				|

		52011PC0914

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS programmi Herakles III kohta, millega edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas /* KOM/2011/0914 lõplik - 2011/0454 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Programm Herakles I tugines otsusele
804/2004/EÜ,[1]
millega kehtestati peaasjalikult nõuetekohane alus aja jooksul kujunenud
finantshuvide kaitsele ja laiendati selles valdkonnas mitmeid meetmeid .
Otsusega 878/2007/EÜ[2] pikendati programmi aastateks
2007–2013 nimetuse all Herakles II. Selles 2007.
aasta otsuses pandi erilist rõhku sigarettide salakaubanduse ja võltsimise
vastu võitlemisele, et väljendada komisjoni seaduslikke kohustusi, mis
tulenevad kontserniga Philip Morris International 2004. aastal sõlmitud
salakaubanduse ja võltsimise vastu võitlemise lepingust. See oli esimene
rahvusvaheliste sigaretitootjatega sõlmitud lepingutest, mille alusel komisjon
ja liikmesriigid leppisid kokku, et Euroopa jõupingutusi tubakatoodete
salakaubaveo ohjamiseks tuleb suurendada, arvestades asjaolu, et tootjad
kohustusid maksma riikide ja Euroopa Liidu eelarvesse kuni 20 aasta pikkuse
perioodi jooksul rohkem kui kaks miljardit USA dollarit. Alates 2007. aastast
suurendati vastavalt iga-aastaseid assigneeringuid programmile Herakles.
Kuna Herakles II õiguslik alus kaotab 2013.
aasta lõpus kehtivuse, peaks selle asendamine tagama Euroopa järjepideva
toetuse komisjoni ja liikmesriikide tegevusele, mille eesmärk on parema teabe
andmine, uuringute teostamine ning koolituse või tehnilise ja teadusliku abi
osutamine pettuse vastu võitlemisel.
Euroopa
Liidu toimimise lepingus on väljendatud üldsuse muret Euroopa Liidu
finantshuvide kaitse pärast, sätestades tõhusa ja võrdväärse kaitse põhimõtte
kõikides liikmesriikides ja Euroopa Liidu institutsioonides, organites,
asutustes ja ametites (ELi toimimise lepingu artikkel 325, endine EÜ
asutamislepingu artikkel 280). Ei saa üle hinnata seda, kuivõrd tähtis on võita
üldsuse usaldus seoses Euroopa Liidu suutlikkusega kaitsta maksumaksjate raha
petturite eest ning seda usaldust säilitada, arvestades eriti praegust
eelarvevahendite nappust ja läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku üle
aastateks 2014–2020.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1. Herakles II programm hõlmab eriliigiliste
meetmete rühma, millesse on kaasatud sidusrühmad, kes on kõik olulised
võitluses pettuse, korruptsiooni ja muu mis tahes ebaseadusliku tegevusega, mis
kahjustab Euroopa Liidu finantshuve, kuid kes annavad oma panuse erineval
viisil.
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)
konsulteeris 2011. aastal mitteametlikult alljärgnevate sidusrühmadega, tehes
seda osaliselt küsimustike põhjal:
-
OLAFI sigarettide rakkerühma partnerid (liikmesriikide spetsialiseeritud
talitused, kes tegelevad eeskätt tubakatootjatega sõlmitud lepingutega);
- liikmesriikide talitused, kes kasutavad
OLAFi teabetoebürood;
- Euroopa kriminaalõiguse ja ELi finantshuvide
kaitse ühendused (Euroopa juristide ühendused (European Lawyers Associations
– ELA)).
Neil sidusrühmadel paluti hinnata programmi
Herakles II täitmist ja esitada ideid edasiste eesmärkide kohta.
Sigarettide rakkerühm tõi esile jätkuva ja
isegi tugevama toetuse vajaduse Euroopa Liidu tasandil. Anti mõnesid konkreetseid
soovitusi, mis hõlmasid võimalikke edasisi kasulikke meetmeid, tehnilisi
küsimusi ja lihtsustamist. Neid soovitusi on komisjoni ettepanekus olulises
ulatuses arvestatud.
Seoses liikmesriikide operatiivtalitustele ja
OLAFile endale kasulike kaubanduslikult kättesaadavate andmeallikate
soetamisega komisjoni/OLAFI poolt lihtsustab samade andmeallikate kasutamine
liikmesriikide ühist lähenemisviisi riskide analüüsimisel. OLAF jälgib
andmebaasi kasutamist iga kuu, edendades selle tõhusat kasutamist liikmesriikides,
võimaldades vajaduse korral jagatud andmekogumite loomist ja reageerides
kasutuse kasvule. Selline paindlikkus koos komisjoni ostujõuga kõikide
liikmesriikide nimel tegutsedes võimaldab märkimisväärset kokkuhoidu võrreldes
kuludega, mida liikmesriigid peaksid kandma, kui nad hangiks andmed ise, ja
tagab tegelikult ka selle, et mõned liikmesriigid pääsevad ligi andmetele,
millele ligipääs oleks neile muidu liiga kulukas. 2011. aasta suvel tehtud
väliste andmebaaside kasutajate uuring kinnitas, et liikmesriigid hindavad
selle teenuse lisaväärtust pettuste vastu võitlemisel. Uuringu tulemusi on
komisjoni ettepanekus täies ulatuses arvestatud.
Koolitusmeetmed võimaldavad laialt levitada
pettuse ja korruptsiooni vastu võitlemise meetmeid, et paremini kaitsta Euroopa
Liidu finantshuve. Tihe ja pidev koostöö riikide pädevate asutuste ning
nimetatud asutuste ja OLAFi vahel on eeltingimus aluslepingu eesmärkide
tõhusaks täitmiseks ja vastab ELi toimimise lepingu artikli 325 lõikes 3
sätestatud põhimõtetele.
Meetmete puhul, mis on suunatud
õigusspetsialistidele, nii praktikutele kui ka teoreetikutele, kes on huvitatud
Euroopa Liidu finantshuvide kaitset käsitleva õigusraamistiku väljatöötamisest,
on eesmärgiks seatud akadeemilise konsensuse saavutamine, mis toetaks Euroopa
Liidu finantshuvide kaitsega seotud strateegilist ja seadusandlikku tegevust.
Euroopa juristide ühendustelt saadud tagasiside on olnud positiivne. Mõned
Euroopa juristide ühendused pooldavad taotlemise ja lõpparuandluse lihtsamat
menetluskorda ning komisjoni ettepanekus on sellega suures osas arvestatud.
Anti mõned väga üksikasjalikud soovitused edasiste uurimis- või aruteluteemade
kohta. Üldisemalt avaldati arvamust, et tuleb pöörata rohkem tähelepanu riikide
õigussüsteemidele ja nende eriomastele probleemidele Euroopa Liidu
finantshuvide kaitsel, kuigi komisjon on eelistanud selliste projektide
toetamist, mis annavad selget lisaväärtust Euroopa Liidu tasandil ja peaks seda
tegema ka edaspidi.
Teiste Herakles II raames rahastatud meetmete
üle toimub pidev dialoog OLAFi ja sidusrühmade vahel, seda eriti tundlikus
tehnilise abi valdkonnas, kus OLAF on saanud aastate jooksul positiivset
tagasidet ja korrigeerinud selle alusel meetmete üksikasju.
2.2. Komisjoni teostatud mõju hindamine.
Kaalutud on nelja valikuvõimalust, võttes arvesse ka nende mõju
eelarvevahenditele:
1. valikuvõimalus: jätkata programmi samas
mahus rahastamisega (põhistsenaarium);
2. valikuvõimalus: uuendada programmi Herakles
täiustatud eesmärkide ja parema metoodikaga, sealhulgas suurendades eelkõige
tehnilise toe meetmete (nagu seadmete hankimine) kaasrahastamise ülemmäära;
3. valikuvõimalus: muuta oluliselt eri
kulueesmärkide jaotust ja toetada senisest palju enam operatiiv- ja
õiguskaitsetegevust;
4. valikuvõimalus: katkestada programm
Herakles võimalusega jätkata mõnesid meetmeid teiste Euroopa Liidu
kaasrahastamisprogrammide raames ja/või jätta muud meetmed liikmesriikidele.
Arvestades varasemat kogemust, mis on tihedalt
seotud nii liikmesriikide kui ka OLAFI operatiivtegevusega Euroopa Liidu
finantshuvide kaitsel ning oodatavat edasist mõju, sealhulgas meetmete
edasiarendamise kaudu, eelistatakse võimalust uuendada programmi Herakles
täiustatud eesmärkide ja metoodikaga (2. valikuvõimalus), mille puhul jäävad
eelarvevahendid reaalhindades praeguste vahenditega samale tasemele (ligikaudu
15 miljonit eurot aastas). Valikuvõimalusega muuta oluliselt eri kulueesmärkide
jaotust kaasneks tasakaalu kadumine pettuste ennetamise ja avastamisega seotud
meetmetele antava eritoetuse kahjuks ning see võib tekitada segadust ülesannete
jaotuses liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahel. Liikmesriigid oma ametiasutuste
ja eelarvega vastutavad eelkõige pettuse vastu võitlemise eest kohtulike ja
õiguskaitsealaste vahenditega. Programmi katkestamine vähendaks kulutusi
Euroopa Liidu tasandil, kuid sellega ei kaasneks tegelikku kokkuhoidu ega
vahendite korvamist riiklikul tasandil või Euroopa Liidu teiste programmide
raames, mistõttu see ohustaks tõhusat ja samaväärset kaitset kõikides
liikmeriikides, Euroopa Liidu institutsioonides, organites, asutustes ja
ametites, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 325.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1. Euroopa Liidu finantshuvide kaitse
ELi toimimise lepingu artikli 310 lõike 6 ja
artikli 325 kohaselt on Euroopa Liidu finantshuvide kaitse pettuse,
korruptsiooni ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuste eest, mis kahjustab
Euroopa Liidu finantshuve, komisjoni ja liikmesriikide ühine kohustus.
