõimsuse rakendamine
(48)     Liidu tootmisharu
tootmisvõimsus püsis 2008. ja 2009. aastal samal tasemel. Arvestades liidu
tootmisharu koostöö puudumist eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil jäid tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
samaks.
Tabel 7. Liidu tootmisvõimsus
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Indeks (2008=100) || 100 || 100 || 100 || 100
 Tootmisvõimsuse rakendusaste || 92 % || 96 % || 96 % || 96 %
Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku
kontrollitud vastused.
5.3.        Varude tase
(49)     Arvestades liidu tootmisharu
koostöö puudumist, eeldati, et varude tase oli sama kui 2009. aasta lõpus.
Tabel 8. Varud
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Indeks (2008=100) || 100 || 56 || 56 || 56
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || –44 || 0 || 0
Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku
kontrollitud vastused.
5.4.        Müügimaht ja turuosa
(50)     Liidu tootmisharu müügi maht
sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurenes 2008. aastast 2009. aastani 12 %.
Liidu tootmisharu andmete puudumise tõttu eeldati, et 2010. aastal ja
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müügimaht ei suurenenud.
Tabel 9. Müügimaht ja ELi turuosa
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Indeks (2008=100) || 100 || 112 || 112 || 112
 Turuosa vahemik || 10–20 % || 14–24 % || 14–24 % || 14–24 %
Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku
kontrollitud vastused.
5.5.        Keskmised müügihinnad
(51)     Vaatlusalusel perioodil
suurenesid liidu tootmisharu kehtestatud keskmised müügihinnad liidu turul
märkimisväärselt, 36 %. Selle põhjustas suur hinnatõus 2010. aastal ja
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Tabel 10. Keskmine müügihind ELis
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Indeks (2008=100) || 100 || 89 || 108 || 136
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || –11 || 19 || 28
Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku
kontrollitud vastused ja komisjonile kättesaadavaks tehtud andmed.
5.6.        Keskmine tootmiskulu
(52)     Kuna liidu tootmisharu ei
teinud kättesaadavaks andmeid tootmiskulu kohta 2010. aastal ja läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil, siis suurendati eelneva aegumise läbivaatamise ajal
kogutud andmeid 6 %, et võtta arvesse inflatsiooni kõnealusel
ajavahemikul.
Tabel 11. Keskmine tootmiskulu
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Indeks (2008=100) || 100 || 100 || 102 || 106
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || 0 || 2 || 4
Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku
kontrollitud vastused.
5.7.        Kasumlikkus ja rahavoog
(53)     Liidu tootmisharu kasumi
arvutamine eespool toodud hindade ja kulude põhjal näitas kasumi olulist
suurenemist vaatlusalusel perioodil, kuna hinnad ELi turul tõusid ja puudusid
tõendid, et tootmiskulud oleks suurenenud rohkem kui seda tingis inflatsioon.
Muude andmete puudumise tõttu leiti, et rahavoog muutus kasumlikkusega sama
suundumuse kohaselt.
Tabel 12. Kasumlikkus ja rahavoog
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Tulususe indeks (2008 = 100) || 100 || 96 || 153 || 297
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || –4 || 57 || 144
 Rahavoo indeks (2008=100) || 100 || 34 || 69 || 69
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || +66 || 36 || 0
Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku
kontrollitud vastused.
5.8.        Investeeringud,
investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(54)     Liidu tootmisharu andmete
puudumise tõttu ja võttes arvesse hinnatõusu 2010. aastal ja läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil eeldati, et investeeringud saavutasid sama taseme kui 2007.
aastal. Eeldati, et investeeringutasuvus järgis sama põhisuundumust kui
kasumlikkus (tabel 12).
(55)     Tabel 13. Investeeringud ja
investeeringutasuvus
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Investeeringute indeks (2008=100) || 100 || 3 || 163 || 163
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || –97 || 160 || 0
 Investeeringute tasuvuse indeks (2008 = 100) || 100 || –4 || 100 || 200
 Muutus võrreldes eelmise aastaga ||   || –104 || 96 || 100
Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku
kontrollitud vastused.
