                         EUROOPA
                         KOMISJON
                                                Brüssel, 10.6.2016
                                                COM(2016) 395 final
                                                2016/0184 (NLE)
                                     Ettepanek:
                                NÕUKOGU OTSUS
   Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu
           võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                              SELETUSKIRI
   1.        ETTEPANEKU TAUST
   •         Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
   Käesoleva ettepaneku eesmärk on võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi
   toimimise leping“) artikli 218 lõike 6 kohaselt vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste
   Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi
   kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta.
   ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (edaspidi „COP
   21“), mis toimus alates 30. novembrist 2015 kuni 12. detsembrini 2015 Pariisis, võeti vastu
   kliimamuutustele ülemaailmse reageerimise tugevdamist käsitleva kokkuleppe tekst.
   Kokkulepe jõustub 30. päeval pärast kuupäeva, millal vähemalt 55 konventsiooniosalist, kelle
   kasvuhoonegaaside heide kokku moodustab hinnanguliselt vähemalt 55 % kasvuhoonegaaside
   koguheitest, on andnud hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või
   ühinemiskirja.
   Pariisi kokkuleppe mõju käsitlevas teatises1 märkis komisjon, et kokkulepe tuleks
   allkirjastada ja ratifitseerida võimalikult kiiresti. Euroopa Ülemkogu väljendas heameelt
   komisjoni teatise üle ning rõhutas, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid Pariisi
   kokkuleppe ratifitseerima võimalikult kiiresti ja õigeaegselt, et olla kokkuleppe osalised alates
   selle jõustumisest2. Esimese sammuna allkirjastasid kokkuleppe komisjon ja nõukogu
   Euroopa Liidu nimel ning kõik 28 liikmesriiki enda nimel kõrgetasemelisel
   allakirjutamistseremoonial 22. aprillil 2016 New Yorgis.
   Pariisi kokkulepe on globaalne verstapost üleilmse ühistegevuse tõhustamiseks ja kiirendab
   kogu maailmas üleminekut vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele
   ühiskonnale. Sellega asendatakse lähenemisviis, mis võeti kasutusele 1997. aasta Kyoto
   protokolliga, mis sisaldab kohustusi kuni 2020. aasta lõpuni. Nende kohustustega pärast 2020.
   aastat enam ei jätkata.
   Pariisi kokkulepe annab võimaluse majanduse ümberkujundamiseks, uute töökohtade loomiseks
   ja majanduskasvuks. Kokkulepe on keskne tegur säästva arengu ulatuslikumate eesmärkide
   saavutamisel, samuti investeeringute, konkurentsivõime, ringmajanduse, teadusuuringute,
   innovatsiooni ja puhtale energeetikale üleminekuga seotud ELi prioriteetide elluviimisel.
   Pariisi kokkuleppes on püstitatud pikaajaline kvalitatiivne heite vähendamise eesmärk, mis on
   kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus alla 2 °C ning jätkata jõupingutusi
   temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C. Selle eesmärgi saavutamiseks peavad
   kokkuleppeosalised määrama kindlaks järjestikused riiklikud panused, neist teatama ja
   säilitama nende taseme. Alates 2023. aastast teevad kokkuleppeosalised iga viie aasta tagant
   ülemaailmse kokkuvõtte, mis põhineb uusimatel teadusandmetel ja kokkuleppe rakendamise
   kogemusel. Selles hinnatakse edusamme, võttes arvesse heite vähenemist, kliimamuutustega
   kohanemist ja toetusmeetmeid.
   Enne COP 21 esitasid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised konverentsile oma
   kavandatud riiklikult kindlaks määratud panused. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid oli
   esimene suur majandusjõud, kes esitas 6. märtsil 2015 oma riiklikult kindlaksmääratud
   1
           COM(2016) 110, 2.3.2016.
   2
           Euroopa Ülemkogu 18. märtsi 2016. aasta järeldused.
ET                                                      2                                            ET
 ---pagebreak---    panuse, mis vastab Euroopa Ülemkogul 2014. aasta oktoobris sätestatud kliima- ja
   energiaraamistikule 20303 ning Euroopa Komisjoni tegevuskavale kliimamuutuste vastaseks
   võitluseks pärast aastat 20204. EL on seadnud kogu majandust hõlmava ulatusliku eesmärgi
   vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 40 %.
   EL on juba alustanud kasvuhoonegaaside heite vähemalt 40 % vähendamise eesmärgi
   täitmist. ELi heitkogustega kauplemise süsteemis (edaspidi „ELi HKS“) osalevate sektorite
   kohta võttis komisjon 15. juulil 2015 vastu ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja
   nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et hoogustada heitkoguste
   kulutõhusat vähendamist ja investeeringuid, mis toetavad süsinikdioksiidiheite vähendamist.
   Ettepaneku eesmärk on saavutada eespool nimetatud sihttase ELi HKSiga hõlmatud
   sektorites.
   Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on väljendanud kavatsust tegutseda ühiselt Pariisi
   kokkuleppe alusel5 ja see kajastub Pariisi kokkuleppe artiklis 4. Seega vastutavad liit ja selle
   liikmesriigid vastavalt kõnealuse artikli lõikele 18 ühiselt nende järjestikuste riiklike panuste
   kindlaksmääramise, edastamise ja taseme säilitamise eest, mida nad kavatsevad täita, ning
   kliimamuutuste leevendamise siseriiklike meetmete eest, mille eesmärk on täita kõnealuse
   artikli lõike 2 alusel kindlaksmääratud riikliku panusega seotud eesmärgid.