Programmiga Herakles III käsitletakse just
seda Euroopa Komisjoni tegevusvaldkonda ja komisjoni koostööd nii liikmeriikide
pädevate asutuste kui ka teiste Euroopa institutsioonide ja organitega,
täpsemalt OLAFi kaudu.
On väga oluline, et ka edaspidi oleks olemas
sihtotstarbeline vahend, mille eesmärk on võidelda pettuse, korruptsiooni ja
mis tahes muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab Euroopa Liidu
finantshuve. Toetus laiema mõjuga programmide raames oleks niivõrd
spetsiifilise küsimusega tegelemisel vähem tõhus ja poliitilises mõttes peaksid
Euroopa Liidu institutsioonid näitama, et nad on otsusekindlalt valmis ühiselt
selle väga tundliku teemaga tegelema ning viima ellu aluslepingus sätestatud
põhimõtted. Sellest lähtuvalt peaks programm Herakles III:
- võtma sihiks ainult Euroopa Liidu
finantshuvide kaitse ja seda pikaajalises perspektiivis, mis on kooskõlas
Euroopa Liidu muude eesmärkidega, tuginedes just selles konkreetses
pädevusvaldkonnas igal aastal seatud prioriteetidele;
- võimaldama muude Euroopa Liidu programmide
elluviimisel keskenduda muudele prioriteetidele kui finantshuvide kaitse;
- võtma täielikult arvesse selles valdkonnas
varem kaasrahastatud meetmete tulemusi, sealhulgas sihtrühmaks olevate
abisaajatega ja geograafilise tasakaaluga;
- võtma eesmärgiks mõjutada otseselt mitte
üksnes mõningaid liikmesriikides teostatavaid juurdlusi, vaid ka OLAFi
juurdlusi.
3.2. Lihtsustamine
Komisjoni prioriteet selles programmis, nagu
ka muudes mitmeaastase finantsraamistiku programmides, on lihtsustada
regulatiivset keskkonda ja maksimaalselt hõlbustada liikmesriikide,
kanditaatriikide ja ühinevate riikide, samuti EFTA/EMP riikide ning Euroopa
naabruspoliitikaga hõlmatud partnerriikide pädevate riiklike asutuste,
mittetulundusühenduste ning muude sidusrühmade juurdepääsu sellele programmile.
Vastavus finantsmäärusele:
Programmi ettepanek on täielikult kooskõlas
finantsmääruse ja selle rakendussätetega. Programmi elluviimisel kasutatavad
peamised rahastamisvahendid on toetused ja hanked. Halduskoormust vähendavad
juba komisjoni ettepanekus finantsmääruse läbivaatamise kohta esitatud
lihtsustamismeetmed, eriti seoses ühekordsete maksete, kindlate määrade ja
ühikukulude kasutamisega. Arvestades programmi raames makstavate elamis- ja
reisikulude töötlemise olulisust, võetakse programmis kasutusele uues
finantsmääruses ja selle rakenduseeskirjades selles valdkonnas välja pakutud
lihtsustamismeetmed. Alla 50 000 euro suuruste toetuste puhul tuleks ette
näha lihtsamad haldusmenetlused. Täpsemalt võib komisjon lubada esitada
väiksemaid nõudmisi kulude jaotuse ja prognoosimise suhtes, lihtsustatud
nõudmisi taotlemisel ja tulemuste kohta aruannete esitamisel.
Teine kavandatud lihtsustamismeede on seotud
liikmesriikide ja ühinevate riikide esindajate otsese teavitamise ja nendega
konsulteerimisega, mis toimub töörühmade ja eksperdikomiteede, näiteks pettuste
ennetamise kooskõlastamist käsitleva nõuandekomitee (COCOLAF) suurema
kasutamise abil programmi rakendamise eri etappidel. Seega võib täiendusi
rakendamisel ja menetlustes kajastada komitee töös osalenud esindajate tagasiside
põhjal iga-aastastes tööprogrammides.
3.3. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse
põhimõtete järgimine ning programmi lisaväärtus
Programm Herakles on osaliselt seotud Euroopa
Komisjoni, täpsemalt OLAFi tegevusega ning teiste Euroopa institutsioonide ja
organite ja liikmesriikide koostööga. Sellest tulenevalt ei saa ettepaneku
põhieesmärke saavutada vaid riikliku tasandi meetmetega. Käesoleva programmi
eesmärk on tagada samaväärne kaitse kõikides liikmeriikides ja kõikides Euroopa
Liidu institutsioonides, organites, asutustes ja ametites. Programmil on
piiriülene mõõde, mis tugevdab koostööd eri liikmesriikide sidusrühmade vahel
ja kolmandate riikidega.
Peamiste programmi Herakles II rakendamisega
seotud sidusrühmadega konsulteerimine 2011. aastal näitas samuti, et
subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest on täielikult kinni peetud;
programmi raames kavandatud meetmed ei ületa programmi eesmärkide saavutamiseks
vajalikke meetmeid.
Euroopa Komisjon algatab Euroopa Liidu ühe- ja
mitmeaastaste programmide koostamise (ELi lepingu artikkel 17). Euroopa
Liit võib toetada liikmesriikide pingutusi suurendada nende haldussuutlikkust
Euroopa Liidu õiguse rakendamisel. Vastavad meetmed võivad hõlmata teabe ja
avalike teenistujate vahetamise hõlbustamist ning koolituskavade toetamist (ELi
toimimise lepingu artikkel 197). Seega on Euroopa Liidu tasandil Euroopa Liidu
finantshuvide kaitseks tehtud kulutused subsidiaarsuse põhimõtte seisukohast
õigustatud, kui need hõlbustavad koostööd Euroopa Liidu ja liikmesriikide või
liikmesriikide endi vahel, mõjutamata liikmesriikide kohustusi.
Programmi Herakles III lisaväärtust näitab
kokkuhoid, mis tuleneb sidusrühmade kasutatavate eriseadmete ja andmebaaside
ühishangetest ning eriotstarbelisest ühiskoolitusest. Ühiste tehniliste
standardite ja ühiskoolituste kasutamine suurendab ootuste kohaselt piirüleste
operatsioonide tõhusust.
Peale selle on uuendatud eesmärke, pöörates
erilist tähelepanu konkreetsuse, mõõdetavuse, saavutatavuse, realistlikkuse ja
tähtajalisuse (SMART) kriteeriumitele. Ka see aitab tagada nõuetekohase
rakendamise ja järelevalve.
3.4. Õiguslik alus
Ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise
lepingu artikli 325 lõige 4; taotletakse kontrollikoja arvamust.
4.           MÕJU EELARVELE
Programm hõlmab perioodi 2014–2020 ja selle kogueelarve on
110 000 000 eurot jooksevhindades. See summa on kooskõlas komisjoni
teatisega järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohta: „Euroopa
2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”.[3]
Käesolevale määruse ettepanekule lisatud
finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning vajalikud inim- ja
haldusressursid.
2011/0454 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
programmi Herakles III kohta, millega
edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut ja eriti selle artiklit 325,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse kontrollikoja arvamust,[4]
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liit ja liikmesriigid on seadnud eesmärgiks
võidelda pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muu Euroopa Liidu finantshuve
kahjustava ebaseadusliku tegevuse, sealhulgas sigarettide salakaubanduse ja
võltsimise vastu. Koos komisjoniga peaksid just liikmesriigid korraldama
tihedat ja pidevat koostööd pädevate asutuste vahel.
(2)
Meetmed, mille eesmärk on tagada parem teave,
eriotstarbeline koolitus või tehniline ja teaduslik abi, aitavad oluliselt
kaasa Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmisele ning samal ajal kaitse samaväärse
taseme saavutamisele kogu Euroopa Liidus.
(3)
Selliste algatuste varasem rahaline toetamine on
aidanud tugevdada Euroopa Liidu ja liikmesriikide meetmeid võitluses pettuse,
korruptsiooni ja mis tahes muu Euroopa Liidu finantshuve kahjustava
ebaseadusliku tegevuse vastu. Programmi Herakles eesmärgid nii aastateks
2004–2006 kui ka aastateks 2007–2013 täideti edukalt.
(4)
Komisjon teostas 2011. aastal mõju hindamise, et
hinnata programmi jätkamise vajadust.
(5)
Selleks et jätkata ja arendada veelgi edasi Euroopa
Liidu ja liikmesriikide tasandi meetmeid võitlemiseks pettuse, korruptsiooni ja
muu Euroopa Liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse, sealhulgas
sigarettide salakaubanduse ja võltsimise vastu, ning võttes arvesse ka uusi
katsumusi eelarve kokkuhoiu kontekstis, tuleks vastu võtta uus programm.
