Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0693

Ettepanek: Nõukogu määrus mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Tansaania Ühendvabariigi vahelise lepingu sõlmimist kalapüügi kohta Tansaania kalastusvööndis  /* KOM/2005/0693 lõplik - CNS 2005/0276 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.12.2005KOM(2005) 693 lõplik2005/0276 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Tansaania Ühendvabariigi vahelise lepingu sõlmimist kalapüügi kohta Tansaania kalastusvööndis(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1990. aastal parafeerisid Euroopa Majandusühendus ja Tansaania Ühendvabariik tuunipüügilepingu, mida Tansaania sisemiste põhiseaduslike/poliitiliste probleemide tõttu ei õnnestunud täita.2003. aastal soovisid mõlemad osalised oma kalandusalaseid suhteid taastada. Tutvumiskäigu ja kolme läbirääkimisvooru järel parafeerisid lepinguosalised 4. juunil 2004 uue lepingu. Lepingu lahutamatuteks osadeks on protokoll ja tehniline lisa.Lepingu protokoll, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, on esialgu sõlmitud kolmeks aastaks. Protokolliga antakse püügivõimalused 39 tuunipüügiseinerile ja 31 õngepüügilaevale.Rahalise toetuse suuruseks on määratud 600 000 eurot aastas, mis vastab 8000 tonni suurusele aastapüügile Tansaania kalastusvööndis. Osa rahalisest toetusest, 390 000 eurot aastas, suunatakse teatavate kindlate meetmete sihtfinantseerimiseks, nagu kontroll ja järelevalve, institutsiooniline toetus ja kohaliku väikesemahulise kalapüügi arendamine.Uus leping on ühenduse tuunipüügilaevastiku jaoks tähtis, kuna see on osa India ookeani piirkonda hõlmavatest tuunipüügilepingutest. Lepinguga nähakse ette Tansaanias siiani puudunud seire- ja järelevalvesüsteemi loomine.Lepingu sisus leppisid osalised kokku juba 2003. aasta oktoobris, selle lõplik tekst valmis aga 2004. aasta juunis. Kuna nõukogu järeldused kolmandate riikidega sõlmitavate kalandusalaste partnerluslepingute integreeritud raamistikku käsitleva komisjoni teatise kohta[1] ei olnud selleks ajaks veel vastu võetud, ei saanud komisjoni arvates rakendada läbirääkimistel partnerluslähenemist.Samas on lepingu suunitlus kooskõlas säästliku kalapüügi eesmärgiga. Seda silmas pidades on siia “klassikalise” juurdepääsu võimaldava lepinguga võrreldes lisatud järgmised uued osad: i) ainuõiguse klausel, mis keelab EÜ laevaomanikel igasuguste era-püügilitsentside saamise või muude kokkulepete sõlmimise, ii) Tansaania ja Euroopa Komisjoni vaheline kokkulepe meetmete kohta, mida põhjaliku programmi valmimise järel rahastatakse, iii) Tansaania kalastusvööndis tegutseva ühenduse laevastiku kohustus võtta laevadele vähemalt 30 kohalikku meremeest ja kohaldada sotsiaalklauslit, iv) kalapüük väljaspool 12 miili laiust rannikuvööndit, v) kaaspüükide vastuvõtmine ja nende vette heitmise keelustamine, vi) sanktsioonid protokolli ja asjakohaste Tansaania õigusnormide rikkumise eest.Leping jõustub, kui osalised teatavad teineteisele asjakohaste vastuvõtumenetluste lõpuleviimisest.Komisjon teeb nõukogule ettepaneku kõnealune leping määrusega vastu võtta.2005/0276 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Tansaania Ühendvabariigi vahelise lepingu sõlmimist kalapüügi kohta Tansaania kalastusvööndisEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[3]ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Ühendus ja Tansaania Ühendvabariik on pidanud läbirääkimisi ja parafeerinud kalapüügilepingu, millega antakse ühenduse kaluritele kalapüügivõimalused vetes, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad Tansaania suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.2.  Nimetatud lepingu heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega.3.  Tuleks kindlaks määrata liikmesriikide kalapüügivõimaluste jaotus,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Tansaania Ühendvabariigi vaheline leping kalapüügi kohta „Tansaania kalastusvööndis (edaspidi „leping”).Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele.Artikkel 2Lepingu protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:-  tuunipüügiseinerid:Prantsusmaa – 16 püügilitsentsi;Hispaania – 22 püügilitsentsi;Itaalia – 1 püügilitsents.-  õngepüügilaevad:Hispaania – 27 püügilitsentsi;Portugal – 4 püügilitsentsi.Kui nimetatud liikmesriikide püügilitsentsi taotlused ei kata kõiki protokolliga määratud kalapüügivõimalusi, võib komisjon võtta arvesse teiste liikmesriikide litsentsitaotlusi.Artikkel 3Liikmesriigid, kelle laevad kõnealuse lepingu alusel kala püüavad, teavitavad komisjoni kõigi Tansaania kalastusvööndis püütud kalavarude kogustest vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 500/2001[4].Artikkel 4Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isikud, kellel on õigus ühendust siduvale lepingule alla kirjutada.Artikkel 5Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.[Koht], [kuupäev]Nõukogu nimeleesistujaEUROOPA ÜHENDUSE JA TANSAANIA ÜHENDVABARIIGI VAHELINE LEPING KALAPÜÜGI KOHTA TANSAANIA KALASTUSVÖÖNDISEUROOPA ÜHENDUS,edaspidi „ühendus“, jaTANSAANIA ÜHENDVABARIIK,edaspidi „Tansaania“, edaspidi koos „lepinguosalised“,ARVESTADES AKV-EMÜ konventsioonil põhinevat koostöövalmidust ning ühenduse ja Tansaania vahelisi häid koostöösuhteid;ARVESTADES Tansaania soovi edendada senisest tihedama koostöö kaudu tema kalavarude ratsionaalset kasutamist;MEENUTADES, et ühendus ja Tansaania on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga ühinenud ning nimetatud konventsiooni kohaselt on Tansaania kehtestanud oma rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuva majandusvööndi, mille piires ta rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt teostab oma suveräänset õigust nimetatud vööndi varude väljaselgitamiseks, kasutamiseks, kaitsmiseks ja korraldamiseks;SOOVIDES arendada ja süvendada vastastikku kasulikku koostööd kalanduse vallas;OLLES OTSUSTANUD arendada suhteid vastastikuse usalduse ja teineteise merekalapüügialaste huvide austamise vaimus;SOOVIDES kehtestada lepinguosalistele ühist huvi pakkuvaid tegevusi reguleerivad tingimused;SOOVIDES kohaldada ELi laevadele võetud kohalike meremeeste suhtes ILO töö põhimõtete ja õiguste deklaratsiooni ühinemisvabaduse, kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku austamise ning töö saamisel ja kutsealale pääsemisel mittediskrimineerimise osas,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 11. Käesoleva lepingu eesmärk on kehtestada kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja muude rahvusvahelise õiguse sätetega põhimõtted ja eeskirjad, mis edaspidi igas suhtes reguleerivad ühenduse liikmesriikide lippude all sõitvate ja ühenduses registreeritud laevade (edaspidi „ühenduse laevad“) kalastustegevust vetes, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad Tansaania suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla (edaspidi „Tansaania kalastusvöönd“).2. Tansaania kalastusvööndis tohivad käesoleva lepinguga hõlmatud kalaliike püüda üksnes ühenduse laevad, millel on käesoleva lepingu ja selle lisas esitatud vorminõuete kohaselt väljastatud kehtiv püügilitsents.3. Ühenduse laevad, mis tegelesid Tansaania kalastusvööndis nimetatud kalaliikide püügiga enne Euroopa Ühenduse ja Tansaania Ühendvabariigi vahelise lepingu sõlmimist kas era-püügilitsentside või muude laevaomaniku ja Tansaania ametiasutuste vaheliste kokkulepete alusel, võivad oma tegevust jätkata kuni püügilitsentsi või muu kokkuleppe kehtivusaja lõpuni. Nimetatud ajavahemik ei või aga mingil juhul kesta üle ühe aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist.4. Käesolevas lepingus tähendavad „Tansaania ametiasutused“ Tansaania Ühendvabariigi loodusvarade ja turismi ministeeriumi.Artikkel 21. Tansaania lubab ühenduse laevadel Tansaania kalastusvööndis käesoleva lepingu kohaselt kala püüda.2. Nimetatud kalastustegevuse suhtes kohaldatakse Tansaania seadusi.Artikkel 31. Ühendus teeb kõik vajaliku, tagamaks, et ühenduse laevad täidavad käesoleva lepingu sätteid ja Tansaania kalastusvööndis kalastamisega seotud seadusi, mis on kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni sätete ja muude rahvusvahelise õiguse normidega.2. Tansaania ametiasutused teavitavad Euroopa Ühenduse Komisjoni kõigist nimetatud seaduste muudatustest.Artikkel 41. Ühenduse laevad tohivad käesoleva lepingu alusel Tansaania kalastusvööndis kala püüda, kui neil on kehtiv püügilitsents.2. Püügilitsentse väljastavad Tansaania ametiasutused käesoleva lepingu protokollis sätestatud limiitide piires ja vastavalt Tansaania seadustele.3. Tansaania ametiasutused väljastavad ühenduse taotluse korral püügilitsentsi tingimusel, et asjaomane laevaomanik maksab litsentsitasu.4. Püügilitsentside taotlemise vorminõuded, kehtivusaeg, litsentsitasu suurus, arvelduste kord ja lubatud kalastuspiirkonnad määratakse kindlaks lepingu lisas ja vastavalt Tansaania