Avis juridique important

|

52004PC0525

Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 964/2003, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist ja muudest riikidest pärit toruliitmike suhtes  /* KOM/2004/0525 lõplik */

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 964/2003, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist ja muudest riikidest pärit toruliitmike suhtes(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIMäärusega (EÜ) nr 584/96 kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (mida on viimati kinnitatud määrusega (EÜ) nr 964/2003) teatavate Taist ja muudest riikidest pärit toruliitmike suhtes. Võetud meetmed koosnevad väärtuselise tollimaksu kohaldamisest, välja arvatud kahe Tai eksportiva tootja puhul, kelle võetud kohustused olid heaks kiidetud komisjoni otsusega 96/252/EÜ, mida on viimati muudetud komisjoni otsusega 2000/453/EÜ.2001. aasta aprillis algatas komisjon ex officio vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (,algmääruse") artikli 11 lõikele 3 vahepealse läbivaatamise selleks, et kontrollida meetmete vormi sobivust nende kahe eksportija suhtes, kelle võetud kohustused olid heaks kiidetud. Jõuti järeldusele, et on asjakohane kohaldada meetmeid edaspidi väärtuselise tollimaksu kujul.Seejärel algatas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 2003. aasta jaanuaris, pärast seda kui üks Tai eksportivatest tootjatest, Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, esitas vastava taotluse, vahepealse osalise läbivaatamise, mis piirdus ainult dumpinguaspektide kontrollimisega. Selle uurimise tulemustest selgus, et dumping toimus väiksemal määral, kui võis järeldada esialgse uurimise tulemustest. Lisaks sellele leiti tõendeid selle kohta, et varasemal tasemel dumpingu kordumine lähitulevikus on ebatõenäoline. Sellest tulenevalt jõuti järeldusele, et muutunud asjaolud on püsivat laadi. Nimetatud asjaolusid arvesse võttes leiti, et asjaomast äriühingut puudutavaid meetmeid on asjakohane muuta.Liikmesriikidega on konsulteeritud ja nad on meetmete muutmisega nõus.Eelnevat arvesse võttes teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, millega muudetakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 kohaldatavat lõplikku tollimaksu teatavate Taist ja muudest riikidest pärit toruliitmike suhtes.Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 964/2003, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist ja muudest riikidest pärit toruliitmike suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 384/96 [1] kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi "algmäärus"),1 eriti selle artikli 11 lõiget 3,[1]  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteeganing arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Varasemad uurimised ja olemasolevad meetmed(1) Praegu kohaldatakse teatavate Taist pärit raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis kehtestati algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96, [2] mida muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2000, [3] ja mis kinnitati hiljem tollimaksu kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse raames korraldatud uurimise tulemuste põhjal nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003. [4][2]  EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1.[3]  EÜT L 182, 21.7.2000, lk 1.[4]  ELT L 139, 6.6.2003, lk 1.(2) Nimetatud impordi suhtes võetud meetmete puhul on tegemist väärtuselise tollimaksuga, välja arvatud kahe Tai eksportiva tootja puhul, kelle võetud kohustused kiideti heaks komisjoni otsusega 96/252/EÜ, [5] viimati muudetud komisjoni otsusega 2000/453/EÜ. [6][5]  EÜT L 84, 3.4.1996, lk 46.[6]  EÜT L 182, 21.7.2000, lk 25.(3) 2001. aasta aprillis algatas komisjon üheaegselt aegumise läbivaatamise raames korraldatava uurimise [7] vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 ja ex officio vahepealse läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel korraldatud läbivaatamine viidi lõpule nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003, millega säilitati kehtivad meetmed. Algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel korraldatud vahepealne läbivaatamine jäi aga pärast aegumise läbivaatamise lõpuleviimist lahtiseks.[7]  EÜT C 103, 3.4.2001, lk 5.2. Läbivaatamise põhjused(4) 2001. aasta aprillis algatas komisjon ex officio ja omal algatusel vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 vahepealse läbivaatamise selleks, et kontrollida meetmete vormi sobivust Taist pärineva impordi puhul. Seoses sellega tuleks märkida, et kahe asjaomase Tai eksportija, Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd. ja TTU Industrial Corp. Ltd (edaspidi ,asjaomased eksportijad") puhul heaks kiidetud kohustuste täitmise jälgimisel ilmnesid probleemid, mis kahjustasid meetmete parandavat mõju. Olles konsulteerinud nõuandekomiteega, algatas komisjon meetmete vormiga piirduva uurimise. Läbivaatamise algatamisest teatati samaaegselt aegumise läbivaatamise algatamisega, mille tulemused toetasid olemasolevate meetmete säilitamist.(5) Komisjon andis ametlikult teada läbivaatamise algatamisest teadaolevatele taotluse esitanud ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele Tais, importijatele/ettevõtjatele, töötlevatele tööstusharudele ja kasutajate ühendustele ning Tai valitsuse esindajatele. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele andis komisjon võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist.(6) Pärast uurimise tulemuste avaldamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 esitas üks Tai eksportivatest tootjatest, Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd. (edaspidi ,taotleja"), 2002. aasta aprillis taotluse tema suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealseks läbivaatamiseks, mis hõlmaks ainult ettevõtte dumpingualast olukorda, vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluses väideti, et asjaolude püsiva muutumise tulemusena oli normaalväärtus oluliselt vähenenud, mille tulemusena oli dumpingu ulatus omakorda vähenenud või oli dumping likvideeritud, nii et ettevõtte impordi suhtes meetmete jätkuv kohaldamine kehtival tasemel ei olnud dumpingu korvamiseks enam vajalik.