   Pariisi kokkuleppe artikli 4 lõike 16 kohaselt peab sekretariaati teavitama ühismeetmest,
   sealhulgas igale osalisele asjakohase ajavahemiku kohta määratud heitetasemest. Euroopa
   liidule eraldatud heitetase hõlmab direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisalasse kuuluvat
   kasvuhoonegaaside heidet. Liikmesriikide heitetase ning maakasutuse ja maakasutuse
   muutuse ning metsanduse lisamine energia- ja kliimaraamistikku 2030 määratakse kindlaks
   tulevastes õigusaktides.
   Island ja Norra on väljendanud soovi osaleda Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide
   ühismeetmes. Norra ja Islandi võimalikku osalemist reguleerivad tingimused sätestatakse
   täiendavates õigusaktides. Käesolev ettepanek ei piira seda, kuidas Island ja Norra
   ühismeetmes osalevad.
   •          Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
   Komisjoni 2. märtsi 2016. aasta teatises pealkirjaga „Pariisi kliimakonverentsi tulemused:
   Pariisi kokkuleppe tagajärgede hinnang“ rõhutatakse, et kogu maailmas puhtale energiale
   üleminekuks on vaja muuta investeerimistavasid ja -stiimuleid kõigis poliitikavaldkondades.
   Liidu tähtsaim ülesanne on elujõulise energialiidu loomine, et tagada oma kodanikele kindel,
   jätkusuutlik, konkurentsivõimeline ja taskukohane energia. Selle saavutamiseks on vaja
   jätkata ulatuslike kliimameetmete rakendamist ja muude energialiidu aspektide edendamist.
   •          Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
   EL kliima- ja energiaraamistikus 2030 püstitatakse kõrge kogu majandust hõlmav eesmärk
   vähendada ELis kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 40 % ning suurendada
   taastuvenergia osakaalu ja energiatõhusust vähemalt 27 %6. Pärast Pariisi kokkuleppe
   sõlmimist on esmatähtis rakendada kliima- ja energiaraamistikku 2030. Selle aasta lõpus
   3
            Euroopa Ülemkogu 24. oktoobri 2014. aasta järeldused.
   4
            COM(2015) 81, 25.2.2015.
   5
            Nõukogu 18. septembri 2015. aasta järeldused.
   6
            Energiatõhususe eesmärk vaadatakse 2020. aastaks läbi, pidades silmas ELi tasandil 30 % sihi
            saavutamist.
ET                                                        3                                              ET
 ---pagebreak---    kavatseb komisjon esitada ettepanekud energiatõhusust ja taastuvenergiat käsitleva ELi
   õigusraamistiku kohandamiseks, sealhulgas energiaturu uue korralduse kohta.
   2.       ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
   Ettepanek on esitatud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 koos artikli 218
   lõikega 6. ELi toimimise lepingu artiklis 218 on sätestatud menetlus läbirääkimiste
   pidamiseks ja lepingute sõlmimiseks Euroopa Liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste
   organisatsioonide vahel. Selle artikli lõike 6 kohaselt võtab nõukogu komisjoni kui läbirääkija
   ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega antakse luba kokkulepe Euroopa Liidu nimel sõlmida.
   Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 191 ja artikli 192 lõikele 1 peab Euroopa Liit aitama
   saavutada muu hulgas järgmisi eesmärke: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi
   parandamine; meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike
   ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.
   Liidus kehtivad õigusaktid, mille abil neid eesmärke täita ja mis tuleb Pariisi kokkuleppe
   rakendamiseks läbi vaadata; seda on võimalik teha üksnes ELi õigusaktidega.
ET                                                 4                                               ET
 ---pagebreak---                                                            2016/0184 (NLE)
                                                Ettepanek:
                                          NÕUKOGU OTSUS
     Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu
                   võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes
   artikli 218 lõike 6 punktiga a,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsiooni
            osaliste konverentsi 21. istungjärgul (edaspidi „COP 21“), mis toimus alates
            30. novembrist 2015 kuni 12. detsembrini 2015 Pariisis, võeti vastu kliimamuutustele
            ülemaailmse reageerimise tugevdamist käsitleva kokkuleppe tekst.
   (2)      Vastavalt nõukogu 11. aprilli 2016. aasta otsusele (EL) 2016/5907 kirjutati Pariisi
            kokkuleppele alla 22. aprillil 2016.
   (3)      Pariisi kokkulepe jõustub kolmekümnendal päeval pärast kuupäeva, millal vähemalt
            55 konventsiooniosalist, kelle kasvuhoonegaaside heide kokku moodustab
            hinnanguliselt vähemalt 55 % kasvuhoonegaaside koguheitest, on andnud hoiule oma
            ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja. Ka Euroopa Liit ja selle
            liikmesriigid on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised. Euroopa
            Ülemkogu rõhutas oma 18. märtsi 2016. aasta järeldustes, et Euroopa Liit ja selle
            liikmesriigid peaksid Pariisi kokkuleppe ratifitseerima võimalikult kiiresti ja
            õigeaegselt, et olla kokkuleppe osalised alates selle jõustumisest.
   (4)      Pariisi kokkulepe asendab 1997. aasta Kyoto protokolliga kasutusele võetud
            lähenemisviisi.
   (5)      Pariisi kokkuleppes on muu hulgas püstitatud pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas
            eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes
            industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu
            hoidmiseks alla 1,5 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega. Selle eesmärgi
            saavutamiseks peavad kokkuleppeosalised määrama kindlaks järjestikused riiklikud
            panused, neist teatama ja säilitama nende taseme.
   (6)      Pariisi kokkuleppe kohaselt peavad osalised alates 2023. aastast iga viie aasta järel
            tegema ülemaailmse kokkuvõtte, mis põhineb uusimatel teadusandmetel ja
            kokkuleppe senisel rakendamisel ning milles jälgitakse edusamme ja vaadatakse üle
            heitkoguste vähenemine, kohanemine ja antud toetus; iga osalise järjestikune panus
   7
            ELT L 103, 19.4.2016, lk 1.