seadustele.5. Püügilitsents väljastatakse kindlale laevale ja seda ei saa edasi anda.Artikkel 5Lepinguosalised kohustuvad kooskõlastama oma tegevust kas vahetult või rahvusvaheliste organisatsioonide raames, et tagada India ookeani elusressursside, eelkõige siirdekalade majandamine ja kaitse ning soodustada asjakohaseid teadusuuringuid.Artikkel 61. Käesoleva lepingu kohaselt Tansaania kalastusvööndis kala püüdma lubatud laevu jälgitakse satelliitide abil vastavalt lepinguosaliste vahel kokkulepitud tingimustele.2. Laevad on kohustatud edastama Tansaania ametiasutustele püügiaruanded ja muu asjakohase teabe vastavalt lepingu lisa sätetele.Artikkel 7Vastutasuks artikli 2 kohaselt antud püügivõimaluste eest teeb ühendus Tansaaniale protokolli sätete kohaselt makseid, ilma et see piiraks Tansaania rahastamist vastavalt AKV-EMÜ konventsioonile.Artikkel 8Kui erakorralised asjaolud, mis ei tulene loodusnähtustest, takistavad kalastustegevust Tansaania kalastusvööndis, võib ühendus peatada artiklis 7 nimetatud maksed pärast seda, kui lepinguosalised on võimaluse korral nõu pidanud.Makseid jätkatakse, kui olukord on normaliseerunud ning lepinguosalised on omavahel nõu pidanud ja saavutanud kokkuleppe, mis kinnitab, et olukord võimaldab tavapärast kalapüüki jätkata.Artikkel 91. Ilma, et see piiraks Tansaania suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni teostamist Tansaania kalastusvööndis, otsustavad lepinguosalised moodustada ühiskomitee, kes jälgib käesoleva lepingu rakendamist, tõlgendamist ja nõuetekohast toimimist.2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Tansaanias ja Brüsselis ja/või kummagi lepinguosalise taotlusel. Lepinguosalised peavad vähemalt 30 päeva enne ühiskomitee koosolekuid nõu nende toimumise kuupäeva ja päevakorra üle.3. Lepingu tõlgendamise või kohaldamise osas tekkinud lahkarvamusi käsitletakse lepinguosaliste nõupidamistel.Artikkel 101. Kui Tansaania ametiasutused otsustavad kalavarude seisundi muutuste tõttu võtta ühenduse laevade tegevust mõjutavaid kaitsemeetmeid, peavad lepinguosalised nõu artiklis 9 nimetatud ühiskomitee raames, et teha käesoleva lepingu juurde kuuluvas lisas ja protokollis vajalikud muudatused.2. Sellistel nõupidamistel järgitakse põhimõtet, et igasugune protokollis sätestatud kalapüügivõimaluste oluline vähendamine toob kaasa ühenduse makstava rahalise hüvitise samaväärse vähendamise.3. Tansaania ametiasutuste võetavad kaitsemeetmed põhinevad objektiivsetel ja teaduslikel kriteeriumidel ning neid kohaldatakse võrdselt nii ühenduse laevade kui ka kolmandate riikide laevade suhtes, ilma et see piiraks sama geograafilise piirkonna arenguriikide vahel sõlmitud kokkulepete, sealhulgas vastastikuste kalastuskokkulepete kohaldamist.Artikkel 11Käesolevas lepingus sätestatu ei mõjuta ega piira kummagi lepinguosalise seisukohti mis tahes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga seotud küsimuses.Artikkel 12Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumidel, kus kehtib Euroopa Ühenduse asutamisleping, vastavalt nimetatud asutamislepinguga kehtestatud tingimustele, ja teiselt poolt Tansaania Ühendvabariigi territooriumil.Artikkel 13Lisa ja protokoll moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa ja kui ei ole ette nähtud teisiti, tähendab viide lepingule ka viidet nimetatud dokumentidele.Artikkel 141. Käesolev leping sõlmitakse esialgu kolmeks aastaks alates selle jõustumise kuupäevast. Kui kumbki lepinguosaline ei teata lepingu lõpetamisest vähemalt kuus kuud enne nimetatud kolme aasta möödumist, jääb leping jõusse järgmisteks kolmeaastasteks tähtaegadeks, välja arvatud kui denonsseerimisest teatatakse vähemalt kolm kuud enne nimetatud kolmeaastase tähtaja möödumist.2. Kui üks lepinguosaline teatab teisele lepingu denonsseerimisest, alustavad lepinguosalised läbirääkimisi. Enne protokolli kehtivusaja lõppemist alustavad lepinguosalised läbirääkimisi, et leppida kokku lisasse või protokolli tehtavates muudatustes või täiendustes. Nad võivad vastastikusel kokkuleppel alustada läbirääkimisi ka mis tahes muul ajal.Artikkel 15Käesolev leping jõustub päeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest, kuid mitte varem kui 1. jaanuaril 2005. aastal.Artikkel 16Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.PROTOKOLL,MILLEGA MÄÄRATAKSE KINDLAKS TUUNIKALA JA TEISTE SIIRDEKALADE PÜÜGI VÕIMALUSED NING MAKSED, MIS ON SÄTESTATUD EUROOPA ÜHENDUSE JA TANSAANIA ÜHENDVABARIIGI VAHELISES LEPINGUS KALAPÜÜGI KOHTA TANSAANIA KALASTUSVÖÖNDISArtikkel 11. Vastavalt lepingu artiklile 2 antakse kolmeks aastaks alates lepingu jõustumisest järgmised kalapüügivõimalused:-  tuunipüügiseineritele: 39 püügilitsentsi;-  tuunikala ja muid siirdekalu püüdvatele õngepüügilaevadele: 31 püügilitsentsi.2. Lepinguosalised on nõus, et parimate kättesaadavate teadusandmete ja Tansaania kalastusvööndi kalavarude teadusliku hindamise tulemuste põhjal võib Tansaania anda ühendusele peale tuunikala ja siirdekalade ka teiste liikide püüdmise võimalusi. Asjakohaste muudatuste tegemiseks käesolevas protokollis ja lisas tuleks pidada nõu lepingu artiklis 9 nimetatud ühiskomitees.Artikkel 21. Artikli 1 lõikes 1 nimetatud ajavahemikul on lepingu artiklis 7 sätestatud maksete summa 600 000 eurot aastas (sellest 210 000 eurot moodustab rahaline hüvitis ja 390 000 eurot on ette nähtud käesoleva protokolli artiklis 3 nimetatud meetmete rahastamiseks).2. Nimetatud maksed katavad 8000 tonni Tansaania kalastusvööndis püütud tuunikala ja teiste siirdekalade saaki aastas. Kui ühenduse kalalaevade poolt Tansaania kalastusvööndis püütud aastane kogus ületab 8000 tonni, suurendatakse lõikega 1 määratud makset 75 euro võrra iga täiendavalt püütud tonni eest. Tuunide ja nende lähiliikide püügi eest tasutav kogusumma ei ületa siiski summat, mis tuleb maksta 24 000 tonni kala püüdmise eest.Kui ühenduse laevade püütav kogus ületab 24 000 tonni, arutavad lepinguosalised küsimust esimesel võimalusel lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees, et määrata kindlaks täiendava püügi eest tasutava summa maksetähtaeg.3. Rahaline hüvitis tasutakse Tansaania ametiasutuste poolt määratud rahaasutuses või muus asutuses riigikassa nimel avatud arvele hiljemalt iga aasta 1. jaanuaril (esimene makse tuleb üle kanda hiljemalt 31. mail 2005) ja selle kasutamine kuulub Tansaania ainupädevusse.Artikkel 31. Säästliku ja vastutustundliku kalapüügi arendamiseks loovad lepinguosalised mõlema osalise huvides partnerlussuhted eesmärgiga edendada eelkõige paremaid teadmisi kalavarude ja muude bioloogiliste ressursside kohta, kontrolli kalapüügi üle, mittetööstusliku kalapüügi arengut, kalurite kogukondi ja koolitust.2. Allpool nimetatud meetmeid rahastatakse igal aastal 390 000 euro ulatuses, mis jaguneb järgmiselt:a) 200 000 eurot Tansaania kalastusvööndis toimuva kalastustegevuse kontrolliks ja järelevalveks;b) 75 000 eurot kalandust korraldava haldusasutuse toetamiseks;c) 115 000 eurot kohaliku väikesemahulise kalapüügi arendamiseks.Nimetatud meetmete üle otsustavad vastastikusel kokkuleppel Tansaania ametiasutused ja Euroopa Komisjon pärast seda, kui komisjonile on esitatud põhjalik programm, mis sisaldab iga meetme raames kavandatud tegevuste ajakava ja eesmärke.3. Kõik lõikes 2 sätestatud summad makstakse igal aastal käesoleva protokolli jõustumise kuupäeval arvele nr 012105002942 (esimene ülekanne tehakse kahe kuu jooksul pärast käesoleva protokolli jõustumist).4. Tansaania ametiasutused esitavad Euroopa Komisjoni delegatsioonile Tansaania Ühendvabariigis igal aastal kolm kuud pärast käesoleva protokolli jõustumise kuupäeva aastaaruande käesolevas artiklis sätestatud meetmete rakendamise ja saadud tulemuste kohta.Aastaaruanne vaadatakse läbi lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees. Ühendus jätab endale õiguse küsida Tansaania ametiasutustelt tulemuste kohta lisateavet ja asjaomased maksed meetmete tegeliku rakendamise põhjal läbi vaadata.Artikkel 4Kui ühendus artiklites 2 ja 3 sätestatud makseid ei tasu, võib Tansaania käesoleva protokolli kohaldamise peatada.Artikkel 5Käesolev protokoll jõustub lepingu jõustumise kuupäeval.LISATUUNIKALA JA TEISI SIIRDEKALU PÜÜDVATE ÜHENDUSE LAEVADE KALASTUSTINGIMUSED TANSAANIA KALASTUSVÖÖNDIS4.  Litsentsi taotlemise ja väljastamise vorminõuded5.  Euroopa Komisjon esitab Euroopa Komisjoni Tansaania delegatsiooni kaudu Tansaania ametiasutustele laevaomaniku täidetud püügilitsentsi taotluse iga laeva kohta, mis soovib Euroopa Ühenduse ja Tansaania Ühendvabariigi vahelise lepingu alusel kala püüda. Järgmisel aastal kala püüda soovivad laevad peavad taotluse esitama hiljemalt iga aasta 30. novembriks.Erandina punkti 1.1 nõuetest võivad laevaomanikud taotleda püügilitsentsi kogu kalendriaasta jooksul 30 päeva enne asjaomaste laevade kalastustegevuse algust. Sellisel juhul maksavad nad punktis 2.2 sätestatud litsentsitasu kogu aasta eest.Igale litsentsitaotlusele lisatakse asjakohase ettemakse tasumist tõendavad dokumendid. Taotlus esitatakse vormil, mille Tansaania Ühendvabariigi ametiasutused on selleks ette näinud ja mille näidis on toodud 1. liites.6.  