(6)
Käesolevat määrust rakendatakse täielikus kooskõlas
XX 2012 määrusega (EÜ, Euratom) nr XX/XX Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes
kohaldavate finantseeskirjade kohta.
(7)
Euroopa Liidu finantshuvid peaksid olema kogu
kulutsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad
eeskirjade eiramiste ennetamist, avastamist ja uurimist ning kaotatud,
alusetult väljamakstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmist
ja vajaduse korral karistusi.
(8)
Programmis võivad osaleda ühinevad riigid,
kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelse
strateegia raames, samuti Euroopa naabruspoliitika partnerriigid tingimusel, et
nimetatud riigid on saavutanud piisava taseme asjakohaste õigusaktide ja
haldusmeetodite lähendamisel Euroopa Liidu õigusaktidele ja haldusmeetoditele,
kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis on nimetatud riikide Euroopa
Liidu programmides osalemise suhtes kehtestatud vastavates raamlepingutes,
assotsiatsiooninõukogu otsustes või teistes samalaadsetes lepingutes.
(9)
Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja
nõukogule sõltumatu vahearuande käesoleva programmi elluviimise kohta, samuti
lõpparuande käesoleva programmi tulemuste saavutamise kohta.
(10)
Käesolev määrus vastab subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõtetele. Programmiga Herakles III hõlbustatakse
koostööd liikmesriikide ning komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kaitsta
Euroopa Liidu finantshuve, minemata vastuollu liikmesriikide kohustustega ning
kasutada vahendeid tõhusamalt, kui seda saaks teha riiklikul tasandil. ELi
tasandi meetmed on vajalikud ja õigustatud, sest nendega aidatakse selgelt
liikmeriikidel ühiselt kaitsta ELi eelarvet ja oma riigieelarvet ning
ergutatakse ühiste ELi struktuuride kasutamist, et suurendada koostööd ja
teabevahetust pädevate asutuste vahel.
(11)
Programm peaks kestma seitse aastat, et selle
kestus langeks kokku mitmeaastase finantsraamistiku omaga, mis on sätestatud
nõukogu määruse nr XXXX (milles sätestatakse mitmeaastane finantsraamistik
aastateks 2014–2020) [artiklis 1].
(12)
Komisjon peaks vastu võtma iga-aastased
tööprogrammid, milles määratakse kindlaks prioriteedid, eelarve jaotus ja
meetmetele antava toetuse hindamiskriteeriumid. Selleks et tagada käesoleva
määruse rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda
rakendamisvolitused.
(13)
Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu programmi
kehtivusajaks rahastamispakett, millest eelarvepädevad institutsioonid
vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise XX. YY
201Z. aasta eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist
käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile [17] iga-aastase
eelarvemenetluse käigus lähtuvad,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega luuakse mitmeaastane
tegevusprogramm Herakles III (edaspidi „programm”), et edendada meetmeid
võitluseks pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevusega,
mis kahjustab Euroopa Liidu finantshuve. Programm kestab 1. jaanuarist 2014
kuni 31. detsembrini 2020.
Artikkel 2
Lisaväärtus
Programm aitab kaasa järgmisele:
a) meetmete arendamine Euroopa Liidu ja
liikmesriikide tasandil, et võidelda pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muu
Euroopa Liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse, sealhulgas
sigarettide salakaubanduse ja võltsimise vastu;
b) riikideülese koostöö süvendamine Euroopa
Liidu tasandil ja eriti piiriüleste operatsioonide tõhustamine;
c) pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muu
Euroopa Liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse tõhus ennetamine,
pakkudes eriotstarbelist ühiskoolitust riiklike ja piirkondlike haldusasutuste
töötajatele ning teistele sidusrühmadele.
Eelkõige kaasneb programmiga kokkuhoid tänu
sidusrühmade kasutatavate eriseadmete ja andmebaaside ühishangetele ning
eriotstarbelisele ühiskoolitusele.
Artikkel 3
Programmi üldeesmärk
Programmi üldeesmärk on kaitsta Euroopa Liidu finantshuve, suurendades
seeläbi Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja tagades maksumaksjate raha
kaitse.
Artikkel 4
Programmi erieesmärk
Programmi erieesmärk on ennetada pettust,
korruptsiooni ja mis tahes muud Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat
ebaseaduslikku tegevust ning võidelda nende vastu.
Kõnealuse eesmärgi saavutamist mõõdetakse muu
hulgas ühismeetmete ja piiriüleste operatsioonide käigus avastatud
pettusejuhtumite järel sissenõutud summa, edukate ühisoperatsioonide suurenenud
osakaalu ning kriminaaluurimisasutuste poolt menetlusse võetud juhtumite arvu
suurenemise põhjal.
Artikkel 5
Abikõlblikud asutused
Programmi raames võivad ELi toetust saada
järgmised asutused:
a) riiklikud või piirkondlikud haldusasutused
artiklis 6 osutatud liikmesriigis või kolmandas riigis, mis edendavad Euroopa
Liidu tasandi meetmete tugevdamist eesmärgiga kaitsta Euroopa Liidu
finantshuve;
b) teadus- ja haridusasutused ning
mittetulundusühendused, tingimusel et nad on artiklis 6 osutatud liikmesriigis või
kolmandas riigis asutatud vähemalt aasta tagasi, tegutsenud seal vähemalt ühe
aasta ning edendavad Euroopa Liidu tasandi meetmete tugevdamist, et kaitsta
Euroopa Liidu finantshuve.
Artikkel 6
Programmis osalemine
1.
Osalevad riigid on liikmesriigid ja lõikes 2
osutatud riigid.
2.
Programmis võivad osaleda kõik järgmised riigid:
a)      ühinevad riigid, kandidaatriigid ja
potentsiaalsed kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelse strateegia raames,
kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis on kehtestatud nimetatud riikide
Euroopa Liidu programmides osalemise suhtes asjaomastes raamlepingutes,
assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes lepingutes;
b)      Euroopa naabruspoliitika partnerriigid
tingimusel, et nimetatud riigid on saavutanud piisava taseme asjakohaste
õigusaktide ja haldusmeetodite ühtlustamisel Euroopa Liidu õigusaktide ja
haldusmeetoditega. Asjaomased partnerriigid osalevad programmis kooskõlas
sätetega, mis määratakse nimetatud riikidega kindlaks pärast seda, kui on
sõlmitud nende Euroopa Liidu programmides osalemist käsitlevad raamlepingud;
c)      EFTA/EMP riigid kooskõlas Euroopa
Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustega.
3.
Esindajad Kagu-Euroopa riikide stabiliseerimis- ja
assotsieerimisprotsessis osalevatest riikidest, Vene Föderatsioonist ja
teatavatest riikidest, kellega Euroopa Liit on sõlminud vastastikuse abi
lepingu pettusega seotud küsimustes, ning rahvusvaheliste ja teiste asjaomaste
organisatsioonide esindajad võivad programmi raames korraldatud tegevuses
osaleda alati, kui see aitab saavutada artiklites 3 ja 4 määratletud eesmärke.
Kõnealused esindajad valitakse nende oskuste, kogemuste ja teadmiste põhjal,
mis on konkreetse tegevuse puhul olulised.
Artikkel 7
Abikõlblikud meetmed
Programmi raames antakse artiklis 10 osutatud
iga-aastases tööprogrammis sätestatud tingimustel rahalist toetust järgmistele
meetmetele:
(a)
eriotstarbeline tehniline abi riiklikele asutustele
järgmiste meetmete kaudu:
–
selliste eriteadmiste, tehniliselt keeruliste
eriseadmete ja tõhusate infotehnoloogiavahenditega varustamine, mis hõlbustavad
riikideülest koostööd ja koostööd komisjoniga;
–
vajaliku toetuse kindlustamine ja uurimiste
hõlbustamine, eriti ühiste uurimisrühmade moodustamisel ja piiriüleste
operatsioonide korraldamisel;
–
liikmesriikide suutlikkuse toetamine konfiskeeritud
sigarettide hoidmisel ja hävitamisel ning sõltumatute analüüsiteenuste
kasutamisel konfiskeeritud sigarettide analüüsimiseks;
–
töötajate vahetuste tõhustamine konkreetsete
projektide tarbeks, eriti sigarettide salakaubanduse ja võltsimise vastu
võitlemise valdkonnas;
–
liikmesriikide õiguskaitseasutusele tehnilise ja
tegevustoetuse andmine võitluses sellise ebaseadusliku piiriülese tegevuse ja
pettuse vastu, mis kahjustavad Euroopa Liidu finantshuve, sealhulgas eeskätt
tolliasutuste toetamine;
–
liikmesriikide ja artikli 6 lõikes 2 osutatud
kolmandate riikide infotehnoloogilise suutlikkuse suurendamine, arendades ja
pakkudes andmetele juurdepääsu ja nende analüüsi hõlbustavaid spetsiifilisi
andmebaase ja infotehnoloogiavahendeid;
–
andmevahetuse suurendamine,
infotehnoloogiavahendite arendamine ja soetamine uurimisteks ning luuretegevuse
järelevalveks.