(7) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks oli piisavalt tõendusmaterjali, ning avaldas algatamisteate [8] ja alustas uurimist.[8]  EÜT C 17, 24.1.2003, lk 2.(8) Komisjon teavitas ametlikult ekspordiriigi esindajaid ja taotlejat dumpinguaspektidega piirduva vahepealse läbivaatamise algatamisest ning andis otseselt seotud isikutele võimaluse esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda asja arutamist. Samuti saatis komisjon taotlejale küsimustiku.(9) Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas, kontrollis nimetatud andmeid ning teostas kontrolli taotleja ruumides.(10) Dumpinguaspektidega piirduv uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2002 (edaspidi "uurimisperiood").B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODEVaatlusalune toode(11) Vaatlusalune toode, mida vahepealsed läbivaatamised käsitlevad, on sama, mida on käsitletud eelnevates uurimistes, st selle moodustavad teatavad Taist pärinevad põkk-keevitusel ja muuks otstarbeks kasutatavad rauast või terasest (välja arvatud roostevabast terasest) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille maksimaalne välisläbimõõt on kuni 609,6 mm (edaspidi ,vaatlusalune toode" või ,toruliitmikud"). Nimetatud tooted kuuluvad praegu CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307 93 19 99), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 98) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 98) alla.Samasugune toode(12) Sarnaselt eelnevatele uurimistele on uurimistulemused näidanud, et Tais valmistatud raud- või terastoruliitmikel, mida müüakse Tais ja/või eksporditakse ühendusse, on samasugused füüsilised ja keemilised põhiomadused nagu on ühenduses ühenduse tootjate poolt müüdavatel toruliitmikel, mistõttu peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPING TAOTLEJA PUHUL1.1 Normaalväärtus(13) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt, kas taotleja kogu samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu nende eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 leiti, et see oli nii, kuna taotleja omamaise müügi maht moodustas vähemalt 5% kogu taotleja eksportmüügist ühendusse.(14) Seejärel kontrolliti, kas taotleja omamaine müük oli iga ühendusse eksporditava tooteliigi puhul piisavalt tüüpiline. Müüki peeti tüüpiliseks sel juhul, kui tooteliigi omamaise müügi kogumaht oli uurimisperioodil vähemalt 5% ühendusse eksporditud sama tooteliigi müügi kogumahust. Selle alusel leiti, et kõigi ühendusse eksporditavate tooteliikide puhul peale ühe oli omamaine müük tüüpiline.(15) Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kui toodangu arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud tooteliigi müügimaht vastas vähemalt 80 protsendile kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne toodangu maksumusega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80%, kuid siiski üle 10% müügi kogumahust, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisega.(16) Kui ükskõik millise toruliitmike liigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10% kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust omamaisel turul, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.(17) Kui taotleja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli kasutada mõnda muud meetodit. Sellisel juhul kasutati teiste eksportivate tootjate ja muu põhjendatud meetodi puudumisel arvestuslikku normaalväärtust.(18) Kõigil juhtudel, kus kasutati arvestuslikku normaalväärtust, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud liikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude tarvis ning mõistlik kasumimarginaal. Selleks uuris komisjon, kas asjaomase eksportiva tootja omamaisel turul kantud üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. Tegelikke omamaiseid üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kuna asjaomase ettevõtte omamaise müügi mahtu võis pidada tüüpiliseks. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavakaubanduse raames teostatud omamaise müügi põhjal.1.2 Ekspordihind(19) Kuna vaatlusalust toodet eksporditi otse ühenduses asuvale sõltumatule kliendile, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 ühendusse eksportimiseks müümisel tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.1.3 Võrdlus(20) Tooteliikide õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõuetekohaselt arvesse ekspordihinna ja normaalväärtuse võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti impordimaksude, allahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja pakendamiskulude, krediidi ning vahendustasude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.1.4 Dumpingumarginaal(21) Dumpingumarginaali arvutamiseks võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga ühendusse.(22) Eespool kirjeldatud võrdlus kinnitas taotleja puhul dumpingu olemasolu. Kindlaksmääratud dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-koguhinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, oli 7,4%.1.5 Asjaoludes toimunud muutuse püsivus ja dumpingu kordumise tõenäolisus(23) Komisjoni tavapäraste tegevuspõhimõtete kohaselt uuriti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.(24) Leiti, et ei ole põhjust eeldada, et omamaised müügihinnad ja normaalväärtus ei püsi lähitulevikus stabiilsetena.(25) Komisjon uuris ekspordihindade võimalikku kujunemist madalama tollimaksu määra kohaldamise tulemusena. Sellega seoses võeti arvesse, et esialgse menetluse raames heaks kiidetud kohustus piiras taotleja müüki ühenduse turul. Nagu on mainitud allpooltoodud põhjenduses (35), leiti, et seda liiki kohustus ei olnud enam asjakohane. Sellest tulenevalt uuriti, kas madalama tollimaksu kohaldamine eksportmüügi suhtes võib viia taotleja valmistatud vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi mahu märkimisväärse suurenemiseni.