               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.12.2016
            COM(2016) 779 final
            2016/0385(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega võetakse vastu liidu seisukoht OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste töörühmas seoses turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjadega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkulepe (edaspidi „kokkulepe“) on mitteametlik kokkulepe Austraalia, Kanada, Euroopa Liidu, Jaapani, Korea (Vabariigi), Uus-Meremaa, Norra, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide vahel. Kuigi Brasiilia ei ole OECD liige, on ta osaline kokkuleppe sektorileppes tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide kohta.

               Kokkuleppe peamine eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohasele kasutamisele. Praktikas tähendab see, et tagatakse võrdsed tingimused, mille kohaselt põhineb konkurents eksporditavate kaupade hinnal ja kvaliteedil, mitte ettenähtud finantseerimistingimustel. Lisaks soovitakse kokkuleppega kõrvaldada riiklikult toetatava ekspordikrediidiga seotud subsiidiumid ja kaubanduse moonutamine.

               Kokkulepe sõlmiti 1978. aastal ja see tugines mitme OECD riigi vahel 1976. aastal ekspordikrediidi küsimuses saavutatud „konsensusele“. Enne seda põhjustas eeskirjade puudumine olukorra, kus valitsused konkureerisid omavahel, et pakkuda kõige atraktiivsemaid finantseerimistingimusi kaubanduslepingute pärast konkureerivate eksportijate toetamiseks. See tõi kaasa rahalised toetused ja võimalikud kaubandusmoonutused. Kokkulepe seab piirangud riiklikult toetatava ekspordikrediidi tingimustele ja seotud abi andmisele. Kokkulepet ajakohastatakse korrapäraselt, võttes arvesse muu hulgas poliitilisi suundumusi ja ülemaailmsete finantsturgude arengut.

               Turu võrdlusalusel põhinevat hinnakujundust käsitlevates suunistes antakse juhiseid garantiipreemiate kehtestamiseks tehingute suhtes, milles osalevad 0 kategooria riikide, suure sissetulekuga OECD riikide ja suure sissetulekuga euroala riikide võlgnikud. Kokkuleppe praegused suunised turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta võeti kasutusele osana Malzkuhn-Drysdale'i paketist, mis jõustus 2011. aasta septembris. Kuigi praegustes suunistes on esitatud eraturu hindade allalöömise vastane raamistik, on selles endiselt palju tõlgendamisruumi ning kokkuleppe osaliste seas on tekkinud palju eri tavasid. OECD sekretariaadi esitatud ettepanekus ning esimehe muudetud ettepanekus turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta antakse selgemad suunised ja muudetakse tingimused OECDs seeläbi võrdsemaks.

               Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Ettepanekuga asendatakse selle heakskiitmise korral kokkuleppe praegused suunised turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta ja selles järgitakse kokkuleppe praegust struktuuri.

               Heakskiitva otsuse teeb riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste töörühm. Euroopa Liidu seisukohta väljendab komisjon.

               OECD kokkuleppe osalised lepivad esimehe muudetud ettepanekus turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kohta tõenäoliselt kokku 2016. aasta novembri keskel toimuval korralisel kohtumisel või kohtumisega tihedalt seotud kirjaliku menetluse teel ning võtavad vastu OECD kokkuleppe vajalikud muudatused eesmärgiga rakendada uusi eeskirju alates 1. veebruarist 2017. Kuna läbirääkimised on edukalt lõpetatud ja esimehe muudetud ettepanek turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kohta on esitatud otsuse tegemiseks, on äärmiselt oluline, et Euroopa Liidul oleks võimalik ametlikult heaks kiita käesolev ettepanek turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse ja OECD kokkuleppesse tehtavate muudatuste kohta.

               Kokkuleppe uus versioon lisatakse ELi õigustikku delegeeritud õigusaktiga. OECD kokkuleppel koos selle lisade ja muudatustega on liidus õiguslik toime Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011 alusel. Määruse (EL) nr 1233/2011 artiklis 2 sätestatakse, et „[k]omisjon võtab vastavalt artiklile 3 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks seoses kokkuleppe osaliste vahel kokku lepitud muudatustega suunistes“.

               Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Õiguslik alus

               OECD kokkulepe on ELi ja kaheksa muu osalise (Ameerika Ühendriigid, Kanada, Jaapan, Korea, Norra, Šveits, Uus-Meremaa ja Austraalia) mitteametlik kokkulepe. Kokkulepe koos selle lisade ja hilisemate muudatustega on inkorporeeritud ELi õigusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ) artiklitega 1 ja 2. Seega on kokkuleppel koos selle lisade ja muudatustega õiguslik toime ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses (vt Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12, Saksamaa vs. nõukogu (OIV), punkt 63). Kokkuleppe eesmärk, nagu see on sätestatud kokkuleppe lõikes 1, on luua riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohase kasutamise raamistik ning edendada võrdseid tingimusi ja ausat konkurentsi eksportijate vahel kogu maailmas. Sellest tulenevalt on kokkuleppe eesmärk samuti lihtsustada ja reguleerida rahvusvahelist kaubandust ning eelkõige ekspordipoliitikat ELi toimimise lepingu artikli 207 tähenduses. Sel põhjusel on Euroopa Liidu nimel OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste rühmas vastuvõetava seisukoha kindlaksmääramiseks tarvis nõukogu otsust, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 207 ja artikli 218 lõikel 9.

               Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               OECD kokkulepe on osa liikmesriikide kaubanduspoliitikast, mis kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.

               Proportsionaalsus

               Ei kohaldata.

               Vahendi valik

               Ei kohaldata.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Käesoleva ettepaneku mõju ei hinnatud, sest kavandatud muudatused on jätk ELi pikaajalisele ekspordikrediidi poliitikale ning kokkuleppe iga-aastased muudatused võetakse ELi õigusesse üle delegeeritud õigusaktiga. Nõukogu ekspordikrediidi töörühm kiitis ettepaneku sisu heaks 31. mai 2016. aasta koosolekul.

               Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

               Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata.

               Mõjuhinnang

               Ei kohaldata.

               Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata.

               Põhiõigused

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Mõju eelarvele piirdub halduskuludega.

               5.MUU TEAVE

               Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Ei kohaldata.

               Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Ei kohaldata.

               Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus – OECD kokkuleppesse kavandatud muudatuste kokkuvõte ja Euroopa Liidu soovituslik seisukoht

               Ettepanek

               Ettepanek on esitatud nõukogu otsuse lisas.

               Soovituslik seisukoht

               Ettepanekut toetatakse.

               2016/0385 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega võetakse vastu liidu seisukoht OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste töörühmas seoses turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjadega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamiseks ja võrdsete võimaluste loomiseks kogu maailmas on äärmiselt oluline kohaldada ekspordikrediidi korrakohase kasutamise rahvusvahelist raamistikku. Seda raamistikku tuleb korrapäraselt ajakohastada, näiteks turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kavandatud muudatuse kaudu, mida OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe (edaspidi „OECD kokkulepe“) osalised on arutanud.

               (2)OECD ekspordikrediidi ja krediidigarantii töörühmas on turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade üle peetud ulatuslikke arutelusid.

               (3)OECD kokkuleppe muudatused seoses turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjadega võetakse eeldatavasti vastu 1. veebruaril 2017.

               (5)OECD kokkuleppel koos selle lisade ja muudatustega on liidus õiguslik toime Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011
                  1
                alusel. Määruse (EL) nr 1233/2011 artiklis 2 sätestatakse, et „[k]omisjon võtab vastavalt artiklile 3 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks seoses kokkuleppe osaliste vahel kokku lepitud muudatustega suunistes“.

               (6)Seetõttu on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 vaja määrata kindlaks seisukoht, mille liit võtab OECD ekspordikrediidi komiteedes seoses OECD kokkuleppe muudatustega.

               (7)Liidu esindajad OECD ekspordikrediidi komiteedes peaksid nõustuma OECD kokkuleppe muudatusega, lähtuvalt peamistest suundumustest esimehe muudetud ettepanekus turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kohta, mis on lisatud käesolevale otsusele. See võib hõlmata nõustumist konkreetsetes punktides tehtavate muudatustega, mis ei muuda peamisi suundumusi, ilma et selleks oleks vaja uut nõukogu otsust.

               (8)Käesoleva otsusega ettenähtud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev otsus jõustuma viivitamata,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkulepe ekspordikrediidi ja krediidigarantii töörühmas, on toetada peamisi suundumusi esimehe muudetud ettepanekus turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kohta, mis on lisatud käesolevale otsusele, ja need vastu võtta.

               Artikkel 2

               Liidu esindajad OECD ekspordikrediidi komiteedes võivad nõustuda lisas esitatud ettepaneku peamisi suundumusi mitte muutvate konkreetsete punktide muudatustega ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.12.2016
            COM(2016) 779 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega võetakse vastu liidu seisukoht OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste töörühmas seoses turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjadega

               LIIDE

               ETTEPANEK

               24.GARANTIIPREEMIA ALAMMÄÄR KREDIIDIRISKI KATTEKS

               Osalised nõuavad krediidiriski katteks sisse vähemalt kohaldatava garantiipreemia alammäära.

               a)Kohaldatav garantiipreemia alammäär arvutatakse järgmiste tegurite järgi:

               –kohaldatav riigi laenuriskide liigitus;

               –riskiperiood (st riskihorisont ehk HOR);

               –võlgniku valitud ostja riskide kategooria;

               –poliitilise ja kommertsriski katte osakaal ning riikliku ekspordikrediiditoote kvaliteet;

               –mis tahes kohaldatud riigi laenuriskide maandamise meede ning

               –mis tahes kohaldatud ostja riski krediidikvaliteedi parandamine.

               b)Garantiipreemia alammäärad väljendatakse protsentides krediidi põhisummast nii, nagu nõutaks garantiipreemiad täies ulatuses sisse krediidi esimesel väljavõtukuupäeval. Selgitus garantiipreemia alammäära arvutamise kohta koos matemaatiliste valemitega on esitatud IX lisas.