(b)
eriotstarbelise koolituse ja riskianalüüsi
käsitlevate koolitusseminaride ning konverentside korraldamine, mille eesmärk
on järgmine:
–
Euroopa Liidu ja riikide mehhanismide parema
tundmaõppimise edasine soodustamine;
–
kogemuste vahetamine liikmesriikide ja artikli 6
lõikes 2 osutatud kolmandate riikide asjaomaste asutuste ning artikli 6 lõikes
3 nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate, sealhulgas
spetsialiseeritud õiguskaitsetalituste esindajate vahel;
–
liikmesriikide ning artikli 6 lõigetes 2 ja 3
määratletud kolmandate riikide ja avalik-õiguslike rahvusvaheliste
organisatsioonide tegevuse koordineerimine;
–
teadmiste levitamine, eriti riskide parema
kindlakstegemise kohta uurimiseesmärkidel;
–
kõrgetasemelise teadustegevuse, sealhulgas
teadusuuringute arendamine;
–
koostöö parandamine praktikute ja teoreetikute
vahel;
–
teadlikkuse suurendamine kohtunikkonna ja muude
õigusvaldkondade spetsialistide hulgas Euroopa Liidu finantshuvide kaitseks.
(c)
igasugune muu artikli 10 kohastes iga-aastastes
tööprogrammides ettenähtud tegevus, mis on vajalik artiklites 3 ja 4 sätestatud
üld- ja erieesmärgi täitmiseks.
II peatükk
Finantsraamistik
Artikkel 8
Rahastamispakett
Rahastamispakett programmi rakendamiseks
ajavahemikul 2014–2020 on 110 000 000 eurot jooksevhindades.
Artikkel 9
Rahalise abi liigid ja kaasrahastamine
1.         Komisjon rakendab programmi
kooskõlas finantsmäärusega.
2.         Artiklis 7 sätestatud meetmeid
rahastatakse Euroopa Liidu vahenditest järgmistes vormides:
a) toetused;
b) riigihanked;
c) programmi tegevuses osalemisega seotud
kulude hüvitamine artikli 6 lõikes 3 osutatud esindajatele.
3.         Seadmete ost ei ole toetuslepingu
ainus komponent.
4.         Programmi raames antud toetuste
kaasrahastamise määr ei ületa 80 % rahastamiskõlblikest kuludest.
Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on määratletud artiklis 10
osutatud iga-aastases tööprogrammis, ei ületa kaasrahastamise määr 90 % rahastamiskõlblikest
kuludest.
Artikkel 10
Iga-aastased tööprogrammid
Programmi
rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid. Nendes
määratakse kindlaks eesmärgid, oodatavad tulemused, rakendamise meetod ja
kogusumma. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale
meetmele eraldatud summa ja rakendamise orienteeruv ajakava. Toetuste kohta
tuuakse välja nende andmise prioriteedid, peamised hindamiskriteeriumid ja
kaasrahastamise ülemmäär.
Käesoleva määruse
alusel komisjoni rakendatavatele teavitusmeetmetele eraldatud eelarve hõlmab ka
Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide institutsioonisisest tutvustamist.
III peatükk
Järelevalve ja
hindamine
Artikkel 11
Järelevalve, hindamine ja haldamine
1.         Komisjon teavitab igal aastal
Euroopa Parlamenti ja nõukogu programmi tulemustest. Lisatakse teave, mis
käsitleb programmi järjepidevust ja vastastikust täiendavust muude programmide
ja tegevustega Euroopa Liidu tasandil. Komisjon levitab pidevalt teavet
programmi raames toetatud tegevuse tulemuste kohta. Kõik osalevad riigid
annavad komisjonile kõik programmi järelevalve ja hindamise seisukohast
vajalikud andmed ja teabe.
2.         Komisjon teostab programmi hindamise. Hiljemalt 31. detsembriks
2017 koostab komisjon hindamisaruande, milles käsitletakse kõikide meetmete
eesmärkide saavutamist, tulemusi ja mõjusid, vahendite kasutamise tõhusust ja
selle lisaväärtust Euroopa jaoks, pidades silmas otsuse tegemist meetmete
uuendamise, muutmise või peatamise kohta. Hindamisel käsitletakse ka
lihtsustamise võimalusi, selle sisemist ja välist ühtsust, kõikide eesmärkide
jätkuvat asjakohasust ning meetmete panust aruka, jätkusuutliku ja kaasava
majanduskasvuga seotud Euroopa Liidu prioriteetide saavutamisse. Komisjon võtab
arvesse varasemate meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi.
Lisaks sellele esitab komisjon 31. detsembriks
2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi eesmärkide
saavutamise.
Programmi pikaajalisi
mõjusid ning mõjude jätkusuutlikkust hinnatakse, et selle alusel saaks vastu võtta
otsuse järgmise programmi võimaliku uuendamise, muutmise või peatamise kohta.
Artikkel 12
Euroopa Liidu finantshuvide kaitse
1.         Komisjon võtab vajalikud meetmed
tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatava tegevuse rakendamisel
kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettust, korruptsiooni ja mis tahes muud
ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa
kontrollimisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral alusetult
väljamakstud summade tagasinõudmisega ja vajaduse korral asjakohaste, tõhusate,
proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2.         Komisjonil või tema esindajatel ja
kontrollikojal on õigus teostada nii dokumentidel põhinevat kui ka kohapealset
auditit kõikide programmi raames Euroopa Liidu rahalisi vahendeid saanud toetusesaajate,
töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes.
Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on volitused kohapeal
kontrollida ja inspekteerida kõnealuse rahastamisega kas otseselt või kaudselt
seotud ettevõtjaid vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud
korrale, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või
Euroopa Liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust,
korruptsiooni või mis tahes muud Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat
ebaseaduslikku tegevust.
Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse
kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud
koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti
käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile,
kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus selliseks auditeerimiseks,
kohapealseks kontrolliks ja inspekteerimiseks.
IV peatükk
Lõppsätted
Artikkel 13
Kehtetuks tunnistamine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsused nr
804/2004/EÜ ja nr 878/2007/EÜ tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2014
kehtetuks.
Rahalised kohustused, mis on seotud kõnealuste
otsuste raames rakendatavate tegevustega, kuuluvad jätkuvalt kõnealuste otsuste
reguleerimisalasse kuni nende lõpuleviimiseni.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1.
jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja

LISA
Programmi tegevuseesmärgid
Programmi tegevuseesmärgid on järgmised:
1) tõsta pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse
ennetamise ja uurimise senist taset, tõhustades riikide- ja valdkondadevahelist
koostööd;
2) tugevdada Euroopa Liidu finantshuvide
kaitset pettuse eest, hõlbustades teabe, kogemuste ja parimate tavade
vahetamist, sealhulgas töötajate vahetust;
3) tugevdada pettuse ja muu ebaseadusliku
tegevuse vastast võitlust, andes tehnilist abi ja tegevustoetust riiklikele
uurimisastutustele ning eriti tolli- ja õiguskaitseasutustele;
4) vähendada pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse tõttu Euroopa Liidu finantshuvidele avalduvat ohtu
praegu teadaolevast ohutasemest madalamale eesmärgiga ohjeldada varimajanduse
arengut peamistes riskivaldkondades, nagu organiseeritud pettus ning (eriti
sigarettide) salakaubavedu ja võltsimine;
5) tõsta spetsiifilise õigusliku ja kohtuliku
kaitse arengutaset finantshuvide kaitsmisel pettuse eest, edendades õiguse
võrdlevat analüüsi.
ETTEPANEKULE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
Käesoleva algatuse eesmärk on jätkata programmi
Herakles täiendatud eesmärkide ja metoodikaga.
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi Herakles III kohta, millega
edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise ABM/ABB[5]) struktuurile
Poliitikavaldkond
24.0201: pettusevastane võitlus
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨
Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist /
ettevalmistavast meetmest[6]
X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Ettepanek on osa komisjoni paketist, mis
on seotud järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga (ELi programmi
kaasrahastamine mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kontekstis).
Programmi üldine eesmärk on kaitsta
Euroopa Liidu finantshuve, suurendades seeläbi Euroopa majanduse
konkurentsivõimet ja tagades maksumaksjate raha kaitse.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Tegevuse number: 24 0201 Pettusevastane
võitlus
a) programmi erieesmärk on ennetada
pettust, korruptsiooni ja mis tahes muud Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat
ebaseaduslikku tegevust ning võidelda nende vastu;
b) programmi tegevuseesmärgid on
järgmised:
1) tõsta pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse ennetamise ja uurimise senist taset, tõhustades riikide-
ja valdkondadevahelist koostööd;
2) tugevdada Euroopa Liidu finantshuvide
kaitset pettuse eest, hõlbustades teabe, kogemuste ja parimate tavade
vahetamist, sealhulgas töötajate vahetust;
3) tugevdada pettuse ja muu
ebaseadusliku tegevuse vastast võitlust, andes tehnilist abi ja tegevustoetust
riikide uurimisastutustele ning eriti tolli- ja õiguskaitseasutustele;
4) vähendada pettuse, korruptsiooni ja
muu ebaseadusliku tegevuse poolt avaldatavat ohtu Euroopa Liidu finantshuvidele
praegu teadaolevast ohutasemest madalamale eesmärgiga ohjeldada varimajanduse
arengut peamistes riskivaldkondades, nagu organiseeritud pettus ning (eriti
sigarettide) salakaubavedu ja võltsimine;
5) tõsta spetsiifilise õigusliku ja
kohtuliku kaitse arengutaset finantshuvide kaitsmisel pettuse eest, edendades
õiguse võrdlevat analüüsi.
