Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0280

Ettepanek: nõukogu ja Komisjoni otsus, mis käsitleb ühenduse seisukohta stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus seoses üleminekuga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel loodud assotsiatsiooni teise etappi vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklile 5  /* KOM/2009/0280 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 7.10.2009KOM(2009) 280 lõplikEttepanek:NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS,mis käsitleb ühenduse seisukohta stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus seoses üleminekuga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel loodud assotsiatsiooni teise etappi vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklile 5SELETUSKIRI1. SISSEJUHATUSStabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel, jõustus 1. aprillil 2004.Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et „assotsiatsioon viiakse täielikult ellu kõige rohkem kümme aastat kestval üleminekuajal, mis on jagatud kahte järjestikusesse etappi”. Järjestikustesse etappidesse jagamise eesmärk on „rakendada järk-järgult stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut”.Sama artikli lõikes 3 on sätestatud, et „neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist hindab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu tehtud edusamme ja teeb otsuse teise etappi ülemineku ja selle kestuse kohta, samuti teist etappi reguleerivatesse sätetesse tehtavate võimalike sisuliste muudatuste kohta”.Pärast endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsuse saadetud kirja, millega ta teatas komisjonile oma valmisolekust alustada ettevalmistusi üleminekuks teise etappi, algatas komisjon 2008. aasta veebruaris kõnealuses küsimuses riigi tehtud edusammude hindamise.Komisjon taotles endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigilt ajakohastatud andmeid valdkondade kohta, mille puhul kohaldatakse teise etapi suhtes stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu erisätteid, st asutamisõigus, teenuste osutamine ning jooksvad maksed ja kapitali liikumine.2. STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONILEPINGU ESIMESE ETAPI RAAMES KOHUSTUSTE TÄITMINEKomisjon analüüsis riigi vastuseid ja jõudis järeldusele, et riik on valmis täitma teise etappi üleminekust tulenevaid kohustusi. Oma 2008. aasta eduaruandes[1] kinnitas komisjon, et „riik täidab kõiki kohustusi, mis on ette nähtud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu V jao (töötajate liikumine, asutamisõigus, teenuste pakkumine, kapital) rakendamise esimeses etapis”.3. STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONILEPINGU TEISE ETAPI RAAMES KOHUSTUSEDAssotsiooni teise etappi üleminekul on järgmised mõjud.Asutamisõigus-  Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 48 lõike 5 punktile c kaalub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu:-  üleminekuaja teise etapi lõpuks võimalust laiendada ühenduse äriühingute filiaalidele õigust omandada ja omada kinnisvara omandiõigust, kui kõnealuseid õigusi on vaja selliseks majandustegevuseks, milleks asjaomased äriühingud on asutatud.Vastavalt kõnealusele artiklile hakkavad mõlemad lepinguosalised arutama võimalust laiendada ühenduse äriühingute filiaalidele õigusi, mis esimese etapi jooksul olid vaid ühenduse äriühingute tütarettevõtetel.Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on juba aga võtnud samme, et liberaliseerida oma kinnisvaraturgu. Ühenduse äriühing võib juba praegu vabalt omandada korterite ja elamute omandiõigust oma filiaalide kaudu pärast järgmiste õigusaktide vastuvõtmist:-  seadus, millega muudetakse omandiõigust ja muid asjaõigusi käsitlevat seadust (kehtestatud 2008. aasta juulis, riigi ametlik väljaanne nr 92/08), milles on ette nähtud sätted, tagamaks, et ühenduse füüsilistel ja juriidilistel isikutel on kinnisvara seoses samad õigused kui riigi kodanikel, sealhulgas ehitusmaa omandiõigusega ja põllumajandusmaa pikaajalise rentimisega;-  ehitusmaaseadus (kehtestatud 2008. aasta juulis, riigi ametlik väljaanne nr 82/08), millega täpsustatakse täiendavalt ehitusmaaga seotud õigusi ja kohustusi.Selleks et ühenduse äriühingutel oleks õigus ehitusmaa omandiõigusele, on vaja eelnevat luba, ja jätkuvalt kohaldatakse piiranguid põllumajandusmaa omandamise suhtes.-  Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklile 54 võib endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik:-  kehtestada teatavate majandusharude alla kuuluvate ühenduse äriühingute asutamise ja kodanike äritegevuse alustamise suhtes stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu asutamisõigust käsitlevast peatükist kõrvalekalduvaid meetmeid või jätkata nende võtmist üksnes stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu loal ja tema määratud tingimustel.Sellised meetmed peavad olema mõistlikud ja olukorra parandamiseks vajalikud ning kaotavad kehtivuse hiljemalt kaks aastat pärast üleminekuaja esimese etapi lõppu.Artiklit 54 kohaldatakse majandusharude suhtes, mis on ümberkorraldamisel (või suurtes raskustes), või olukorras, kus võib toimuda turuosa kaotamine (või oluline vähenemine), või mis on riigi uued majandusharud.Kuigi assotsiatsiooni esimese etapi jooksul võis endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kohaldada kõnealuseid meetmeid ilma stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu loata, ei ole ta kunagi seda võimalust kasutanud.Teenuste osutamine-  Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklile 55 uurib stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu:-  alates teisest etapist nimetatud artikli lõike 1 järkjärguliseks rakendamiseks vajalikke meetmeid, kui stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus nähakse ette järk-järgult lubada osutada teenuseid ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingutel või kodanikel, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil kui teenuse tarbijad.Artikli 55 lõikes 2 on sätestatud, et kooskõlas eelmises lõigus sätestatud liberaliseerimisega lubavad lepinguosalised ajutiselt liikuda füüsilistel isikutel, kes osutavad teenust või töötavad teenuseosutaja alluvuses (artiklis 53 määratletud) võtmeisikutena. See hõlmab ka füüsilisi isikuid, kes on ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingu või kodaniku esindajad ja soovivad ajutiselt siseneda teenuste müügi läbirääkimiseks või teenuste müügi alaste kokkulepete sõlmimiseks kõnealuse teenuseosutaja nimel, kui need esindajad ei müü teenuseid otse elanikkonnale ega osuta ise teenuseid.Eespool nimetatud meetmete võtmisel võetakse arvesse lepinguosaliste edusamme õigusaktide ühtlustamisel. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib täiendavalt arutada kõnealuste meetmete rakendamisega seotud üksikasju, võttes arvesse riigi tehtud edusamme kõnealuses valdkonnas.Arvestades stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 55 lõiget 3, peaksid lepinguosalised jätkama nende territooriumil teenuste osutamise suhtes kohaldatavate nõuete ja menetluste käimasolevat läbivaatamist ja lihtsustamist.Jooksvad maksed ja kapitali liikumine-  Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 59 lõikele 2 tagab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik:-  kapitali vaba liikumise portfelliinvesteeringute ning nende finantslaenude ja -krediitide puhul, mille tähtaeg on lühem kui aasta.Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on juba taganud, et üleminekul teise etappi kohaldatakse eespool nimetatud sätteid järgmiste õigusaktide kaudu:-  välisvaluutatehingute seadus (riigi ametlik väljaanne nr 34/2001, 49/2001 ja 103/2001, seadust on viimati muudetud 2008. aasta juulis, riigi ametlik väljaanne nr 81). Kõnealuse seaduse artiklis 59 (üleminekusätted) on selgesõnaliselt sätestatud, et „stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu esimese etapi kehtivuse lõppemisel” muutuvad kehtivad piirangud, mida kohaldatakse residentide väärtpaberite portfelliinvesteeringute suhtes, kehtetuks;-  otsuse, mis käsitleb mitteresidentide väärtpaberitehingute viise ja tingimusi, tühistamine (otsus tühistati 2007. aasta detsembris, riigi ametlik väljaanne nr 159/07), millega riik tagas portfelliinvesteeringute liberaliseerimise, välja arvatud teatavad piirangud residentide suhtes, mis tunnistatakse automaatselt kehtetuks üleminekul teise etappi (nagu see on ette nähtud eespool nimetatud välisvaluutatehingute seaduse artikliga 59).-  Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklile 60 uurib stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu:-  võimalusi, kuidas kapitali liikumist käsitlevaid ühenduse eeskirju saaks täielikult kohaldada.Kõnealuse artikli kohaselt arutavad mõlemad lepinguosalised täiendavalt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi õigusaktide järkjärgulist ühtlustamist ühenduse acquis ’ga kapitali vaba liikumise valdkonnas eesmärgiga saavutada täielik vastavusseviimine.Kõnealuse sätte alusel võiks stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu arutada teise etapi jooksul endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi residentide õigust avada ja omada pangakontot välismaal. Riigi kehtivate õigusaktide kohaselt on kõnealuses küsimuses ette nähtud teatavad piirangud. See võib takistada tegelikkuses riigi residentidel portfelliinvesteeringute tegemist ELi liikmesriikides ja seda vaatamata asjaolule, et selline õigus on neile antud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 59 lõikega 2.Õigusaktide järkjärguline ühtlustamine-  Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklile 68 püüab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik tagada oma õigusaktide järkjärgulise vastavusse viimise ühenduse õigusaktidega. See järkjärguline ühtlustamine peaks esimeses etapis hõlmama eelkõige siseturu acquis 'd ja ka muid kaubandusega seotud valdkondi.Kuid käimasolev endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi õigusaktide järkjärguline ühtlustamine ELi acquis ’ga on esimeses etapis hõlmanud juba kõiki valdkondi sarnaselt kõikide kandidaatriikidega, sealhulgas valdkond, mille puhul nähti ühtlustamine ette alles teises etapis. Seetõttu jätkatakse kõnealust järkjärgulist ühtlustamist.Ettepanek:NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS,mis käsitleb ühenduse seisukohta stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus seoses üleminekuga ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel loodud assotsiatsiooni teise etappi vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklile 5EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel jõustus 1. aprillil 2004.(2) Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklis 5 on sätestatud maksimaalselt kümneaastane üleminekuaeg, mis on jagatud kaheks järjestikuseks etapiks.(3) Esimene etapp algas 1. aprillil 2004, kui jõustus stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping.(4) Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 5 lõikele 3 hindab neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu tehtud edusamme ja teeb otsuse teise etappi ülemineku ja selle kestuse kohta, samuti teist etappi reguleerivatesse sätetesse tehtavate võimalike sisuliste muudatuste kohta.(5) Lepinguosalised on kindlalt otsustanud täita kohustusi, mis tulenevad assotsiatsiooni teise etappi üleminekust.(6) Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on võtnud vajalikke meetmeid, et tagada teise etappi üleminekust tulenevate kõikide kohustuste täitmine,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Ainus artikkelOtsus, mille ühendus võtab ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus seoses assotsiatsiooni teise etappi üleminekuga, on käesolevale otsusele lisatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõu.Brüssel,Nõukogu nimel Komisjoni nimeleesistuja presidentLISAEelnõu: Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsus nr …/09,… 2009,mis käsitleb üleminekut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel loodud assotsiatsiooni teise etappi vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklile 5STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut, eriti selle artikli 5 lõiget 3,ning arvestades järgmist:1.  Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 5 lõikes 1 on sätestatud maksimaalselt kümneaastane üleminekuaeg, mis on jagatud kaheks järjestikuseks etapiks,2.  Esimene etapp algas 1. aprillil 2004, kui jõustus stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping,3.  Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu hindab tehtud edusamme ja teeb otsuse teise etappi ülemineku ja selle kestuse kohta, samuti teist etappi reguleerivatesse sätetesse tehtavate võimalike sisuliste muudatuste kohta,4.  Lepinguosalised on otsustanud täita kohustusi, mis tulenevad assotsiatsiooni teise etappi üleminekust,5.  Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on võtnud vajalikke meetmeid, et tagada teise etappi üleminekust tulenevate kõikide kohustuste täitmine,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Käesolevaga jõustub ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud üleminek teise etappi.Artikkel 2Käesolev otsus jõustub selle stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus vastuvõtmise päeval.Brüssel, … 2009.Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu nimeleesistuja[1] SEK(2008) 2695 (lõplik), Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik – 2008. aasta eduaruanne, 5.11.2008, Brüssel.