               c)Olenemata sihtriigist määratakse juhtumipõhiselt kindlaks garantiipreemiate määrad, mida osalised kohaldavad turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul, milles osalevad 0 kategooria riikide, suure sissetulekuga OECD riikide ja suure sissetulekuga euroala riikide
                  1
                võlgnikud/garandid (st krediidiriski üksused). Tagamaks, et garantiipreemiate määrad, mida kohaldatakse selliste riikide võlgnikega (ja vajaduse korral garantidega) seotud tehingute suhtes, ei lööks alla hindasid eraturgudel, järgivad osalised asjaomaste võrdlushindade garantiipreemiaks ümberarvutamisel kokkulepitud tavadest lähtudes järgmist korda:

               1.Kui osaline annab riiklikku toetust osana sündikaatlaenu paketist, mis on struktureeritud kas varadega tagatud
                  2
                või projektide finantseerimise
                  3
                tehinguna, ei tohi riiklikult toetatava osa kogukulu olla väiksem kui sündikaatlaenu kommertsturuosalis(t)e poolt sisse nõutav kogukulu; samamoodi ei tohi kohaldatav garantiipreemia olla väiksem kui kommertsturuosalis(t)e kohaldatav garantiipreemia. Sündikaatlaenu paketi puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused:

               –sündikaatlaenu paketist vähemalt 25 %
                  4
                on kommertsturu laen(ud)/garantii(d) ilma kahe- või mitmepoolse toetuseta (nt ekspordikrediidi agentuur, välismaine otseinvesteering, rahvusvaheline finantseerimisasutus või mitmepoolne arengupank),
                  5
                mille puhul kõigil finantseerimise osapooltel on samaväärsed finantseerimistingimused, sealhulgas tagatispakett; ning

               –tehingu finantseerimistingimused vastavad täielikult kokkuleppele, mida on muudetud käesolevate sätetega turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta sündikaatlaenutehingutes.

               2.Kõikide muude turu võrdlusalusest lähtuvate tehingute puhul kohaldatakse järgmist korda.

               –Võttes arvesse turuteabe kättesaadavust ja alustehingu iseloomu, määravad osalised kohaldatava garantiipreemia määra kindlaks, võrreldes seda ühe või mitme turupõhise võrdlusalusega, mis on sätestatud X lisas, valides võrdlusaluse või -alused, mida peetakse konkreetse tehingu jaoks kõige sobivama(te)ks.

               –Garantiipreemiamäära kindlaksmääramisel määrab osaline võlgniku riski reitingu, võttes sealhulgas arvesse seda, kas võlgnikku hindab akrediteeritud reitinguagentuur
                  6
               . Osaline võib anda akrediteeritud reitinguagentuuri reitingust ühe astme võrra parema reitingu (akrediteeritud reitinguagentuuri skaalal)
                  7
               . Kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting puudub, ei või riski liigitus olla akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud reitingust rohkem kui kahe astme võrra kõrgem (olla sellest soodsam). Kui osaline liigitab võlgniku/garandi akrediteeritud reitinguagentuuri parimast reitingust paremaks või kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting puudub; kui osaline liigitab tehingu kategooriasse CC2 või sellest paremasse kategooriasse või selle krediidireiting on AAA kuni A- või akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgniku/garandi asukohariigile antud parima reitinguga võrdne või sellest soodsam, teatab osaline sellest punkti 48 kohaselt ette.

               –Olenemata eelmistest lõikudest nõuavad osalised sisse garantiipreemia määras, mis ei ole madalam vastavast TCMB-mudeliga (Through the Cycle Market Benchmark) kindlaksmääratud garantiipreemia määrast ning mis põhineb laenuriski liigitusel ja tehingu tähtajal, välja arvatud juhul, kui turu võrdlusalus tuletatakse nimelisest või seotud üksuse i) järelturul kaubeldavast võlakirjast või ii) krediidiriski vahetustehingust (CDS). Kui osaline kohaldab TCMB-mudeliga kindlaks määratud vastavast garantiipreemia määrast madalamat garantiipreemia määra, lähtudes turu võrdlusaluseks olevale nimelisele võlakirjale akrediteeritud reitinguagentuuri poolt antud reitingust,
                  8
                teatab ta sellest punkti 48 kohaselt ette.

               d)Kategooriasse 7 kuuluvate „suurima riskiga“ riikide puhul nõutakse põhimõtteliselt selle kategooria suhtes kehtestatud garantiipreemiate alammääradele juurdemaksmist; kõnealused garantiipreemiamäärad määrab riiklikku toetust andev osaline.

               e)Tehingu garantiipreemia alammäära arvutamisel kohaldatakse riigi laenuriskide puhul võlgniku riigi liigitust ja ostja riski liigituse puhul võlgniku liigitust,
                  9
                välja arvatud järgmistel juhtudel:

               –tagatise muutumatu, tingimusteta, nõudmisel põhineva, õiguslikult kehtiva ja jõustatava garantii vormis võla täieliku tagasimakse kohustuse kohta krediidi kogu kehtivusajaks annab kolmas isik, kes on tagatud võla suurust arvestades krediidivõimeline. Kolmanda isiku garantii korral võib osaline kohaldada ka selle riigi laenuriskide liigitust, kus asub garant, ning garandi ostja riskide kategooriat;
                  10
                või

               –kui punktis 28 sätestatud mitmepoolne või piirkondlik institutsioon tegutseb tehingu puhul võlgniku või garandina, võib riigi laenuriski liigitusena ja ostja riskide kategooriana kohaldada konkreetse asjaomase mitmepoolse või piirkondliku institutsiooni liigitust.

               f)Kriteeriumid ja tingimused, millega reguleeritakse kolmanda isiku garantii kohaldamist vastavalt olukordadele, mida kirjeldatakse eespool alapunkti e esimeses ja teises taandes, on sätestatud XI lisas.

               g)Garantiipreemia alammäära arvutamisel kasutatav riskiperioodi pikkus on pool väljamaksetähtajast pluss terve tagasimaksetähtaeg ning eeldab korrapärast ekspordikrediidi tagasimakseprofiili, st tagasimaksmist kord poolaastas põhisumma võrdsete osamaksetena, millele kuue kuu möödumisel krediiditähtaja algusest lisandub kogunenud intress. Mittestandardse tagasimakseprofiiliga ekspordikrediidi puhul arvutatakse samaväärne tagasimakseperiood (mida väljendatakse kord poolaastas tehtavate võrdsete osamaksetena) järgmise valemi abil: samaväärne tagasimakseperiood = (tagasimakseperioodi kaalutud keskmine pikkus - 0,25) / 0,5.

               h)Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis seondub kolmandast isikust garandiga, kes ei asu võlgnikuga samas riigis, teatab sellest punkti 47 kohaselt ette. Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis seondub garandina tegutseva mitmepoolse või piirkondliku institutsiooniga, teatab sellest punkti 48 kohaselt ette.

               25.RIIGI LAENURISKIDE LIIGITAMINE

               Riigid liigitatakse vastavalt tõenäosusele, kas nad maksavad oma välisvõlga (st riigi krediidirisk), välja arvatud suure sissetulekuga OECD riigid ja suure sissetulekuga euroala riigid.

               a)Riigi krediidiriski viis tegurit on järgmised:

               –üldine tagasimaksete moratoorium, mille kuulutab välja võlgniku/garandi riigi valitsus või riigi see asutus, mille kaudu tagasimakse sooritatakse;

               –väljaspool teate saatnud osalise riiki toimuvad poliitilised sündmused ja/või tekkivad majandusraskused või väljaspool teate saatnud osalise riiki võetud seadusandlikud/halduslikud meetmed, mis takistavad või lükkavad edasi krediidiga seoses juba makstud vahendite ülekandmist;

               –võlgniku/garandi riigis vastu võetud õigusnormid, mille kohaselt kohalikus vääringus tehtud tagasimakseid käsitatakse võla kustutamisena, olenemata sellest, et vahetuskursside kõikumise tõttu ei kata sellised tagasimaksed krediidivääringusse ümber arvestatuna vahendite ülekandmise päeval enam võlasummat;

               –kõik muud mõne muu riigi valitsuse meetmed või otsused, mis takistavad krediidi tagasimaksmist, ning

               –vääramatu jõud, mis ilmneb väljaspool teate saatnud osalise riiki, st sõda (sh kodusõda), sundvõõrandamine, riigipööre, ülestõus, rahvarahutused, keeristormid, üleujutused, maavärinad, vulkaanipursked, hiidlained ja tuumaõnnetused.

               b)Riigid on liigitatud ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast (0–7). Garantiipreemia alammäärad on kehtestud 1.–7. kategooria kohta, kuid mitte 0 kategooria kohta, kuna riigi laenuriski taset loetakse sellesse kategooriasse kuuluvate riikide puhul tähtsusetuks. 0 kategooria riikide tehingutega seonduv krediidirisk on valdavalt seotud võlgniku/garandi riskiga.

               c)Riike liigitatakse
                  11
                riigi laenuriskide liigitamise korra alusel, mis hõlmab järgmist:

               –riigi laenuriskide hindamismudel (edaspidi „mudel“), mille kasutamisel saadakse riigi maksejõuetuse riski kvantitatiivne hinnang, mille aluseks on iga riigi puhul kolm riskinäitajate rühma: osaliste maksekogemused, finantsolukord ja majanduslik olukord. Mudeli metoodika koosneb eri järkudest, nagu kolme riskinäitajate rühma hindamine ning nende rühmade ühendamine ja paindlik kaalumine;

               –mudeli abil saadud tulemuste kvalitatiivne hindamine riikhaaval, et võtta arvesse poliitilist riski ja/või muid mudeliga täielikult või osaliselt hõlmamata riskitegureid. Vajaduse korral võib see viia kvantitatiivsel mudelil põhineva hinnangu korrigeerimiseni, et väljendada riigi laenuriski lõpphinnangut.

               d)Riigi laenuriskide liigitust jälgitakse pidevalt ja vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi laenuriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest. Kui riik liigitatakse ümber riigi laenuriski madalamasse või kõrgemasse kategooriasse, kohaldavad osalised hiljemalt viis tööpäeva pärast seda, kui sekretariaat on teatanud ümberliigitamisest, garantiipreemia määra, mis vastab riigi laenuriski uue kategooriaga seostatud garantiipreemia alammäärade tasemele või on sellest kõrgem.

               e)Sekretariaat avaldab kohaldatavad riigi laenuriskide liigitused.