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Abisaajad / ettepaneku sihtrühmad on eeskätt liikmesriikide
asutused, kes on pädevad ELi finantshuvide kaitse valdkonnas.
Mõju on järgmine:
1) abisaajatel on võimalus saada kasu vajalikust
suutlikkusest, sealhulgas seadmete võrdväärne tehniline tase kogu ELis;
2) positiivne mõju riiklikele ja ELi juurdlustele,
sealhulgas ühisoperatsioonide hõlbustamise, õigusrikkumiste parema avastamise
ja kohtutele kvaliteetsemate tõendite esitamise kaudu;
3) abisaajad saavad kasu eriteadmiste asjakohasest
levitamisest ja sihtotstarbeliste võrgustike arendamisest finantshuvide
kaitseks pettuse eest;
4) abisaajaid abistatakse komisjoni toetava akadeemilise
konsensuse saavutamisel, eriti seoses finantshuvide tõhusa õiguskaitsega.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 ERIEESMÄRK || Ennetada pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ning nende vastu võidelda
 Tulemusnäitajad || Viimane teadaolev tulemus || Keskpika perioodi eesmärk (tulemus)
 1.ühismeetmete ja piiriüleste operatsioonide käigus avastatud pettusjuhtumite järel sissenõutud summad || 2010. aastal OLAFi juhtumite tulemusel sissenõutud summad: 67,9 miljonit eurot. || Suurendada seda summat 5-10 %.
 2. edukate ühisoperatsioonide suurenenud osakaal || 2010. aastal toetati kolme ühist tollioperatsiooni. || Suurendada edukaid ühisoperatsioone 30 % võrra.
 3. kriminaaluurimisasutuste poolt menetlusse võetud juhtumite suurem arv || Juhtumite protsent, mida kriminaaluurimisasutused ei võtnud uurimisse: 43,9 % || Vähendada juhtumite protsenti, mida kriminaaluurimisasutused ei võta uurimisse, 5−10 % võrra.
Peamised näitajad, mille alusel teostatakse
tegevuseesmärkide täitmise järelevalvet:
1) oodatava tulemuse 1 näitaja: abisaajad teadvustavad
rohkem programmi tõhusat toetust paremale teabevahetusele tänu ühiste
andmebaaside ja samaväärsete eriseadmete soetamisele ning kasutuselevõtule
liikmesriikides;
2) oodatava tulemuse 2 näitaja: tegevusele avaldatav
konkreetne mõju, mis väljendub näiteks edukate ühisoperatsioonide osakaalu
kasvus;
3) oodatava tulemuse 3 näitaja: asjaomaste erialavõrgustike
arengule avaldatav konkreetne mõju, mis seisneb näiteks eriteadmiste
levitamisel osalevate abisaajate suuremas arvus;
4) oodatava tulemuse 4 näitaja: abisaajad teadvustavad
rohkem programmi tõhusat toetust akadeemilise konsensuse saavutamisele
eesmärgiga toetada komisjoni finantshuvide tõhusal õiguskaitsel.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus
ELi toimimise lepingu artikkel 325: koos
komisjoniga tiheda ja regulaarse koostöö organiseerimine liikmesriikide
pädevate asutuste vahel Euroopa Liidu finantshuvide pettuse eest kaitsmise
valdkonnas.
1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Arvestades
varasemat kogemust ning Herakles I ja Herakles II tulemusi, tegeletakse
Herakles III raames mitme uue probleemiga, et kaitsta ELi eelarvet alates 2014.
aastast (eelarve kokkuhoid, komisjoni uus pettustevastase võitluse strateegia –
KOM(2011)376 (lõplik)). Vt ka 1.5.4 (kooskõla ja koostoime vajadus).
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Herakles III programmi eesmärk on aidata kaasa järgmisele:
- riikideülese koostöö suurendamine Euroopa
Liidu tasandil ja eriti piiriüleste operatsioonide tõhususe märgatav kasv
üldise tehnilise abi kaudu, mille tulemuseks on seadmete parem tase kogu ELis,
hõlbustades seeläbi ühisoperatsioone ja operatsioonide rahvusvahelist toetamist;
- Euroopa Liidu finantshuve kahjustava
pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse tõhus
ennetamine, pakkudes eriotstarbelist ühiskoolitust riiklike ja piirkondlike
haldusasutuste töötajatele ning teistele kaasatud sidusrühmadele, ning kasulike
võrgustike loomine kõnealuste haldusasutuste ja organisatsioonide vahel;
- Euroopa Liidu finantshuve kahjustava
pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemise
raamistiku täiendamine teadus- ja haridusasutuste ning mittetulundusühenduste
kaasamisega, tagades toetuse seminaridele, konverentsidele, õigusalasele
uurimistööle, eriteadmiste levitamisele ja koostöövõrgustikega seotud
tegevusele.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Komisjoni
talitused on programmi Herakles seni hinnanud kahel korral. Liikmesriikidega
konsulteerimise tulemused näitavad eeskätt seda, et nad on tänulikud võimaluse
eest parandada oma tegevuse tulemuslikkust ELi finantshuvide kaitsel ning
vähendada selleks vajalikke tegevuskulusid õiguskaitsele.
Programmi
Herakles II (2007−2013) vahehindamine hõlmab nii saadud õppetunde kui ka ettepanekuid
sidusrühmadelt, kellega konsulteeriti. Selle tulemusel on programmis Herakles
III võetud arvesse väliste sidusrühmade poolt osutatud puudusi, eriti võimaliku
toetuse puudumist tehniliseks abiks, mis tuleneb sellest, et komisjoni
kaasrahastamise ülemmäär on madalam teiste meetmete suhtes kohaldatavast
määrast ning vajadusest suurendada võimalusi personalivahetuseks.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Mõju
hindamine näitab, et programm Herakles on ainus ELi programm, mille konkreetne
eesmärk on Euroopa Liidu finantshuvide kaitse. Programmiga Herakles peaks
jätkuvalt toetama hõlmatud perioodi (2014–2020) meetmeid, mis täiendavad muude
programmide raames võetavaid meetmeid. Selleks korraldatakse pidev dialoog nii
riiklikul kui ka ELi tasandil, et ära hoida võimalikud kattuvused ja tagada
üldine sidusus.
Herakles
III (2014–2020) rahastamisprogrammiga edendatakse veelgi meetmeid komisjoni
pettustevastase võitluse strateegia (KOM(2011) 376, 24.6.2011) elluviimisel.
Iga-aastane hindamine määruse artikli 11 lõike 1 alusel on programmi tulemuste
üle tehtava järelevalve alus. Komisjoni pettustevastase võitluse strateegias
sätestatud alates 2013. aastast kohaldatavates aruandlusnõuetes on arvesse
võetud praeguse Herakles II rahastamisprogrammi (2007–2013) rakendamise
tulemusi.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
X Piiratud kestusega ettepanek/algatus (7 aastat: 2014–2020)
–
X  Ettepanek/algatus
hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020
–
X  Finantsmõju avaldub
ajavahemikul 2014−2023 (2021−2023 ainult maksete assigneeringutele)
1.7.        Ettenähtud
eelarve täitmise viisid[7]
X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni
poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve
täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[8]
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate
riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Toetuste
suhtes, mis ei ületa 50 000 eurot, kehtestatakse lihtsustatud menetluskord
kooskõlas finantsmääruse ja selle rakendussätete nõudmistega.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Vt
ettepaneku artikkel 11, mille kohaselt:
-
antakse igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet tulemuste,
sealhulgas kooskõla ja vastastikuse täiendavuse kohta muude ELi programmidega;
-
on ette nähtud programmi eesmärkide rakendamise sõltumatu hindamine (hiljemalt
31. detsembriks 2017);
-
lisaks koostatakse eelarvepädevatele institutsioonidele lõpparuanne programmi
Herakles III eesmärkide saavutamise kohta 2021. aasta lõpuks.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.     Tuvastatud ohud
Toetuslepingute
puhul peetakse ohtu väikeseks, kuna 90 % juhtudel on abisaajad
liikmesriikide riiklikud ametiasutused või õiguskaitseasutused.
Hankemenetluse
järel sõlmitud lepingute puhul on riski vähendatud, sest suur osa kuludest on
õiguslikult ja rahaliselt kaetud raamlepinguga, mis on sõlmitud üheks aastaks
võimalusega seda kolm korda pikendada.
Komisjoni
nõuete kohaselt tehakse igal aastal riskianalüüs.