5.9.        Tööhõive ja tootlikkus
(56)     Arvestades liidu tootmisharu
andmete puudumist 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta,
leiti, et tööhõive ja tootlikkus vaatlusalusel perioodil ei muutunud.
Tabel 14. Tööhõive ja tootlikkus
 Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
 Tööhõive indeks || 100 || 100 || 100 || 100
 Tootlikkuse indeks (tonni/töötaja) || 100 || 100 || 100 || 100
 Tööjõukulu indeks || 100 || 100 || 100 || 100
Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku
kontrollitud vastused
5.10.      Dumpingumarginaali suurusjärk
(57)     Hoolimata Hiina eksportivate
tootjate koostöö puudumisest, analüüsiti Eurostati andmeid impordi mahu ja
väärtuse kohta ning hinnati turuosa suurust. Märkimisväärne hinnatõus 2010. ja 2011.
aastal on alates aegumise läbivaatamise uurimisperioodist Hiinast pärit
ekspordi dumpingumarginaali tunduvalt vähendanud.
5.11.      Taastumine dumpinguhinnaga
impordi mõjudest
(58)     Enamiku eespool esitatud
näitajate positiivne areng näitab seda, et vaatlusalusel perioodil on liidu
tootmisharu finantsseisund täielikult taastunud Hiinast pärit märkimisväärse
dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, mis tuvastati eelmistes uurimistes.
6.           Järeldus liidu tootmisharu
majandusliku olukorra kohta
(59)     Hiina suhtes kehtestatud
meetmetel oli positiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale, sest
enamik kahjunäitajaid arenes positiivses suunas: 2008. aasta ja läbivaatamisega
seotud uurimisperioodi vahel suurenesid toodang, müügimaht ja müügiväärtus.
Arvestades hindade märkimisväärset tõusu ELi turul, teenib liidu tootmisharu
praegu kasumit, mis ületab tunduvalt sihtkasumit, s.o esialgse uurimise käigus
kindlaks määratud 5 %-line kasumimäär, mis on vajalik liidu tootmisharu
arenguks.
(60)     Arvestades märkimisväärset
hinnatõusu liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal, ilma et
sellega oleks kaasnenud sarnane kasv kuludes, järeldati, et liidu tootmisharule
ei tekitatud olulist kahju artikli 3 lõike 5 tähenduses.
7.           Järeldus muutunud asjaolude
püsivuse kohta
(61)     Tähelepanu on pööratud sellele,
kas hinnatõus ELi turul on püsiv muutus eelmise aegumise läbivaatamise uurimise
käigus kindlaks tehtud asjaoludes. Kättesaadavad andmed näitavad, et hinnad
liidu turul taastuvad jõudsalt, saavutades 2008. aasta taseme ning seejärel
ületades need summad, samas kui aegumise läbivaatamise uurimise seisuga hinnad
langesid. Lisaks ei leitud erinevalt aegumise läbivaatamisest mingeid tõendeid
hindade allalöömise kohta. Aegumise läbivaatamise seisuga oli kasumlikkus
langustrendis, kuid uurimisjärgsed andmed näitavad, et kasumlikkus taastub
jõudsalt, saavutades 2008. aasta taseme ja seda seejärel ületades.
(62)     Samas analüüsiti ka seda, kas
alates aegumise läbivaatamise uurimisperioodist toimunud hinnamuutuse põhjuseks
võib olla märkimisväärselt kehv saagikoristushooaeg Hiinas, sest furfuraali
toodetakse seal põllumajandusjäätmetest. Ent kuna hinnad ei ole alates
saagikoristushooajast 2010. aasta lõpus märkimisväärselt langenud, siis jäeti
see oletus kõrvale. Selgus, et Hiinast pärit impordi hinnatõusu põhjustas
pikaajaline kasv omamaises nõudluses furfuraali järele ning tooraine hinna tõus
asjaomases riigis. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ei olnud
võimalik seda oletust kontrollida, kuid komisjon ei saanud mingeid tõendeid
vastupidise kohta.
(63)     Arvestades komisjonile
kättesaadavaid andmeid, millele viidati eespool, ja teabe puudumist, mis
näitaks, et eespool käsitletud hinnatõus on ajutine, järeldati, et see muutus
on püsiv.