               26.RIIGI MAKSEJÕUETUSRISKI HINDAMINE

               a)Kõikide riikide puhul, mis on liigitatud riigi laenuriskide liigitamise korra kohaselt vastavalt punkti 25 alapunktile d, hinnatakse riigi maksejõuetusriski selleks, et teha erandkorras kindlaks need riigid,

               –kes ei ole riigi kõige väiksema riskiga võlgnikud ja

               –kelle krediidirisk on oluliselt suurem kui riigi laenurisk.

               b)Eespool alapunktis a nimetatud kriteeriumidele vastavad riigid tehakse kindlaks riigi laenuriskide hindamise korra kohaselt, mille osalised on koostanud ja milles kokku leppinud.

               c)Eespool alapunktis a loetletud kriteeriumidele vastavate riikide loendit jälgitakse pidevalt, see vaadatakse vähemalt kord aastas läbi ning sekretariaat teatab viivitamata riigi maksejõuetusriskide liigitamise korrast tulenevatest muutustest.

               d)Alapunkti b kohaselt kindlaks tehtud riikide loendi avaldab sekretariaat.

               27.OSTJA RISKIDE LIIGITAMINE

               Võlgnikud ja kohastel juhtudel garandid riikides, mis on liigitatud 1.–7. kategooriasse, liigitatakse ühte ostja riskide kategooriasse, mis on kehtestatud võlgniku/garandi riigi kohta
                  12
               . Ostja riskide kategooriate maatriks, kuhu liigitatakse võlgnikud ja garandid, on esitatud IX lisas. Ostja riskide kategooriate kvalitatiivne kirjeldus on esitatud XII lisas.

               a)Ostja riskide liigitus põhineb võlgniku/garandi kõrgema nõudeõiguse järguga tagatiseta laenude reitingul, mille on kindlaks määranud osaline.

               b)Ilma et see piiraks käesoleva punkti alapunkti a kohaldamist, võib tehinguid, mida toetatakse vastavalt VII lisas sätestatud tingimustele, ja tehinguid, mille krediidiväärtus on kuni 5 miljonit SDRi, liigitada tehingupõhiselt, st pärast seda, kui on kohaldatud ükskõik millist ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viisi, kuid selliste tehingute suhtes ei saa nende liigitusest olenemata teha ühtegi allahindlust ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kohaldamisel.

               c)Riiklikud võlgnikud ja garandid liigitatakse ostja riskide kategooriasse SOV/CC0.

               d)Järgmistel juhtudel võib mitteriiklikke võlgnikke ja garante erandkorras liigitada ostja riskide kategooriasse „parem kui riik“ (SOV+)
                  13
               :

               –akrediteeritud reitinguagentuur on andnud võlgnikule/garandile välisvaluutareitingu, mis on parem kui nende vastava riigi välisvaluutareiting (mille on andnud sama akrediteeritud reitinguagentuur), või

               –võlgnik/garant asub riigis, mille riigi maksejõuetusriski on hinnatud oluliselt kõrgemaks kui riigi laenuriski.

               e)Osaline teatab punkti 48 kohaselt ette tehingutest:

               –mitteriikliku võlgniku/garandiga, kui kohaldatav garantiipreemia on väiksem ostja riskide kategooriaga CC1 kehtestatud preemiast, st CC0 või SOV+;

               –mitteriikliku võlgniku/garandiga, mille krediidiväärtus on suurem kui 5 miljonit SDRi, juhul kui osaline hindab ostja riskide reitingut mitteriikliku võlgniku/garandi suhtes, keda on hinnanud akrediteeritud reitinguagentuur, ning hinnatud ostja riskide reiting on parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri oma
                  14
               .

               e)Konkreetse tehingu pärast konkureerimisel, kus konkureerivad osalised on liigitanud võlgniku/garandi eri ostja riskide kategooriatesse, püüavad konkureerivad osalised jõuda kokkuleppele ühises ostja riskide liigituses. Kui ühises liigituses kokkuleppele ei jõuta, ei keelata osalis(t)el, kes liigitas(id) võlgniku/garandi kõrgemasse ostja riski liigitusse, kohaldada madalamat ostja riskide liigitust.

               28.MITMEPOOLSETE JA PIIRKONDLIKE INSTITUTSIOONIDE LIIGITUS

               Mitmepoolsed ja piirkondlikud institutsioonid liigitatakse ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast (0–7)
                  15
                ja vaadatakse läbi vastavalt vajadusele; sekretariaat avalikustab kõnealused kohaldatavad liigitused.

               29.RIIKLIKU EKSPORDIKREDIIDI PROTSENT JA KVALITEET

               Garantiipreemia alammäärad diferentseeritakse, et võtta arvesse osaliste pakutavate ekspordikrediidi toodete kvaliteedi ja garantiikatte protsendi erinevust, nagu sätestatud IX lisas. Diferentseerimine põhineb eksportija seisukohal (eksportijale/finantseerimisasutusele pakutavate toodete erinevast kvaliteedist tuleneva konkurentsi kõrvaldamiseks).

               a)Ekspordikrediidi toote kvaliteet näitab, kas tegemist on kindlustus-, garantii- või otselaenu/-finantseerimistootega, ning kindlustustoodete puhul seda, kas intresside kate tagatakse nõuete ooteajal (s.o ajavahemik võlgniku suhtes kehtiva maksetähtpäeva ja selle kuupäeva vahel, mil kindlustaja on kohustatud tegema eksportijale/finantseerimisasutusele tagasimakse) ilma lisamakseta.

               b)Kõik osaliste pakutavad ekspordikrediidi tooted liigitatakse ühte järgmisest kolmest tooterühmast:

               –standardtasemest allpool olev toode, st kindlustus, mis ei kata intresse ooteajal, ja kindlustus, mis katab intressid ooteajal asjakohase juurdemakse eest;

               –standardtoode, st kindlustus, mis katab intressid ooteajal juurdemakseta, ja otselaen või -finantseerimine ning

               –standardtasemest parem toode, st garantii.

               30.RIIGI LAENURISKIDE MAANDAMISE MEETMED

               a)Osalised võivad kasutada järgmisi riigi laenuriskide maandamise meetmeid, mille täpne kasutus on sätestatud XIII lisas:

               –offshore-futuuride voostruktuur kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga;

               –rahastamine kohalikus vääringus

               b)Osaline, kes kohaldab garantiipreemia alammäära, mis näitab riigi laenuriski maandamise kasutamist, teatab sellest punkti 47 kohaselt ette.

               31.OSTJA RISKI KREDIIDIKVALITEEDI PARANDAMISE VIISID

               a)Osalised võivad kasutada järgmisi ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viise, mis võimaldavad kohaldada krediidikvaliteedi parandamise tegurit, mis on suurem kui 0:

               –lepinguliste laekumiste või nõuete loovutamine;

               –varaline tagatis;

               –põhivaraline tagatis;

               –tinghoiukonto

               b)Ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside määratlused ja maksimaalsed krediidikvaliteedi parandamise teguri väärtused on esitatud XIII lisas.

               c)Krediidikvaliteedi parandamise viise võib kasutada kas eraldi või koos järgmiste piirangutega:

               –maksimaalne krediidikvaliteedi parandamise tegur, mille võib krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamisega saavutada, on 0,35;

               –varalist tagatist ja põhivaralist tagatist ei või ühes tehingus koos kasutada;

               –juhul kui kohaldatavat riigi laenuriski liigitust on parandatud, kasutades offshore-futuuride voostruktuuri kombinatsioonis offshore-tinghoiukontoga, ei tohi krediidikvaliteedi parandamise viise kasutada.

               d)tehingute puhul, kus osalevad turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirju järgivad võlgnikud, võib riski garantiipreemia suhtes, mis on tuletatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata nimeliste krediidiriski vahetustehingute ja võlakirjade turupõhisest võrdlusalusest või TCMB-mudelist, kohaldada järgmisi allahindlusi:

               –varalise tagatise puhul: allahindlus maksimaalselt 15 %;

               –põhivaralise tagatise puhul: allahindlus maksimaalselt 10 %;

               –tinghoiukonto (võla teenindamise reservide konto) puhul: allahindlus maksimaalselt 10 %;

               –krediidikvaliteedi parandamise tegurite kombinatsiooni puhul kokku: allahindlus maksimaalselt 25 %.

               e)Osalised teatavad eelnevalt kooskõlas punktiga 48 tehingutest mitteriikliku võlgniku/garandiga, mille krediidiväärtus on üle 5 miljoni SDRi, juhul kui krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamise tulemusel kohaldatakse 0st suuremat krediidikvaliteedi parandamise tegurit või kui krediidikvaliteedi parandamise viise kasutatakse turu võrdlusalusest lähtuvas tehingus, mille tulemusel on hind TCMB-mudeliga saadud vastavast garantiipreemia alammäärast väiksem.

               32.KREDIIDIRISKI GARANTIIPREEMIA ALAMMÄÄRADE KEHTIVUSE
                  LÄBIVAATAMINE

               a)Garantiipreemiate alammäärade piisavuse hindamiseks ja vajaduse korral suurenduste või vähenduste võimaldamiseks kasutatakse rööpselt garantiipreemiaandmete allikaid (PFT, Premium Feedback Tool), et pidevalt jälgida ja kohandada garantiipreemiate alammäärasid.

               b)Garantiipreemiaandmete allikate abil hinnatakse garantiipreemiate alammäärade piisavust nii riiklikku ekspordikrediiti andvate asutuste tegelike kogemuste kui ka krediidiriski hindamisega seotud eraturu teabe mõistes.

               c)Kokkuleppe garantiipreemiaid käsitlevate eeskirjade kõik aspektid ja eriti turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjad vaadatakse põhjalikult läbi hiljemalt 31. detsembriks 2018.