Tansaania ametiasutused väljastavad püügilitsentsid ja edastavad need Euroopa Komisjoni delegatsioonile Tansaanias viieteistkümne tööpäeva jooksul pärast taotluste esitamist.7.  Püügilitsents peab olema alati laeva pardal. Kui Tansaania ametiasutused on saanud Euroopa Komisjoni teatise ettemakse tasumise kohta, kantakse laevad püügiloaga laevade nimekirja, mis saadetakse kalapüügi inspekteerimise eest vastutavatele Tansaania asutustele. Litsentsi originaali kättesaamiseni on võimalik saada litsentsi faksikoopia; seda koopiat hoitakse laeva pardal.8.  Iga püügilitsents väljastatakse laevaomanikule ühe määratud laeva kohta ja seda ei saa edasi anda.Vääramatu jõu korral võib Euroopa Komisjoni taotlusel asendada laeva litsentsi kuni selle kehtivusaja lõpuni teisele samade omadustega laevale antava uue litsentsiga. Sellisel juhul ei nõuta järelejäänud kehtivusaja eest litsentsitasu. Asendatud laeva senine püük loetakse asendava laeva püügiks.Nimetatud uuele litsentsile kantakse:-  väljastamise kuupäev,-  märge, et selle litsentsiga tühistatakse ja asendatakse eelmisele laevale antud litsents.-  Enne lepingu jõustumist teevad Tansaania ametiasutused teatavaks litsentsitasude maksmise korra, eelkõige kasutatava pangakonto andmed ja vääringu.-  Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud teenustasud.-  Tuunipüügilaevade omanikel peab olema Tansaanias asuv esindaja, kelle isikuandmed nad peavad edastama Tansaania ametiasutustele. Esindaja nimi ja aadress märgitakse 1. liites toodud litsentsitaotlusele.-  Litsentside kehtivus ja litsentsitasude maksmine-  Litsentside kehtivusaeg on üks kalendriaasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Litsentsid on uuendatavad.-  Litsentsitasu on 25 eurot iga Tansaania kalastusvööndis püütud tonni kohta. Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui Tansaaniale on tasutud ühekordse ettemaksena 2300 eurot iga tuunipüügiseineri kohta aastas, mis võrdub tasuga 92 tonni Tansaania kalastusvööndis püütud tuunikala eest aastas, ning 1300 eurot iga õngepüügilaeva kohta aastas, mis võrdub tasuga 52 tonni Tansaania kalastusvööndis püütud tuunikala ja teiste siirdekalade eest aastas.-  Ühenduse laevadele lepingu artikli 4 kohaselt väljastatud litsentside kehtivusaega pikendatakse ajavahemiku võrra, mil kalastustegevus oli lepingu artiklis 8 nimetatud põhjustel peatatud.-  Püügiaruanded ja litsentsitasu aruanded-  Laevad, millel on lubatud käesoleva lepingu alusel Tansaania kalastusvööndis kala püüda, edastavad Tansaania ametiasutustele oma püügiandmed, mille koopia saadetakse Euroopa Komisjoni delegatsioonile Tansaanias, järgmise korra kohaselt:Tuunipüügiseinerid ja õngepüügilaevad täidavad 2. liites toodud näidisele vastava vormi iga püügiperioodi kohta Tansaania kalastusvööndis. Vormid saadetakse eespool nimetatud pädevatele asutustele hiljemalt litsentsi kehtivusajale järgneva aasta 31. märtsiks.Vormid peavad olema täidetud loetavalt ja laeva kapteni või laevaomanike ühenduse esindaja poolt allkirjastatud. Vormi peavad täitma kõik püügilitsentsi saanud laevad ka siis, kui nad ei ole kala püüdnud.9.  Euroopa Komisjon koostab iga laeva kohta kalandusaasta eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpparuande hiljemalt püügilitsentsi kehtivusajale järgneva aasta 30. juuniks. Nimetatud lõpparuanne koostatakse laevaomanike esitatud püügiaruannete põhjal (näidis on toodud 2. liites), mille on kinnitanud püügiandmete kontrollimise eest vastutavad liikmesriikide teadusasutused, nagu IRD (Institut de Recherche pour le Development, Prantsusmaa), IEO (Instituto Español de Oceanografía, Hispaania), INIAP (Instituto Nacional de Investigaçao Agricola y de Pesca, Portugal).Litsentsitasude lõpparuanne esitatakse samaaegselt Tansaania kalandusasutustele ja laevaomanikele. Kõik täiendavalt tasumisele kuuluvad maksed kannavad laevaomanikud 30 päeva jooksul Tansaania ametiasutuste poolt määratud pangakontole.Kui tegeliku kalapüügi eest tasumisele kuuluv summa on eespool punktis 2.2 nimetatud ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet laevaomanikule.10.  TeavitamineLaevad teavitavad Tansaania ametiasutusi Tansaania kalastusvööndisse sisenemise või sealt väljumise kavatsusest vähemalt kolm (3) tundi ette. Saabumisest ja lahkumisest teatades esitavad laevad ka pardal oleva saagi hinnangulise suuruse.Nimetatud teave tuleks edastada faksi teel ja kui laeval faksi ei ole, raadio teel. Tansaania kalastusvööndis kalastades teatavad laevad oma asukoha ja saagi iga kolme päeva tagant.Raadiokutsung, raadiojaama töösagedus ja tööaeg ning asjakohane faksi number teatatakse Euroopa Komisjonile enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva.11.  Vaatlejad12.  Tansaania ametiasutuste taotlusel võtavad laevad nende asutuste poolt määratud püügiperioodiks pardale vaatleja. Vaatleja varustatakse kõigi tema kohustuste täitmiseks vajalike vahenditega ning talle võimaldatakse juurdepääs punktis 5.2. nimetatud kohtadele ja dokumentidele. Vaatlejad ei tohi pardal viibida kauem, kui on vajalik nende kohustuste täitmiseks. Neile tagatakse pardal viibimise ajaks sobiv toit ja majutus.Vaatleja palga ja sotsiaalmaksu maksavad Tansaania ametiasutused. Laevaomanik maksab oma esindaja kaudu Tansaania valitsusele 12 euro suuruse summa iga päeva eest, mil vaatleja Tansaania kalastusvööndis ühenduse laeva pardal viibib.Laevaomanik ja tema esindaja ning Tansaania ametiasutused lepivad omavahel kokku, millises sadamas vaatleja laevale tuleb, samuti tema laevaletuleku tingimused. Tansaania ametiasutused katavad vaatleja Tansaania laevaletulekusadamasse saabumise kulud.Kui laev, mille pardal on Tansaania vaatleja, lahkub Tansaania kalastusvööndist, tehakse kõik vajalik, et tagada vaatleja maalepääs lähimas sadamas ja võimalikult kiire naasmine Tansaaniasse laevaomaniku kulul.Kui ühenduse laev ei saa Tansaania sadamasse sõita, tuuakse vaatleja pardale Tansaania ametiasutuse laeval. Vaatleja ühelt laevalt teisele ületuleku koht ja tema sinna toimetamise kulud lepitakse kokku Tansaania ametiasutustega ja need katab laevaomanik.Kui vaatleja ei ole kokkulepitud kohas kokkulepitud ajal ja nelja tunni jooksul pärast seda, vabaneb laevaomanik automaatselt vaatleja pardale võtmise kohustusest. Kui laeva väljasõit viibib, kannab laevaomanik vaatleja ülalpidamis- ja majutuskulud kokkulepitud ajast kuni tema tegeliku laevaletulekuni.13.  Pardalolev vaatleja:14.  jälgib laeva kalastustegevust,15.  kontrollib püügiga tegeleva laeva asukohta,16.  paneb kirja kasutatud püügivahendid,17.  kontrollib Tansaania kalastusvööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid,18.  pääseb juurde tema kohustuste täitmiseks vajalikele kohtadele ja dokumentidele,19.  koostab Tansaania ametiasutustele esitatava tegevusaruande.20.  Pardal viibimise ajal peab vaatleja:21.  tegema kõik vajaliku, tagamaks, et tema pardale võtmise tingimused ja tema pardal viibimine ei katkestaks ega takistaks kalastustegevust,22.  hoidma pardal olevaid materjale ja seadmeid ning kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.23.  JärelevalveLaevad lubavad oma pardale ka kõiki teisi kontrolli ja järelevalve eest vastutavaid Tansaania ametiisikuid ning abistavad neid nende kohustuste täitmisel.24.  Meremeeste töölevõtmine25.  Tansaania kalastusvööndis kalastamise perioodiks võtab ühenduse laevastik tööle vähemalt 30 Tansaania meremeest.26.  Kohalike meremeeste võtmisel ühenduse laevadele sõlmitakse laevaomaniku või tema esindaja (esindajate) ning meremehe ja/või tema ametiühingu või esindaja vahel koostöös Tansaania pädevate asutustega tööleping. Töölepingutega tagatakse kohalikele meremeestele nende sotsiaalkindlustusrežiimist tulenevad hüved, sealhulgas elu-, tervise- ja õnnetusjuhtumikindlustuse. Kohalike meremeeste palgatingimused ei tohi olla kohalike meeskondade palgatingimustest halvemad ja nende palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad.Töölepingu koopiad antakse lepingule allakirjutanud isikutele ja Tansaania ametiasutustele.27.  Kui töölepingu sõlmib laevaomaniku esindaja, nimetatakse selles laevaomaniku nimi ja laeva lipuriik.28.  Laevaomanik tagab tööle võetud kohalikele meremeestele laeval töö- ja elutingimused, mis on sarnased laeval töötavate ühenduse meremeeste töö- ja elutingimustega.29.  KalastusvööndidÜhenduse laevadel on lubatud käesoleva lepingu raames kalastada kogu Tansaania kalastusvööndis, mis jääb rannikust rohkem kui 12 meremiili kaugusele.30.  KaaspüükTansaania ametiasutused eraldavad ühe laeva Tansaania kalastusvööndis tegutsevatelt ühenduse laevadelt kala vastuvõtmiseks. Nimetatud laev võtab vastu ühenduse laevade kaaspüügi.Kui Tansaania ametiasutused otsustavad ühenduse laevadelt kaaspüügi kohta saadetud teate alusel nimetatud kaaspüügi vastu võtta, teatavad nad kaptenile kaaspüügi vastuvõtmise ajavahemiku.