ET                                                   5                                                ET
 ---pagebreak---             peab kujutama endast edasiminekut võrreldes osalise eelmise panusega ning
            peegeldama tema kõrgeimat eesmärki.
   (7)      Euroopa Ülemkogu kiitis 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes kliima- ja
            energiaraamistiku 2030 kohta heaks siduva eesmärgi vähendada 2030. aastaks kõigis
            majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aastaga8.
            Ülemkogu kiitis 4. märtsi 2015. aasta istungil liidu ja selle liikmesriikide panuse
            ametlikult heaks kui kavatsetava riiklikult kindlaksmääratud panuse, mis esitati ÜRO
            kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 6. märtsil 20159.
   (8)      Pariisi kokkuleppele allakirjutamist käsitlevale ettepanekule lisatud teatises10
            rõhutatakse, et kogu maailmas puhtale energiale üleminekuks on vaja muuta
            investeerimistavasid ja -stiimuleid kõigis poliitikavaldkondades. Liidu tähtsaim
            ülesanne on elujõulise energialiidu loomine, et tagada oma kodanikele kindel,
            jätkusuutlik, konkurentsivõimeline ja taskukohane energia. Selle saavutamiseks on
            vaja jätkata ulatuslike kliimameetmete rakendamist ja muude energialiidu aspektide
            edendamist11.
   (9)      Nõukogu kinnitas 18. septembri 2015. aasta järeldustes, et EL ja selle liikmesriigid
            kavatsevad tegutseda ühiselt Pariisi kokkuleppe alusel ning väljendas heameelt Norra
            ja Islandi kavatsuse üle osaleda selles ühismeetmes.
   (10)     Liidu ja liikmesriikide ühismeede lepitakse kokku õigel ajal ja see hõlmab liidule
            direktiivi 2003/87/EÜ alusel eraldatud vastavat heitetaset ja liikmesriikide vastavat
            heitetaset.
   (11)     Pariisi kokkuleppe artikli 4 lõike 16 kohaselt peab sekretariaati teavitama
            ühismeetmest, sealhulgas igale osalisele määratud heitetasemest asjakohase
            ajavahemiku kohta.
   (12)     Pariisi kokkulepe on kooskõlas liidu keskkonnaeesmärkidega, millele on osutatud
            Euroopa Liidu lepingu artiklis 191, nimelt säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna
            kvaliteeti; kaitsta inimeste tervist ning edendada meetmeid rahvusvahelisel tasandil, et
            tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda
            kliimamuutuste vastu.
   (13)     Pariisi kokkulepe tuleks seega liidu nimel sõlmida,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                                    Artikkel 1
   Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel 12. detsembril
   2015 vastu võetud Pariisi kokkulepe kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks.
   Pariisi kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva otsuse I lisas.
   II lisas esitatud pädevusdeklaratsioon kiidetakse samuti liidu nimel heaks.
   8
            EUCO 169/14.
   9
            http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx
   10
            COM(2016) 110, 2.3.2016.
   11
            COM(2015) 80, 25.2.2015.
ET                                                      6                                            ET
 ---pagebreak---                                                 Artikkel 2
   Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud andma liidu nimel ratifitseerimiskirja
   koos pädevusdeklaratsiooniga hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile
   vastavalt Pariisi kokkuleppe artikli 20 lõikele 1.
                                                Artikkel 3
   1. Liidu ratifitseerimiskiri antakse hoiule hoiulevõtjale.
   Liikmesriigid püüavad teha kõik vajaliku, et anda oma ratifitseerimiskiri hoiule liidu
   ratifitseerimiskirjaga samal ajal.
   2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma otsusest Pariisi kokkuleppe ratifitseerimise kohta
   või vastavalt asjaoludele tõenäolise kuupäeva, mil nad vajalikud menetlused lõpetavad.
                                                Artikkel 4
   Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
ET                                                  7                                           ET
 ---documentbreak---                             EUROOPA
                            KOMISJON
                                                   Brüssel, 10.6.2016
                                                   COM(2016) 395 final
                                                   ANNEX 1
                                           LISA
                                järgmise dokumendi juurde:
                                 Ettepanek: Nõukogu otsus
     Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste
   konverentsi 21. istungjärgul vastu võetud kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise
                                           kohta
                                     Pariisi kokkulepe
ET                                                                                ET
 ---pagebreak--- Pariisi kokkulepe
        Kokkuleppeosalised,
        olles Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (edaspidi
konventsioon) osalised;
        lähtudes Durbani tõhustatud meetmete platvormist, mis on loodud konventsiooniosaliste
konverentsi seitsmeteistkümnendal istungjärgul vastuvõetud otsusega 1/CP.17;
        püüdes saavutada konventsiooni eesmärki ning juhindudes selle põhimõtetest, sealhulgas
võrdse kohtlemise ning riikide ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse
põhimõttest riigiti erineva olukorra valguses;