               48.EELNEV TEATAMINE

               a)Osaline teatab kooskõlas VIII lisaga kõikidele teistele osalistele vähemalt kümme kalendripäeva enne nõusoleku andmist oma kavatsusest:

               1)anda toetust vastavalt punkti 10 alapunkti d punktile 3;

               2)toetada I kategooria riigi puhul tagasimaksetähtaega, mis on pikem kui viis aastat;

               3)anda toetust vastavalt punkti 13 alapunktile a;

               4)anda toetust vastavalt punkti 14 alapunktile d;

               5)kohaldada punkti 24 alapunkti c punkti 1 kohast garantiipreemia määra, kui tegemist on osalemisega sündikaatlaenu paketis;

               6)anda turu võrdlusalusest lähtuvas tehingus võlgnikule/garandile akrediteeritud reitinguagentuuri parimast reitingust parem reiting või akrediteeritud reitinguagentuuri reitingu puudumise korral liigitada tehing kategooriasse CC2 või sellest paremasse kategooriasse või anda sellele krediidireiting AAA kuni A- või sama soodne või soodsam reiting kui see, mille akrediteeritud reitinguagentuur on andnud võlgniku/garandi asukohariigile;

               7)kohaldada TCMB-mudeliga määratud vastavast garantiipreemiast madalamat garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 24 alapunkti c punkti 2 kolmanda taandega;

               8)kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 24 alapunkti e teise taandega, mille kohaselt on garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatud kohaldatav riigi laenuriski liigitus ja ostja riskide kategooria määratud kindlaks liigitatud mitmepoolse või piirkondliku institutsiooni võlgniku või garandina kaasamisega;

               9)kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 27 alapunktiga e, mille kohaselt tehingu garantiipreemia alammäära arvutamiseks kasutatud valitud ostja riskide kategooria:

               –on mitteriikliku võlgniku/garandi puhul madalam kui CC1 (st CC0 või SOV+);

               –on üle 5 miljoni SDRi krediiti saanud mitteriikliku võlgniku/garandi puhul parem kui akrediteeritud reitinguagentuuri reiting;

               10)kohaldada garantiipreemiamäära kooskõlas punkti 31 alapunktiga a, kui ostja riski krediidikvaliteedi parandamise viiside kasutamise tulemusel kohaldatakse 0st suuremat krediidikvaliteedi parandamise tegurit või kui krediidikvaliteedi parandamise viise kasutatakse turu võrdlusalusest lähtuvas tehingus, mille tulemusel on hind TCMB-mudeliga saadud vastavast garantiipreemia alammäärast väiksem;

               11)anda toetust vastavalt II lisa punkti 8 alapunktile a;

               12)anda toetust vastavalt IV lisa punkti 10 alapunkti a punktile 1;

               13)anda toetust vastavalt V lisa punkti 5 alapunktile b;

               14)anda toetust vastavalt VI lisa punkti 4 alapunktile a.

               b)Kui teatamise algatanud osaline muudab oma kavatsust anda kõnealuse tehinguga seoses toetust või loobub sellisest kavatsusest, teatab ta sellest viivitamata kõikidele teistele osalistele.

               VIII LISA. TEATISTES ESITATAV TEAVE

               Allpool I jaos loetletud teave esitatakse kõigis kokkuleppe (sealhulgas selle lisade) kohaselt edastatavates teatistes. Lisaks sellele esitatakse vajaduse korral teatise konkreetsele tüübile vastavalt II jaos ette nähtud teave.

               I.TEAVE, MIS TULEB ESITADA KÕIKIDE TEATISTE PUHUL

               a)Põhiteave

               1.Teatist esitav riik

               2.Teatise esitamise kuupäev

               3.Teatist esitava asutuse/ameti nimi

               4.Viitenumber

               5.Esialgne teatis või eelmise teatise muudetud versioon (vajaduse korral muudetud versiooni number)

               6.Osamakse number (vajaduse korral)

               7.Krediidiliini viitenumber (vajaduse korral)

               8.Kokkuleppe punkt(id), mille alusel teatis esitatakse

               9.Kohandatava teatise viitenumber (vajaduse korral)

               10.Kohandatava toetuse kirjeldus (vajaduse korral)

               11.Sihtriik

               b)Ostja/laenuvõtja/garandi andmed

               12.Ostja riik

               13.Ostja nimi

               14.Ostja asukoht

               15.Ostja staatus

               16.Laenuvõtja riik (kui see erineb ostja omast)

               17.Laenuvõtja nimi (kui see erineb ostja omast)

               18.Laenuvõtja asukoht (kui see erineb ostja omast)

               19.Laenuvõtja staatus (kui see erineb ostja omast)

               20.Garandi riik (vajaduse korral)

               21.Garandi nimi (vajaduse korral)

               22.Garandi asukoht (vajaduse korral)

               23.Garandi staatus (vajaduse korral)

               c)Teave eksporditavate kaupade ja/või teenuste ja projekti kohta

               24.Eksporditavate kaupade ja/või teenuste kirjeldus

               25.Projekti kirjeldus (vajaduse korral)

               26.Projekti asukoht (vajaduse korral)

               27.Pakkumismenetluse lõpptähtaeg (vajaduse korral)

               28.Krediidiliini aegumiskuupäev (vajaduse korral)

               29.Toetatava(te) lepingu(te) väärtus tegeliku väärtusena (kõikide krediidiliinide ja projektide rahastamistehingute või üksikute vabatahtlike tehingute lõikes) või vastavalt järgmisele skaalale miljonites SDRides:

                        Kategooria

                        Alates

                        Kuni

                        I:

                        0

                        1

                        II:

                        1

                        2

                        III:

                        2

                        3

                        IV:

                        3

                        5

                        V:

                        5

                        7

                        VI:

                        7

                        10

                        VII:

                        10

                        20

                        VIII:

                        20

                        40

                        IX:

                        40

                        80

                        X:

                        80

                        120

                        XI:

                        120

                        160

                        XII:

                        160

                        200

                        XIII:

                        200

                        240

                        XIV:

                        240

                        280

                        XV:

                        280

                        *

               *Märkida SDR 40 miljoni kordsete arv, mis ületab 280 miljonit SDRi, nt 410 miljonit SDRi märgitakse kui kategooria XV + +3.

               30.Lepingu(te) vääring

               d)Riikliku ekspordikrediidi toetuse finantseerimistingimused

               31.Krediidi väärtus; tegelik väärtus krediidiliinide ja projektide rahastamise tehingute või üksikute vabatahtlike tehingutega seotud teatiste puhul või vastavalt SDR-skaalale

               32.Krediidi vääring

               33.Sissemakse (protsentidena toetatavate lepingute koguväärtusest)

               34.Kohalikud kulud (protsentidena toetatavate lepingute koguväärtusest)

               35.Krediiditähtaja algus ja viide punkti 10 kohaldatavale alapunktile

               36.Tagasimakseperioodi kestus

               37.Intressimäära baas

               38.Intressimäär või -marginaal

               II.LISATEAVE, MIS TULEB VAJADUSE KORRAL ESITADA SEOSES TEATISTEGA, MIS ON ESITATUD SEOSES KONKREETSETE SÄTETEGA

               a)Kokkulepe, punkti 14 alapunkti d punkt 5

               1.Tagasimaksegraafik

               2.Tagasimaksesagedus

               3.Krediiditähtaja alguse ja põhisumma esimese tagasimakse vaheline aeg

               4.Enne krediiditähtaja algust kapitaliseeritud intressi määr

               5.Tagasimakseperioodi kaalutud keskmine pikkus

               6.Selgitus toetuse mitteandmise põhjuse kohta kooskõlas punkti 14 alapunktidega a–c

               b)Kokkulepe, punktid 24, 27, 30 ja 31

               1.Võlgniku riigi laenuriski liigitus

               2.Võlgniku valitud ostja riskide kategooria

               3.Väljamaksetähtaja pikkus

               4.Riigi poliitilise (laenu)riski garantiimäär protsentides

               5.Äri-(ostja)riski garantiimäär protsentides

               6.Garantii kvaliteet (st standardtasemest madalam, standardtasemel, standardtasemest kõrgem)

               7.Garantiipreemia alammäär võlgniku riigi laenuriski liigituse alusel ilma kolmanda isiku garantiita, mitmepoolse/piirkondlikku asutuse kaasamiseta, riskide maandamiseta ja/või ostja riski suurendavate teguriteta

               8.Kohaldatav garantiipreemia alammäär

               9.Tegelikult kohaldatav garantiipreemiamäär (väljendatuna garantiipreemia alammäära vormis protsendina põhisummast)

               c)Kokkulepe, punkti 24 alapunkt c

               1.Akrediteeritud reitinguagentuuri välisvaluutareiting(ud) võlgniku suhtes

               2.Akrediteeritud reitinguagentuuri välisvaluutareiting(ud) riigi suhtes

               3.TCMB-mudeliga saadud vastav garantiipreemia alammäär, mis põhineb akrediteeritud reitinguagentuuri poolt võlgnikule antud parimal võimalikul välisvaluutareitingul

               4.Sündikaatlaenu hinna määramisel selle metoodika üksikasjalik kirjeldus, mida kasutatakse garantiipreemia määramiseks koondhinna alusel

               5.Nimeliste võlakirjade või krediidiriski vahetustehingute hinna määramiseks kasutatud metoodika üksikasjalik kirjeldus, üksikasjalik teave hinna asjakohasuse, sealhulgas selle kohta, kas hind on seotud tegeliku võlgniku või seotud üksusega, ning viimasel juhul kirjeldus sellest, kuidas on täidetud seotud üksuse kriteeriumid.

               X LISA. TURU VÕRDLUSALUSED TEHINGUTE KOHTA 0 KATEGOORIA RIIKIDES

               Ekspordikrediitide tagatiseta osa või sündikaatlaenu osa, mida ekspordikrediidi agentuur ei taga

               Hind, mida erapangad/-asutused näitavad kõnealuse ekspordikrediidi tagatiseta osa (või mõnikord sündikaatlaenu osa, mida ekspordikrediidi agentuur ei taga) kohta, võib väljendada parimat vastet ekspordikrediidi agentuuri tagatisele. Selliste tagatiseta osade või tagamata osade hinnakujundust tuleks kasutada ainult siis, kui need on esitatud kommertstingimustel (näiteks välistaks see rahvusvaheliste finantseerimisasutuste rahastatud osad).

               Nimelised ettevõtete võlakirjad

               Ettevõtete võlakirjad väljendavad nimega seotud krediidiriski. Ekspordikrediidi agentuuri lepingu tingimuste (näiteks lunastamistähtajad ja vääringu nimi) ning igasuguste krediidikvaliteedi viiside võrdemisel tuleb olla ettevaatlik. Kui kasutatakse esmakordselt emiteeritud ettevõtete võlakirju (st kogu tootlus emiteerimisel) või järelturul kaubeldavaid ettevõtete võlakirju (st optsiooniga korrigeeritud riskimarginaal asjakohase kõvera jooksul, mis on tavaliselt asjaomase vääringu vahetustehingu kõver), tuleks kõigepealt kasutada võlgniku omasid; kui need ei ole kättesaadavad, võib kasutada seotud üksuste esmakordselt emiteeritud või järelturul kaubeldavaid ettevõtete võlakirju.