(26) Uurimise tulemused näitasid, et taotleja tootmisvõimsus oli esialgsest uurimisperioodist saadik märkimisväärselt kasvanud ja viimase kolme aasta jooksul vähemal määral kasvanud ning taotleja tootmisvõimsuse rakendamise tase püsis 100% ligidal.(27) Kuid uurimise tulemused näitasid ka, et ettevõte ekspordib enamuse oma toodangust stabiilsetele turgudele muudes kolmandates riikides. Tegelikult eksportis taotleja rohkem kui 90% oma vaatlusaluse toote toodangust uurimisperioodi jooksul peaaegu täielikult muudesse kolmandatesse riikidesse. Taotleja muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimaht oli esialgsest uurimisperioodist saadik kolmekordistunud ja suurenes jätkuvalt ka viimase kolme aasta jooksul. Samuti tehti kindlaks, et ekspordihinnad muudesse kolmandatesse riikidesse olid ligikaudu 25% kõrgemad kui hinnad ühendusse eksportimisel.(28) Kuna taotlejal ei ole eriti palju vaba mahtu, mida saaks kasutada müügimahu suurendamiseks ühendusse dumpinguvastaste meetmete alandamisel, käsitletakse eespooltoodud uurimistulemusi, sh andmeid, mis käsitlevad eksporti kolmandatesse riikidesse ja eelkõige hindu nendesse riikidesse eksportimisel, tõendina selle kohta, et dumpinguhinnaga impordi kordumine varasema uurimise käigus kindlakstehtud tasemel on lähitulevikus ebatõenäoline.(29) Sellest tulenevalt järeldatakse, et muutused asjaoludes, eelkõige märkimisväärselt vähenenud normaalväärtus, on püsivat laadi. Võttes arvesse dumpingu madalamat taset, leitakse, et seetõttu on asjakohane taotleja puhul dumpinguvastaseid meetmeid muuta.1.6. Järeldused(30) Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 ei tohiks dumpinguvastased tollimaksud ületada kehtestatud dumpingumarginaali, vaid peavad olema marginaalist väiksemad, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tehtava kahju kõrvaldamiseks. Kuna tollimaks oli taotleja puhul arvutatud dumpingumarginaali põhjal, tuleks tollimaksu kohandada vastavalt käesoleva uurimise tulemusena kindlakstehtud madalamale dumpingumarginaalile, mis on 7,4%.(31) Eespooltoodust tuleneb, et algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96 kehtestatud ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003 säilitatud dumpinguvastast tollimaksu tuleks taotleja puhul muuta.(32) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada tootja puhul nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu muutmist.D. MEETMETE VORMI KÄSITLEV VAHEPEALNE LäBIVAATAMINE(33) Algselt kahe asjaomase eksportija puhul heaks kiidetud kohustused olid sisuliselt koguselised kohustused, mille kohaselt ettevõtted kohustusid tagama, et nende eksport ühendusse ei ületa teatavat ekspordi kogumahu ülemmäära.(34) Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1 on selliste kohustuste eesmärk kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi kahjulik mõju, mis saavutatakse sel teel, et eksportija kas tõstab hindu või lõpetab dumpinguhinnaga ekspordi. Uurimised on näidanud, et käesoleval juhtumil olid 1996. aastal algselt heaks kiidetud kohustused seda liiki, millega lihtsalt piirati impordi kogust ühendusse, kuid mille tulemusena ei õnnestunud saavutada hindade tõusmist mittekahjustava tasemeni taastamaks heade kaubandustavade rakendamist ühenduse turul. Seetõttu ei saa antud juhul nimetatud kohustusi nende praegusel kujul enam lugeda asjakohasteks ja tõhusateks vahenditeks dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamisel. Lisaks sellele ei ole komisjonil võimalik tõhusalt kontrollida, kas vaatlusaluse toote eksporditavad kogused piirduvad kohustustes osutatud kogustega.(35) Sellest tulenevalt jõuti järeldusele, et kehtivad kohustused ei ole enam asjakohased.(36) Huvitatud isikuid teavitati kõigist olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal sellele järeldusele jõuti.E. ESITATUD MEETMED(37) Taist ja muudest riikidest pärit teatavate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid, mis kinnitati nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003, tuleks muuta i) taotleja puhul, et võtta arvesse uurimise tulemusena kindlakstehtud madalamat dumpingumarginaali, ja ii) asjaomaste eksportijate puhul, et võtta arvesse meetmete vormi käsitleva vahepealse läbivaatamise tulemusi.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Nõukogu määruse (EÜ) nr 964/2003 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:,2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmiste tootjate toodete osas järgmine:">TABELPOSITION>2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 964/2003 artikli 1 lõige 3 ja artikkel 2 tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja


|

52011PC0438

/* KOM/2011/0438 lõplik - 2011/0189 (NLE) */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

	SELETUSKIRIEttepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „algmäärus”)[1] kohaldamist menetluses, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes kehtivate meetmete läbivaatamisega. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid 2005. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1175/2005[2] Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõpliku koguselise dumpinguvastase tollimaksu. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb dumpingu ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise tõenäosust käsitleva uurimise järeldustel. Seepärast tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta, et pikendada kehtivaid meetmeid viie aasta võrra. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: nõukogu määrus. |Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet. |2.  2011/0189 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[3] eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS3.  Kehtivad meetmed4.  Määrusega (EÜ) nr 1175/2005[4] kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit baariumkarbonaadi (BaCO3) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Lõplikuks koguseliseks dumpinguvastaseks tollimaksuks kehtestati 6,3-56,4 eurot tonni kohta.5.  Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks6.  