                          EUROOPA
                          KOMISJON
                                                    Brüssel, 5.3.2014
                                                    COM(2014) 117 final
                                                    2014/0064 (CNS)
                                         Ettepanek:
                                   NÕUKOGU OTSUS
   millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja
    kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas
      toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele
                                 madalamat aktsiisimäära
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                SELETUSKIRI
   1.        ETTEPANEKU TAUST
   EÜ asutamislepingu artikli 299 lõike 2 kohaselt vastu võetud nõukogu 10. novembri 2009.
   aasta otsusega 2009/831/EÜ1 lubati Portugalil 31. detsembrini 2013 kohaldada Madeira
   autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride
   autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele
   jookidele madalamat aktsiisimäära. Kõnealuse otsuse artiklis 2 on sätestatud konkreetsed
   tooted, mille suhtes seda erandit kohaldatakse. Portugal võib kohaldada nende toodete suhtes
   aktsiisimäära, mis on madalam nõukogu direktiivi 92/84/EMÜ2 artiklis 3 sätestatud alkoholi
   aktsiisi täismäärast ja samuti kõnealuses direktiivis kehtestatud alammäärast, kuid mitte üle
   75 % madalam tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist.
   Otsuses 2009/831/EÜ on erimeetmete vastuvõtmise põhjusena välja toodud
   põllumajandusettevõtete väiksus, killustatus ja vähene mehhaniseeritus. Lisaks on teatava
   kohapeal puuduva tooraine ja kohapeal mittetoodetava pakkematerjali toomine kõnealustele
   saartele kulukam kui lihtsalt valmistoote transport. Samuti on seadmete transport ja
   paigaldamine nendes kaugetes ja isoleeritud piirkondades kulukam. Lisaks tuleb kohalikel
   tootjatel kanda piirkondliku majandusmudeli eripärast tulenevat lisakulu, eelkõige suuremate
   tööjõu- ja energiakulude näol.
   Aktsiisimäära 75 % alandamisega ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik tootjatele nende
   lisakulude korvamiseks, mis tulenevad asjaolust, et Madeira ja Assoorid on ELi toimimise
   lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimad piirkonnad.
   Maksusoodustus piirdub määraga, mis on vajalik lisakulude korvamiseks, ning hõlmab
   väikeseid koguseid, seega ei õõnesta meede ühenduse õiguskorra terviklikkust ega ühtsust.
   Lisaks hõlmab maksusoodustus üksnes kohapealset tarbimist.
   Portugali ametiasutused on esitanud taotluse, et pikendada kuni 31. detsembrini 2020 luba
   kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja
   liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja
   kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära. Uuendamine tuleb heaks kiita nii
   nõukogu otsusega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 349 kui ka komisjoni riigiabi
   käsitleva otsusega. ELi toimimise lepingu artikli 349 kohane nõukogu otsus ei piira komisjoni
   vastuvõetavat otsust meetme pikendamise kohta riigiabi eeskirjade raames.
   2.        ERANDI PROPORTSIONAALSUS
   Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 110 ei kehtesta ükski liikmesriik teiste liikmesriikide
   toodetele mingeid otseseid ega kaudseid riigimakse, mis on suuremad samasugustele
   kodumaistele toodetele kehtestatud otsestest või kaudsetest maksudest. Liiatigi ei kehtesta
   ükski liikmesriik teiste liikmesriikide toodetele selliseid riigimakse, mis võimaldaksid teiste
   toodete kaudset kaitset.
   1
            Nõukogu otsus 2009/831/EÜ, 10. november 2009, millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira
            autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride
            autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele
            madalamat aktsiisimäära (ELT L 297, 13.11.2009, lk 9).
   2
            Nõukogu direktiiv 92/84/EMÜ, 19. oktoober 1992, alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäärade
   ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29).
ET                                                      2                                                           ET
 ---pagebreak---    ELi toimimise lepingu artikli 349 alusel võib nõukogu siiski lubada liikmesriikidel, kellel on
   olemas äärepoolseimad piirkonnad, teha ELi toimimise lepingu artikli 110 sätetest erand, et
   võtta arvesse kõnealuste piirkondade struktuurilist, ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda,
   mida võimendavad muud nende arengut oluliselt takistavad tegurid. Selline erand ei tohi
   õõnestada liidu õiguskorra, sealhulgas siseturu ja ühise poliitika, näiteks ELi toimimise
   lepingu artiklile 113 tugineva maksupoliitika terviklikkust ja sidusust. Seega peavad sellised
   erandid olema proportsionaalsed – nendega ei tohi minna kaugemale, kui on vajalik selleks, et
   käsitleda kahjustavaid raamtingimusi, mis takistavad kõnealuste piirkondade
   majandusarengut, ja nendega ei tohi liigselt moonutada konkurentsi ühtsel turul. Seepärast
   tuleb iga ELi toimimise lepingu artiklist 110 tehtava erandi puhul piirduda üksnes selle
   kuluhalvemuse täieliku või osalise hüvitamisega, mis kõnealuste piirkondade tootjaid
   pidurdab.
   Nõukogu otsuse 2009/831/EÜ artikli 4 kohased Portugali esitatud aruanded hõlmavad
   lisakulude ja aktsiisivähenduse kalkulatsiooni aastaks 2011:
   Madeira
       •   Liköörid (70 cl pudel, alkoholi 20 mahuprotsenti)
           Lisakulu: 1,21 eurot
           Aktsiisivähendus: 1,06 eurot
       •   Rumm (70 cl pudel, alkoholi 40 mahuprotsenti)
           Lisakulu: 2,20 eurot
           Aktsiisivähendus: 2,12 eurot
   Assoorid
       •   Liköörid (70 cl pudel, alkoholi 20 mahuprotsenti)
           Lisakulu: 1,17 eurot
           Aktsiisivähendus: 1,08 eurot
       •   Kanged alkohoolsed joogid (100 cl pudel, alkoholi 40 mahuprotsenti)
           Lisakulu: 3,31 eurot
           Aktsiisivähendus: 3,09 eurot
   Allikas: nõukogu otsuse 2009/831/EÜ artiklis 4 osutatud aruanded
   Tuleb märkida, et eespool nimetatud lisakulude kalkulatsiooni puhul ei olnud arvestatud
   mõnede raskestimõõdetavate teguritega. Siiski on võimalik kinnitada, et hariliku aktsiisimäära
   75 %-lise alandamisega ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik tootjatele Madeira ja
   Assooride äärepoolseimast asendist tulenevate lisakulude korvamiseks.
   Aruanded sisaldavad andmeid ka nende toodete turuosa kohta kohalikel turgudel
   ajavahemikul 2004–2010:
ET                                                3                                               ET
 ---pagebreak---    Madeira – rumm ja liköör kombineeritult (alkoholisisalduse järgi)
   Aasta                         2004       2005      2006    2007     2008      2009     2010
   Kohaliku tootmise osakaal     15,86 %    20,19 %   23,03 % 20,33 %  26,91 %   30,76 %  33,89 %
   Assoorid – liköör (alkoholisisalduse järgi)
   Aasta                         2004       2005      2006    2007     2008      2009     2010
   Kohaliku tootmise osakaal     56,43 %    50,60 %   49,70 % 46,73 %  39,19 %   45,28 %  48,57 %
   Assoorid – kanged alkohoolsed joogid (alkoholisisalduse järgi)
   Aasta                         2004       2005      2006    2007     2008      2009     2010
   Kohaliku tootmise osakaal     47,99 %    41,62 %   42,51 % 33,53 %  23,19 %   34,28 %  31,74 %
   Allikas: nõukogu otsuse 2009/831/EÜ artiklis 4 osutatud aruannete andmetel põhinev arvutus.
   Tabel kinnitab, et Assooridel on vähenenud likööri ja kangete alkohoolsete jookide kohaliku
   tootmise osatähtsus ja Madeiral on suurenenud kohaliku rummi ja likööri osatähtsus. Madeira
   puhul tuleks aga arvesse võtta kohaliku tootmise väga väikest osakaalu 2004. aastal.
   Kohaliku toodangu turuosade areng kinnitab, et praegune vähendatud aktsiisimäär on
   tasakaalustatud ega ole moonutanud konkurentsi siseturul.
   Madeiral töötab alkoholitööstuses 134 töötajat ja Assooridel 90 töötajat. Madeiral annab
   suhkruroo ja puuviljade kasvatamine ja töötlemine tööd ligikaudu 1 000
   põllumajandustootjast pereettevõtjale.
   Portugalile uue loa andmist Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale
   rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale
   liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalama aktsiisimäära kohaldamiseks
   õigustab vajadus vältida kõnealuste äärepoolseimate piirkondade majandusarengu
   ohtuseadmist; uue loa andmine ei moonuta konkurentsi siseturul.
   3.        ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
   Kavandatud meetme kokkuvõte
   Ettepaneku eesmärk on lubada Portugalil kohaldada ajavahemikul 1. juulist 2014 kuni 31.
   detsembrini 2020 Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile
   ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile
   ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära, mis võib olla madalam
   direktiivis 92/84/EMÜ kehtestatud miinimummäärast, kuid mitte madalam kui 75 %
   tavapärasest riiklikust alkoholi aktsiisimäärast.
ET                                                  4                                             ET