               Nimelised krediidiriski vahetustehingud

               Krediidiriski vahetustehingud on üks viis kaitsta end maksekohustuste täitmatajätmise vastu. Krediidiriski vahetustehingu riskimarginaal on summa, mille krediidiriski vahetustehingute ostja maksab perioodi kohta protsendina põhisumma nimiväärtusest, ja seda väljendatakse enamasti baaspunktides. Krediidiriski vahetustehingute ostja ostab tõhusa kindlustuse maksekohustuste täitmatajätmise vastu, tehes krediidiriski vahetustehingute müüjale makseid vahetustehingu kestuse ajal või kuni krediidisündmuse toimumiseni. Kõigepealt tuleks kasutada krediidiriski vahetustehingu kõverat võlgniku puhul; kui see ei ole kättesaadav, võib kasutada seotud üksuste krediidiriski vahetustehingu kõverat.

               Laenude võrdlusalused

               Esmaste laenude võrdlusalused (st hind laenu andmisel) või edasilaenude võrdlusalused (st laenu pragune tootlus, mida eeldab finantseerimisasutus, kes ostab laenu teiselt finantseerimisasutuselt). Esmaste laenude võrdlusaluste puhul peavad olema teada kõik tasud, et saaks välja arvutada kogutootluse. Laenude võrdlusaluste kasutamise korral tuleks kõigepealt kasutada võlgniku omasid; kui need ei ole kättesaadavad, võib kasutada seotud üksuste omasid.

               Turukõverate võrdlus

               Võrreldavad turukõverad väljendavad kogu sektori või ostjate klassi krediidiriski. Selline turuteave võib olla asjakohane juhul, kui nimelised andmed ei ole kättesaadavad. Üldjoontes sõltub võrreldavaid turgusid iseloomustava teabe kvaliteet nende likviidsusest. Igal juhul tuleks vaadelda turuinstrumente, mis vastavad kõige paremini ekspordikrediidi agentuuri lepingu tingimustele, nagu tähtaeg, krediidireiting, lunastamistähtaeg ja vääringu nimetus.

               XV LISA. MÕISTETE LOETELU

               Kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid.

               a)Nõusolek: mis tahes vormis avaldus, millega teatatakse abi saavale riigile, ostjale, laenuvõtjale, eksportijale või finantseerimisasutusele tahtest või kavatsusest anda riiklikku toetust.

               b)Ühisseisukoht: osalistevaheline käsituslepe teatava tehingu kohta või teatavate asjaolude puhul riikliku toetuse konkreetsete finantseerimistingimuste kohta. Vastuvõetud ühisseisukohas sisalduvad eeskirjad asendavad kokkuleppe eeskirju üksnes ühisseisukohas nimetatud tehingu või asjaolude puhul.

               c)Seotud abi soodustustase: annetuste puhul on soodustustase 100 %. Laenude puhul on soodustustase laenu nimiväärtuse ja laenuvõtja tehtavate tulevaste laenuteenindusmaksete nüüdisväärtusest maha arvatud summa vahe. See vahe väljendatakse protsentides laenu nimiväärtusest.

               d)Tegevuse lõpetamine: tuumaelektrijaama sulgemine või demonteerimine.

               e)Ekspordilepingu väärtus: eksporditavate kaupade ja/või teenuste eest ostja või ostja nimel makstav kogusumma, st välja arvatud edaspidi määratletud kohalikud kulud. Liisingu puhul on välja arvatud see osa liisingumaksest, mis võrdub intressiga.

               f)Lõplik kulukohustus: ekspordikrediidi tehingu puhul (üksiktehingu või krediidiliini kujul) tekkib lõplik kulukohustus siis, kui osaline nõustub kas vastastikuse kokkuleppe või ühepoolse aktiga täpsete ja täielike finantseerimistingimustega.

               g)Algne kütuselaadung: algne kütuselaadung ei sisalda rohkem kui alguses paigaldatavat tuumareaktori südamikku ja kahte hilisemat uuesti laaditavat kogust, mis moodustavad kokku kõige rohkem kaks kolmandikku südamikust.

               h)Intressitoetus: valitsuse ja pankade või muude finantseerimisasutuste omavaheline kokkulepe, mis võimaldab finantseerida eksporti turuintressi viitemäära tasemel oleva või sellest kõrgema fikseeritud intressimääraga.

               i)Krediidiliin: ükskõik missugune ekspordikrediidi raamistik, mis hõlmab mitut tehingut, mis võivad olla, kuid ei pea olema seotud kindla projektiga.

               j)Kohalikud kulud: kulutused sellistele kaupadele ja teenustele ostja riigis, mida on vaja kas ekspordilepingu täitmiseks või sellise projekti lõpuleviimiseks, mille osaks on ekspordileping. Nende hulka ei kuulu vahendustasu, mida makstakse eksportija esindajale ostja riigis.

               k)Nimeline võlakiri või krediidiriski vahetustehing: nimeline võlakiri või krediidiriski vahetustehing piirdub üksnes selliste turu võrdlusalusega seotud instrumentidega, mis kuuluvad täpselt samale võlgnikule, kes osaleb toetatavas tehingus.

               l)Täiemahuline garantii: valitsuse poolt või nimel antav riiklik toetus üksnes ekspordikrediidi garantii või kindlustuse vormis, st mille juurde ei kuulu riiklik finantseerimistoetus.

               m)Seotud üksus: seotud üksust puudutavad viitemäärad on seotud laenuvõtja võrdlushinnaga seotud instrumendid, mitte täpselt sellesama laenuvõtja võrdlushinnaga seotud instrumendid, kes osaleb toetatavas tehingus. Kui võlgnikul ei ole noteeritud võlakirju või krediidiriski vahetustehinguid või kui võlgniku organisatsioonilises struktuuris on emaettevõtja, tütarettevõtja või sõsarettevõtja, kellel on turul lunastamata nimelisi võlakirju või krediidiriski vahetustehinguid, siis võib neid nimelisi võlakirju või krediidiriski vahetustehinguid seoses punkti 24 alapunktiga c kasutada nii, nagu oleks need välja andnud võlgnik ise; seda juhul, kui:

               1)akrediteeritud reitinguagentuur on emaettevõtjale, tütarettevõtjale või sõsarettevõtjale andnud samasuguse emitendi reitingu kui võlgnikule või

               2)täidetud on kõik järgmised kriteeriumid:

               a.Osalise võlgniku/garandi sisereiting vastab akrediteeritud reitinguagentuuri poolt seotud üksusele antud reitingule.

               b.Võlgnik/garant on emaettevõtja/valdusettevõtja peamine tegutsev äriühing, kellel on keskne ja lahutamatu osa kontserni äritegevuses.

               c.Akrediteeritud reitinguagentuuri reiting põhineb kontserni peamisel äritegevusel.

               d.Võlgnik/garant annab märkimisväärse osa kontserni tulust, pakkudes teatavaid kontserni põhitooteid/-teenuseid peamistele klientidele või omades ja hallates olulist osa emaettevõtja varadest.

               e.Võlgnikku/garanti oleks kontsernil väga raske müüa, ilma et see muudaks märkimisväärselt kontserni üldist struktuuri.

               f.Võlgniku/garandi makseviivituses kujutaks endast kontsernile suurt mainelanguse ohtu, kahjustaks selle frantsiisi ja ohustaks selle elujõulisust.

               g.Juhtimis- ja majandustegevus on väga integreeritud, kui kapitali ja rahastust pakub tavaliselt emaettevõtja või finantseeriv tütarettevõtja kontsernisiseste laenude kaudu ning kui emaettevõtja toetus on väljaspool kahtlust.

               n)Tagasimakse tähtaeg: ajavahemik, mis algab käesolevas lisas määratletud krediiditähtaja algusega ja lõpeb lepingujärgsel põhisumma lõppmakse kuupäeval.

               o)Krediiditähtaja algus:

               1)Osad või komponendid (vahetooted), sealhulgas seotud teenused: osade või komponentide puhul ei ole krediiditähtaja algus hilisem kui kaupade ostjapoolse vastuvõtmise tegelik kuupäev või kaupade (sealhulgas vajaduse korral teenuste) ostjapoolse vastuvõtmise kaalutud keskmine kuupäev või teenuste puhul arvete kliendile esitamise kuupäev või teenuste kliendipoolse vastuvõtmise kuupäev.

               2)Kvaasikapitalikaubad, sealhulgas seotud teenused – masinad või seadmed, üldjuhul võrdlemisi madala ühikuväärtusega, mis on mõeldud kasutamiseks tööstuslikus protsessis või tootmise või kaubanduse otstarbel: kvaasikapitalikaupade puhul ei ole krediiditähtaja algus hilisem kui kaupade ostjapoolse vastuvõtmise tegelik kuupäev või kaupade ostjapoolse vastuvõtmise kaalutud keskmine kuupäev, või kui eksportijal on kasutuselevõtmise kohustus, siis algab tähtaeg kasutuselevõtmisel, või teenuste puhul arvete kliendile esitamise kuupäev või teenuse kliendipoolse vastuvõtmise kuupäev. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.

               3)Tootmisvahendid ja projektiteenused – hinnalised masinad või sisseseade, mis on ette nähtud kasutamiseks tööstuslikus protsessis või tootmise või äri otstarbel:

               –selliste tootmisvahendite müügilepingu puhul, mis koosnevad eraldi kasutatavatest osadest, algab krediiditähtaeg tegelikul päeval, mil ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse, või kaalutud keskmisel kuupäeval, millal ostja võtab kauba tegelikult oma valdusse.

               –Täielike käitiste või tehaste tootmisvahendite müügilepingu puhul, kui tarnija ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil ostja peab kõik lepingu alusel tarnitavad tootmisvahendid (v.a varuosad) tegelikult oma valdusse võtma.

               –Kui eksportija vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.

               –Teenuste puhul algab krediiditähtaeg hiljemalt arvete kliendile esitamise või kliendi poolt teenuse vastuvõtmise kuupäeval. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.