Pärast 2010. aasta märtsis avaldatud teadet Hiinast pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta[5] sai komisjon 19. aprillil 2010 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 taotluse meetmete aegumise läbivaatamise kohta.7.  Taotluse esitas äriühing Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (edaspidi „taotluse esitaja”), Euroopa Liidu ainus baariumkarbonaadi tootja, kelle toodang moodustab 100 % liidu baariumkarbonaadi toodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise.8.  Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 on piisavalt tõendusmaterjali, ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas teate läbivaatamise algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”)[6].9.  Uurimine10.  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood11.  Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).12.  Kahju jätkumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).13.  Uurimisega seotud isikud14.  Komisjon teatas läbivaatamiste algatamisest ametlikult taotluse esitanud liidu tootjale, Hiina eksportivatele tootjatele, importijatele/hulgimüüjatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele, võrdlusriigi tootjatele ning Hiina ametiasutustele.15.  Komisjon andis ka kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.16.  Pidades silmas taotluses nimetatud Hiina eksportivate tootjate suurt hulka, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ning dumpingu jätkumise tõenäosuse väljaselgitamiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.17.  Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil eksportivatel tootjatel teatada endast Euroopa Komisjonile ja esitada algatamisteates nimetatud põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikus 1. juuli 2009 kuni 30. juuni 2010.18.  Komisjon sai vastused vaid kolmelt Hiina äriühingult või nende ühendustelt ning seepärast otsustati, et Hiina eksportivatest tootjatest ei ole vaja valimit moodustada.19.  Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt huvitatud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates esitatud tähtaja jooksul soovisid.20.  Küsimustiku vastused esitasid taotluse esitanud liidu tootja ja temaga seotud vahendaja, üheksa kasutajat, neli importijat, kaks Hiina eksportijat/tootjat ning kaks võimaliku võrdlusriigi tootjat. Üks Hiina eksportiv tootja, kes vastas valimi moodustamisega seotud küsimustikule, otsustas edasise menetluse käigus koostööst loobuda.21.  Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:a) taotluse esitanud ELi tootja:-  Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (Hannover) ja temaga seotud äriühing Solvay Bario e Derivati SpA. (Massa)b) Hiina eksportivad tootjad:-  Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd. (Shangdongi provints)-  Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd. (Guizhou provints)c) Võrdlusriigi (India) tootja:-  Solvay Vishnu Barium Private Limited (Hyderabad)d) Importijad:-  Norkem Limited, Knutsford (Ühendkuningriik)-  L'Aprochimide Srl, Muggio (Itaalia)e) Kasutajad-  Technische Glass Illmenau GmbH, Illmenau (Saksamaa)B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE22.  Vaatlusalune toode23.  Vaatlusalune toode on sama mis eelmises uurimises ja selle määratlus on järgmine: Hiinast pärit baariumkarbonaat strontsiumisisaldusega üle 0,07 % massist ja väävlisisaldusega üle 0,0015 % massist, pulbri, pressitud graanulite või kaltsineeritud graanulite kujul, mis kuulub praegu CN-koodi ex 2836 60 00 alla.24.  Baariumkarbonaati kasutatakse peamiselt tellise- ja katusekivitööstuses, keraamikasektoris ja ferriidi tootmisel. Varem kasutati baariumkarbonaati telerite elektronkiiretorude tootmisel, kuid seoses LCD ja plasmatelerite kasutuselevõtuga on see kasutusala ELis hääbunud.25.  Samasugune toode26.  Sarnaselt esialgse uurimisega selgus ka seekordsel uurimisel, et Hiinas toodetud ja ELi eksporditud baariumkarbonaadil, võrdlusriigi (India) omamaisel turul toodetud ja müüdaval baariumkarbonaadil ning taotluse esitanud ELi tootja ELis toodetud ja ELis müüdaval baariumkarbonaadil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja sama kasutusala.27.  Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPING28.  Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.29.  Üldist30.  Aegumise läbivaatamise algatamisest teavitati 16 Hiina teadaolevat eksportivat tootjat, kellest kolm vastas valimi moodustamisega seotud küsimustele, kuid ainult kaks tegid komisjoniga igakülgselt koostööd ja esitasid täielikult täidetud küsimustiku.31.  Võrdlusriik32.  Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, siis vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, kindlaks kolmanda turumajandusriigi (edaspidi „võrdlusriik”) hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.33.  Esialgsel uurimisel oli võrdlusriigiks USA ning ka käesoleva uurimise raames soovitati kasutada USAd normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Siiski peeti vajalikuks kontrollida, kas kõnealune riik on endiselt sobiv käesoleva aegumise läbivaatamise puhul. Kirjutati kõigile teadaolevatele baariumkarbonaadi tootjatele maailmas (sh Brasiilias, Indias, Jaapanis ja USAs). Saadi kaks vastust, üks USA ja teine India tootjalt.34.  Pärast kriteeriumite põhjalikku analüüsi, mis hõlmas nii kogutoodangut, tootjate arvu, konkurentsi turul, koguimporti, dumpinguvastaseid tollimakse ning tollimakse nii Ameerika kui ka India omamaisel turul, otsustati valida võrdlusriigiks India. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 leiti, et India on USAst sobivam suurema turu ja suuremate impordimahtude ning tugevama konkurentsi tõttu omamaisel baariumkarbonaadi turul. Üheltki huvitatud isikult ei saadud kõnealuses küsimuses märkusi ega vastuväiteid. Seega määrati nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, normaalväärtus kindlaks India tootja esitatud andmete põhjal.35.  Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil36.  Normaalväärtus37.  