 ---pagebreak---    Portugali ametiasutused peavad saatma hiljemalt 30. septembriks 2017 komisjonile
   vahearuande, et hinnata, kas maksuerandi tegemist õigustanud põhjused püsivad endiselt ning
   kas Prantsusmaa tehtud maksusoodustus on endiselt proportsionaalne.
   Õiguslik alus
   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349.
   Subsidiaarsuse põhimõte
   Üksnes nõukogul on volitus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel vastu
   erimeetmeid äärepoolseimate piirkondade suhtes, et teha kohandusi aluslepingute
   kohaldamises nendes piirkondades, kaasa arvatud ühises poliitikas, tulenevalt seal
   valitsevatest püsivatest ebasoodsatest tingimustest, mis mõjutavad äärepoolseimate
   piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda.
   Ettepanek on seega kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
   Proportsionaalsuse põhimõte
   Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel.
   Maksusoodustus piirdub määraga, mis on vajalik lisakulude korvamiseks.
   Vahendi valik
   Kavandatav vahend: nõukogu otsus
   Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel.
   ELi toimimise lepingu artikli 349 alusel tehtavad erandid tehakse nõukogu otsusega.
   4.       MÕJU EELARVELE
   Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
ET                                                5                                            ET
 ---pagebreak---                                                          2014/0064 (CNS)
                                             Ettepanek:
                                        NÕUKOGU OTSUS
     millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja
       kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas
         toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele
                                     madalamat aktsiisimäära
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust3,
   toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu 10. novembri 2009. aasta otsusega 2009/831/EÜ, mis on vastu võetud EÜ
           asutamislepingu artikli 299 lõike 2 alusel (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 349),
           lubati Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal
           tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja
           kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat
           aktsiisimäära, mis võib olla madalam direktiivis 92/84/EMÜ kehtestatud
           miinimummäärast, kuid mitte madalam kui 75 % tavapärasest riiklikust alkoholi
           aktsiisimäärast.
   (2)     30. juulil 2013 palusid Portugali ametiasutused komisjonil esitada ettepanek võtta
           vastu nõukogu otsus, millega pikendataks nõukogu otsuse 2009/831/EÜ kohaldamise
           aega samadel tingimustel 31. detsembrini 2020. Kõnealust taotlust muudeti 19.
           novembril 2013, kui Portugal palus pikendada nõukogu otsuse 2009/831/EÜ
           kohaldamise aega kuue kuu võrra 30. juunini 2014, et tagada vastavus kehtivate
           regionaalabi suunistega, pärast mida taotletaks uut pikendust ajavahemikuks 1. juulist
           2014 kuni 31. detsembrini 2020.
   (3)     Uue loa andmist õigustab vajadus vältida asjaomaste kõnealuste äärepoolseimate
           piirkondade majandusarengu ohtuseadmist. Kuna kõnealuste toodete eksport on
           raskendatud, jääb ainsaks võimaluseks müüa neid tooteid kohalikul turul.
   (4)     Assooride ja Madeira autonoomse piirkonna põllumajandusettevõtete väiksuse,
           killustatuse ja vähese mehhaniseerituse tõttu on kasutatav põllumajandustoore seal
           kallim kui tavaliste tootmistingimuste puhul. Pealegi ei ole suhkruroo tootmine
           Madeiral keerulise reljeefi, raskete ilmastikuolude, pinnase iseärasuse ja käsitöö
           kasutamise tõttu nii tulus kui mujal äärepoolseimates piirkondades. Teatavate
   3
           ELT C ..., ..., lk …
ET                                                6                                               ET
 ---pagebreak---            kohapeal puuduvate toorainete ja pakkematerjali toomine kõnealustele saartele on
           kulukam kui lihtsalt valmistoote transport. Assooride puhul suurendab piirkonna
           isoleeritust veelgi saarte suur kaugus üksteisest. Samuti on seadmete transport ja
           paigaldamine nendes kaugetes ja isoleeritud piirkondades kulukam. Sama kehtib ka
           mandrile reisimise ja sinna lähetatavate kaubasaadetiste kohta. Lisakulusid toob ka
           vajadus valmistooteid säilitada, sest kohapealne tarbimine ei ammenda toodangut
           valmimise hetkel, vaid kestab aasta ringi. Kohaliku turu väiksus suurendab samuti
           ühikukulusid mitmel viisil, eelkõige muudab see püsikulud toodangu koguse suhtes
           väga kõrgeks, seda nii seadmete soetamise kui ka keskkonnastandardite järgimise
           vajaduse tõttu. Lisaks tuleb Madeira rummitootjatel käidelda suhkruroo töötlemise
           jääke, samas kui muudes piirkondades saab need uuesti ringlusse võtta. Lõpuks tuleb
           kohalikel tootjatel kanda piirkondliku majandusmudeli eripärast tulenevat lisakulu,
           eelkõige suuremate tööjõu- ja energiakulude näol.
   (5)     Nõukogu otsuse 2009/831/EÜ artiklis 4 osutatud aruannetel põhinevad üksikasjalikud
           arvutused kinnitavad, et aktsiisimäära vähendamine 75 %-ni tavapärasest
           aktsiisimäärast ei leevenda täielikult Madeira ja Assooride destilleeritud alkohoolsete
           jookide tootjatele kõrgematest tootmis- ja turustamiskuludest tulenevat ebasoodsat
           konkurentsiolukorda. Seepärast tuleks jätkuvalt lubada aktsiisimäära vähendamist
           taotlusekohase tasemeni.
   (6)     Olukorra põhjalik uurimine kinnitab, et alkoholitööstuse säilitamiseks nimetatud
           äärepoolseimates piirkondades tuleb Portugali taotlus rahuldada.
   (7)     Arvestades, et maksusoodustus ei ületa määra, mis on vajalik lisakulude korvamiseks,
           ning see hõlmab väikeseid koguseid ja üksnes kohapealset tarbimist, ei õõnesta meede
           ühenduse õiguskorra terviklikkust ega ühtsust.
   (8)     Nõuda tuleks vahearuande koostamist, et komisjon saaks hinnata, kas asjaolud, mille
           alusel maksuerand tehti, on endiselt samad.
   (9)     Käesolev otsus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku
           kohaldamist,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                               Artikkel 1
   Erandina asutamislepingu artiklist 110 lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses
   piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses
   piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele
   aktsiisimäära, mis on madalam kui direktiivi 92/84/EMÜ artiklis 3 sätestatud täismäär.
                                               Artikkel 2
   Artiklis 1 osutatud erand hõlmab järgmist:
   1. Madeiral
   a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 110/2008
   (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste
ET                                                 7                                               ET
 ---pagebreak---    kaitse kohta)4 II lisa punktis 1 määratletud rumm, millel on kõnealuse määruse III lisa punktis
   1 osutatud geograafiline tähis „Rum da Madeira”;
   b) määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 32 ja 33 osutatud liköör ja crème, mis on
   valmistatud kohalikest puuviljadest ja taimedest;
   2. Assooridel
   a) määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 32 ja 33 osutatud liköör ja crème, mis on
   valmistatud kohalikest puuviljadest ja taimedest;
   b) kanged alkohoolsed joogid, mis on valmistatud veinist või viinamarjade pressimise
   jääkidest ja millel on määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 4 ja 6 osutatud tunnused ja
   omadused.
                                               Artikkel 3
   Artiklis 1 osutatud toodete suhtes kohaldatav alandatud aktsiisimäär võib olla madalam
   direktiivis 92/84/EMÜ sätestatud alkoholiaktsiisi alammäärast, kuid ei tohi olla üle 75 %
   madalam tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist.
                                               Artikkel 4
   Portugal saadab komisjonile hiljemalt 30. septembriks 2017 aruande, mille põhjal on
   komisjonil võimalik hinnata, kas asjaolud, mille alusel aktsiisimäära alandati, on endiselt
   samad.
                                               Artikkel 5
   Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
                                               Artikkel 6
   Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
   4
           ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.
ET                                                 8                                               ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.7.2015
            COM(2015) 356 final
            2015/0156(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni teenustekaubanduse nõukogus võetav seisukoht seoses WTO liikmete poolt teatatud selliste soodustuste heakskiitmisega, mida kohaldatakse vähim arenenud riikide muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis kirjeldatud teenuste ja teenuseosutajate suhtes