Olulised
toetustoimikutes kindlakstehtud riskid on järgmised:
-
abisaajad tõlgendavad liiga vabalt toetuse tingimusi seoses meetme rakendamisel
tekkinud kulude rahastamiskõlblikkusega;
-
abisaaja deklareeritud kulud, mis ei kuulu toetuslepingu rakendusalasse;
-
personalikulud ei ole piisavalt põhjendatud.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 Programmi mõlema osa (toetuste ja hangete) kontrollimenetlused on kooskõlas finantsmäärusega.   Eelkontroll (kulukohustused ja maksed)   OLAF on finantsjuhtimiseks valinud osaliselt detsentraliseeritud mudeli, mille puhul toimub kogu eelkontroll keskses eelarveüksuses. OLAFis kontrollivad kõiki toimikuid vähemalt kolm ametnikku (toimikuhaldur ja finantskontrolliga tegelev ametnik eelarveüksuses ning tegevuskontrolliga tegelev ametnik kulude eest vastutavas üksuses), enne kui edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja need heaks kiidab.   Peadirektor on igale üksuse juhile andnud edasivolitused ning seega vastutab iga üksuse juht programmi oma osa rakendamise eest.
   - Iga tehingu puhul, mis nõuab edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitust, teostab eelkontrolli finantskontrolliga tegelev ametnik. - Kontrollitakse tundlikke muutujaid (nagu kanded ja pangakonto, pearaamatu aruanded, eelarveread, summad ja arvutused jne) vastavalt raamatupidamise kvaliteediaruande kontekstis tehtud riskihindamise tulemustele.   25 % Heraklese hanketoimikutes osaleb kontrollimispäeval OLAFi ametnik, et jälgida rahaliste vahendite õiget rakendamist (nt konverentsid ja koolitused).   Toetused   - Abisaajate allkirjastatud toetuslepingus määratakse kindlaks rahastamise taotlemise tingimused ja toetuse alusel rakendatavad meetmed, sealhulgas peatükk kontrollimeetodite kohta. OLAF osaleb rahastatavates meetmetes oma personali liikmetega.   -Sõltuvalt erinevatest muutujatest (lepingu summa, toimiku keerukus) teostavad finants- ja tegevusalased toimikuhaldurid kohapealse järelkontrolli. Nende kontrollide käigus hinnatakse nii väljundi kvaliteeti kui ka finantsmõju. OLAF plaanib teostada umbes kümme kohapealset kontrolli aastas.   Hanked - Koostatakse üksikasjalik hankekirjeldus, mis moodustab konkreetse lepingu aluse. Kõigis OLAFi ja välise lepinguosalise vahel sõlmitud lepingutes nähakse ette pettusevastased meetmed.   -OLAF kontrollib kõiki tulemusi ja teostab järelevalvet kõikide selliste toimingute ja teenuste üle, mida meie raamlepingu kohane töövõtja ellu viib.
Lisaks
nähakse vastavalt ettepaneku artiklile 12 ette meetmed abisaajate tasandil
(komisjonile tehakse kättesaadavaks lisadokumendid). Auditeid võib korraldada
lepingu või kokkuleppe kehtivuse ajal ning kuni viie aasta jooksul pärast
viimast makset, et vajaduse korral võimaldada komisjonil teha otsus nõuda
summad tagasi. Määratakse kindlaks komisjoni töötajate ja väliste volitatud
töötajate juurdepääsuõigused ning kontrollikojal ja OLAFil on samasugused
õigused.
Kehtestatud
kontroll võimaldab OLAFil saada piisava kindluse seoses kulutuste kvaliteedi ja
korrapärasusega ning vähendab nõuetele mittevastavuse riski. Hindamise
põhjalikkus vastab üldiselt 3. tasemele ning mõnel juhul 4. tasemele, kui on
toimunud kohapealne kontroll[9].
Ülalkirjeldatud kontrollid muudavad võimalikud riskid
peaaegu olematuks ja hõlmavad abisaajaid 100 % ulatuses.
Eelkirjeldatud
kontrollistrateegia rakendamisega kaasnevad kulud moodustavad 1,24 % programmi
eelarvest. See hinnang põhineb programmi Herakles II puhul juba kasutusel
olevatel kontrollimeetmetel.
Programmi kontrollistrateegia leitakse olevat tõhus, et piirata
nõuetele mittevastavuse riski, ning on kaasnevate riskidega proportsionaalne.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Vt
ettepaneku artikli 12 lõiget 2. Komisjon teostab programmi raames
kohapealset kontrolli ja inspekteerimist vastavalt nõukogu määrusele (Euratom,
EÜ) nr 2185/96 ning vajaduse korral korraldab OLAF juurdlusi vastavalt
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([10]) || EFTA[11] riigid || Kandidaatriigid[12] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || 24.0201 Ühenduse tegevusprogramm, millega edendatakse meetmeid liidu finantshuvide kaitse valdkonnas (programm Herakles III) || Liigendatud || JAH || JAH || EI || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.   Üldine hinnanguline mõju kuludele
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
jooksevhindades
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Peadirektoraat: OLAF (Euroopa Pettustevastane Amet) ||   ||   || Aasta 2014[13] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aastad 2021–2023 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24 0201 || Kulukohustused || (1) || 14,800 || 15,100 || 15,400 || 15,700 || 16,000 || 16,300 || 16,700 || 0 || 110,000
 Maksed || (2) || 12,000 || 12,500 || 13,000 || 13,500 || 14,000 || 14,500 || 14,600 || 15,900 || 110,000
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[14] || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Eelarverida nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Peadirektoraadi OLAF assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 14,800 || 15,100 || 15,400 || 15,700 || 16,000 || 16,300 || 16,700 || 0 || 110,000
 Maksed || =2+2a +3 || 12,000 || 12,500 || 13,000 || 13,500 || 14,000 || 14,500 || 14,600 || 15,900 || 110,000
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 14,800 || 15,100 || 15,400 || 15,700 || 16,000 || 16,300 || 16,700 || 0 || 110,000
 Maksed || (5) || 12,000 || 12,500 || 13,000 || 13,500 || 14,000 || 14,500 || 14,600 || 15,900 || 110,000
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || 14,800 || 15,100 || 15,400 || 15,700 || 16,000 || 16,300 || 16,700 || 0 || 110,000
 Maksed || =5+ 6 || 12,000 || 12,500 || 13,000 || 13,500 || 14,000 || 14,500 || 14,600 || 15,900 || 110,000
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014[15] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Peadirektoraat: OLAF (Euroopa Pettustevastane Amet) ||
  Personalikulud || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1.842 || 1,842 || 12,894
  Muud halduskulud || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,350
 Peadirektoraat OLAF KOKKU || Assigneeringud || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 13,244
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 13.244
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014[16] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aastad 2021-2023 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 16,692 || 16,992 || 17,292 || 17,592 || 17,892 || 18,192 || 18,592 || 0 || 123,244
 Maksed || 13,892 || 14,392 || 14,892 || 15,392 || 15,892 || 16,392 || 16,492 || 15,900 || 123,244
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014   || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
     Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv ||     Kulu || Väljundite arv ||     Kulu || Väljundite arv ||     Kulu || Väljundite arv ||     Kulu || Väljundite arv ||     Kulu || Väljundite arv ||     Kulu || Väljundite arv ||     Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu
 TEGEVUSEESMÄRK NR 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Parandada pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse ennetamist ja uurimist, tõhustades riikide- ja valdkondadevahelist koostööd ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Meede 1: ühine IT infrastruktuur ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund 1: uurimisel kasutatava tehnilise riistvara soetamise kaasrahastamine ||   || 0,150 || 24 || 3,600 || 25 || 3,800 || 26 || 3,900 || 27 || 4,000 || 27 || 4,100 || 29 || 4,200 || 29 || 4,300 || 187 || 27,900
 Väljund 2: IT arendus luuretegevuse valdkonnas, hõlbustades juurdepääsu andmetele ja nende analüüsi ||   || 0,800 || 1 || 0,800 || 1 || 0,900 || 1 || 0,900 || 1 || 1,000 || 1 || 1,000 || 1 || 1,100 || 2 || 1,200 || 8 || 6,900
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   || 4,400 ||   || 4,700 ||   || 4,800 ||   || 5,000 ||   || 5,100 ||   || 5,300 ||   || 5,500 ||   || 34,800
 TEGEVUSEESMÄRK NR 2 ||   ||
   Tugevdada Euroopa Liidu finantshuvide kaitset pettuse eest, hõlbustades teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||     ||
 Meede 1: koolitus ||   ||   ||   || 0,550 ||   || 0,550 ||   || 0,550 ||   || 0,550 ||   || 0,550 ||   || 0,600 ||   || 0,600 ||   || 3,950
 Väljund 1: pettusevastase võitluse alase koolitustegevuse kaasrahastamine ||   || 0,055 || 10 || 0,550 || 10 || 0,550 || 10 || 0,550 || 10 || 0,550 || 10 || 0,550 || 11 || 0,600 || 11 || 0,600 || 72 || 3,950
 Meede 2: seminaride ja konverentside korraldamine ||   ||   ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 5,250
 Väljund 1: pettusevastase võitluse alase koolitustegevuse korraldamine ||   || 0,100 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 42 || 4,200
 Väljund 2: konverents luuretegevuse valdkonnas tehtava töö kohta ||   || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 7 || 1,050
 Meede 3: Euroopa Liidu finantshuvide kaitsega seotud tegevuse koordineerimine ||   ||   ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 2,100
 Väljund 1: kohtumised liikmesriikide ja kolmandate riikide ametiasutuste vahel ||   || 0,15 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 14 || 2,100
 Meede 5: teadusliku teabe levitamine Euroopa Liidu meetmete kohta ||   ||   ||   || 0,075 ||   || 0,075 ||   || 0,075 ||   || 0,075 ||   || 0,075 ||   || 0,080 ||   || 0,080 ||   || 0,535
 Väljund 1: eriotstarbelised uuringud ||   || 0,020 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 14 || 0,280
 Väljund 2: väljaanded ||   || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,040 || 7 || 0,255
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   || 1,675 ||   || 1,675 ||   || 1,675 ||   || 1,675 ||   || 1,675 ||   || 1,730 ||   || 1,730 ||   || 11,835
 TEGEVUSEESMÄRK NR 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   Tugevdada pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse vastast võitlust, andes tehnilist abi ja tegevustoetust riiklikele uurimisastutustele ning eriti tolli- ja õiguskaitseasutustele ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Meede 1: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund 1: eriabi kohtuekspertiisiga seotud andmetöötluse valdkonnas ||   || 0,030 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 28 || 0,600
 Väljund 2: uurimiste teostamiseks vajalike strateegiliste andmebaasidega liitumine ||   || 0,438 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 28 || 12,250
 Väljund 3: erinevate väikeste andmebaasidega liitumine vastavalt uurimisvajadustele ||   || 0,048 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 70 || 3,360
 Erieesmärk nr 3 kokku ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 16,450
 TEGEVUSEESMÄRK NR 4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vähendada pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse tõttu Euroopa Liidu finantshuvidele avalduvat ohtu praegu teadaolevast ohutasemest madalamale eesmärgiga ohjeldada varimajanduse arengut peamistes riskivaldkondades, nagu organiseeritud pettus, salakaubavedu ja sigarettide võltsimine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Meede 1: koolitus, konverentside ja seminaride korraldamine ||   || 1,125 ||   || 1,125 ||   || 1,225 ||   || 1,225 ||   || 1,325 ||   || 1,420 ||   || 1,520 ||   || 8,965
 Väljund 1: koolitused ühiste järelevalveoperatsioonide valdkonnas võitluses sigarettide salakaubandusega ||   || 0,09 || 8 || 0,705 || 8 || 0,705 || 8 || 0,805 || 8 || 0,805 || 10 || 0,905 || 11 || 1,000 || 12 || 1,100 || 65 || 6,025
 Väljund 2: konverentsid sigarettide salakaubandusega võitlemise valdkonnas ||   || 0,150 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 14 || 2,100
 Väljund 3: sigarettide rakkerühma iga-aastased konverentsid ||   || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 7 || 0,840