        tunnistades vajadust kliimamuutuste otsese ohu vastu tõhusate ja edumeelsete sammude
astumiseks parima kättesaadava teadusliku teadmuse alusel;
        samuti tunnistades arenguriikidest osaliste erivajadusi ja eriolukorda, eriti nende riikide
puhul, kes on iseäranis haavatavad kliimamuutuste ebasoodsa mõju suhtes, nagu on määratletud
konventsioonis;
        võttes täiel määral arvesse kõige vähem arenenud riikide erivajadusi ja eriolukorda seoses
rahastamise ja tehnoloogiasiirdega;
        tunnistades, et osalisi võivad mõjutada mitte üksnes kliimamuutused, vaid ka kliimamuutuste
ohjamiseks võetavate meetmete mõju;
        rõhutades olemuslikku seost ühelt poolt kliimamuutuste vastu suunatud tegevuse,
kliimamuutuste vastu võetavate meetmete ja kliimamuutuste mõju ning teiselt poolt jätkusuutlikule
arengule õiglase juurdepääsu ja vaesuse likvideerimise vahel;
        tunnistades toiduga kindlustatuse tagamise ja nälja kõrvaldamise esmatähtsust ja toidu
tootmissüsteemide erilist haavatavust kliimamuutuste ebasoodsa mõju suhtes;
        võttes arvesse tööjõu õiglase ümberpaigutamise ning inimväärsete töövõimaluste ja
kvaliteetsete töökohtade loomise vajadust kooskõlas riiklikult määratud arenguprioriteetidega;
        teadvustades, et kliimamuutused on inimkonna ühine mure, peaks iga osaline kliimamuutuste
ohjamise meetmete rakendamisel järgima, edendama ja arvestama oma kohustusi seoses
inimõigustega, õigusega tervisele, põlisrahvaste, kohalike kogukondade, ümberasujate, laste,
puuetega inimeste ning haavatavas olukorras olevate inimeste õigustega, õigusega arengule, samuti
seoses soolise võrdõiguslikkuse, naiste osatähtsuse suurendamise ja eri põlvkondade võrdse
kohtlemisega;
        tunnistades konventsioonis viidatud kasvuhoonegaaside sidujate ja reservuaaride kaitsmise ja
suurendamise olulisust;
        märkides kõikide ökosüsteemide, sealhulgas ookeanide, terviklikkuse tagamise ja elurikkuse
(mõnes kultuuris tuntud ka kui emake Maa) kaitse olulisust kliimamuutuste ohjamisel ning
kliimaõigluse mõiste olulisust mõnede jaoks;
        kinnitades hariduse, koolituse, üldsuse teadlikkuse ja osaluse, teabele avaliku juurdepääsu ja
kõiki tasandeid hõlmava koostöö olulisust kokkuleppes käsitletud küsimuste puhul;
        tunnistades riigi kõigi tasandite ja eri osalejate kohustuste olulisust kliimamuutusi käsitlevate
meetmete rakendamisel iga osalise seaduste järgi;,
                                                     1
 ---pagebreak---          samuti tunnistades, et jätkusuutlik elustiil ning jätkusuutlikud tarbimis- ja tootmismustrid,
milles võtavad juhtrolli enda peale arenenud riikidest osalised, mängivad olulist rolli kliimamuutuste
käsitlemisel;
         on kokku leppinud järgmises:
                                              Artikkel 1
         Kokkuleppes kasutatakse konventsiooni artiklis 1 määratletud mõisteid. Samuti kasutatakse
järgmisi mõisteid:
         (a)     konventsioon      –     Ühinenud      Rahvaste     Organisatsiooni     kliimamuutuste
raamkonventsioon, vastu võetud 9. mail 1992 New Yorgis;
         (b)     osaliste konverents – konventsiooniosaliste konverents;
         (c)     osaline – kokkuleppeosaline.
                                              Artikkel 2
1.       Tõhustades konventsiooni rakendamist ning selle eesmärgi saavutamist, on kokkulepe
suunatud kliimamuutuste ohu suhtes võetavate ülemaailmsete meetmete tugevdamisele jätkusuutliku
arengu ja vaesuse likvideerimise püüdluste kontekstis, muu hulgas::
         (a)     hoides ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu tuntavalt allpool 2 °C võrreldes
tööstusrevolutsioonieelse tasemega ning püüdes piirata temperatuuri tõusu 1,5 kraadini võrreldes
tööstusrevolutsioonieelse tasemega, tunnistades, et see vähendaks märkimisväärselt kliimamuutustega
seotud riske ja mõjusid;
         (b)     suurendades võimet kohaneda kliimamuutuste ebasoodsa mõjuga ja parandades
vastupanuvõimet kliima muutumisele ning edendades vähese kasvuhoonegaaside heitega arengut
viisil, mis ei ohusta toidutootmist, ning
         (c)     viies rahastamisvood kooskõlla arenguteega, mis on suunatud                   vähese
kasvuhoonegaaside heite ja kliima muutumisele vastupidava arengu saavutamisele.
2.       Kokkuleppe täitmisel juhindutakse võrdse kohtlemise ning riikide ühise, kuid diferentseeritud
vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõttest riigiti erineva olukorra valguses.
                                              Artikkel 3
         Riiklikult kindlaksmääratud panusena kliimamuutuste ohjamiseks võetavatesse
ülemaailmsetesse meetmetesse peavad osalised tegema artiklites 4, 7, 9, 10, 11 ja 13 määratletud
ulatuslikke jõupingutusi ning nendest teada andma, et saavutada kokkuleppe artiklis 2 sätestatud
eesmärk. Kõigi osaliste jõupingutused kujutavad endast edasiminekut aja jooksul, samas arvestades
vajadusega toetada arenguriikidest osalisi käesoleva kokkuleppe tõhusaks täitmiseks.
                                              Artikkel 4
1. Artiklis 2 sätestatud pikaajalise eesmärgi saavutamiseks seavad osalised endale sihiks jõuda
ülemaailmse kasvuhoonegaaside heite haripunktini nii kiiresti kui võimalik, arvestades, et
arenguriikidest osaliste jaoks võtab see kauem aega, ning alustada seejärel parimaid teadusandmeid
kasutades heitkoguste kiire vähendamisega, et saavutada käesoleva sajandi teiseks pooleks tasakaal
inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heiteallikate ja sidujate lõikes, järgides võrdse kohtlemise
põhimõtet ning toimides jätkusuutliku arengu kontekstis ja püüdes kõrvaldada vaesust.