               4)Terviklikud vabrikud või tehased – hinnalised komplektsed tootmisüksused, mis nõuavad tootmisvahendite kasutamist:

               –terviklike käitiste või tehaste tootmisvahendite müügilepingu puhul, kui tarnija ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, kui ostja kõik lepingu alusel tarnitavad tootmisvahendid (v.a varuosad) tegelikult oma valdusse võtab.

               –Ehituslepingute puhul, mille kohaselt töövõtja ei vastuta kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil ehitamine jõuab lõpule.

               –Mis tahes lepingu puhul, mille kohaselt tarnija või töövõtja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt päeval, mil tarnija või töövõtja on lõpule viinud paigaldus- või ehitustööd ja töövalmiduse kindlakstegemiseks vajalikud eelkatsetused. Seejuures ei ole oluline see, kas rajatis antakse nimetatud ajal lepingu tingimuste kohaselt ostjale üle või mitte, ega see, kas on olemas mõni jätkuv kohustus, mis tarnijal või tööettevõtjal võib olla, nt tõrgeteta toimimise tagamine või kohalike töötajate koolitamine.

               –Kui lepinguga nähakse ette projekti eri osade teostamine eraldi, algab krediiditähtaeg iga eri osa krediiditähtaja viimasel alguspäeval või nende alguspäevade keskmisel päeval või juhul, kui tarnija leping ei kata kogu projekti, vaid üht olulist osa sellest, võib krediiditähtaja alguseks lugeda päeva, mis on kogu projekti puhul asjakohane.

               –Teenuste puhul algab krediiditähtaeg hiljemalt arvete kliendile esitamise või kliendi poolt teenuse vastuvõtmise kuupäeval. Teenuste osutamise lepingu puhul, mille kohaselt teenuse osutaja vastutab kasutuselevõtmise eest, algab krediiditähtaeg hiljemalt kasutuselevõtmise päeval.

               p)Seotud abi: abi, mis on sisuliselt (õiguslikult või tegelikult) seotud doonorriigist ja/või piiratud hulgast riikidest kaupade ja/või teenuste hankimisega; selle hulka kuuluvad laenud, annetused või sidusfinantseerimine, mille soodustustase on suurem kui null protsenti.

               See määratlus kehtib olenemata sellest, kas „sidumine” toimub abi saava riigi ja doonorriigi vahelise ametliku lepingu või mis tahes vormis mitteametliku kokkuleppe alusel, või sellest, kas finantseerimine hõlmab kokkuleppe punktis 34 sätestatud vorme, mida ei saa vabalt ja täielikult kasutada abi saavast riigist, sisuliselt kõikidest muudest arengumaadest ja osaliste riikidest tehtud ostude finantseerimiseks, või meetmeid, mis on arenguabikomitee või osaliste arvates sellise sidumisega samaväärsed.

               q)Sidumata abi: abi, mis hõlmab laenusid või toetusi, mille laekumised on täielikult ja vabalt saadaval finantshangeteks mis tahes riigist.

               r)Tagasimakseperioodi kaalutud keskmine kestus: aeg, mis kulub krediidi põhisummast poole tagasimaksmiseks. Seda arvutatakse krediiditähtaja alguse ja põhisumma iga tagasimakse vahele jääva summaarse aja (aastates) väärtusena, mida on kaalutud igal tagasimaksekuupäeval tagasi makstud osaga põhisummast.

                     (1)
                  Riigi staatus vaadatakse igal aastal üle järgmiste tingimuste põhjal: 1) kas tegemist on suure sissetulekuga riigiga (nagu on määratlenud Maailmapank kord aastas kogurahvatulu alusel ühe inimese kohta); 2) kas riik on OECD liige ja 3) kas riik kuulub euroalasse. Riigi liigitamine suure sissetulekuga OECD riigiks või suure sissetulekuga euroala riigiks vastavalt punkti 25 alapunktile c ning sellise liigituse muutmine jõustub alles pärast seda, kui riigi sissetuleku liigitus (suure sissetulekuga riik või mitte) on jäänud kahel järjestikusel aastal samaks. Muudatus riigi liigituses suure sissetulekuga OECD riigiks või suure sissetulekuga euroala riigiks, samuti sellise liigituse muutmine seoses OECD liikmesusega või euroalasse kuulumisega jõustub riikide staatuse iga-aastase läbivaatamise ajal koheselt.

                     (2)
                  Varadega tagatud tehingu puhul peab finantseeritaval varal olema eelisjärjekorras rahuldatav koormatis ning liisingu korral loovutamiskohustus ja/või eelisjärjekorras rahuldatav koormatis seoses liisingumaksetega.

                     (3)
                  Projektide finantseerimise tehingu puhul peavad olema täidetud põhikriteeriumid, mis on sätestatud kokkuleppe VI lisa 1. liites.

                     (4)
                  Olenemata kõnealusest künnisest kohaldatakse turu võrdlusalusele vastavate ning V (raudteetaristu) või VI (projektide finantseerimine) lisas sätestatud tingimusi täitvate riikide tehingute suhtes kõnealuste lisade kohaseid asjakohaseid kommertslaenus osalemise miinimumnõudeid.

                     (5)
                  25 % kriteeriumi see osa võib olla täidetud, kui tehingu sularahata maksetega seotud osa, millega on seotud üks pank, kellel on ekspordikrediidi agentuuri tagatis, sisaldab vähemalt 25 %-list tagatiseta osa. Sellised tehingud peavad vastama kõikidele muudele alapunkti 1 tingimustele, sealhulgas käesolevas taandes esitatud samaväärsusnõuetele.

                     (6)
                  Selliste akrediteeritud reitinguagentuuride nimekirja koostab ja seda haldab sekretariaat.

                     (7)
                  Kui võlgnikku/garanti hindab mitu akrediteeritud reitinguagentuuri, kohaldatakse võlgniku (või garandi) suhtes parimat olemasolevat välisvaluutareitingut kõrgema nõudeõiguse järguga tagatiseta laenude põhjal.

                     (8)
                  Kui asjaomast nimelist turupõhise hinnakujundusega seotud üksust ei hinda akrediteeritud reitinguagentuur, loetakse saadav turuhind vastavast TCMB-mudeliga saadud hinnast väiksemaks ja sellest tuleb punkti 48 kohaselt ette teatada.

                     (9)
                  Garantiipreemiate määrade suhtes, mida kohaldatakse tehingutele, millel on kolmanda isiku garantii, mille on andnud suure sissetulekuga OECD riigi või suure sissetulekuga euroala riigi võlgnik, kohaldatakse punkti 24 alapunktis c sätestatud nõudeid.

                     (10)
                  Kolmanda isiku garantii korral peavad kohaldatav riigi laenuriskide liigitus ja ostja riskide kategooria olema seotud sama isikuga, st kas garandi või võlgnikuga.

                     (11)
                  Haldusotstarbel ei pruugita mõningaid riike, mida on võimalik liigitada ühte kaheksast riigi laenuriski kategooriast, liigitada juhul, kui need riigid üldiselt ei saa riiklikult toetatavat ekspordikrediiti. Selliste liigitamata riikide suhtes on osalistel õigus kohaldada sellist riigi laenuriskide liigitust, mida nad peavad sobivaks.

                     (12)
                  Ostjate liigitamisega seotud eeskirju tuleks tõlgendada viisil, mis toetab kõige soodsamat kohaldatavat liigitust, näiteks võib riikliku ostja liigitada vähem soodsasse ostja riskide liigitusse.

                     (13)
                  Garantiipreemiate alammäärad, mis seonduvad ostja riskide kategooriaga „parem kui riik“ (SOV+), on 10 % väiksemad kui garantiipreemiate alammäärad, mis seonduvad riikliku (CC0) ostja riskide kategooriaga.

                     (14)
                  Kui mitteriiklikku laenuvõtjat hindab mitu akrediteeritud reitinguagentuuri, on eelnev teatamine nõutav vaid siis, kui ostja riskide reiting on soodsam kõige paremast akrediteeritud reitinguagentuuri reitingust.

                     (15)
                  Ostja riskidega seoses liigitatakse mitmepoolsed ja piirkondlikud institutsioonid ostja riskide kategooriasse SOV/CC0.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.8.2017
            COM(2017) 408 final
            2017/0182(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel TIR-konventsiooni halduskomitees võetav seisukoht seoses TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni muutmise ettepanekuga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsioon sõlmiti 14. novembril 1975. aastal ja kiideti Euroopa Liidu nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78
                  1
               . Konventsioon jõustus Euroopa Liidus 20. juunil 1983.

               Kavandatud otsuse eesmärk on võtta Euroopa Liidu nimel vastu ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) veondusalaste tolliküsimuste töörühmas ja seejärel TIR-konventsiooni halduskomitees kokku lepitud viimased TIR-konventsiooni muudatused.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Praegu kehtib ettepaneku valdkonnas lisaks nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2112/78 üksnes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik), milles käsitletakse TIR-protseduuri seoses sise- ja välistransiidiga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Kavandatud otsus on kooskõlas ühise kaubandus- ja transpordipoliitikaga. Maanteetransporti lihtsustav TIR-süsteem võimaldab vedada kaupu tolliasutuste minimaalse sekkumisega rohkem kui 50 konventsiooniosalises riigis ning tagab rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsa juurdepääsu nõutavatele tagatistele. Tänu TIR-konventsioonile saavutatud lihtsustatud süsteem on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“, sest tõhusad piiriületusvõimalused on majanduse jaoks äärmiselt tähtsad ja toetavad töökohtade loomist.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 ja artikli 218 lõige 9.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Liikmesriikidega konsulteeriti TIRi ja muude ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni konventsioonidega tegeleva tolliekspertide rühma kohtumistel. Kõikide TIR-konventsiooni osalistega korraldati täiendavaid konsultatsioone UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühma ning TIR-konventsiooni halduskomitee istungjärkudel. Konsulteeritud sidusrühmad toetasid kavandatud muudatusi.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Venemaa Föderatsioon edastas ettepaneku muuta TIR-konventsiooni artikli 11 lõiget 3. TIR-konventsiooni halduskomitee palus konventsiooni artiklis 6 osutatud rahvusvaheliselt organisatsioonilt, kellele on pandud vastutus rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa korraldamise ja toimimise eest (Rahvusvaheline Maanteeveo Liit (IRU)), statistilisi andmeid, et hinnata ajavahemikku, mille jooksul tolliasutused saadavad ühingutele maksenõudeid konventsiooni artikli 8 lõikes 1 osutatud summa kohta. Komitee oli seisukohal, et garantiikett suudab tõhusalt toimida Venemaa Föderatsiooni esildatud lühema tähtaja jooksul.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               Ettepanek muuta TIR-konventsiooni artikli 1 punktis q esitatud mõiste „garantiiühing“ määratlust põhineb Venemaa Föderatsiooni ettepanekul jätta välja sõna „tolliasutus“. Venemaa Föderatsiooni selgituste kohaselt on valitsemistasandi volituste ja struktuuri eripärast tulenevalt võimalik, et garantiiühingule loa andmiseks pädev asutus ei pruugi olla üksnes tolliasutus. Niiviisi laiendataks sätte kohaldamisala ja tagataks vajalikuks peetav paindlikkus, lähtudes konventsiooniosaliste halduskorra eripärast. Mitmed konventsiooniosalised, sealhulgas Euroopa Liit, väljendasid muret selle üle, et siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide nõuete tõttu oleks vaja säilitada mõiste „tolliasutus“. Kompromissina ja teiste konventsiooniosaliste õigusnõuete arvessevõtmiseks nõustus TIR-konventsiooni halduskomitee mitte jätma välja mõistet „tolliasutus“, vaid lisama juurde fraasi „või mõni muu pädev asutus“.