F.         DUMPINGUVASTASE MENETLUSE LÕPETAMINE JA KEHTIVATE DUMPINGUVASTASTE
MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMINE
(64)     Eespool
esitatud asjaolusid silmas pidades leitakse, et käesolev dumpinguvastane
läbivaatamine tuleks lõpetada ja kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks
tunnistada kehtetuks.
(65)     Kõikidele asjaomastele isikutele
anti teada tähtsamatest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti
soovitada olemasolevate meetmete lõpetamist. Lisaks sellele anti neile pärast
nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava
ajavahemiku jooksul oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.
(66)     Eelnevast järeldub, et
käesolev dumpinguvastane läbivaatamine tuleks lõpetada ja määrusega (EL) nr 453/2011
Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes kehtestatud
dumpinguvastased meetmed tuleks lõpetada ning kehtiv tollimaks kehtetuks
tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesolevaga lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist
pärit ja praegu CN-koodi 2932 12 00 alla kuuluva 2-furaldehüüdi (tuntud ka
furfuraalina) impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude vahepealne
läbivaatamine.
Artikkel 2
Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrus
(EL) nr 453/2011.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub päev pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
[2]               EÜT L 15, 21.1.1995, lk 11.
[3]               EÜT L 328, 22.12.1999, lk 1.
[4]               ELT L 107, 28.4.2005, lk 1.
[5]               ELT L 123, 12.5.2011, lk 1.
[6]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
[7]               EÜT L 15, 21.1.1995, lk 11.
[8]               EÜT L 328, 22.12.1999, lk 1.
[9]               ELT L 107, 28.4.2005, lk 1.
[10]             ELT L 123, 12.5.2011, lk 1.
[11]             ELT C 196, 5.7.2011, lk 9.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0162

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta  /* KOM/2006/0162 lõplik - CNS 2006/0057 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.4.2006KOM(2006) 162 lõplik2006/0057 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrusega nr 2667/2000[1] loodi Euroopa Ülesehitusamet ühenduse abi andmiseks Serbiale ja Montenegrole ning endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 16 kohaldatakse seda määrust kuni 31. detsembrini 2006.Kõnealuse määruse artiklis 14 märgitakse siiski, et komisjon esitab 31. detsembriks 2005 nõukogule aruande ameti volituste tuleviku kohta ning et kõik ettepanekud ameti tegevuse jätkamiseks pärast 31. detsembrit 2006 tuleb komisjonil nõukogule esitada 31. märtsiks 2006.Komisjon esitas aruande nõukogule ja parlamendile teadmiseks 23. detsembril 2005 (KOM(2005) 710 (lõplik)). Nimetatud aruandes tegi komisjon ettepaneku lõpetada Euroopa Ülesehitusameti tegevus, kuid pikendada selle praegusi volitusi ning staatust siiski veel kahe aasta võrra kuni 31.detsembrini 2008, et ta saaks oma tegevuse CARDS programmi raames järk-järgult lõpetada (nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2666/2000)[2].Käesoleva määruse ettepaneku eesmärk on muuta vastavalt määrust (EÜ) nr 2667/2000.2006/0057 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 181a lõike 2 esimest lauset,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) 5. detsembri 2000. aasta määruses nr 2666/2000 (mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist ja millega tühistatakse määrus (EÜ) nr 1628/96 ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 3906/89 ja (EMÜ) nr 1360/90 ning otsuseid 97/256/EÜ ja 1999/311/EÜ) ette nähtud ühenduse abi on nõukogu määrusega (EÜ) nr 2667/2000[5] loodud Euroopa Ülesehitusameti kaudu rakendatud Serbias ja Montenegros, kaasa arvatud Kosovos vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244, ning endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.