Algmääruse artikli 2 lõike 2 alusel uuris komisjon äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, kas omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele müüdud baariumkarbonaadi müügimaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline, s.t kas vaatlusaluse toote müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % liitu suunatud ekspordi kogumahust. Uurimisel selgus, et müük ei olnud tüüpiline ning seega tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult. Normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuti tootmisega seotud kogukuludest, millele lisati äriühingu müügi-, üld- ja halduskulud ning tavakaubanduse raames toimunud samasuguse toote omamaisest müügist saadud kasum.38.  Äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud esialgse uurimise tulemusena turumajanduslikku kohtlemist, määrati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd teinud tootja esitatud andmete põhjal.39.  Kõigepealt tehti kindlaks, kas samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust. India koostööd teinud tootja omamaist müüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peeti piisavalt tüüpiliseks.40.  Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti India turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samasuguse toote puhul kasumlikku müüki ei toimunud, tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult. Normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuti asjaomase tootja tootmisega seotud kogukuludest, millele lisati vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskuludeks ning kasumiks. Samasuguse toote tootmisega seotud kogukuludele lisatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi määr oli sama, mis esialgse uurimise puhul, st vastavalt 10,6 % (müügi-, üld- ja halduskulud) ja 7,2 % (kasum). Ei esitatud mingit teavet, millest oleks ilmnenud, et need summad ei ole mõistlikud või et kasumimäär ületaks kasumit, mida teised eksportijad või tootjad saavad tavaliselt sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi omamaisel turul.41.  Ekspordihind42.  Kuna asjaomaste koostööd teinud eksportivate tootjate kogu eksport suunati otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.43.  Võrdlus44.  Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.45.  Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi ja komisjonitasude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.46.  Dumpingumarginaal47.  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel.48.  Äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, selgus võrdlusest, et äriühing jätkas dumpingut isegi kõrgema määraga.49.  Äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, näitas kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 tehtud võrdlus märkimisväärse dumpingu olemasolu. Kõnealuse äriühingu toodang moodustab 98 % jääktollimaksuga maksustavast ekspordist, ülejäänud 2 % esindavad nende eksportivate tootjate toodangut, kes menetluse käigus koostööd ei teinud, ega mõjuta tuvastatud dumpingumarginaali. Võttes lisaks arvesse koostööst hoidumist, võib arvata, et nende dumping ei saa toimuda madalamal tasemel, kui koostööd teinud äriühingu puhul.D. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS50.  Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kontrolliti, kas meetmete tühistamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline.51.  Dumpingu jätkumise tõenäosuse üle otsustamiseks kontrolliti nii Hiina tootmise ja tootmisvõimsuse arengut kui ka seda, millised on tõenäolised arengud eksportmüügil Euroopa Liitu ja muudesse kolmandatesse riikidesse.52.  Taotluse kohasel on Hiina ülekaalukalt maailma suurim baariumkarbonaadi tootja. Lisaks on Hiina ka suurim barüüdi tootja, mis on vaatlusaluse toote peamine tooraine. Ainuüksi kahe koostööd teinud äriühingu tootmisvõimsus on 331 000 tonni aastas, mis võrdub ligikaudu kolmekordse ELi tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks on neil kahel äriühingul 34 000 tonni vaba tootmisvõimsust, mis on piisav, et rahuldada pool ELi tarbimisest.53.  Kolm maailma suurimat baariumkarbonaadi tootjat (USA, India ja Brasiilia) on praeguseks kehtestanud dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes. Seega võib järeldada, et võttes arvesse Hiina märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja dumpingut mitmel turul, suunataks meetmete kehtetuks tunnistamise korral ELi turule lisakogus baariumkarbonaati.54.  Asjaolu, et vaatamata Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele õnnestus Hiina eksportivatel tootjatel eksportida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELi suures koguses baariumkarbonaati (keskmine hind 251 eurot tonni kohta) ja suurendada oma turuosa ELi turul, osutab, et Hiina eksportijad on ELi turust jätkuvalt huvitatud.55.  Hiina ekspordistatistikast nähtub veelgi selgemini, et EL on Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg, sest nad said dumpingule vaatamata ühte oma kõrgeimat ekspordihinda ELi eksportides. Hiina ekspordistatistika kohaselt oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELi suunatud ekspordi keskmine müügihind 269 USD/FOB, samas kui Indiasse suunatud ekspordi keskmine hind oli 220 USD.56.  Hiina ekspordistatistika osutas, et vaatamata baariumkarbonaadi peamise kasutusala (elektronkiiretorud) kadumisele, on Hiina eksport maailmas kasvanud 130 000 tonnilt 2009. aastal 158 000 tonnile 2010. aastal.57.  Võttes arvesse Hiina suurt kasutamata tootmisvõimsust on meetmete kehtetuks tunnistamise korral oodata, et Hiina eksport suunatakse tõenäoliselt ELi. Seda väidet toetab asjaolu, et maailma suurimad turud (USA, India ja Brasiilia) on kehtestanud kõrged dumpinguvastased tollimaksud.58.  Import toimuks tõenäoliselt ka edaspidi dumpinguhinnaga, sest ei ole ühtki märki selle kohta, et eksportijad muudaksid meetmete kehtetuks tunnistamise korral oma hinnakäitumist.59.  Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätkumine on tõenäoline.E. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS60.  