Ühenduse laeva kapten teeb Tansaania ametiasutustele ettepaneku, millisel kuupäeval ja kellaaegadel võiks inimtoiduks kõlbliku kaaspüügi ümberlaadimine toimuda. Nimetatud kuupäev ja kellaajad peavad võimaldama vastuvõtulaeval õigeks ajaks kokkulepitud punkti jõuda.Kala vastuvõtmise kulud kannab Tansaania.Üleantud kala suunatakse toiduainetega kindlustatuse parandamiseks ja vaesuse leevendamiseks turule.Kaaspüügi merre heitmine on keelatud, välja arvatud juhul, kui Tansaania ametiasutused ei suuda pakutavat kaaspüüki vastu võtta.31.  Haruldaste liikide omandiõigusKõik Tansaania kalastusvööndis kalastavate ühenduse laevade püütud mere-elustiku liikide esindajad, kelle kaitse on põhjendatud nende harulduse või bioloogiliste teadusuuringute vajadusega, kuuluvad Tansaania ametiasutustele ja toimetatakse võimalikult kiiresti ja võimalikult heas seisukorras tasuta mõnesse Tansaania sadamasse.32.  Rikkumised33.  Käesoleva lisa sätete rikkumisi käsitletakse Tansaania seaduste kohaselt.34.  Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Tansaanias teatatakse väidetavast rikkumisest, mille on sooritanud laev, kellel on käesoleva lepingu alusel antud kehtiv litsents, koos asjaolude lühiaruandega 48 tunni jooksul.35.  Menetlus laeva peatamise korral36.  Teabe edastamineTansaania ametiasutused teatavad Euroopa Komisjoni delegatsioonile Tansaanias ning asjaomasele lipuriigile 48 tunni jooksul iga ühenduse liikmesriigi lipu all sõitva laeva peatamisest Tansaania kalastusvööndis ning edastavad lühiaruande sellise peatamise asjaolude ja põhjuste kohta. Delegatsioonile ja lipuriigile teatatakse kõigist algatatud menetlustest ja määratud karistustest.37.  Peatamise lahendamineTansaania kalandusalaste õigusaktide ja asjakohaste määruste kohaselt võib rikkumised lahendada:-  kokkuleppe teel, mille puhul määratakse trahvisumma Tansaania õigusnormides ettenähtud miinimum- ja maksimummäärade piires, või-  kohtumenetlusega vastavalt Tansaania õigusnormidele, kui kokkulepet ei saavutata.-  Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:-  niipea, kui on esitatud tõend kokkuleppemenetlusega ette nähtud kohustuste täitmise kohta, või-  kui enne kohtumenetluse lõppu on esitatud tõend pangatagatise andmise kohta.____________1. LIIDETANSAANIA ÜHENDVABARIIKLITSENTSITAOTLUSE VORMkalastamiseksTansaania Ühendvabariigi majandusvööndisväljaspool 12 meremiili laiust territoriaalmer DTAOTLEJATaotleja (laevaomaniku) nimiAadress (postiaadress, teleks, faks)Sünniaeg ja -kohtAmetKohaliku esindaja nimi ja aadressLAEVLaeva tüüpRegistrinumberUus nimi Endine nimiEhitusaeg ja -kohtAlgne riikkondsusLipuriikPikkus .laius lastimahutavusKogumahutavus PuhasmahutavusMootori mark Tüüp-  Külgfoto-  Ülevaatuse tunnistus-  Kindlustus-  Lipuriik-  RegistreerimistunnistusSõukruvifikseeritud sammuga [ ] muutsammuga [ ] augjuhtimisega [ ]KiirusRaadiokutsung RaadiosagedusKajalokatsiooni-, navigatsiooni- ja ülekandeseadmete loend:Radar [ ] Hüdrolokaator [ ] Traalnooda sond [ ]VHF [ ] SSB [ ] Traalnooda satelliitsond [ ]Navigatsioon [ ]Muud:Meeskonnaliikmete arvLisada nimestik: nimi, kodakondsus, passi number, tööleping (tansaanlastest meeskonnaliikmetel).PÜÜTUD KALA SÄILITAMINEJäässe pakituna [ ] Jääs + külmutatult [ ] Külmutatuna soolvees [ ]Kuivalt [ ] Külmutatuna merevees [ ]Summaarne külmutusvõimsusÖöpäevane külmutusvõimsus, tonniTrümmide mahutavusEhitusmaterjali tüüpPÜÜGIVIISA: SÜVAMEREPÜÜK (TUUNID)Ritvõngedega [ ] Ritvõngede arv……..……………………………..Seinnoodaga [ ] Võrgu pikkus…………võrgu sügavus…….………Mahutite arv………………….mahutavus tonnides……………………..……….B: PÜÜK JADAÕNGEDE JA PÜÜNISTEGA:Pinnaõngedega [ ] Põhjaõngedega [ ]Õngejadade pikkus Õngekonksude arvÕngejadade arv Püüniste arvC: KALDARAJATIS (TAOTLEJA KODU- VÕI TÖÖKOHAS)Aadress ja tegevusloa number…………………………………………………….……………………………………………………………………………..……Ettevõtte nimi……………………………………………………………………..Tegevusalad…………………………………………………………………….……………………………………………………………………………………...Kala sisemaine hulgimüük [ ] Eksport [ ]Hulgimüügilitsentsi tüüp ja number……………………………………………………………………………………………Töötlemis- ja säilitamisrajatise kirjeldus……………………………………………………………………………………………Töötajate arvD EKLARATSIOONKinnitan, et esitatud teave on tõene ja kohustun:a) täitma käesoleva lepingu sätteid ja kõiki Tansaania seadusi;b) täitma Tansaania ametiasutuste kõiki korraldusi, mis puudutavad meresõidul või kalapüügil rakendatavaid ohutusabinõusid;c) mitte võtma laevale ühtegi ebasoovitavat isikut;d) hoiduma igasuguse ebasoovitava tegevuse põhjustamisest kalalaeva pardal;e) kandma pardal oleva meeskonna eest täielikku vastutust.Kuupäev:………………………….. ………………………………Taotleja nimi ja allkiriNB! Jaatava vastuse korral märkida vastavasse lahtrisse rist.2. liide |ICCATi TUUNIPÜÜGI PÄEVIK |Jadaõng Elussööt Seinnoot Traalnoot Muud |Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... | Püügivõimsus (t): …………………………………………….. |Registrinumber: ………………………………………………………………. | Kapten: ……………………………………………………….. |Omanik: ………………………………………………………… | Meeskonnaliikmete arv:……………………........................ |Aadress: …………………………………………………………………………. | Aruande esitamise kuupäev: ………………………………. |(Aruande esitas): ………………………………………………................................. | Merepäevade arv: | Püügipäevade arv: Vettelaskmiste arv: | Püügiretke number: |Kuupäev | Piirkond | Pinnaveetemp. (ºC) | Püügi-koormus Kasutatud konksude arv | Püük | Isco usado na pesca (Kasutatud sööt) |1 – Kandke iga kuu andmed ühele lehele ja iga päeva andmed ühele reale. | 2 – Päev – õnge vettelaskmise päev. | 4 – Alumine rida –lossitud püügi kaal- tuleks täita alles iga püügiretke lõpul. Näidata tuleb tegelik kaal lossimise ajal. |3 – Kalastuspiirkond – laeva asukoht. Ümardage minutid ja märkige laius- ning pikkuskraadid. Ärge unustage tähiseid N/S ja E/W.. | 5 – Kõik siin esitatavad andmed on rangelt konfidentsiaalsed. |LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTThis document is intended to accompany and complement the Explanatory Memorandum. As such, when completing this Legislative Financial Statement, and without prejudice to its legibility, an attempt should be made to avoid repeating information contained in the Explanatory Memorandum. Before filling in this template, please refer to the specific Guidelines that have been drafted to provide guidance and clarification for the items below.NAME OF THE PROPOSAL:PROPOSAL FOR A COUNCIL REGULATION ON THE CONCLUSION OF THE AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND THE UNITED REPUBLIC OF TANZANIA ON FISHING IN TANZANIA’S FISHING ZONEABM / ABB FRAMEWORKPolicy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:11. Fisheries, 1103. International Fisheries AgreementsBUDGET LINESBudget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings:110301: “International Fisheries Agreements”;11010404: “International Fisheries Agreements, administrative expenditure”.Duration of the action and of the financial impact:The Agreement, automatically renewable until denunciation from one of the two Parties, and the Protocol, have been concluded for an initial period of 3 years.Budgetary characteristics ( add rows if necessary ):Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |11.0301 | Comp | Diff[5] | NO | NO | NO | No 4 |11.010404 | Comp | Non-diff[6] | NO | NO | NO | No 4 |SUMMARY OF RESOURCESFinancial ResourcesSummary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EURExpenditure type | Section no. | Year n | n + 1 | n + 2 | Total |Operational expenditure[7]TOTAL REFERENCE AMOUNTAdministrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 11,500 | 11,500 | 11,500 | 34,500 |Total indicative financial cost of intervention…………………… | f |TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |Compatibility with Financial Programming( Proposal is compatible with existing financial programming.( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[10] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).Financial impact on Revenue( Proposal has no financial implications on revenue( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.EUR million (to one decimal place)Prior to action [Year n-1] | Situation following action |Total number of human resources | 0,8 | 0,8 | 0,8 | - | - | - |CHARACTERISTICS AND OBJECTIVESDetails of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:Need to be met in the short or long termThe purpose of this new bilateral fishery Agreement is to allow Community vessels to obtain fishing rights for purse seine vessels and surface long-liners in the Tanzania’s fishing zone, exclusively for tuna and tuna-like species.The financial contribution paid by the Community in exchange for fishing rights, in conjunction with the licence fees paid by ship-owners, constitutes an important source of revenues for the Tanzanian Government.In addition, the Agreement will generate an economic impact on Tanzania’s fishery sector, through the implementation of the partnership approach, and, more generally, on the economic development of the country at large.Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe Community considers that this Agreement shall contribute:-  to promote sustainable fisheries activities and provide a binding framework for all concerned parties, i.e. the Community, its Member states, the European operators and the third country to attain this objective and,-  to protect and develop European fishing activities within these waters and to enhance their political and socio-economic impact both in Europe and in Tanzania.Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkThe objective of the EC/Tanzania Fisheries Agreement is to allow for 39 tuna seiners and 31 surface longliners to fish simultaneously for tuna and other migratory species in the Tanzania’s fising zone, while respecting the technical provisions set in the Agreement.Expected catches for the entire fleet are estimated at 8,000 tons of tuna per year. The relative financial contribution is fixed at 600,000 euros per year. However, in case of annual catches exceeding 8,000 tons, the Community will pay 75 euros per ton for each additional ton. In any case, the overall Community payment cannot exceed 1,800,000 euros per year.65 % of the financial contribution (390,000 euros per year) will be allocated to enhancing responsible fishing in Tanzania’s fishing zone (art. 3 of the Protocol).The following indicators will be used in the context of the ABM framework to monitor the implementation of the Agreement:-  rate of utilisation of the fishing possibilities;-  contribution to employment and value added in the EC;-  contribution to Community market stabilization;-  contribution towards overall poverty reduction in Tanzania, including contribution to employment and infrastructure development in Tanzania and support to the State budget;-  results expected through the use of the amount of the financial contribution allocated to enhancing responsible fishing in Tanzania’s fishing zone (Article 3 of the Protocol);-  information on by-catches and environmental impact as reported by observers;-  number of Joint Committee meetings and of technical meetings;Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[12] chosen for the implementation of the action.( Centralised Management( Directly by the Commissionٱ Indirectly by delegation to:ٱ Executive Agenciesٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)MONITORING AND EVALUATIONMonitoring systemAs a general rule, from the entry into force of the Agreement, the competent Commission services will collect the appropriate information allowing the verification and follow up of the indicators listed at the above point 5.3. The use of licences is closely followed and data on actual catches are collected in accordance with the rules set out in the Agreement.As far as the measures aiming at the development of sustainable fishing are concerned, the Protocol foresees the submission of a detailed annual programming by the partner country, including schedule and the expected objectives of specific actions to be undertaken, before payments are made.EvaluationEx-ante evaluationAn ex-ante evaluation has been carried-out between September and October 2004 with the assistance of an independent consortium of consultants. The main results can be resumed as follows.ConsistencyThe Agreement is consistent with the broader objectives of EU and Tanzania, i.e. to strengthen the regional and international collaboration in the sustainable exploitation, management and conservation of resources, in particular to develop a national capability to exploit the territorial waters and EEZ, to strengthen environmental conservation practises by improved surveillance against prohibitive fishing practises, to actively participate in regional and international fora and to enhance sustainable management of resources in the EEZ as provided under UN conventions.In particular, concerning the consistency with the EU objectives : the three objectives of the Cotonou Agreement are: poverty reduction and ultimately its eradication; sustainable development; and, smooth and progressive integration of ACP countries into the world economy.As far as the Tanzania’s objectives are concerned, the Fisheries Agreement is consistent with the policy of the Government of Tanzania. It provides a financial return to an unexploited fishery in the Tanzanian EEZ which at the present time cannot be harvested by national interests. The targeted actions reflect government priorities for fisheries management and development.The Agreement is consistent with the FAO Code of Conduct , in that it provides a formal basis for licensing of EU fishing effort within Tanzanian EEZ, and can support the development and maintenance of sustainable fisheries.EffectivenessContribution of the Agreement to the activities of Community fishers:The agreement with Tanzania is especially important to community fishers wishing to follow the migration of stocks from area to area, allowing for more efficient usage of their catch capacity.There will be a variable impact on fleet segments. The Agreement will be more beneficial for the EC purse seine sector which currently fishes tuna in the Tanzanian EEZ under private licensing arrangements. In 2004, there are 36 EC purse seiners licensed to fish in the Tanzanian EEZ.Contribution of the FA to employment for the Community fishery sector:In total, between 85 and 719 workplaces for EC national could be protected by the Agreement.Stabilisation of the Community marketIn the period 1999 to 2003 the average combined catch of tuna by French and Spanish flagged purse seiners in the Western Indian Ocean was 233,000 tonnes; however the trend as upward and with the respective quantity in 2003 amounting to 283,000 tonnes.Impact of the Agreement towards the development of the Tanzania’s fishery sector:There are a number of potential benefits from conclusion of the Agreement on development of the Tanzania’s fishery sector.A current issue in the Tanzanian EEZ fishery is the dual administration by mainland and Zanzibari fishery authorities. The conclusion of a fisheries agreement between the EC and both authorities should allow for cooperative work in developing all fishery opportunities in the EEZ.To date, the artisanal fishing boats have not the capacity to harvest tuna stocks on the high seas. The identification of tuna stocks and their migration patters, together with the potential development of an on shore sector, will provide a potential for the domestic artisanal sector to up grade its equipment to be capable of fishing tuna.EfficiencyCost of the Agreement:Currently, private licence holders pay € 12,600 per vessel for tuna licences to the Tanzanian authorities. These payments are regarded as unrealistically low given the potential catch in Tanzanian waters. The total payment to Tanzania under the Agreement reflects a more equitable payment.The benefits for the EU remain high. For every € 1 spent, the FA will generate € 3.6 in Community benefits. These benefits include value added to the EC sector (profits and wages) and some added upstream (suppliers) and downstream benefits (processing).Failure to reach the reference tonnage catch (8,000 tonnes) will make the Agreement costly since the EC will have to pay a higher price per tonne to account for under utilised opportunities. However, the evaluation suggests that not only will the reference tonnages be reached but it will exceed the reference catch.Advantages of an Agreement to the Community fleet:In the last two to three years, there has been a significant shift in fish migration into the EEZs. Tanzania has witnessed by far the largest degree of increased activity. Prior to 2003, no EC vessel sought fishing rights in the Tanzanian waters.Utilisation of the financial contribution in favour of the development of the Tanzanian fishery sector:The Tanzanian fishermen do not target tuna and High migratory species to any degree. The extent of interactions between coastal stocks and tuna is unknown. The compensation provides the basis for positive benefits to the sector if Tanzania allocates 50 per cent of the revenue to institutional strengthening, capacity strengthening, policy design and implementation.SustainabilityViability of Community fishermen:This Agreement alone will not assure the viability of the community fishermen in the medium to long term. Since this will be dependent on the success of maintaining fishery agreements with other countries sustainable exploitation of tuna stocks throughout the area of their geographical distribution, including EEZ of coastal states, is crucial to the viability of the EC fleet operating in the Indian Ocean.Viability of the fishery sector in Tanzania:Additional economic benefits in terms of development are to be generated as a result of the Accord.Risks to stock sustainability:The Community is a significant participant in fishing activities in the Indian Ocean (46 per cent). Under IOTC recommendation it is required to maintain effort on current levels of activity. The Community effort will not increase in the Indian Ocean by the conclusion of this Agreement.Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed Agreement is the first one with Tanzania and, consequently, experience from interim or ex post evaluation of this specific Agreement is not yet available.The EC fishing effort in the Tanzania is compatible with all the regional provisions applicable for the conservation and management of tuna resources (IOTC). As far as the state of targeted stocks are concerned, it appears that both yellowfin and bigeye are being fished at or around their maximum sustainable yields and IOTC has suggested that effort within the Indian Ocean as a whole be kept to the levels of year 2000. Stocks of the other key stock, skipjack, are considered in good shape and there are no specific management recommendations in place.Terms and frequency of future evaluationBefore the Protocol is renewed the entire period which it covers will be evaluated, measuring indicators relating to results (catches, values of catches) and impact (number of jobs created and maintained, relation between the cost of the Protocol and the value of catches).The indicators listed under the above point 5.3 will be used to perform the ex post evaluation, including an impact on the marine environment.ANTI-FRAUD MEASURESFishery Agreements are in principle commercial agreements where a financial contribution is paid in exchange for fishing rights in the waters of third country. This contribution is complemented by the licence fees paid by the EC ship-owners authorised to fish in the framework of the Agreement.The way in which this contribution is used depends exclusively on the responsibility of the third country, as a sovereign state. A part of the financial contribution is used to finance activities supporting the fishery policy of the concerned country.Each payment by the Commission in the context of the fishery Agreement is subject to the normal Commission’s budgetary rules and procedures. This includes, in particular, identification of the bank accounts of the authorities where the financial contribution is paid.DETAILS OF RESOURCESObjectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR(Headings of Objectives, actions and outputs should be provided) | Type of output | Av. cost | Year n | Year n+1 | Year n+2 | TOTAL |Description of tasks deriving from the action( Assist the negotiator in preparing and conducting the negotiations of the fisheries agreements:-  Participate in negotiations with third countries to conclude fisheries agreements.-  Prepare Draft Assessment Reports and Strategy notes for the Commissioner.-  Present and defend the positions of the Commission in the external working group of the Council.-  Participate in finding compromises with the Member States and reflect these in the final text of the Agreements.( Monitoring of the agreements:-  Day to day follow-up of the fisheries agreements.-  Prepare and check the commitments and the payment orders of the financial compensations and of the targeted actions-  Regular reporting of the implementation of the agreements.-  Evaluation of the agreements - scientific and technical aspects( Policy design:-  Prepare draft Regulations and Decisions of the Council. Elaborate text of the agreements.-  Launch and follow up the approval procedures.( Technical assistance:-  Prepare the Commission position in view of Joint Committees.( Institutional Relations:-  Represent the Commission before the Council, European Parliament and Member States in the context of the negotiation process.-  Drafting of replies to written and oral Parliamentary questions …( Inter-service co-ordination and consultation:-  Liaise with other Directorates General in matters concerning the negotiations and the follow-up of the agreements.-  Carry out and respond to inter-service consultations.( Evaluation:-  Participate in the various evaluation exercises (ex-ante, mid-term, ex-post) and impact assessments.-  Analyse the attainment of objectives and quantified indicators.Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)( Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year 2005( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in questionOther Administrative expenditure included in reference amount (11 01 04 – Expenditure on administrative management)EURBudget line (number and heading) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |Other technical and administrative assistance |- intra muros |- extra muros(x) | 33,000 | 33,000 | 73,000 | 139,000 |Total Technical and administrative assistance | 33,000 | 33,000 | 73,000 | 139,000 |(x) Most of these expenses (33,000 €/year) concern an expert (ALAT) based in Mauritius Delegation and financed under the 11 01 04 budget line.Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEURType of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 64,800 | 64,800 | 64,800 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 64,800 | 64,800 | 64,800 |Calculation– Officials and Temporary agentsReference should be made to Point 8.2.1, if applicable- 1A = 108,000 x 0.30 = 32,4001B = 108,000 x 0.15 = 16,2001C = 108,000 x 0.15 = 16,200Sub-total : 64,800 €- 1 ALAT = 165,000 x 0.20 = 33,000Sub-total : 33,000 €Total : 97,800 € per yearCalculation– Staff financed under art. XX 01 02Reference should be made to Point 8.2.1, if applicableOther administrative expenditure not included in reference amount EUR |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | 1,500 | 1,500 | 1,500 | - | - | - | 4,500 |XX 01 02 11 03 – Committees[18] |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 11,500 | 11,500 | 11,500 | - | - | - | 34,500 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount [1] Dokument nr 15243/02 PECHE 224, milles viidatakse dokumendile KOM(2002) 637 lõplik.[2] ELT C […], […], lk […].[3] Arvamus on esitatud […] (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.[5] Differentiated appropriations[6] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA[7] Expenditure that does not fall under Chapter 11 01 of the Title 11 concerned.[8] Expenditure within article 11 01 04 of Title 11.[9] Expenditure within chapter 11 01 other than articles 11 01 04.[10] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[11] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years[12] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[13] As described under Section 5.3[14] Cost of which is NOT covered by the reference amount[15] Cost of which is NOT covered by the reference amount[16] Cost of which is included within the reference amount[17] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.[18] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0418

Ettepanek Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000, millega kehtestatakse teatava muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2005/0418 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 09.09.2005KOM(2005) 418 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000, millega kehtestatakse teatava muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus“, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004) kohaldamist menetluse käigus, mis käsitleb nõukogu määrusega (EÜ) 2604/2000 lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes.. |Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud lähtuvalt algmääruse rakendamisest ja uurimistulemustest, mis viidi läbi algmäärusele vastavate sisuliste- ja menetlusnõuete alusel. |Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas puuduvad praegu kehtivad õigusnormid. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Asjaomastel huvitatud isikutel oli juba võimalus kaitsta oma huve uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Väliseksperte ei vajatud. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit hinnatavatest tingimustest. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Novembris 2000 kehtestas nõukogu oma määrusega lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 181,7 eurot tonni kohta muu hulgast Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ühendusse. Komisjon sai uut eksportijat käsitleva läbivaatamise taotluse uuelt India eksportivalt tootjalt South Asian Petrochem Limited. 