(2) Määrust (EÜ) nr 2667/2000 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2006.(3) Määruse (EÜ) nr 2667/2000 kohaselt esitab komisjon nõukogule aruande Euroopa Ülesehitusameti volituste tuleviku kohta.(4) Komisjon esitas nimetatud aruande nõukogule ja Euroopa Parlamendile teadmiseks 23. detsembril 2005.(5) Nimetatud aruandes tegi komisjon ettepaneku lõpetada Euroopa Ülesehitusameti tegevus, kuid pikendada selle olemasolu praeguste volituste ning staatusega siiski veel kahe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2008, et lõpetada järk-järgult selle tegevus CARDS programmi raames.(6) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2667/2000 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2667/2000 artiklis 16 asendatakse kuupäev „31. detsember 2006“ kuupäevaga „31. detsember 2008“.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUSTaastamisameti tegevuse lõpetaminedelegatsioonide/büroode ajakohastamine1. ASJAOMANE POLIITIKAVALDKONDLaienemine2. ASJAOMASED EELARVEREADXX.01.01 01: Institutsioonis töötava personaliga seotud kuludXX.01.03.02: Delegatsiooni hooned ja nendega seotud kuludXX.01.01.02: Komisjoni delegatsioonide tegelikult töötava personaliga seotud kuludXX.01.02.02: Koosseisuvälised töötajadXX.01.02.12: Muud halduskuludXX.01.02.02: Komisjoni delegatsioonide koosseisuvälised töötajad21.01.04.nn: Kulud laienemispoliitika alaste meetmete toetuseks3. MEETME KESTUS JA FINANSTSMÕJUMeetme kestus on piiratud kahe aasta pikkuse üleminekuperioodiga (2007–2008). Sellel ajavahemikul keskendub ameti tegevus CARDSi programmide elluviimisele ja lõpetamisele. Samal ajal alustatakse delegatsioonide ettevalmistamist, et need oleksid võimelised kaasa aitama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) raames antava abi rakendamisele. Delegatsioonid peavad suutma üle võtta lõpetamata asjad, mis amet neile 2006. aasta jooksul koostatava ülesannete ülemineku kava kohaselt edastab üleminekuperioodi lõpuks. Ülesannete üleminek korraldatakse valdkondade tähtsuse järjekorras.2007. aastal suurendatakse järk-järgult delegatsioonide/büroode alaliste ametnike hulka, et saavutada 2008. aastaks ettenähtud toimimisvõime.2009. aastast lõpetatakse üleminek ja tegevus jätkub IPA raames tavapärases tempos.3.1. Eelarve tunnusjoonedEelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finants-perspektiivi rubriik |Mitu, kõik nimetatudallpool punktis 2 | Mittekohustuslik | Liigendamata/liigendatud | IPA | Ei | Ei | Nr [, 4, 5, 7] |3.2. Ameti tegevusAmeti tegevuse keskmes on üleminekuperioodil CARDSi programmide lõpetamine ning ülesehitusameti lõpetamata programmide järkjärguline üleandmine komisjoni delegatsioonidele, samuti omaenda tegevuse lõpetamiseks vajalikud haldustoimingud. Uue rahastamisvahendi IPA töö planeerimise ja lepingute sõlmimisega tegelevad peakorter ja delegatsioonid. Amet osutab neile vajalikku abi.4. ÜLEVAADE VAHENDITEST2006 . aastal haldavad ameti tegevusüksused rahalisi vahendeid järgmises mahus.Kulukohustuste assigneeringud:- Endine Jugoslaavia: Makedoonia Vabariik: 28,0 miljonit