                                                    2
 ---pagebreak--- 2.        Iga osaline määrab kindlaks oma järjestikused riiklikud panused, mida ta kavatseb täita, annab
nendest teada ning säilitab nende taseme. Osalised rakendavad riiklikke kliimamuutuste
leevendusmeetmeid, et täita riiklike panustega seotud eesmärke.
3.        Osalise iga järjestikune riiklikult kindlaksmääratud panus kujutab endast edasiminekut osalise
eelmisest riiklikult kindlaksmääratud panusest ja näitab osalise kõrgeimat võimalikku
edasipüüdlikkuse taset, kajastades tema ühist, kuid diferentseeritud vastutust ja vastavat suutlikkust
riigiti erineva olukorra valguses.
4.        Arenenud riikidest osalised peaksid jätkama juhtrollis ning seadma kogu majandust
hõlmavaid absoluutseid heitkoguste vähendamise eesmärke. Arenguriikidest osalised peaksid jätkama
oma leevendusmeetmete tõhustamist ning neid innustatakse aja jooksul liikuma kogu majandust
hõlmava kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise või sihttasemete seadmise suunas, võttes
arvesse riikide erinevat olukorda.
5.        Arenguriikidest osalistele antakse kooskõlas artiklitega 9, 10 ja 11 toetust käesoleva artikli
rakendamiseks, tunnistades, et tõhustatud toetus arenguriikidest osalistele võimaldab neil võtta
ulatuslikumaid meetmeid.
6.        Kõige vähem arenenud riigid ja väikesaartel asuvad arenguriigid võivad valmistada ette oma
eriolukorda arvestavad strateegiad, kavad ja meetmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks
ning nendest teada anda.
7.        Kliimamuutuste leevendamisega kaasnev soodne mõju, mis tuleneb osaliste
kohanemismeetmetest ja/või majanduse mitmekesistamise kavadest, võib kaasa aidata käesoleva
artikli kohaselt leevenduseesmärkide saavutamisele.
8.        Andes teada oma riiklikult kindlaksmääratud panustest, esitavad kõik osalised teabe, mis on
vajalik selguseks, läbipaistvuseks ja arusaadavuseks kooskõlas otsusega 1/CP.21 ja kõigi muude
asjakohaste otsustega, mis on vastu võetud osaliste kohtumisena toimival osaliste konverentsil.
9.        Iga osaline annab teada oma riiklikult kindlaksmääratud panuse iga viie aasta tagant
kooskõlas otsusega 1/CP.21 ja kõigi muude asjakohaste otsustega, mis on vastu võetud osaliste
kohtumisena toimival osaliste konverentsil, ning iga osalist teavitatakse artiklis 14 viidatud
ülemaailmse kokkuvõtte tulemustest.
10.       Osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents kaalub oma esimesel istungjärgul riiklikult
kindlaksmääratud panuste ühiseid ajaraame.
11.       Osaline võib oma riiklikult kindlaksmääratud panust igal ajahetkel suurendada, et tõsta
edasipüüdlikkuse taset suuniste alusel, mis on vastu võetud osaliste kohtumisena toimival osaliste
konverentsil.
12.       Osaliste teada antud riiklikult kindlaksmääratud panused kantakse avalikku registrisse, mida
peab sekretariaat.
13.       Osalised peavad arvestust oma riiklikult kindlaksmääratud panuste üle. Pidades arvestust
kasvuhoonegaaside inimtekkeliste heitkoguste ja heitkoguste sidumise üle riiklikult kindlaksmääratud
panuste põhjal, edendavad osalised keskkonnaalast terviklikkust, läbipaistvust, täpsust, täielikkust,
võrreldavust ja järjekindlust, ning tagavad, et ei toimu topeltarvestamist, juhindudes osaliste
kohtumisena toimival osaliste konverentsil vastu võetud suunistest.
14.       Riikliku panuse kindlaksmääramisel peavad osalised, tunnustades ja rakendades
leevendusmeetmeid seoses kasvuhoonegaaside inimtekkeliste heitkoguste ja heitkoguste sidumisega
võtma vajaduse korral arvesse konventsioonikohaseid olemasolevaid meetodeid ja suuniseid
käesoleva artikli lõikes 13 sätestatu valguses..
                                                      3
 ---pagebreak--- 15.      Osalised võtavad kokkuleppe täitmisel arvesse nende osaliste muresid, kelle majandust
kliimamuutuste ohjamiseks võetavad meetmed kõige rohkem mõjutavad, iseäranis arenguriikidest
osaliste muresid.
16.      Osalised, sealhulgas piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid ja nende
liikmesriigid, kes on jõudnud kokkuleppele tegutseda ühiselt käesoleva artikli lõike 2 alusel,
teavitavad riiklikult kindlaksmääratud panuste esitamisel sekretariaati omavahelise kokkuleppe
tingimustest, sealhulgas igale osalisele määratud heitetasemest asjakohase ajavahemiku kohta.
Sekretariaat omakorda teavitab kokkuleppe tingimustest osalisi ja konventsioonile allakirjutanuid.
17.      Iga sellise kokkuleppega ühinenud riik vastutab oma heitetaseme eest, nagu on sätestatud
käesoleva artikli lõikes 16 viidatud kokkuleppes, kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 13 ja 14 ning
artiklitega 13 ja 15.
18.      Kui ühiselt tegutsevate osaliste tegevus toimub piirkondliku majandusintegratsiooni
organisatsiooni raames ja koostöös sama organisatsiooniga, mis on ka ise käesoleva kokkuleppe
osaline, on iga selle organisatsiooni liikmesriik eraldi ja samuti koos organisatsiooniga vastutav oma
heitetaseme eest, nagu on sätestatud käesoleva artikli lõike 16 kohaselt teatatud kokkuleppes,
kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 13 ja 14 ning artiklitega 13 ja 15.