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Kavandatud nõukogu otsus on esimene etapp, et viia ellu WTO ette nähtud vähim arenenud riikide vabastamine teenuste eest tasumisest. Teenuste eest tasumisest vabastamine
                  1
                võimaldab WTO liikmetel kohaldada vähim arenenud riikidele teenuste suhtes ühepoolseid soodustusi ja selle tingimus on, et teenustekaubanduse nõukogu kiidab heaks soodustused, millest teatatakse ja mida kohaldatakse muude kui teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) XVI artiklis kirjeldatud meetmete suhtes. Kavandatud nõukogu otsusega määratakse kindlaks komisjoni poolt Euroopa Liidu nimel teenustekaubanduse nõukogus võetav seisukoht.

               Kavandatud nõukogu otsuses ei käsitleta kohtlemist, mida EL ise kavatseb kohaldada vähim arenenud riikide suhtes ja mis oleks teenuste eest tasumisest vabastamise teostamise järgmine etapp. Kavandatavat kohtlemist, millest teenustekaubanduse nõukogu teavitatakse ja mida kavatsetakse kohaldada vähim arenenud riikide suhtes, valmistatakse praegu ette vastavalt lähenemisviisile, mille üle toimus arutelu liikmesriikidega ja mida tutvustati WTO liikmetele 5. veebruaril 2015 toimunud teenustekaubanduse nõukogu kõrgetasemelisel kohtumisel.

               Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätete ja liidu muude tegevuspõhimõtetega

               Balil toimunud üheksandal WTO ministrite konverentsil ühines Euroopa Liit kokkuleppega, mille kohaselt vabastatakse vähim arenenud riigid teenuste eest tasumisest. EL on pühendunud edu saavutamisele 2015. aasta detsembris Nairobis toimuval kümnendal WTO ministrite konverentsil ning otsustavate edusammude tegemisele Doha arenguvooru läbirääkimistel ja Bali tulemustepaketi, sealhulgas vähim arenenud riike käsitlevate sätete rakendamisele. Kavandatud nõukogu otsus on osa Bali rakendusprotsessist.

               Muude WTO liikmete poolt teatatud soodustuste heakskiitmisega toetatakse vähim arenenud riikide majandusarengut ja aidatakse saavutada aluslepingu eesmärke, mille kohaselt EL aitab kaasa maailmakaubanduse harmoonilisele arengule ning töötab välja ja viib ellu ühist poliitikat, et soodustada arengumaade säästvat arengut
                  2
               . Kavandatav heakskiit soodustab ka läbirääkimiste lõpuleviimist Doha arengukava teenuseid käsitleva osa üle.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Õiguslik alus

                  Kavandatud nõukogu otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklid 91 ja 100 ning artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud, et nõukogu võtab komisjoni või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu akti vastuvõtmist käsitleva otsuse, millega määratakse kindlaks rahvusvahelise lepingu alusel loodud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akt. Kõnealust sätet kohaldatakse teiste WTO liikmete poolt teatatud soodustuste heakskiitmise suhtes, kuna otsuse võtab vastu ELi õigusi ja kohustusi mõjutava rahvusvahelise lepingu alusel loodud organ (teenustekaubanduse nõukogu).

               Kavandatud soodustused on seotud teenustekaubanduse üldlepingus sisalduvate kohustustega ja võivad käsitleda kõiki teenuste sektoreid, sealhulgas ka transporditeenuseid. Seepärast kuulub kavandatud otsus ELi toimimise lepingu artiklite 91 ja 100 ning artikli 207 lõike 4 esimese lõigu kohaldamisalasse.

               3.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta eelarvet.

               4.MUUD KÜSIMUSED

               Rakenduskavad ning järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord

                  Teiste WTO liikmete poolt vähim arenenud riikide suhtes kohaldatava sooduskohtlemise heakskiitmine ei käivita rakendusprotsessi ELis.

               2015/0156 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni teenustekaubanduse nõukogus võetav seisukoht seoses WTO liikmete poolt teatatud selliste soodustuste heakskiitmisega, mida kohaldatakse vähim arenenud riikide muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis kirjeldatud teenuste ja teenuseosutajate suhtes

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 91 ja 100 ning artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) asutamist käsitleva Marrakechi lepingu IX artiklis on sätestatud kord erandite tegemiseks nimetatud lepingu lisades 1A, 1B või 1C ja nende lisades sisalduvatest mitmepoolsetest kaubanduslepingutest.

               (2)Esitatud on taotlus, et teha erand, mis võimaldaks WTO liikmetel kohaldada sooduskohtlemist liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate suhtes, ilma et sellist kohtlemist võimaldataks kõigist teistest WTO liikmesriikidest pärit sarnaste teenuste ja teenuseosutajate suhtes, kaldudes erandkorras kõrvale teenustekaubanduse üldlepingu II artikli lõike 1 kohasest kohustusest. Nõukogu 14. detsembri 2011. aasta otsusega (2012/8/EL) võeti vastu liidu seisukoht, millega toetatakse erandi tegemist.

               (3)WTO ministrite 17. detsembri 2011. aasta otsuse, millega antakse WTO liikmetele õigus kohaldada 15 aastase ajavahemiku jooksul sooduskohtlemist liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate suhtes, lõigetes 1 ja 2 nähakse ette, et vastavalt kõnealusele erandile sooduskohtlemist kohaldavad liikmed esitavad teenustekaubanduse nõukogule teate ning muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis kirjeldatud meetmete suhtes kohaldatava sooduskohtlemise tingimuseks on teenustekaubanduse nõukogu heakskiit vastavalt oma menetlustele.

               (4)Nõuet, et kõnealustel meetmetel peab olema teenustekaubanduse nõukogu heakskiit, korrati WTO ministrite 7. detsembri 2013. aasta otsuse punktis 1.3.

               (5)Teiste WTO liikmete kohaldatavate selliste soodustuste heakskiitmine, mida kohaldatakse liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate suhtes, on Euroopa Liidu arengueesmärkide huvides ja soodustab läbirääkimiste lõpuleviimist Doha arengukava teenuseid käsitleva osa üle.

               (6)Seetõttu on vajalik määrata kindlaks seisukoht, mille liit võtab teenustekaubanduse nõukogus, et kiita heaks WTO liikmete poolt muude kui teenustekaubanduse üldlepingu artiklis XVI kirjeldatud meetmete suhtes kohaldatav sooduskohtlemine,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu seisukoht WTO teenustekaubanduse nõukogus on toetada WTO liikmete sellise sooduskohtlemise heakskiitmist, mida kohaldatakse vähim arenenud riikide muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis (Turulepääs) kirjeldatud teenuste ja teenuseosutajate suhtes kooskõlas WTO ministrite 7. detsembri 2013. aasta otsusega (WT/L/918).

               Kõnealuse seisukoha esitab Euroopa Komisjon.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     […]

                     (1)
                  Erand on WTO peanõukogu / ministrite konverentsi antav luba teha ajutiselt erandeid teatavatest WTO tavapäraselt kehtivatest kohustustest.