Ainsa koostööd teinud liidu tootja toodang moodustas 100 % liidu baariumkarbonaadi toodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seetõttu moodustab kõnealune tootja liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.F. OLUKORD LIIDU TURUL61.  Liidu tarbimineTabel 1: Liidu tarbimine2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tarbimine (tonnides) | 123,354 | 104,037 | 62,637 | 76,560 |Indeks | 100 | 84 | 51 | 62 |Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja Eurostati statistika.62.  Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu liidus toimunud müügi ja kolmandatest riikidest pärit impordi kombineeritud mahu põhjal, toetudes Eurostati andmetele.63.  Nende andmete põhjal ja nagu on näha tabelist 1 vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s. o 38 %, mis on peamiselt seotud elektronkiiretorude tootmise lõpetamisega ELis.64.  Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnadTabel 2: Hiina RVst pärit impordi maht, turuosa ja hinnad2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Impordimaht (tonnides) | 76,306 | 64,573 | 37,341 | 48,720 |Indeks | 100 | 85 | 49 | 64 |Turuosa | 61,9 % | 62,1 % | 59,6 % | 63,6 % |Indeks | 100 | 100 | 96 | 103 |CIF-impordihind (eurot/tonn) | 230 | 257 | 239 | 251 |Indeks | 100 | 112 | 104 | 109 |Allikas: Eurostati statistilised andmed65.  Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes Hiinast pärit impordi maht 36 %, samas kui liidu tarbimine vähenes 38 %. Vaatamata kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele ja vähenenud tarbimisele, suurenes Hiina turuosa vaatlusalusel perioodil kolme protsendipunkti võrra.66.  Hiinast pärit baariumkarbonaadi keskmine impordihind kasvas vaatlusalusel perioodil 9 %. Suurim hinnatõus toimus 2007. ja 2008. aasta vahel, 2009. aastal hind langes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas tõusta.67.  Liidu tootmisharu keskmist tehasehinda võrreldi Hiina keskmise CIF impordihinnaga liidu piiril. Need hinnad saadi Eurostati statistikast ja need sisaldasid impordijärgseid kulusid, tolli- ja dumpinguvastaseid makse. Võrdlus näitas, et Hiina impordihinnad lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihinna alla 37,9 %võrra. Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiti, et kui meetmeid ei oleks kehtestatud, oleks Hiina impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 44,1 % võrra alla löönud.68.  Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa69.  Baariumkarbonaadi impordi maht muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina) oli väike ja moodustas vähem kui 1 % liidu tarbimisest vaatlusalusel perioodil.70.  Tuleb märkida, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hind ei löönud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu hindu alla.71.  Liidu tootmisharu majanduslik olukord72.  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine73.  Tuleb märkida, et kuna liidu tootmisharu koosneb vaid ühest tootjast, esitatakse andmed toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta indeksite kujul.Tabel 3: Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamineIndeks | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Toodang | 100 | 79 | 36 | 47 |Tootmisvõimsus | 100 | 100 | 100 | 100 |Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 79 | 36 | 47 |Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.74.  Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 53%. Tuleb märkida, et liidu tootmisharu on kohandanud oma tootmismudelit alates 2003. aastast, et vastata uuele olukorrale turul ja kineskooptelerite tootmise lõpetamisele ELis. Selle tulemusena vähenes tootmisvõimsus rohkem kui 50 %, sest samade seadmetega toodetakse nüüd vaatlusalust toodet vaheldumisi strontsiumkarbonaadiga (SrCO3).75.  Liidu tootmisharu tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil samale tasemele. Tootmisvõimsuse rakendamine aga muutus sarnaselt toodangu mahuga.76.  VarudTabel 4: Varud2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Indeks | 100 | 97 | 41 | 41 |Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.77.  Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 59 % võrra. Vähenemine on tingitud nõudluse vähenemisest ja ELi tootmisharu võimest kohaneda uue turuolukorraga.78.  Müügimaht ja -hinnadTabel 5: Müügimaht ja -väärtus ning ühiku müügihind2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Müügimaht (indeks) | 100 | 84 | 53 | 59 |Müügiväärtus (indeks) | 100 | 92 | 66 | 73 |Ühiku müügihind (indeks) | 100 | 109 | 124 | 123 |Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.79.  Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 41 %. Suurim vähenemine toimus 2009. aastal seoses üldise majanduslangusega. Samas vähenes liidu tootmisharu müügimaht sel ajavahemikul ELi tarbimisega võrreldes proportsionaalselt rohkem. Müügiväärtus ei vähenenud nii suures ulatuses kui müügimaht, sest liidu tootmisharul õnnestus vaatlusalusel perioodil oma hinnataset tõsta ning ühiku müügihind kasvas 23 %.80.  Turuosa ja kasvTabel 6: Liidu tootmisharu turuosa2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Indeks | 100 | 100 | 105 | 95 |Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati kohandatud statistika.81.  Liidu tootmisharu turuosa kasvas 2009. aastal 5 %, kuid vähenes siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 % võrra väheneda. Seega turg ei kasvanud ning liidu tootmisharu ei suutnud hoida oma turuosa.82.  Tööhõive, tootlikkus ja töötasudTabel 7: Tööhõive, töötasud ja tootlikkus2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tööhõive (indeks) | 100 | 87 | 55 | 57 |Töötasu (eurot töötaja kohta) (indeks) | 100 | 108 | 106 | 113 |Tootlikkus (indeks) | 100 | 91 | 65 | 82 |Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.83.  Vaatlusalusel perioodil vähenes tööhõive märkimisväärselt tingituna nii majanduslangusest kui ka uuest turuolukorrast. Kõrge inflatsioonimäära tõttu, mis avaldas otsest mõju töötasude indekseerimisele, kasvas keskmine töötasu 13 %. Samal perioodil vähenes tootlikkus tootmismahu vähenemise tõttu 18 %, mida ei suudetud kompenseerida töötajate arvu vähendamisega.84.  