19.      Kõik osalised peaksid püüdma koostada vähese kasvuhoonegaaside heitega arengu
pikaajalised strateegiad ning nendest teada andma, silmas pidades artiklit 2 ning arvesse võttes riikide
ühist, kuid diferentseeritud vastutust ja suutlikkust riigiti erineva olukorra valguses.
                                                Artikkel 5
1.       Osalised peaksid astuma samme konventsiooni artikli 4 lõike 1 punktis d viidatud
kasvuhoonegaaside sidujate ja reservuaaride, sealhulgas metsade, kaitsmiseks ja laiendamiseks.
2.       Osalisi innustatakse võtma meetmeid, et rakendada ja toetada, muu hulgas tulemuspõhiste
rahaliste toetuste kaudu, olemasolevat raamistikku, mis on sätestatud asjakohastes suunistes ja
otsustes, milles on konventsiooni kohaselt juba kokku lepitud: poliitilised lähenemisviisid ja
positiivsed stiimulid metsade hävitamisest ja metsa seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste
vähendamiseks mõeldud tegevuse toetamiseks ning metsade säilitamise, metsade säästva
majandamise ja metsa süsinikuvaru suurendamise roll arengumaades; samuti alternatiivsed
poliitilised lähenemisviisid ja positiivsed stiimulid, nagu ühised leevendus- ja kohanemismeetmed
metsade terviklikuks ja säästvaks majandamiseks, vajaduse korral kinnitades ka lisaks CO2-heite
vähendamisele samalaadsete lähenemisviisidega seotud muu soodsa mõju stimuleerimise olulisust.
                                                Artikkel 6
1.       Osalised tunnustavad neid osalisi, kes otsustavad teha vabatahtlikku koostööd riiklikult
kindlaksmääratud panuste täitmisel, et võtta ulatuslikumaid leevendus- ja kohanemismeetmeid ning
edendada jätkusuutlikku arengut ja keskkonnaalast terviklikkust.
2.       Osalised, kes osalevad vabatahtlikult koostöös, mis hõlmab rahvusvaheliselt ülekantud
leevendustulemuste kasutamist riiklikult kindlaksmääratud panuste täitmiseks, edendavad
jätkusuutlikku arengut ja tagavad keskkonnaalase terviklikkuse ja läbipaistvuse, sealhulgas
juhtimises, ning rakendavad tõhusat arvepidamist, et tagada muu hulgas topeltarvestamise vältimine,
kooskõlas suunistega, mis on vastu võetud osaliste kohtumisena toimival osaliste konverentsil.
                                                     4
 ---pagebreak--- 3.       Rahvusvaheliselt ülekantud leevendustulemuste kasutamine riiklikult kindlaksmääratud
panuste täitmiseks on kokkuleppe kohaselt vabatahtlik ja selle kinnitavad meetmes osalevad osalised.
4.       Kokkuleppe alusel luuakse mehhanism, mis toimib osaliste kohtumisena toimiva osaliste
konverentsi volitustega ja juhtimisel ning mida osalised saavad vabatahtlikult kasutada, et panustada
kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse ja toetada jätkusuutlikku arengut. Mehhanismi
järelevalvet teeb asutus, mille määrab osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents, ja mehhanismi
eesmärgid on järgmised:
         (a)     edendada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ja samal ajal toetada
jätkusuutlikku arengut;
         (b)     stimuleerida ja soodustada osalise poolt volitatud avaliku sektori ja erasektori üksuste
osalemist kasvuhoonegaaside heite mõju leevendamises;
         (c)     panustada heitkoguste vähendamisse selle osalise asukohariigis, kes saab kasu
kliimamuutuste leevendamise meetmetest, mille tulemuseks on heitkoguste vähenemine ja mida saab
kasutada ka teine osaline oma riiklikult kindlaksmääratud panuse täitmiseks, ning
         (d)     tagada üldine ülemaailmne heitkoguse vähenemine.
5.      Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist, mis tuleneb käesoleva artikli lõikes 4 kirjeldatud
mehhanismist, ei või kasutada asukohariigist osalise riiklikult kindlaksmääratud panuse täitmise
tõendamiseks, kui seda kasutab riiklikult kindlaksmääratud panuse täitmise tõendamiseks ka mõni
teine osaline.
6.      Osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents tagab, et osa käesoleva artikli lõikes 4
viidatud mehhanismi alusel elluviidud tegevusest saadavast tulust kasutatakse halduskulude katteks
ning selliste arenguriikidest osaliste kohanemiskulude kandmise toetamiseks, kes on eriti haavatavad
kliimamuutuste ebasoodsa mõju suhtes.
7.      Osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents võtab oma esimesel istungjärgul vastu
käesoleva artikli lõikes 4 viidatud mehhanismi eeskirjad, tingimused ja menetluskorra.
8.      Osalised tunnistavad, et on oluline, et neile oleks kättesaadavad mitteturupõhised lõimitud,
terviklikud ja tasakaalustatud lähenemisviisid, et kooskõlastatult ja tõhusalt aidata neil täita riiklikult
kindlaksmääratud panuseid jätkusuutliku arengu ja vaesuse kõrvaldamise kontekstis; muu hulgas
hõlmavad need lähenemisviisid vajaduse korral kliimamuutuste leevendamist, kliimamuutuste
mõjudega kohanemist, rahastamist, tehnoloogiasiiret ja võimekuse suurendamist. Nende
lähenemisviiside eesmärk on:
         (a)     toetada kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutuste mõjudega kohanemise
püüdlusi;
         (b)     tõhustada avaliku ja erasektori osalust riiklikult kindlaksmääratud panuste täitmisel
ning
         (c)     tagada võimalused kooskõlastamiseks eri vahendite ning asjaomaste institutsiooniliste
süsteemide vahel.