                     (2)
                  ELi toimimise lepingu artiklid 205 ja 206 ning ELi lepingu artikkel 21.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0624

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks Euroopa Arengufondi osamaksu tasuvate liikmesriikide osamaksud (2008. aasta osamaksu kolmas osa)  /* KOM/2008/0624 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.10.2008KOM(2008) 624 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega määratakse kindlaks Euroopa Arengufondi osamaksu tasuvate liikmesriikide osamaksud (2008. aasta osamaksu kolmas osa)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIÜheksanda EAFi finantsmääruse jõustumisest alates teeb nõukogu komisjoni ettepanekul otsuse iga kolme osamaksu osa kohta, mida liikmesriigid maksavad EAFi rahastamiseks (finantsmääruse artikkel 38). Üheksanda ja kümnenda EAFi vahendite puhul, mida haldab EIP (Euroopa Investeerimispank), maksavad liikmesriigid oma osamaksud otse EIP-le. Muude vahenditega seotud osamaksud makstakse komisjonile.Kümnenda EAFi finantsmääruse artiklis 157 on sätestatud, et liikmesriikide 2008. aasta osamaksusid käsitlevat menetlust reguleeritakse üheksanda EAFi finantsmääruse artikliga 38.Üheksanda EAFi finantsmääruse artikli 121 kohaselt edastas EIP komisjonile tema hallatavate vahendite kohustuste ja maksete prognoosi ajakohastatud versiooni.Käesolev ettepanek käsitleb 2008. aasta osamaksu kolmandat osa. Üheksanda EAFi finantsmääruse artikli 38 lõike 2 kohaselt on kõnealuse osamaksu osa ajakava järgmine: 1) komisjon esitab ettepaneku 10. oktoobriks; 2) nõukogu teeb otsuse kõnealuse osa kohta hiljemalt 21 kalendripäeva jooksul alates komisjoni ettepaneku esitamisest; 3) liikmesriigid maksavad kõnealuse osa osamaksust hiljemalt 21 kalendripäeva jooksul alates päevast, mil neile nõukogu otsusest teatati.Tuletame meelde, et üheksanda EAFi finantsmääruse artikli 40 lõikes 4 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei tasu tasumisele kuuluvat osamaksu sätestatud tähtajaks, peab asjaomane liikmesriik tasuma maksmata jäänud summalt viivist vastavalt samas artiklis sätestatud viivise maksmist käsitlevale korrale.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega määratakse kindlaks Euroopa Arengufondi osamaksu tasuvate liikmesriikide osamaksud (2008. aasta osamaksu kolmas osa)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Benin)[1] ning mis on läbi vaadatud 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis (Luksemburgi Suurhertsogiriik),[2]võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldataks EÜ asutamislepingu neljandat osa,[3] eriti selle artikli 10 lõiget 1,võttes arvese sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa,[4] eriti selle artikli 7,võttes arvesse üheksanda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat 27. märtsi 2003. aasta finantsmäärust[5] (edaspidi üheksanda EAFi finantsmäärus), eriti selle artikli 38 lõiget 1 ja lõike 2 kolmandat taanet,võttes arvesse kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat 18. veebruari 2008. aasta finantsmäärust[6] (edaspidi kümnenda EAFi finantsmäärus), eriti selle artiklit 157,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[7]ning arvestades järgmist:(1) Kümnenda EAFi finantsmääruse artiklis 157 on sätestatud, et liikmesriikide 2008. aasta osamaksusid käsitlevat menetlust reguleeritakse üheksanda EAFi finantsmäärusega.(2) Komisjon edastas 14. oktoobril 2007 nõukogule aruande 2008. aastal tehtavate maksete ja osamaksunõuete ajakava kohta. Nõukogu võttis 20. detsembril vastu otsuse, millega määrati kindlaks liikmesriikide EAFi osamaksunõuete ajakava 2008. aastaks[8].(3) Samuti võttis nõukogu 20. detsembril vastu otsuse, millega määrati kindlaks Euroopa Arengufondi osamaksu tasuvate liikmesriikide osamaksud (2008. aasta osamaksu esimene osa)[9]. Nõukogu võttis 8. juulil vastu otsuse, millega määrati kindlaks osamaksu teine osa[10].(4) Üheksanda EAFi finantsmääruse artikli 121 esimese lõigu kohaselt edastas Euroopa Investeerimispank komisjonile tema hallatavate vahendite kohustuste ja maksete prognoosi ajakohastatud versiooni,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 12008. aasta osamaksu kolmas osa, mida liikmesriigid maksavad komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale, on esitatud lisas asuvas tabelis.Artikkel 2Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele, kes tasuvad üheksanda EAFi osamaksu.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA2008. aasta osamaksu kolmas osa (eurodes)RIIK | Euroopa Investeerimispangale | komisjonile |SAKSAMAA | 0 | 85 264 000 |BELGIA | 0 | 14 308 000 |TAANI | 0 | 7 811 000 |HISPAANIA | 0 | 21 316 000 |PRANTSUSMAA | 0 | 88 695 000 |KREEKA | 0 | 4 562 500 |IIRIMAA | 0 | 2 263 000 |ITAALIA | 0 | 45 771 000 |LUKSEMBURG | 0 | 1 058 500 |MADALMAAD | 0 | 19 053 000 |PORTUGAL | 0 | 3 540 500 |ÜHENDKUNINGRIIK | 0 | 46 318 500 |AUSTRIA | 0 | 9 672 500 |SOOME | 0 | 5 402 000 |ROOTSI | 0 | 9 964 500 |KOKKU | 0 | 365 000 000 |[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.[2] ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.[3] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.[4] ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.[5] ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.[6] ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.[7] ELT C …, …, lk ….[8] Dok 15986/07.[9] Dok 15990/07.[10] Dok 11132/08.