eurot- Kosovo: 45,5 miljonit eurot- Montenegro: 18,0 miljonit eurot- Serbia: 142,0 miljonit eurot- Serbia ja Montenegro liitriik: 7,5 miljonit eurotSõlmimata lepingud: 409,3 miljonit eurot.2007. ja 2008. aastaks ei ole uusi kulukohustusi ette nähtud. Hallatavate summade hinnanguline maht on järgmine:- 2007. a : sõlmimata lepingud 400 miljonit eurot, täitmata kulukohustused (sealhulgas sõlmimata lepingud) 690 miljonit eurot ;- 2008. a : sõlmimata lepingud 200 miljonit eurot, täitmata kulukohustused (sealhulgas sõlmimata lepingud) 470 miljonit eurot.miljonites eurodesKulu liik | n - 1 2006 | n aasta 2007 | n +1 2008 | n + 2 2009 |Ülesehitusameti halduskulud, mida rahastatakse tegevusassigneeringutest CARDSi eelarverida 22 05 01/02/03 Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud | 68,76 24,8 | - 23,96 | 20 | - |2007/2008.a üleminekuperioodil rahastatakse ameti halduskulud 2006. aastal kehtestatud kulukohustustest tegevusassigneeringute arvel.Ameti hinnangulised kulutused 2007. ja 2008. aastal põhinevad vajadusel rahastada personali, keda on tarvis, et hallata (kooskõlas Euroopa Ülesehitusameti tulevikku käsitleva komisjoni aruandega nõukogule, KOM(2005)710) summasid, mis ajavahemikul praegusest kuni 2008. aasta lõpuni ulatuvad hinnangute kohaselt sõlmimata lepingute osas 580 miljoni euroni ja täitmata kulukohustuste osas 870 miljoni euroni.Tõenäoliselt lahkub osa töötajaid ameti teenistusest enne 2008. aasta lõppu. Selles järgus on siiski oluline ette näha eelarvelised vahendid, mis lubaksid ametil vajaduse korral oma töötajatele (ajutised, lepingulised ja kohalikud teenistujad) võimaldada töölepinguid kuni 2008. aasta lõpuni. See on vajalik, et ära hoida ebakindlustunde tekkimist, mille tulemusel töötajad enneaegselt töölt lahkuksid ja ametil jääksid oma ülesanded lõpuni täitmata. Loomulikult kantakse kasutamata rahalised vahendid uuesti üle üldeelarvesse.Delegatsioonide alaliste ametnikega seotud halduskulud: palgad, toetused, hüvitised, üleviimis-, esindus- ja lähetuskulude hüvitamine, töötasude kohandamised (eelarveread xx.010102–xx.010212) | - | 1,37 | 3,06 | 2,92 |Infrastruktuuridega seotud halduskulud: kinnisvara üür ja kommunaalmaksud, remondikulud, isikute ja tööruumide turvalisus, büroomööbel ja -seadmed, transpordivahendid ja nende hooldus, telekommunikatsioon ja infotehnoloogia, muud halduskulud: eelarverida | - | 1,23 | 1,20 | 1,04 |Kulude kogusumma (xx 01 01 02 xx.01.03.02) | 2,60 | 4,26 | 3,96 |Delegatsioonide koosseisuvälise personaliga seotud halduskulud, IPA tegevusassigneeringute eelarverida, 22.01.04.n (ex BA) - Personalikulud - Infrastruktuurikulud ___________________ KOKKU | 1,82 3,08 ______ 4,90 | 12,44 7,80 ______ 20, 24 | 10,75 7,35 ______ 18,10 |Delegatsioonide lisakulude KOGUSUMMA (ex A6 + ex BA) | - | 7,50 | 24,50 | 22,06 |Koosseisuväliste töötajatega seotud 2007. aasta kulude arvutamisel arvestati, et personal võetakse suuremas osas tööle alles teisel poolaastal ja seega on vaja üksnes 50% aastastest kulutustest.Peakorteri juures töötava alalise personaliga seotud kulud2007 (8) | 2008 (15) | 2009 (15) |Peakorteri juures töötava alalise personaliga seotud kulud (kaasa arvatud Relex/K personal) | 0,44 | 1,06 | 1,27 |Kasutatud keskmine kulu: 55 000 eurot töötaja kohta esimesel aastal (6 kuud); 85 000 eurot töötaja kohta järgmistel aastatel.Kokkuvõtlik tabel koosseisulise ja kooseisuvälise personali kohta iga delegatsiooni/büroo juures üleminekuperioodil ja 2009. aastal2007 | 2008 | 2009 |milj