KasumlikkusTabel 8: Kasumlikkus2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Indeks | -100 | -192 | -351 | -206 |Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.85.  Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui 106 %, seda nii majanduslanguse tulemusena kui ka kineskooptelerite tootmise lõpetamise tõttu, mis mõlemad mõjutasid nii müügimahtu kui ka tootmiskulusid. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli tootmisharu pidevalt kahjumis.86.  Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võimeTabel 9: Investeeringud ja investeeringutasuvus2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Investeeringud (indeks) | 100 | 82 | 90 | 97 |Investeeringutasuvus (indeks) | -100 | -251 | -506 | -176 |Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.87.  Investeeringud püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Liidu tootmisharu investeeringud on näidatud aastal, mil investeeringud tehti. Investeeringutasuvus (kasum väljendatuna %-na aasta jooksul tehtud investeeringutest) oli vaatlusalusel perioodil kasumlikkusega sarnaselt negatiivne.88.  Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi tõendit, et liidu tootmisharul oleks suuri raskusi kapitali kaasamisega. Siiski tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil ei tehtud suuri investeeringuid.89.  RahavoogTabel 10: Rahavoog2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Indeks | -100 | -83 | 25 | 32 |Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.90.  Laojäägi vähenemise tulemusena paranes rahavoog vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt.91.  Dumpingumarginaali suurus92.  Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne dumpinguhinnaga müük, ning see toimus isegi kõrgemal tasemel, kui oli kindlaks tehtud esialgses uurimises. Seda näitasid nii koostööd teinud eksportivalt tootjalt kui ka EUROSTATilt saadud andmed.93.  Taastumine varasema dumpingu mõjudest94.  Seoses üldisest majanduslangusest ja olulise kasutusala kadumisest tulenevate halbade majandusoludega ei taastunud liidu tootmisharu varasemast dumpingust, eelkõige müügimahu, müügihinna ja tulususe osas. Lisaks sellele leiti, et vaatlusalusel perioodil jätkus dumpinguhinnaga müük.95.  Liidu tootmisharu eksportTabel 11: Liidu tootmisharu ekspordimaht2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Indeks | 100 | 86 | 45 | 66 |Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.96.  Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu baariumkarbonaadi eksport 34 %. Võttes arvesse tõsist konkurentsi Hiina eksportijatega kolmandate riikide turgudel, oli liidu tootmisharu ekspordimaht väga piiratud. Ekspordimahu vähenemist vaatlusalusel perioodil mõjutas ka majanduslangus.97.  Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta98.  Kuigi kõigi peamiste kahjunäitajate (nagu müügimaht, kasumlikkus, tootmine, tööhõive ja tootlikkus) areng vaatlusalusel perioodil oli negatiivne, pehmendasid dumpinguvastased meetmed mõju liidu tootmisharu olukorrale.99.  Seoses liidu tootmisharu turuosaga osutab väike langustrend, et vaatamata kehtivatele meetmetele ning turutarbimise vähenemisele, ei tõrjunud Hiina import mitte ainult muid riike turult, vaid võitis turuosa ka liidu tootmisharu arvelt.100.  Kokkuvõttes leitakse, et arvestades liidu tootmisharu näitajate negatiivset arengut, kandis liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil jätkuvalt olulist kahju. Seetõttu uuriti, kas kahju võib tõenäoliselt jätkuda, kui meetmed aeguvad.G. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS101.  Kokkuvõte dumpingu jätkumise ja kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsi kohta102.  Tuletatakse meelde, et pärast esialgset uurimist on tarbimine ELi turul märkimisväärselt vähenenud nii elektronkiiretorude kasutamise lõpetamise kui ka majanduslanguse tõttu. Selles olukorras suurenes Hiina impordi turuosa rohkem kui 15 %, samas kui liidu tootmisharu ja kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes olulisel määral. See osutab, et vaatamata kehtivatele meetmetele ja ELi vähenevale tarbimisele, on Hiina eksportivad tootjad jätkuvalt huvitatud ELi turust ning suutsid kolmandad riigid ELi turult välja tõrjuda.103.  Lisaks tuletatakse meelde, et Hiina eksportivad tootjad jätkasid dumpinguhinnaga müüki ja lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla. Sel põhjusel ei ole mingit alust arvata, et hiinlased ei jätka tulevikus dumpingut ning liidu tootmisharu hinna allalöömist.104.  Uurimine näitas, et Hiina tootjatel olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suured tootmisvõimsuse varud (ligikaudu 280 000 tonni). See on enam kui kolmekordne ELi turu maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vaatamata oodatavale nõudluse kasvule Hiinas, jääb ülemäärane tootmisvõimsus ilmselt püsima ning on lähiaastatel väga suur.105.  Euroopa Liit on Hiina peamine eksporditurg. Muud suured eksporditurud nagu USA ja India on kehtestanud Hiinast pärit baariumkarbonaadi suhtes kõrged dumpinguvastased tollimaksud[7]. Need turud on seega Hiina ekspordile paeaegu kättesaamatud. Arvestades Hiina eksportivate tootjate huvi liidu turu vastu, eeldatakse, et kui meetmed kehtetuks tunnistataks, suureneks liidu turule suunatud ekspordi maht ning sellega kaasneks tugev hindu alandav mõju.106.  Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta107.  Eespool öeldut arvesse võttes, jõutakse järeldusele, et kui meetmed tühistataks, suureneks tõenäoliselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga import liitu märgatavalt ning hinnad löödaks alla. Selline olukord võib viia liidu tootmisharu kadumiseni keskpikas perspektiivis, sest ühelt poolt ei võimalda vähenenud müügimaht ELi tootmisharul püsikulusid piisavalt hajutada ning teiselt poolt ei suudaks tootmisharu saavutada piisavat hinnataset. Vaatlusalusel perioodil suurendas kahju jätkumise mõju ka majanduslangus ja olulise kasutusvaldkonna kadumine.108.  