				|

		52014PC0626

			Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, mille kohaselt lubatakse Läti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 /* COM/2014/0626 final - 2014/0290 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ
(mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv”)
artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt
lubada liikmesriigil kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand kõnealuse
direktiivi sätetest, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või hoida ära
teatavat liiki maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist.
Komisjonile 1. juulil 2014 saabunud kirjas taotles
Läti luba kohaldada maksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle
aastakäive ei ületa 50 000 eurot. Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2
kohaselt edastas komisjon 7. augusti 2014. aasta kirjaga Läti taotluse teistele
liikmesriikidele. 11. augusti 2014. aasta kirjaga teatas komisjon
Lätile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
Üldine taust
Käibemaksudirektiivi XII jaotise 1. peatükiga
on liikmesriikidel lubatud kohaldada väikeettevõtjatele erikorda, sealhulgas
kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle
aastakäive ei ületa teatavat summat. Kõnealune maksuvabastus tähendab seda, et
maksukohustuslane ei pea oma tarnetelt käibemaksu sisse nõudma ning järelikult
ei saa ta käibemaksu tootmissisenditelt maha arvata.
Esimest korda lubati Lätil kohaldada sellist
maksuvabastust nõukogu rakendusotsusega 2010/584/EL[1], mis kehtis kuni 31.
detsembrini 2013. Meede tegi käibemaksudirektiivi XII jaotise suhtes
erandi ainult sel määral, kuivõrd maksukohustuslase erikorra kohane aastakäibe
ülemmäär oli kõrgem kui käibemaksudirektiivi artikli 287 lõike 10
kohaselt Lätis lubatud 17 200 eurot.
Eelneva kogemuse põhjal on Läti nüüd taotlenud
luba meedet uuesti kohaldada, meede oleks maksukohustuslaste jaoks vabatahtlik.
Läti edastatud teabe põhjal näib, et nimetatud
meede avaldab lõplikus tarbimisetapis kogutavale maksutulule tühist mõju.
Seega on tehtud ettepanek kohaldada erandit
kuni 31. detsembrini 2017.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Sarnaseid erandeid on eelnevalt tehtud ka
teistele liikmesriikidele.
Kooskõla Euroopa Liidu muude
tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
Meede on kooskõlas Euroopa Liidu
väikeettevõtjatega seotud eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni teatises
„Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business
Act” (KOM(2008) 394, 25. juuni 2008).
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Ei kohaldata.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
Mõju hindamine
Otsuse eesmärk on lihtsustamine. Meede
vabastab väikese aastakäibega ettevõtjad paljudest käibemakskohustustest.
Erandi kitsa reguleerimisala ning piiratud
kohaldamisaja tõttu on mõju igal juhul piiratud.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Lubada Lätil kohaldada meedet, mis on erand
käibemaksudirektiivist ja kujutab endast lihtsustamismeedet ettevõtjatele,
kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot.
Õiguslik alus
Käibemaksudirektiivi artikkel 395.
Subsidiaarsuse põhimõte
Pidades silmas ettepaneku aluseks olevat
käibemaksudirektiivi sätet, tehakse ettepanek ELi ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile tema
enda taotlusel antavat luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi.
Erandi piiratud kohaldamisala arvestades on
erimeede taotletava eesmärgiga proportsionaalne.
Vahendi valik
Kavandatav vahend: nõukogu rakendusotsus.
Muud vahendid ei oleks piisavad järgmis(t)el
põhjus(t)el.
Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on
erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni
ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu rakendusotsus
on ainus sobiv vahend, sest selle saab adresseerida ühele liikmesriigile.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanekul puudub mõju liidu eelarvele, sest
Läti arvutab välja nõukogu määruse (EMÜ, EURATOM) nr 1553/89 artikli 6 kohase
hüvitise.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Ettepanek tehakse piiratud ajaks.
2014/0290 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,
mille kohaselt lubatakse Läti Vabariigil
kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb
ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta
direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi[2] (edaspidi
„käibemaksudirektiiv”), eriti selle artikli 395 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Komisjonile saabunud ja 1.
juulil 2014 registreeritud kirjas taotles Läti Vabariik luba kohaldada erandina
käibemaksudirektiivi artikli 287 lõikest 10 maksuvabastust selliste
maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot.
Nimetatud meetmega oleksid kõnealused maksukohustuslased vabastatud teatavatest
või kõigist käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud
käibemaksudirektiivi XI jaotise 2.–6. peatükis. Nõukogu rakendusotsusega 2010/584/EL,[3] mis kehtis kuni 31. detsembrini
2013, on Läti Vabariigile juba antud luba kohaldada samasugust meedet.
(2)       Komisjon teatas Läti
taotlusest teistele liikmesriikidele 7. augusti 2014. aasta kirjaga. 11. augusti
2014. aasta kirjaga teatas komisjon Lätile, et tal on taotluse hindamiseks
kogu vajalik teave.
(3)       Liikmesriikidele on juba
kättesaadav käibemaksudirektiivi XII jaotise kohane erikord, mida kohaldatakse
väikeettevõtjate puhul. Käesolev meede teeb käibemaksudirektiivi
XII jaotisest erandi ainult sel määral, kuivõrd maksukohustuslase erikorra
kohane aastakäibe ülemmäär on kõrgem, kui seda on käibemaksudirektiivi
artikli 287 lõike 10 kohaselt Lätis lubatud 17 200 eurot.
(4)       Erikorraga kehtestatud
määrast kõrgem ülemmäär on lihtsustamismeede, kuna see võib kõige väiksemate
ettevõtjate käibemaksukohustusi oluliselt vähendada; samas on selline erikord
maksukohustuslastest ettevõtjatele vabatahtlik ja võimaldab neil valida ka
tavapärase käibemaksusüsteemi.
(5)       Läti esitatud teabe kohaselt
avaldab erandi kehtestamine üksnes tühist mõju lõplikus tarbimisetapis kogutava
maksutulu kogusummale.
(6)       Erandi kohaldamine ei mõjuta
käibemaksust tulenevaid Euroopa Liidu omavahendeid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 lõikest 10
lubatakse Läti Vabariigil kohaldada käibemaksuvabastust maksukohustuslaste
suhtes, kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot.
Artikkel 2
Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini
2017.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Läti
Vabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 256, 30.9.2010, lk 29.
[2]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[3]               ELT L 256, 30.9.2010, lk 29.