12. jaanuaril 2005 algatas komisjon uut eksportijat käsitleva läbivaatamise, et määrata kindlaks, kas ja kui suures ulatuses tuleb South Asian Petrochem Limited poolt toodetud ja ühendusse imporditud polüetüleentereftalaadi suhtes kohaldada praegu kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse. Uurimisel ilmnes dumpingu olemasolu. Arvestades samaaegse subsiidiumivastase uurimise tulemusi, kehtestati South Asian Petrochem Limited suhtes dumpinguvastase tollimaksu määraks 88,9 eurot tonni kohta. Seetõttu tehakse ettepanek muuta nõukogu määrust, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes dumpinguvastased meetmed, ning lisada South Asian Petrochem Limited suhtes kehtestatud konkreetne tollimaksu määr ja vastu võtta nende pakutud hinnakohustus. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 11. oktoobril 2005. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Seega subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Eespool nimetatud algmääruses on kirjeldatud vastavad meetmed ning see ei võimalda siseriiklike otsuseid. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, riigivalitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtete ja kodanike rahalist ja halduskoormust tuleb hoida võimalikult madalal. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärus ei näe muid võimalusi ette. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000, millega kehtestatakse teatava muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni[2] ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. KEHTIVAD MEETMED(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000[3] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi, mille viskoossuskoefitsient vastavalt DIN-standardile ( Deutsche Industrienorm ) 53728 on vähemalt 78 ml/g (edaspidi „vaatlusalune toode“) ning mida tavapäraselt deklareeritakse CN-koodi 3907 60 20 all), impordi suhtes. Kõnealused meetmed on tollimaksu määr 181,7 eurot tonni kohta, välja arvatud mitmest konkreetselt nimetatud äriühingust pärit import, mille suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.(2) Samas kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 2603/2000[4] lõpliku tasakaalustava tollimaksu 41,3 eurot tonni kohta Indiast pärit samasuguse toote impordi suhtes ühendusse, välja arvatud mitmest konkreetselt nimetatud äriühingust pärit import, mille suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.B. PRAEGUNE MENETLUS1. Läbivaatamise taotlus(3) Pärast lõplike meetmete kehtestamist sai komisjon taotluse India eksportivalt tootjalt South Asian Petrochem Limited (edaspidi „äriühing”) määruse (EÜ) nr 2604/2000 kohase uue eksportija läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 4 alusel. Nimetatud taotleja väitis, et ta ei ole seotud ühegi India eksportiva tootjaga, kelle suhtes seoses vaatlusaluse tootega kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. Peale selle väitis ta, et esialgse uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 1998 kuni 30. septembrini 1999) ei olnud ta vaatlusalust toodet ühendusse eksportinud, kuid oli seda teinud pärast kõnealuse perioodi lõppu.2. Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamine(4) Komisjon vaatas läbi äriühingu poolt esitatud tõendid ja pidas neid piisavaks, et põhjendada läbivaatamise algatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast võimaluse andmist ühenduse asjaomasele tööstusele oma arvamus esitamiseks, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 33/2005[5] määruse (EÜ) nr 2604/2000 läbivaatamise äriühingu suhtes ning alustas uurimist..(5) Vastavalt läbivaatamise algatamist käsitlevale komisjoni määrusele tunnistati kehtetuks kõnealuse äriühingu poolt toodetud ja ühendusse ekspordiks suunatud vaatlusaluse toote impordi suhtes määrusega (EÜ) 2604/2000 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks. Samaaegselt anti algmääruse artikli 14 lõike 5 alusel tolliasutustele suunised asjakohaste sammude astumiseks, et see import registreerida.(6) Samal ajal ja samadel alustel algatas komisjon pärast taotluse saamist äriühingult nõukogu määruse (EÜ) nr 2603/2000[6] kiirendatud korras läbivaatamise vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97[7] artiklile 20.3. Huvitatud pooled(7) Komisjon andis asjaomasele äriühingule ja India (edaspidi „ekspordiriik“) esindajatele ametlikult teada uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamisest. Peale selle andis komisjon otseselt asjassepuutuvatele pooltele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. Kuid komisjonile ei esitatud ühtki taotlust.(8) Komisjon saatis asjaomasele äriühingule küsimustiku ja sai vastuse ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja turumajandusliku staatuse kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Äriühingu valdustesse tehti kontrollkäik.4. Uurimisperiood(9) Dumpingu uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi „uurimisperiood“).C. UURIMISTULEMUSED1. Uue eksportija kõlblikkus(10) Uurimine kinnitas, et taotleja ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul ja et ta oli alustanud vaatlusaluse toote ühendusse eksportimist pärast nimetatud ajavahemikku.(11) Lisaks sellele suutis kõnealune äriühing piisavalt tõendada, et tal ei olnud mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid India eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote osas kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.(12) Sellest tulenevalt kinnitatakse, et asjaomast äriühingut tuleks käsitleda uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja seega tuleks tema jaoks määrata individuaalne dumpingumarginaal.2. DumpingNormaalväärtus(13) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon kõigepealt, kas kõnealuse äriühingu polüetüleentereftalaadi omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes selle toote ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahuga. Kuna omamaine müük moodustas üle 5% ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust, loeti see tüüpiliseks.(14) Seejärel tehti kindlaks need äriühingu poolt omamaisel turul müüdavad polüetüleentereftalaadi liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.(15) Uurimise tulemused näitasid, et ainult kaks ühendusse ekspordiks suunatud tooteliiki olid omamaisel turul müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. Seejärel uuriti nende kummagi tooteliigi puhul, kas omamaine müük on eksportmüügiga võrreldes piisavalt tüüpiline. Kuna kummagi tooteliigi omamaine müük oli märkimisväärselt üle 5%, loeti mõlemad tooteliigid tüüpiliseks.(16) Samuti tehti kindlaks, kas kummagi tooteliigi omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ning määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud samasuguse toote müük (tulutoov müük) sõltumatutele klientidele. Kuna vaatlusaluse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80%, kuid siiski üle 10% müügi kogumahust, määrati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub kummagi tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega.Ekspordihind(17) Kuna vaatlusaluse toote kogu eksport suunati otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.Võrdlus(18) Selleks, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.(19) Nõustuti kõigi kõnealuse äriühingu taotletud eksportmüügi kohandustega. Kohandused käsitlesid vahendustasusid, maismaa- ja merevedude kulusid, kindlustus-, käitlemis-, pakendamis- ja pangakulusid.(20) Nõustuti omamaise müügi kohandustega, mis käsitlesid vahendustasusid, maismaavedude, kindlustus-, pakendamis- ja pangakulusid. Siiski lükati tagasi äriühingu taotletud impordimaksude ja kaudsete maksude kohandused (algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel) ja filiaalide kulutuste kohandused (algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k alusel) põhjustel, mis on esitatud allpool.(21) Kaudsete maksude kohanduse taotlus põhineb väitel, et äriühingu omamaised kliendid on vaatlusaluse toote ostmisel omamaiselt turult maksnud hüvitamatut aktsiisimaksu, samas kui eksportmüügi kliendid sellist maksu ei maksa. Normaalväärtuse kohandamist taotleti nimetatud hüvitamatu aktsiisimaksu suuruses summas. Siiski määrati normaalväärtus kindlaks võrdluses ekspordihinnaga omamaise müügi netohindade alusel ilma maksudeta. Seetõttu ei sisaldanud normaalväärtus aktsiisimakse, mis võinuksid mõjutada hindu ja hindade võrreldavust algmääruse artikli 2 lõikes 10 määratletud tähenduses. Lisaks selle otsustati, et eksportiva tootja omamaiste klientide maksukohustuste puhul ei ole õigust taotleda korrigeerimist algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel, kuna seda maksu ei tasuta samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest. Äriühingu omamaised kliendid maksavad aktsiisimaksu äriühingu netomüügihindade pealt ning see ei mõjuta äriühingu tootmiskulusid ja hindade kujunemist. Kuna omamaise ja ekspordituru kaudsete maksude erinevusi oli juba arvesse võetud äriühingu omamaise netomüügihindade ja ekspordi netomüügihindade võrdlemise teel, lükati äriühingu kohandustaotlus tagasi.