               Venemaa Föderatsioon tegi TIR-konventsiooni halduskomiteele ettepaneku täpsemalt selgitada, missugust piiri (tolli- või riigipiir) mõeldakse konventsiooni artiklis 2. Venemaa Föderatsiooni sõnul on praegu võimalik teksti mitut moodi tõlgendada ja kaupade transportimisel tolliliidu kahe või enama riigi vahel on võimalik kohaldada eri tavasid. TIR-konventsiooni artikli 2 kavandatud muudatusega täpsustataks, et mõiste „riigipiir“ osutab ühtlasi ka tollipiirile. TIR-protseduuri kasutamist reguleerivate eeskirjade kohaldamisel on Euroopa Liit määratlenud oma tolliterritooriumi ühtse territooriumina. Asjaolu, et Euroopa Liit on ilma sisepiirideta ühtne turg, välistab võimaluse kasutada TIR-märkmikke sisevedudel. TIR-konventsiooni artikli 2 kavandatud muudatusega ei muutuks TIR-protseduuri kohaldamine Euroopa Liidus, sest liidu jaoks tähendab mõiste „tollipiir“ liidu välispiiri.

               TIR-konventsiooni artikli 3 punkti b, artikli 6 lõike 2 ja 9. lisa II osa muudatused, kus sõnad „tunnustatud“ ja „heakskiidetud“ asendatakse fraasidega „loa saanud“ ja „ei saa luba“, ning 9. lisa I osa punkti 7 muudatus, kus fraas „konventsiooniosalised võivad“ asendatakse fraasiga „iga konventsiooniosaline võib“, on toimetuslikku laadi, millega ühtlustatakse TIR-konventsioonis kasutatavad mõisted.

               TIR-konventsiooni artikli 11 lõike 3 muudatusega lühendataks tähtaega, mille jooksul tolliasutus võib saata garantiiühingule maksenõude konventsiooni artikli 8 lõikes 1 osutatud summa kohta. Tähtaja kavandatud lühendamine kolmelt kuult ühele kuule ei takistaks tolliasutusel esitada nõudeid hilisemal kuupäeval, sest tavaliselt püüavad nad kõigepealt saada raha otseselt vastutavalt isikult. Samas jätaks see garantiiühingule ikkagi piisavalt aega tõhusalt tegutseda pärast seda, kui talle on teatatud, et TIR-veoetappi ei ole lõpetatud kooskõlas konventsiooni artikli 11 lõikega 1.

               TIR-konventsiooni artikli 38 kavandatud muudatusega laieneks konventsiooniosaliste õigus keelata TIR-märkmiku valdaja tegevus ka rahvusvahelise kaubaveo suhtes kohaldatavate tollialaste õigusnormide korduva rikkumise korral. Samuti annaks see konventsiooniosalistele ühemõtteliselt õiguse hinnata, kas tollialaste õigusnormide rikkumine on piisavalt oluline, et tegevus keelata. Selle artikli teine muudatus ei muuda artikli sisu, sest selline pädevus on juba praegu olemas, ent tagaks volituste mõiste ühetähendusliku tõlgendamise mõne konventsiooniosalise õigusloomeprotsessis, eelkõige Venemaa Föderatsioonis, kes selle ettepaneku tegi, samuti muudaks see selgemaks artikli praeguse teksti.

               TIR-konventsiooni artikli 8 lõike 3 kohaselt peab iga konventsiooniosaline kehtestama TIR-märkmiku kohta maksimumsumma, mille võib garantiiühingult sisse nõuda. Kõnealuse artikli selgitavas märkuses on öeldud, et konventsiooniosalistel soovitatakse piirduda 50 000 USA dollariga. Alates 2003. aastast on maksimumsummat, mille garantiiühingud peavad kohustuste eest Euroopa Liidus maksma, väljendatud eurodes ja selleks on määratud 60 000 eurot TIR-märkmiku kohta. Pärast seda, kui IRU teatas, et tema ülemaailmne kindlustusandja on kõikide TIR-konventsiooni osaliste jaoks suurendanud tagatisega kaetud summat 100 000 euroni TIR-märkmiku kohta, tegi TIR-konventsiooni halduskomitee ettepaneku viia konventsiooni tekst sellega vastavusse. Seepärast tuleks TIR-konventsiooni artikli 8 lõike 3 selgitavat märkust muuta.

               TIR-konventsiooni 8. lisa artikli 1a kavandatud muudatusega, millega lisatakse lõiked 4–6, ja 9. lisa III osa punkti 2 muudatusega, millega lisatakse alapunktid o, p ja q, soovitakse muuta läbipaistvamaks finantsküsimused, mis on seotud TIR-konventsiooni artiklis 6 osutatud sellise rahvusvahelise organisatsiooni toimimisega, kes vastutab rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa korraldamise ja toimimise eest (IRU). TIR-konventsiooni 9. lisa muudatusega kehtestataks uued eeskirjad auditinõuete kohta ning tegevuseks loa saanud rahvusvahelise organisatsiooniga seotud tingimuste ja nõuete kohta, et tagada rahvusvahelise garantiisüsteemi korraldamise ja toimimisega seotud registrite ja arvestuste ning TIR-märkmike trükkimise ja jaotamise läbipaistvus ja hea haldamine. TIR-konventsiooni 8. lisa artikli 1a uute lõigetega kehtestataks TIR-konventsiooni halduskomiteele nõue vaadata läbi ja vajaduse korral kontrollida raamatupidamise aastaaruandeid ja auditiaruandeid, mille rahvusvaheline organisatsioon esitab vastavalt 9. lisa III osast tulenevatele kohustustele. Tehtud riskihindamisele tuginedes oleks halduskomiteel ka õigus nõuda lisauurimiste tegemist. TIR-konventsiooni 8. lisa artikli 1a lõiget 6 selgitavas märkuses täpsustataks lisauurimiste tegemise korda. Veondusalaste tolliküsimuste töörühma aruteludel käsitleti TIR-konventsiooni 9. lisa III osa kavandatud muudatust IRUga, kes märkis, et ei ole vastu kavatsusele lisada konventsiooni suurema läbipaistvuse nõuded ja et on igati valmis kõnealuseid uusi nõudeid järgima. TIR-konventsiooni 9. lisa III osa punkti 2 kavandatud alapunktide o, p ja q osas konsulteeris TIR-juhatuse volitatud TIR-sekretariaat ÜRO siseaudititeenistusega (OIOS). OIOS andis teada, et tema ei ole IRU kui loa saanud rahvusvahelise organisatsiooni tavapärane audiitor, vaid valib oma auditid välja riskianalüüsi alusel.

               TIR-konventsiooni 9. lisa I osa alapealkirja ja punkti 1 muudatusega, millega fraas „tingimused ja nõuded“ asendatakse fraasiga „miinimumtingimused ja -nõuded“, saavutataks keeleline ühtsus fraaside „tingimused ja nõuded“ ja „miinimumtingimused ja -nõuded“ (mis põhiliselt esinevad konventsiooni artiklis 6 ja 9. lisas) kasutamisel, ilma et konventsiooni teksti oluliselt muudetaks.

               2017/0182 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel TIR-konventsiooni halduskomitees võetav seisukoht seoses TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni muutmise ettepanekuga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)14. novembril 1975. aastal sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78
                  2
                ja see jõustus ühenduses 20. juunil 1983. aastal
                  3
               .

               (2)TIR-konventsiooni konsolideeritud versioon avaldati nõukogu otsuse 2009/477/EÜ
                  4
                lisana, mille kohaselt komisjon avaldab TIR-konventsiooni edasised muudatused Euroopa Liidu Teatajas, märkides ära nende jõustumise kuupäeva.

               (3)On vaja laiendada TIR-konventsiooni artikli 1 punkti q kohaldamisala, et lisaks tolliasutustele saaksid ka muud asutused anda ühingule loa tegutseda TIR-protseduuri kasutavate isikute käendajana. Selline paindlikkus on vajalik eri konventsiooniosaliste halduskorra erinevuste tõttu.

               (4)Praegu TIR-konventsiooni artiklis 2 kasutatud mõistet „riigipiir“ võib tõlgendada mitut moodi. Artikli 2 teksti tuleks muuta ja täpsustada, et osutatakse tollipiirile.

               (5)Selleks et tagada terminoloogia järjekindel kasutamine kogu TIR-konventsioonis, asendatakse mõisted „tunnustama / heaks kiitma“ mõistega „luba andma/saama“ ning sõna „konventsiooniosalised“ sõnadega „iga konventsiooniosaline“.