Olukorra muutumine pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi109.  Kuigi Hiinast pärit impordi hind tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpust kuni 2011. aasta veebruarini 17,8 % samas kui liidu tootmisharu müügihind tõusis samal perioodil vaid ligikaudu 7 %, lõi Hiinast pärit import pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ELi hindu ikkagi alla rohkem kui 15 %.H. LIIDU HUVID110.  Sissejuhatavad märkused111.  Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, importijate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.112.  Käesolev uurimine on seotud meetmete aegumise läbivaatamisega; see aga eeldab, et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud ning hinnatakse, kas kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel on huvitatud isikutele liigne negatiivne mõju.113.  Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata ülalnimetatud järeldustele dumpingu ja kahju tõenäolise jätkumise kohta on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kõnealusel juhul on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.114.  Liidu tootmisharu huvid115.  Uurimisel selgus, et liidu tootmisharu toimis väga kulutõhusalt. Tootmisharu vähendas töötajate arvu ning muutis tootmismudelit, et kohaneda uue turuolukorraga ja tagada tehase jätkusuutlikkus, ning nagu põhjenduses 53 märgiti, toodetakse nüüd baariumkarbonaati ja strontsiumkarbonaati vaheldumisi. Kuigi meetmed ei võimaldanud liidu tootmisharul finantsolukorda parandada, oli meetmetel finantsolukorrale siiski pehmendav mõju. Ilma kehtivate meetmeteta oleks ELi turg tõenäoliselt Hiinast pärit madala hinnaga impordiga üle ujutatud ning liidu tootmisharu oleks pidanud tegevuse lõpetama.116.  Nagu eespool märgitud, toetub liidu tootmisharu tootmismudel kahele vastastikku sõltuvale tootele, see tähendab, et püsikulude hajutamiseks peab mõlema toote müügimaht olema piisav. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneb ilmselt dumpinguhinnaga impordi maht, mis põhjustaks baariumkarbonaadi tootmise märkimisväärse vähenemise, mistõttu omakorda väheneks strontsiumkarbonaadi tootmise tulusus, ning mis võib lõpuks viia kogu tehase sulgemiseni.117.  Eelöeldu põhjal jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu huvides on säilitada Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed.118.  Sõltumatute importijate huvid119.  Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele mitteseotud importijatele. Vastused saadi neljalt mitteseotud importijalt. Neist kaks importijat tootsid tellisetööstuses kasutatavat pulpi, mis koosneb baariumkarbonaadist, lisaainetest ja veest.120.  Importijad märkisid, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisega hinnad tõusid. Siinkohal tuleks märkida, et hinnavahe ei ole enam märgatav, sest läbivaatamisega seotud uurimise käigus selgus, et ekspordihind liidus on sarnane keskmise hinnaga kõikides kolmandates riikides[8].121.  Lisaks märkisid importijad, et ELi turul ei ole baariumkarbonaadist puudus, vaatamata sellele, et suurenenud nõudluse tõttu Hiina turul on neil baariumkarbonaati Hiinast üha keerulisem hankida. Siiski ei näita impordistatistika vaatlusaluse toote ekspordimahu vähenemist ELi puhul ei läbivaatamisega seotud perioodil ega ka pärast seda. Seda toetavad ka põhjenduses 71 esitatud väited tootmisvõimsuse varude kohta.122.  Lisaks leiti, et kehtivad meetmed ei avalda importijate finantsolukorrale negatiivset mõju.123.  Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti järeldusele, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.124.  Kasutajate huvid125.  Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele kasutajatele. Vastused saadi üheksalt vaatlusaluse toote kasutajalt. Nagu põhjenduses 16 märgitud, tegelevad liidu peamised baariumkarbonaadi tööstuslikud kasutajad telliste- ja katusekivide, keraamikatoodete ja ferriidi tootmisega.126.  Üks kasutaja teatas, et meetmete kohaldamine või nende kestuse pikendamine ei ole kasutajate huvides, kuid ei põhjendanud oma väidet. Ükski teine küsimustikule vastanud kasutaja ei kinnitanud, et meetmetel oleks märkimisväärne mõju nende tegevusele ja et meetmed tuleks tühistada.127.  Järeldus liidu huvide kohta128.  Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu.I. DUMPINGUVASTASED MEETMED129.  Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus meetmete säilitamiseks. Teavitamise järel anti neile isikutele aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Pärast teavitamist ei esitatud ühtegi märkust.130.  Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1175/2005 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi ex 2836 60 00 (TARICi kood 2836 60 00 10) alla kuuluva baariumkarbonaadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu summa võrdub allpool täpsustatud kindlaksmääratud summaga järgmiste tootjate valmistatud toodete puhul:Äriühing | Tollimaksu määr (eurot tonni kohta) | TARICi lisakood |Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei Province, PRC | 6,3 | A606 |Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong Province, PRC | 8,1 | A607 |Kõik muud äriühingud | 56,4 | A999 |3. Kui kaubad on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ja sellest tulenevalt jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[9] artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summa põhjal arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja kehtib viis aastat.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 189, 21.7.2005, lk 15.[3] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[4] ELT L 189, 21.7.2005, lk 15.[5] ELT L 78, 27.3.2010, lk 4.[6] ELT C192, 16.7.2010, lk 4.[7] India dumpinguvastane tollimaks Hiinast pärit baariumkarbonaadi suhtes on 76,06 – 236 USD tonni kohta; USA dumpinguvastase tollimaksu määr Hiinast pärit baariumkarbonaadi suhtes on 34,4 – 81,3 %.[8] Allikas: Hiina ekspordistatistika[9] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk. 5).