9.      Käesoleva artikli lõikes 8 viidatud mitteturupõhiste lähenemisviiside edendamiseks
määratakse kindlaks jätkusuutliku arengu mitteturupõhiste lähenemisviiside raamistik.
                                               Artikkel 7
1. Osalised kehtestavad ülemaailmse kliimamuutuste mõjudega kohanemise eesmärgi, mille
saavutamiseks suurendatakse kohanemissuutlikkust, tugevdatakse vastupidavust ja vähendatakse
haavatavust kliimamuutuste ebasoodsate mõjude suhtes,
                                                   5
 ---pagebreak--- eesmärgiga panustada jätkusuutlikku arengusse ja tagada piisavad meetmed kliimamuutuste
mõjudega kohanemiseks, artiklis 2 sätestatud temperatuurieesmärki arvestades.
2.      Osalised tunnistavad, et kliimamuutuste mõjudega kohanemine on ülemaailmne väljakutse,
millega seisavad silmitsi kõik ja millel on nii kohalik, riiklik, regionaalne kui ka rahvusvaheline
mõõde ning mis on nii võtmeküsimus ülemaailmsete kliimamuutuste ohu vastu suunatud meetmete
rakendamises kui ka peamine võimalus inimeste, nende elatusallikate ja ökosüsteemide kaitsmiseks
kliimamuutuste ohu eest ning milles tuleb arvesse võtta nende arenguriikidest osaliste pakilisi ja
vahetuid vajadusi, kes on eriti haavatavad kliimamuutuste ebasoodsa mõju suhtes.
3.      Arenguriikidest osaliste kohanemispingutuste tunnustamisel lähtutakse tingimustest, mille
võtab vastu osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents oma esimesel istungjärgul.
4.      Osalised tunnistavad, et praegu on kohanemisvajadus märkimisväärne ja suurem
leevendamistase võib vähendada vajadust täiendavate kohanemispingutuste järele ning et suuremate
kohanemisvajadustega võib kaasneda suurem kohanemiskulu.
5.      Osalised teadvustavad, et kohanemistegevuses peaks järgima riiklikult juhitud, sooteadlikku,
kaasavat ja täielikult läbipaistvat lähenemisviisi, arvestades haavatavate rühmade, kogukondade ja
ökosüsteemidega, ning see peaks põhinema parimatel kättesaadavatel teadusandmetel ja võimaluse
korral ka tavateadmistel, põlisrahvaste teadmistel ja kohalikel teadmussüsteemidel ning juhinduma
nendest, eesmärgiga lõimida kliimamuutuste mõjudega kohanemine, kus kohane, asjakohaste sotsiaal-
majanduslike ja keskkonna poliitikasuundade ja meetmetega.
6.      Osalised tunnistavad kohanemispingutuste toetamise ja sellekohase rahvusvahelise koostöö
ning arenguriikidest osaliste vajaduste arvestamise olulisust, iseäranis nende riikide puhul, kes on eriti
haavatavad kliimamuutuste ebasoodsa mõju suhtes.
7.      Osalised peaksid tugevdama oma koostööd kohanemistegevuse laiendamiseks, võttes arvesse
Cancúni kohanemisraamistikku, sealhulgas seoses järgmisega:
         (a)     teabe, hea tava, kogemuste ja saadud õppetundide jagamine, sealhulgas niivõrd,
kuivõrd need käsitlevad kohanemismeetmetega seotud teadusuuringuid, planeerimist, poliitikasuundi
ja rakendamist;
         (b)     institutsiooniliste süsteemide, sealhulgas selliste konventsioonikohaste süsteemide
tugevdamine, mis aitavad rakendada kokkulepet, et toetada asjakohase teabe ja teadmiste koondamist,
ning tehnilise toetuse ja suuniste pakkumine osalistele;
         (c)     kliimaalaste teadmiste – sealhulgas teadusuuringud, kliimasüsteemi vaatlemine ja
varajase hoiatamise süsteemid – parandamine viisil, mis annab teavet kliimateenistustele ja toetab
otsuste tegemist;
         (d)     arenguriikidest osaliste abistamine tõhusate kohanemistavade ja -vajaduste,
prioriteetide, kohanemismeetmete ja -pingutuste jaoks antud ja saadud toetuste kasutamisel ning
probleemide ja puudujääkide väljaselgitamisel viisil, mis ühildub hea tavaga, ning
         (e)     kohanemismeetmete tõhususe ja vastupidavuse suurendamine.
8.      Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eriorganisatsioone ja -asutusi innustatakse toetama
osaliste jõupingutusi käesoleva artikli lõikes 7 viidatud meetmete rakendamisel, võttes arvesse
käesoleva artikli lõikes 5 sätestatut.
9.      Vajaduse korral osaleb iga osaline kliimamuutuste mõjudega kohanemise planeerimise
protsessides ja meetmete rakendamises, sealhulgas asjakohaste kavade, poliitikasuundade ja/või
panuste väljatöötamises või tõhustamises, mis võib hõlmata järgmist:
                                                   6
 ---pagebreak---          (a)      kohanemismeetmete, -kohustuste ja/või jõupingutuste elluviimine;
         (b)      riiklike kohanemiskavade koostamine ja rakendamine;
         (c)      kliimamuutuste mõjude ja kliimamuutustest tuleneva haavatavuse hindamine,
eesmärgiga sõnastada riiklikult kindlaksmääratud prioriteetsed meetmed, võttes arvesse haavatavas
olukorras olevaid inimesi, paiku ja ökosüsteeme;
         (d)      kohanemiskavade, -poliitika, -programmide ja -meetmete seire, hindamine ja nendest
õppimine, ning
         (e)      sotsiaal-majanduslike ja ökosüsteemide vastupidavuse suurendamine, muu hulgas
majanduse mitmekesistamise ja loodusvarade jätkusuutliku majandamise kaudu.