               (6)TIR-konventsiooni artikli 11 lõike 3 muudatusega lühendatakse ajavahemikku, mille lõpuks võib garantiiühingu vastu esitada maksenõude konventsiooni artikli 8 lõikes 1 osutatud summa kohta. TIR-konventsiooni halduskomitee konsulteeris kõnealuse ettepaneku teemal Rahvusvahelise Maanteeveo Liiduga (IRU), kes on TIR-konventsiooni artiklis 6 osutatud rahvusvaheline organisatsioon, kes vastutab rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa korraldamise ja toimimise eest. IRU kinnitusel ei tohiks kõnealuse aja lühendamine mõjutada TIR-garantiiketi toimimist. Ajavahemiku kavandatud lühendamine kolmelt kuul ühele kuule peaks muutma protseduuri tõhusamaks ega takista tolliasutusel esitada nõudeid hilisemal kuupäeval.

               (7)Lisaks rahvusvahelise kaubaveo suhtes kohaldatavate tollialaste õigusnormide olulisele rikkumisele võib TIR-märkmiku valdajal TIR-süsteemi kasutamise ajutiselt või alaliselt keelata kooskõlas TIR-konventsiooni artikli 38 lõikega 1 ka kõnealuste õigusnormide korduva rikkumise korral. Kõnealuses artiklis tuleks selgelt täpsustada, et rikkumise olulisuse kindlaksmääramise kriteeriumide üle otsustavad konventsiooniosalised. Selle muudatuse eesmärk on kõrvaldada ebaselgus küsimuses, kas konventsiooniosalistel on sellekohane otsustusõigus või mitte.

               (8)Selleks et viia TIR-konventsiooni tekst vastavusse TIR-märkmiku suhtes garantiiketi poolt kohaldatava maksimumsumma suurendamisega, tuleks muuta konventsiooni 6. lisa ja summa 50 000 USA dollarit asendada summaga 100 000 eurot.

               (9)6. lisa, 8. lisa artikli 1a ja 9. lisa III osa punkti 2 muudatuste eesmärk on muuta läbipaistvamaks rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa korraldamise ja toimimise eest vastutava rahvusvahelise organisatsiooni IRU toimimisega seotud finantsküsimused. TIR-konventsiooni 9. lisa muudetakse selleks, et kehtestada uued eeskirjad auditinõuete kohta ning tegevuseks loa saanud rahvusvahelise organisatsiooniga seotud tingimuste ja nõuete kohta, et tagada asjakohaste registrite ja arvestuste ning TIR-märkmike trükkimise ja jaotamise läbipaistvus ja hea haldamine. TIR-konventsiooni 8. lisa artikli 1a muudatustega kehtestatakse nõue, et halduskomitee peab läbi vaatama ja isegi kontrollima raamatupidamise aastaaruandeid ja auditiaruandeid, mille loa saanud rahvusvaheline organisatsioon esitab vastavalt 9. lisa III osast tulenevatele kohustustele. Halduskomiteele tuleb anda õigus nõuda lisauurimisi, kui need on riskihindamisega põhjendatud. TIR-konventsiooni 6. lisa muudatuse eesmärk on täpsustada, kuidas lisauurimisi tuleb teha.

               (10)TIR-konventsiooni 9. lisa I osa alapealkirjas ja punktis 1 asendatakse fraas „tingimused ja nõuded“ fraasiga „miinimumtingimused ja -nõuded“, et kõrvaldada nende kahe fraasi ebajärjekindel kasutamine konventsiooni artiklis 6 ja 9. lisas.

               (11)Kõik liidu liikmesriigid on avaldanud positiivset arvamust TIRi ja muude ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni konventsioonidega tegelevas tolliekspertide rühmas kavandatud muudatuste kohta.

               (12)TIR-konventsiooni halduskomitee järgmine istung, millel kavandatud muudatused tuleb vastuvõtmiseks esitada, toimub kavakohaselt 2017. aasta oktoobris.

               (13)Liidu nimel TIR-konventsiooni halduskomitees võetav seisukoht peaks seepärast põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud muudatusettepanekutel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu poolt TIR-konventsiooni halduskomitees võetav seisukoht põhineb käesoleva otsuse lisas esitatud muudatusettepanekutel.

               Liidu esindajad TIR-konventsiooni halduskomitees võivad kavandatud muudatusettepanekute väikestes muudatustes kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Pärast muudatuste vastuvõtmist avaldatakse need Euroopa Liidu Teatajas ja märgitakse nende jõustumise kuupäev.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 252, 14.9.1978, lk 2.

                     (2)
                  Nõukogu 25. juuli 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 2112/78, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) (EÜT L 252, 14.9.1978, lk 1).

                     (3)
                  EÜT L 31, 2.2.1983, lk 13.

                     (4)
                  Nõukogu 28. mai 2009. aasta otsus 2009/477/EÜ, millega avaldatakse konsolideeritud kujul 14. novembri 1975. aasta tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon), nagu seda on pärast nimetatud kuupäeva muudetud (ELT L 165, 26.6.2009, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.8.2017
            COM(2017) 408 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel TIR-konventsiooni halduskomitees võetav seisukoht seoses TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni muutmise ettepanekuga

               MANUS

               TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muudatused

               Artiklis 59 sätestatud muutmismenetlusest tulenevad TIR-konventsiooni põhiteksti muudatused

               Artikli 1 punkt q

               Pärast sõna „tolliasutus“ lisatakse fraas „või mõni muu pädev asutus“.

               Artikkel 2

               Sõna „riigipiiri“ asendatakse sõnaga „tollipiiri“.

               Artikli 3 punkt b

               Fraas „tunnustatud ühing“ asendatakse fraasiga „loa saanud ühing“.

               Artikli 6 lõige 2

               Fraas „riik ei tunnusta ühingut“ asendatakse fraasiga „ühing ei saa riigilt luba“.

               Artikli 11 lõige 3

               Sõnad „kolme kuu“ asendatakse sõnadega „ühe kuu“.

               Artikkel 38

               Olemasolev tekst asendatakse järgmisega:

               Igal konventsiooniosalisel on õigus ajutiselt või alaliselt keelata tegevus käesoleva konventsiooni alusel isikul, kes on oluliselt või korduvalt rikkunud rahvusvahelises kaubaveos kohaldatavaid tollialaseid õigusnorme. Konventsiooniosaline otsustab, missugustel tingimustel peetakse tollialaste õigusnormide rikkumist oluliseks.

               Artiklis 60 sätestatud muutmismenetlusest tulenevad TIR-konventsiooni lisade muudatused

               6. lisa selgitav märkus 0.8.3

               Fraas „50 000 USA dollarit“ asendatakse fraasiga „100 000 eurot“.

               6. lisa selgitav märkus 8.1a.6

               Lisatakse järgmine uus selgitav märkus 8.1a.6:

               „Komitee võib pädevatelt ÜRO teenistustelt paluda lisauurimise tegemist. Alternatiivina võib komitee otsustada kaasata sõltumatu välisaudiitori ja volitada TIR-juhatust välja töötama auditi pädevuse lähtuvalt komitees kindlaksmääratud auditieesmärgist. Pädevuse kiidab heaks komitee. Sõltumatu välisaudiitor koostab lisauurimise tulemuste põhjal aruande ja auditikirja ning esitab need komiteele. Sel juhul kantakse sõltumatu välisaudiitori kaasamisega, sealhulgas hankemenetlusega, seotud finantskulud TIR-juhatuse eelarvest.“

               8. lisa artikkel 1a

               Olemasoleva teksti järele lisatakse lõiked 4, 5 ja 6:

               „4.
                     Komitee võtab vastu ja vaatab läbi auditeeritud raamatupidamise aastaaruanded ja auditiaruande (-aruanded), mille rahvusvaheline organisatsioon esitab vastavalt 9. lisa III osast tulenevatele kohustustele. Uurimise käigus võib komitee uurimismahust tulenevalt nõuda rahvusvaheliselt organisatsioonilt või sõltumatult välisaudiitorilt lisateavet, selgitusi või dokumente.

               5.
                     Ilma et see piiraks lõikes 4 nimetatud uurimist, on komiteel riskihindamisele tuginedes õigus nõuda lisauurimiste tegemist. Komisjon volitab TIR-juhatust tegema riskihindamist või palub seda teha pädevatel ÜRO teenistustel.

               Lisauurimiste mahu määrab kindlaks komitee, võttes arvesse TIR-juhatuse või pädevate ÜRO teenistuste tehtud riskihindamist.

               Kõikide käesolevas artiklis osutatud uurimiste tulemused jäävad TIR-juhatuse kätte ja edastatakse kõikidele konventsiooniosalistele nõuetekohaseks vaagimiseks.

               6.
                     Lisauurimiste tegemise korra kiidab heaks komitee.“

               9. lisa I osa alapealkiri

               Fraas „tingimused ja nõuded“ asendatakse fraasiga „miinimumtingimused ja -nõuded“.

               9. lisa I osa punkt 1 (kolmas rida)

               Fraas „tingimused ja nõuded“ asendatakse fraasiga „miinimumtingimused ja -nõuded“.

               9. lisa I osa punkt 7

               Fraas „konventsiooniosalised võivad“ asendatakse fraasiga „iga konventsiooniosaline võib“.

               9. lisa II osa (menetlus, loa tüüpvorm) punkt 1

               Sõna „heakskiidetud“ asendatakse fraasiga „loa saanud“.

               9. lisa III osa punkt 2

               Alapunkti n järele lisatakse alapunktid o, p ja q:

               „o)
                     pidama eraldi registreid ja arvestust teabe ja dokumentide kohta, mis on seotud rahvusvahelise garantiisüsteemi korraldamise ja toimimisega ning TIR-märkmike trükkimise ja jaotamisega;

               p)
                     tegema igakülgselt ja õigel ajal koostööd, muu hulgas võimaldama pädevatele ÜRO teenistustele või mis tahes muule nõuetekohaselt volitatud pädevale üksusele igal ajal juurdepääsu kõnealustele registritele ja arvepidamistele, muutes nende jaoks lihtsamaks täiendava kontrollimise ja auditeerimise, mida nad teevad konventsiooniosaliste nimel vastavalt 8. lisa artikli 1a lõigetele 5 ja 6;

               q)
                     kaasama sõltumatu välisaudiitori, kes teeb iga-aastaseid auditeid alapunktis o nimetatud registrite ja arvestuste kohta. Välisaudit tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega ning selle põhjal koostatakse iga-aastane auditiaruanne ja auditikiri, mis esitatakse halduskomiteele.“