 Meede 2: tehniline abi pettuse, seahulgas sigarettide salakaubanduse vastu võitlevatele riigiasutustele ||   ||   ||   || 4,450 ||   || 4,450 ||   || 4,550 ||   || 4,650 ||   || 4,750 ||   || 4,700 ||   || 4,800 ||   || 18,700
 Väljund 1: sigarette käsitlevad andmebaasid ning sellise infotehnoloogia arendamine, mis hõlbustab juurdepääsu sigarettidega seotud andmetele ja nende analüüsi ||   || 0,150 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 14 || 1,800
 Väljund 2: sigarettide salakaubandusega võitlemise osaks olevaks spetsiaalseks uurimiseks kasutatavate tehniliste seadmetega seonduva tegevuse kaasrahastamine ||   || 0,148 || 25 || 3,700 || 25 || 3,700 || 26 || 3,800 || 26 || 3,900 || 27 || 4,000 || 28 || 4,100 || 28 || 4,200 || 185 || 19,900
 Väljund 3: ühisoperatsioonide toetamine võitluses sigarettide salakaubandusega ||   || 0,075 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 14 || 0,750
 Väljund 4: konfiskeeritud sigarettide ristkontrollimine || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 12 || 1,800
 Meede 3: töötajate vahetuse edendamine võitluses sigarettide salakaubandusega ||   ||   ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 3,500
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU ||   || 6,075 ||   || 6,075 ||   || 6,275 ||   || 6,375 ||   || 6,575 ||   || 6,620 ||   || 6,820 ||   || 44,815
 TEGEVUSEESMÄRK NR 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tõsta spetsiifilise õigusliku ja kohtuliku kaitse arengutaset finantshuvide kaitsmisel pettuse eest, edendades õiguse võrdlevat analüüsi. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Meede 1: teadusuuringud ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 2,100
 Väljund 1: õiguse võrdlevad uuringud ||   ||   || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 7   || 0,350
 Väljund 2: konverentsid ja seminarid finantshuvide kaitse valdkonnas ||   || 0,050 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 28 || 1,400
 Väljund 3: Euroopa juristide ühenduste esimeeste iga-aastane kohtumine ||   || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 7 || 0,350
 KULUD KOKKU ||   || 14,800 ||   || 15,100 ||   || 15,400 ||   || 15,700 ||   || 16,000 ||   || 16,300 ||   || 16.700 || 110,000 –
3.2.3.     Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014[17] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 12,894
 Muud halduskulud || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,350
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[18] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 13,244
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täistööajale taandatud
töötajate arvuna
 ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || 24 01 06 – A3 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[19] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [20] || - peakorteris[21] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || 14,5 ametnikku (5,5 AD ja 9 AST) 14,5 ametnikku x 127 000 eurot = 1,842 miljonit eurot
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas kavandatava mitmeaastase finantsraamistikuga
(2014–2020) vastavalt komisjoni teatisele KOM(2011) 500.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[22].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
þ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
þ  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[23]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel .............. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek
mõjutab.
Täpsustage tuludele
avaldatava mõju arvutusmeetod.
FINANTSSELGITUSE
LISA
Ettepaneku/algatuse nimetus:
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS programmi Herakles III kohta, millega
edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas
(1)
VAJALIKUKS PEETAV TÖÖTAJATE ARV ja PERSONALIKULUD
(2)
MUUD HALDUSKULUD
(3)
KULUDE ARVUTAMISEKS kasutatud MEETODID
Seoses töötajatega
(1)
Seoses muude halduskuludega
Käesolev lisa täiendab finantsselgitust
talitustevahelise konsulteerimise ajal.
Selles sisalduvaid tabeleid kasutatakse selleks,
et täita finantsselgituse tabeleid.
Käesolev lisa on komisjoni talituste
sisedokument.
(1)
Vajalikuks peetav töötajate arv ja personalikulud
X       Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist
järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud ||
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 24 01 06 – A3 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes liikmesriikides) || AD || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 38,5 || 4,893 ||
 AST || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 63 || 8,000 ||
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || AD || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 AST || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Koosseisuvälised töötajad[24] ||
 24 01 06 00 (üldvahenditest rahastatavad) || Lepingulised töötajad || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Renditööjõud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Tehniline abipersonal || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Riikide lähetatud eksperdid || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 XX 01 02 02 (delegatsioonides) || Lepingulised töötajad || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Renditööjõud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Noored eksperdid delegatsioonides || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Kohalikud töötajad || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Riikide lähetatud eksperdid || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Muu eelarverida (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku ||   || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 101,5 || 12,894 ||
24 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või
eelarvejaotisele.
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU ||
 Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || AD || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 AST || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || AD || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 AST || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Koosseisuvälised töötajad[25] ||
 XX 01 04 yy Endistel B..A ridadel heakskiidetud koosseisuvälise personali assigneeringud || Peakorteris || Lepingulised töötajad || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Renditööjõud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Riikide lähetatud eksperdid || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Delegatsioonides || Lepingulised töötajad || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Renditööjõud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Noored eksperdid delegatsioonides || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Kohalikud töötajad || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Riikide lähetatud eksperdid || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 XX 01 05 02 (kaudne teadustegevus) || Lepingulised töötajad || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Renditööjõud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Riikide lähetatud eksperdid || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 10 01 05 02 (otsene teadustegevus) || Lepingulised töötajad || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Renditööjõud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
         || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
   || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 ja RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud KOKKU || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 101,5 || 12,894
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali
täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Muud halduskulud
X       Ettepanek/algatus hõlmab
haldusassigneeringute kasutamist järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Peakorteris: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24 01 06 00 A3 01 02 11 – Lähetus- ja esinduskulud || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,350
 24 01 06 00 – Konverentsid ja kohtumised || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Komiteede koosolekud[26] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Uuringud ja konsultatsioonid || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Juhtimise ja teavitamise IT-süsteemid || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Täienduskoolitus || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Sisseseade ja mööbel || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 04 − Teenused ja muud talituskulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
                 Delegatsioonides: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24 01 06 00 – Lähetus-, konverentsi- ja esinduskulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Töötajate täienduskoolitus || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Soetamine, üürimine ja sellega seotud kulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Sisseseade, mööbel, varustus ja teenused || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,350
24 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või
eelarvejaotisele.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24 01 06 – Haldus- ja tehniline abi (välja arvatud koosseisuväline personal), mida rahastatakse tegevusassigneeringutest (endised B..A read) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 - peakorteris || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 - delegatsioonides || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – muud kaudse teadustegevusega seotud juhtimiskulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – muud otsese teadustegevusega seotud juhtimiskulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
24 osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 ja RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud KOKKU || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,350
Haldusassigneeringute vajadused kaetakse
kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute
raames, täiendades seda vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida
võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
(1)
Kulude hindamiseks kasutatud arvutusmeetodid
Seoses töötajatega
Täpsustage iga töötajate liigi puhul kasutatud
arvutusmeetodit (eeldused, keskmised kulud jne)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5
 Meeldetuletus: keskmised kulud iga töötajate liigi puhul on esitatud veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
  seoses ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtadega (ametnikud ja ajutised töötajad) Haldustugi: 0,5 AD + 2 AST; eelarvehaldus ja pettusevastane võitlus: 0,5 AST; programmijuhtimine: 5 AD + 6,5 AST   ·               ametnik: 127 000 eurot aastas ·               ajutine töötaja: 127 000 eurot aastas
  seoses koosseisuväliste töötajatega puudub Kasutatud on kehtivaid keskmisi ametnike ja ajutiste töötajate palgamäärasid:   ·               lepinguline töötaja: 64 000 eurot aastas ·               tehniline abipersonal: 160 000 eurot aastas ·               riigi lähetatud ekspert: 73 000 eurot aastas
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
  seoses ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtadega (teadustegevuse ametnikud ja ajutised töötajad)   puudub
  seoses koosseisuväliste töötajatega   puudub
Seoses halduskuludega
Täpsustage arvutusmeetodit, mida kasutati iga
eelarverea puhul,
aluseks võetud eeldused (nt kohtumiste arv
aastas, keskmised kulud jne)
  Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5
   Lähetused: eeldatavalt 50 lähetust aastas, keskmine kulu 1000 eurot lähetuse kohta
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
   puudub
[1]               ELT L 143, 30.4.2004, lk 9.