eurot | milj eurot | milj eurot |SERBIA | 4 AA | 0,80 | 4 AA | 0,94 | 4 AA | 0,93 |7 LT 10 KT | 1,56 | 29 LT 43 KT | 7,24 | 29 LT 43 KT | 6,46 |KOSOVO | 4 AA | 0,81 | 4 AA | 0,94 | 4 AA | 0,93 |6 LT 10 KT | 1,44 | 24 LT 43 KT | 6,32 | 24 LT 43 KT | 5,67 |ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK | 2 AA | 0,43 | 4 AA | 1,04 | 4 AA | 0,93 |5LT 7 KT | 1,28 | 22 LT 28 KT | 5,31 | 22 LT 28 KT | 4,72 |MONTENEGRO | 2AA | 0,55 | 5AA | 1,34 | 5AA | 1,170 |1LT 3 KT | 0,61 | 4LT 13 KT | 1,35 | 4LT 13 KT | 1,24 |AA – alaline ametnik ; LT – lepinguline teenistuja ; KT – kohalik töötajaSee personal peab juba 2007. aastal hakkama haldama uut ühinemiseelse abi rahastamisvahendit IPA, tegeledes programmide koostamise ja esimeste rahastatavate meetmete rakendamisega.2008. aasta teises pooles peab see personal ühtlasi hakkama tegelema nende CARDSi programmidega, mida ei saa lõpetada aasta lõpuks ja mida alates 1. jaanuarist 2009 hakkavad haldama delegatsioonid.2007 | 2008 | 2009 |milj eurot | milj eurot | milj eurot |AA del | 12 | 2,60 | 17 | 4,26 | 17 | 3,96 |LT KT del | 19 30 | 4,90 | 79 127 | 20,243 | 79 127 | 18,10 |AA peakrt | 8 | 0,44 | 15 | 1,06 | 15 | 1,27t |KOKKU | 69 | 7,94 | 238 | 25,56 | 238 | 23,33 |Keskmised kulud arvutati järgmiselt:Alalised ametnikud: 13 363 eurot kuus (palk) + 647 eurot kuus (lähetused) + 321 eurot kuus (töötasude kohandamine) + 28 220 eurot kindlasummalist hüvitist esimesel aastal (teenistusse asumisega seotud kulutused)Lepingulised teenistujad: 7230 eurot kuusKohalikud teenistujad: 1953 eurot kuusAlaliste ametnike ja lepinguliste teenistujate eluaseme üürimise ja isikliku turvalisusega seotud kulutuste katmiseks on ühtlasi vastavalt arvestatud 2587 eurot kuus ja 10 000 eurot aastas.Kohalike töötajate üürikulusid ei tasu komisjon, nende lepingutega seotud kulud on eespool näidatud (1953 eurot kuus) ja sellele summale lisandub proportsionaalne osa delegatsiooni infrastruktuuridega seotud üldkuludest.Delegatsioonide/büroode ettevalmistamine uute ülesannete jaoks eeldab, et 2007. aastal on tööle võetud personal tegevuse üleandmise korraldamiseks ja täieliku toimimisvõime saavutamiseks 2008. aastal. Lisaks suunatakse delegatsioonide/büroode ülesanded IPA rakendamisele, samal ajal kui ameti ülesanded keskenduvad CARDSi tegevuse järkjärgulisele lõpetamisele.Kokkuvõtlik tabel peakorteri ja delegatsioonide alaliste töökohtade kohta2006 | 2007 | 2008 | Total |Delegatsioonid/bürood | 12 | 5 | 17 |Peakorter | 8 | 7 | 15 |32 töökoha jaotus peakorteri ja delegatsioonide/büroode vahel on soovituslikku laadi ja seda võib muuta olenevalt poliitilistest, halduslikest ja infoturbega seotud vajadustest.Töötajate hulga hindamisel on arvesse võetud üksnes ühenduse abi rakendamisega seotud tegevuse üleandmist ühinemiseelse strateegia raames. Eraldi käsitletakse delegatsioonide/büroode suutlikkuse tagamist muude vajaduste puhuks, mis Euroopa Liidul võivad tekkida asjaomase piirkonna (Kosovo ja Montenegro) poliitiliste arengute tagajärjel.Personali ja halduse vajadused kaetakse juhtivatele direktoraatidele iga-aastase menetluse teel määratavatest assigneeringutest.[1] EÜT L 306, 7.12.2000, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2068/2004 (ELT L 358, 3.12.2004, lk 2).[2] EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2112/2005 (ELT L 344, 27.12.2005, lk 23).[3] ELT C , lk .[4] ELT C , lk .[5] EÜT L 306, 7.12.2000, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2068/2004 (EÜT L 358, 3.12.2004, lk 2).