(22) Uurimistulemuste avaldamisel väitis äriühing, et pole oluline, et normaalväärtuse ja eksporthinna võrdlus on tehtud netohindade alusel, st makse arvestamata. Lisaks väitis äriühing, et aktsiisimaksu tasutakse samasuguse toote eest ja see mõjutab hinnavõrdlust, kuna seega omamaised kliendid ei saa täielikku hüvitust ning peavad tegelikult tasuma osa aktsiisimaksust. Järelikult maksavad omamaisel turu kliendid kõrgemat hinda kui ekspordituru kliendid. Siiski on seoses omamaiste hindade võtmisega normaalväärtuse arvutamise aluseks aktsiis juba välja arvatud ega avalda seega mõju hinna võrreldavusele. Lisaks sellele ei esitanud äriühing mingit teavet ega tõendeid näitamaks muude asjaolude mõju normaalväärtuse ja eksporthindade võrdlusele. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.(23) Imporditollimaksudest vabastamise taotlus põhineb väitel, et kui äriühing müüb vaatlusalust toodet omamaisel turul, tasutakse tooraine imporditollimaksud n.ö kõrgendatud aktsiisi näol. Mõiste „kõrgendatud aktsiis“ tähendab kõnealuse äriühingu kui ekspordisuunitlusega üksuse suhtes kohaldatavat maksustamise eriskeemi, mis erineb teistest India äriühingute (kui mitte-ekspordisuunitlusega üksuste) puhul kasutatavatest skeemidest. Selle skeemi kohaselt on ekspordisuunitlusega äriühingud täielikult vabastatud tooraine imporditollimaksudest, kuid nad peavad maksma kõrgemat aktsiisi juhul, kui nad müüvad oma toodangut omamaisel turul. Kuna sellist aktsiisimäära ei kohaldata ekspordimüügi suhtes, taotles äriühing sellele vastavat normaalväärtuse kohandamist. Nimetatud taotlus lükati tagasi, sest äriühing ostis toorainet maksuvabalt, olenemata sellest, kas lõpptoodangut müüdi omamaisel turul või suunati ekspordiks. Seetõttu ei tasutud mingit impordimaksu samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest, kui need tooted olid ette nähtud omamaisel turul tarbimiseks, ning mingeid makse ei nõutud sisse ega tagastatud toote eksportimisel ühendusse, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b. Seega ei ilmnenud hinna võrreldavust mõjutavaid asjaolusid. Samuti märgiti, et äriühing ei suutnud tõestada, et ta oleks maksnud täiendavaid tollimakse või muid kaudseid makse peale aktsiisimaksu lõpptoote pealt, mida on kirjeldatud eespool põhjenduses 20. Lõpuks ei olnud kuidagi võimalik selgelt kindlaks määrata omamaiselt turult ostetud ja imporditud tooraine koguseid ning seda, kas ja kui palju kummastki kasutati lõpptoote valmistamiseks.(24) Äriühing taotles ka omamaist müüki juhtivate omamaiste filiaalide kulutuste hüvitamist. Nimetatud taotlus lükati tagasi, sest kõnealuste filiaalide kulutuste hulka kuulusid ka muude toodete kui vaatlusaluse toote müügiga seotud müügi-, haldus- ja muud üldkulud ning neid saanud kuidagi pidada otseselt seotuks vaatlusaluse toote müügiga omamaisel turul. Seega ei suutnud äriühing tõestada, et filiaalide kulutused oleksid mõjutanud hindu ja hinna võrreldavust. Uurimistulemuste teatavakstegemisel väitis äriühing, et ta toodab ainult ühte toodet ja see on vaatlusalune toode. See väide oli siiski uurimistulemustega vastuolus. Lisaks sellele ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 on normaalväärtuse kindlaksmääramisel oluline filiaali poolt esimesele sõltumatule ostjale määratud hind. Kuna filiaal on sama äriühingu ja juriidilise isiku osa, lükati äriühingu väited tagasi ja kohandustaotlus loeti põhjendamatuks.Dumpingumarginaal(25) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.(26) Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Kõnealuse äriühingu kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril, on 25,5 %.D. LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE(27) Uurimistulemusi silmas pidades leitakse, et lõplik dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada täheldatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 ei tohiks see olla kõrgem praeguste meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus India suhtes kindlaksmääratud üleriigilisest kahjumarginaalist.(28) Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise käigus ei saa individuaalset kahjumarginaali kindlaks määrata, sest uurimine piirdub individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramisega. Seetõttu võrreldi dumpingumarginaali lõpliku määrusega India suhtes kindlaksmääratud üleriigilise kahjumarginaaliga. Kuna kahjumarginaal oli kõrgem kui dumpingumarginaal, tuleb meetmete taseme määramisel aluseks võtta dumpingumarginaal.(29) Kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 1 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 24 lõikega 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda.(30) Samaaegse nõukogu määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise käigus kehtestati kõnealuse äriühingu suhtes individuaalne tasakaalustav tollimaks 106,5 eurot tonni kohta, mis vastab 13,9%-lisele väärtuselisele tollimaksumäärale.(31) Kuna kiirendatud korras läbivaatamise käigus leiti, et kõik subsiidiumid olid ekspordisubsiidiumid, tuleb dumpinguvastaseid tollimakse korrigeerida nii, et need kajastaksid tegelikke dumpingumarginaale, mis säilivad pärast ekspordisubsiidiumide mõju tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist.(32) Järelikult on lõplik tollimaks, mida kohaldatakse CIF-hinna suhtes ühenduse piiril, võttes arvesse samaaegse subsiidiumidevastase menetluse tulemusi, järgmine:Äriühing | Kahjumarginaalid | Dumpingumarginaalid | Tasakaalustav tollimaksumäär | Dumpinguvastase tollimaksu määr | Kavandatud dumpinguvastane tollimaks (eurot tonni kohta) |South Asian Petrochem Limited | 44,3 % | 25,5 % | 13,9 % | 11,6% | 88,9 |TAGASIULATUVA JÕUGA DUMPINGUVASTASED TOLLIMAKSUD(33) Et läbivaatamise tulemusena tehti kindlaks asjaomase äriühingu dumping, maksustatakse tagasiulatuvalt kõnealuse äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksuga määruse (EÜ) nr 33/2005 artikli 3 kohaselt registreeritud import.F. HINNAKOHUSTUS(34) Äriühing tegi ettepaneku hinnakohustuse võtmiseks vaatlusaluse toote ekspordi suhtes ühendusse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.(35) Pärast nimetatud ettepaneku kontrollimist leidis komisjon, et kõnealune kohustus on vastuvõetav, sest see kõrvaldaks dumpingu kahjustava mõju. Lisaks sellele võimaldavad regulaarsed ja üksikasjalikud aruanded, mida ettevõtja kohustus esitama, komisjonil teostada tõhusat järelevalvet. Peale selle on toote laad ning äriühingu müügistruktuur selline, et komisjoni arvates ei ole kohustustest kõrvalehoidmine tõenäoline.(36) Selleks et tagada kohustuse tõhus täitmine ja kontroll, antakse tollimaksuvabastus kõnealuse kohustuse kohase vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel ainult siis, kui asjaomase liikmesriigi tolliasutusele esitatakse kehtiv faktuurarve, mille on välja andnud kõnealune äriühing ja mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2604/2000 lisas loetletud andmeid. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastase tollimaksu määr, et tagada kohustuse tõhus täitmine.(37) Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral võib kohaldada dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10.G. TEATAVAKSTEGEMINE JA MEETMETE KESTUS(38) Asjaomast äriühingut teavitati nendest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavandati kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks temalt pärit impordi suhtes ühendusse, ning anti võimalus esitada märkusi.(39) Käesolev läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, millal määrusega (EÜ) nr 2604/2000 kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel.H. ETTEPANEKU REGULATIIVOSAON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Nõukogu määruse (EÜ) nr 2604/2000 artikli 1 lõikes 3 lisatakse jaotisse „India“ järgmine tekst:Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (eurot tonni kohta) | TARICi lisakood |India | South Asian Petrochem Limited | 88,9 | A585 |2. Kehtestatud tollimaksuga maksustatakse tagasiulatuvalt ka vaatlusaluse toote import, mis on registreeritud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2005 artiklile 3.3. Lõikest 1 olenemata ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 2604/2000 artikli 2 lõikes 3 olevasse tabelisse lisatakse järgmine tekst:Äriühing | Riik | TARICi lisakood |South Asian Petrochem Limited | India | A585 |Artikkel 3Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] ELT C […] […], lk.[3] ELT L 301, 30.11.2000, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 823/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 7).[4] ELT L 301, 30.11.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 822/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 3).[5] ELT L 8, 12.1.2005, lk 9.[6] ELT C 8, 12.1.2005, lk 2.[7] ELT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).