[2]               ELT L 193, 25.7.2007, lk 18.
[3]               KOM(2011) 500.
[4]               ELT C , lk.
[5]               ABM – tegevuspõhine juhtimine;
ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
[6]               Vastavalt finantsmääruse
artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[7]               Eelarve täitmise viise selgitatakse
koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[8]               Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[9]               Kontroll, milles kasutatakse
ja mis hõlmab ligipääsu alusdokumentidele, mis on kättesaadavad kõnealuses
protsessi etapis.
[10]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[11]             EFTA – Euroopa
Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[12]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed
kandidaatriigid.
[13]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[14]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi
programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud
(endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[15]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[16]             Aasta, mil alustatakse
ettepaneku/algatuse rakendamist.
[17]             Aasta, mil alustatakse
ettepaneku/algatuse rakendamist.
[18]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[19]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
[20]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[21]             Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[22]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[23]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.
[24]             Lepingulised
töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored
eksperdid delegatsioonides.
[25]             Lepingulised töötajad,
kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides.
[26]             Täpsustage
asjaomase komitee ja rühma liik.


				|

		52013PC0650

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel /* COM/2013/0650 final - 2013/0317 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt nõukogu
antud volitustele[1]
alustas Euroopa Komisjon Maroko Kuningriigiga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja
Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli
uuendamise üle. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 24. juulil
2013 uue protokolli. Uus protokoll hõlmab nelja (4) aasta pikkust ajavahemikku
alates protokolli jõustumiskuupäevast.
Lepingu
protokolli peamine eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade
kalapüügivõimalused Maroko Kuningriigi vetes kalavarude kasutamata ülejäägi
piires. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide
koostatud järelhindamise tulemused.
Partnerluslepingu
üldine eesmärk on tõhustada koostööd Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahel,
et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku
kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks
Maroko kalapüügipiirkonnas.
Eelkõige on protokolliga
on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmiste kategooriate puhul:
–
väikesemahuline pelaagiline püük põhjaosas: 20
seinerit,
–
väikesemahuline kalapüük põhjaosas: 35
põhjaõngejadalaeva,
–
väikesemahuline kalapüük lõunaosas: 10 laeva
(veoõngelaevad ja ritvõngelaevad),
–
põhjalähedane püük: 16 põhjaõngejadalaeva ja
põhjatraali,
–
tuunipüük: 27 ritvõngelaeva,
–
tööstuslik pelaagiline kalapüük: 80 000 püügitonni,
18 laeva.
Oleks vaja määrata kindlaks
kalapüügivõimaluste jaotamispõhimõtted liikmesriikide vahel.
Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule
ettepaneku kõnealune määrus vastu võtta.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku
2007–2011 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega
konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi
Maroko Kuningriigi kalandusprotokolli jätkumise vastu.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesolevat
menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust
protokolli allkirjastamise kohta ning nõukogu otsust protokolli enda sõlmimise
kohta.
2013/0317 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa
Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks
lepinguosaliste vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud
kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu võttis 22. mail 2006
vastu määruse (EÜ) nr 764/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko
Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist[2].
(2)       Euroopa Ühendus ja Maroko
Kuningriigi valitsus teatasid teineteisele 28. veebruaril 2007 Euroopa Ühenduse
ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumiseks
vajalike menetluste lõpuleviimisest[3].
(3)       24. juulil 2013 parafeeriti
kalandusalase partnerluslepingu uus protokoll (edaspidi „uus protokoll”). Uue
protokolliga nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Maroko Kuningriigi
suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.
(4)       Nõukogu võttis [kuupäev]
vastu otsuse …/2013/EL[4]
uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.
(5)       Tuleks kindlaks määrata meetod
kalapüügivõimaluste jaotamiseks liikmesriikide vahel uue protokolli
kohaldamisajaks.
(6)       Nõukogu 29. septembri 2008.
aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa
andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide
laevade juurdepääsu ühenduse vetele)[5]
artikli 10 lõikega 1 on ette nähtud, et juhul kui selgub, et liidule uue
protokolli kohaselt jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud,
teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui vastust ei esitata
nõukogu kehtestatud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase
liikmesriigi laevad ei kasuta antud perioodil oma kalapüügivõimalusi
täielikult. Nõukogu peaks kõnealuse tähtaja kindlaks määrama.
(7)       Seetõttu tuleks hakata käesolevat
määrust kohaldama alates uue protokolli kohaldamise kuupäevast,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1.           Euroopa Liidu ja Maroko
Kuningriigi vahelise protokolliga, millega määratakse kindlaks lepinguosaliste
vahelises kehtivas kalandusalases partnerluslepingus sätestatud
kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”), ette nähtud
kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:
 Kalapüügiliik || Laeva tüüp || Liikmesriik || Kalapüügiload või kvoodid
 Väikesemahuline pelaagiline püük põhjaosas || Seinerid < 100 GT || Hispaania || 20
 Väikesemahuline kalapüük põhjaosas || Põhjaõngejadalaevad < 40 GT || Hispaania ||
   || Portugal ||
   || Põhjaõngejadalaevad > 40 GT < 150 GT || Portugal || 3
 Väikesemahuline kalapüük lõunaosas || Veoõngejadalaevad ja ritvõngelaevad < 80 GT || Hispaania || 10
 Põhjalähedane püük || Põhjaõngejadalaevad || Hispaania ||
   || Portugal ||
   || Traalerid || Hispaania ||
   || Itaalia ||
 Tuunipüük || Ritvõngelaevad || Hispaania || 23
   || Prantsusmaa || 4
 Tööstuslik pelaagiline püük || 80 000 tonni aastas ülemmääraga 10 000 tonni kuus kõigi püügilaevade kohta, välja arvatud kuud augustist oktoobrini, kui püügi ülemmääraks kuus on kehtestatud 15 000 tonni   Püügiloaga laevade jaotus: 10 laeva tonnaažiga üle 3000 GT 3 laeva tonnaažiga vahemikus 150 kuni 3000 GT 5 laeva tonnaažiga alla 150 GT || Saksamaa ||  t
   || Leedu ||  t
   || Läti ||  t
   || Madalmaad ||  t
   || Iirimaa ||  t
   || Poola ||  t
   || Ühendkuningriik ||  t
   || Hispaania ||  t
   || Portugal || t
   || Prantsusmaa ||  t
2.           Nõukogu määrust (EÜ) nr
1006/2008 kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Ühenduse ja Maroko
Kuningriigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut.
3.           Kui kooskõlas määruse (EÜ) nr
1006/2008 artikliga 10 liikmesriikide esitatud püügiloataotlused, millele on
osutatud lõikes 1, ei ammenda täielikult protokolliga kehtestatud kalapüügivõimalusi,
võib komisjon võtta arvesse mis tahes teise liikmesriigi püügiloataotlusi.
4.           Ajavahemikuks, mille jooksul
liikmesriigid peavad määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 1 kohaselt
kinnitama, et nad ei kasuta lepingu raames eraldatud kalapüügivõimalusi
täielikult ära, on kehtestatud kümme tööpäeva arvestatuna kuupäevast, mil
komisjon teatab neile, et kalapüügivõimalused ei ole täielikult ära kasutatud.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust hakatakse kohaldama alates
selle jõustumise kuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Nõukogu 18. veebruari 2011. aasta otsus nr 6486/1/11 REV
1.
[2]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 764/2006, 22. mai 2006, ELT L
141, 29.5.2006, lk 1.
[3]               ELT L 78, 17.3.2007, lk 31.
[4]               ELT C…*
[5]               ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.