10.      Iga osaline peaks vajaduse korral esitama kohanemisteatise, mis võib sisaldada tema
prioriteete, rakendamis- ja toetusvajadust, kavasid ja meetmeid, mis ei koormaks täiendavalt
arenguriikidest osalisi, ning seda regulaarselt ajakohastama.
11.      Käesoleva artikli lõikes 10 viidatud kohanemisteatis esitatakse ja seda ajakohastatakse
vajaduse kohaselt regulaarselt kas muude teatiste või dokumentide, sealhulgas riikliku
kohanemiskava, artikli 4 lõikes 2 viidatud riiklikult kindlaksmääratud panuse ja/või muu riikliku
teatise osana või nendega koos.
12.      Käesoleva artikli lõikes 10 viidatud kohanemisteatis kantakse avalikku registrisse, mida peab
sekretariaat.
13.      Kooskõlas artiklite 9, 10 ja 11 sätetega antakse arenguriikidest osalistele pidevat ja tõhusat
rahvusvahelist toetust käesoleva artikli lõigete 7, 9, 10 ja 11 rakendamiseks.
14.      Artiklis 14 viidatud ülemaailmses kokkuvõttes muu hulgas:
         (a)     tunnustatakse arenguriikidest osaliste kohanemispingutusi;
         (b)      soodustatakse kohanemismeetmete elluviimist, võttes arvesse käesoleva artikli lõikes
10 viidatud kohanemisteatist;
         (c)      antakse ülevaade kliimamuutuste mõjudega kohanemise ja sellekohase toetuse
piisavuse ja tõhususe kohta ning
         (d)      antakse ülevaade üldistest edusammudest käesoleva artikli lõikes 1 viidatud
ülemaailmse kohanemiseesmärgi saavutamisel.
                                                Artikkel 8
1.       Osalised tunnistavad kliimamuutuste ebasoodsa mõjuga, sealhulgas ekstreemsete
ilmastikunähtuste ja aeglaselt kujunevate nähtustega, seotud kahju ja kahjustuste vältimise ning
võimaluste piires vähendamise ja käsitlemise olulisust, samuti jätkusuutliku arengu rolli kahju ja
kahjustuste tekkimise riski vähendamisel.
2.       Kliimamuutuste tagajärgedest tingitud kahju ja kahjustuste käsitlemise Varssavi
rahvusvaheline mehhanism kuulub osaliste kohtumisena toimiva osaliste konverentsi pädevusalasse
ning mehhanismi võib laiendada ja tugevdada osaliste kohtumisena toimiva osaliste konverentsi
otsuse alusel.
3.       Osalised peaksid kliimamuutuste ebasoodsa mõjuga seotud kahju ja kahjustuste paremaks
mõistmiseks rakendama koostöö ja tegevuse lihtsustamise põhimõttest lähtudes sellekohaseid
meetmeid ja toetust, seda muu hulgas võimaluse korral Varssavi rahvusvahelise mehhanismi kaudu.
                                                     7
 ---pagebreak--- 4.       Arusaama, meetmete ja toetamise tõhustamiseks tehtava koostöö ja tegevuse lihtsustamine
võib vastavalt hõlmata järgmist:
         (a)      varajase hoiatamise süsteemid;
         (b)      valmisolek hädaolukordadeks;
         (c)      aeglaselt kujunevad nähtused;
         (d)      nähtused, mille tagajärjel võivad tekkida pöördumatud ja jäävad kahjud ja
         kahjustused;
         (e)      põhjalik riskianalüüs ja -juhtimine;
         (f)      riskikindlustuse   skeemid,    kliimariskidega    seotud    kindlustuspuulid    ja  muud
         kindlustusvõimalused;
         (g)      mittemajanduslik kahju ning
         (h)      kogukondade, elatusallikate ja ökosüsteemide vastupidavus.
5.       Varssavi rahvusvahelise mehhanismi raames tehakse koostööd kokkuleppe alusel
moodustatud organite ja eksperdirühmadega ning kokkuleppest välja jäävate organisatsioonide ja
ekspertasutustega.
                                                 Artikkel 9
1.        Jätkates neile konventsiooniga pandud kohustuste täitmist, abistavad arenenud riikidest
osalised rahaliselt arenguriikidest osalisi kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutuste mõjudega
kohanemise valdkonnas.
2.        Teisi osalisi innustatakse andma vabatahtlikult sellist toetust või jätkama selle andmist.
3.        Osana ülemaailmsetest jõupingutustest peaksid arenenud riikidest osalised võtma juhtrolli, et
koondada kliimamuutustega seotud rahalisi vahendeid mitmesugustest eri allikatest, vahenditest ja
kanalitest – märkides seejuures avaliku sektori vahendite osatähtsust – eri tegevuste abil, muu hulgas
toetades riigi juhitavaid strateegiaid ja võttes arvesse arenguriikidest osaliste vajadusi ja prioriteete.
Selline kliimamuutustega seotud rahaliste vahendite koondamine peaks kujutama edasiminekut
võrreldes seniste pingutustega.
4.        Suuremate rahaliste vahendite pakkumise eesmärk peaks olema tasakaalu saavutamine
kliimamuutuste mõjudega kohanemise ja kliimamuutuste leevendamise vahel, võttes arvesse riigi
juhitavaid strateegiaid ja arenguriikidest osaliste vajadusi ja prioriteete, iseäranis nende riikide puhul,
kes on eriti haavatavad kliimamuutuste ebasoodsa mõju suhtes ja kelle suutlikkus on oluliselt piiratud
– näiteks kõige vähem arenenud riigid ja väikesaartel asuvad arenguriigid –, pidades silmas vajadust
riiklike ja toetuspõhiste vahendite järele kliimamuutuste mõjudega kohanemise toetamiseks.
5.        Arenenud riikidest osalised esitavad iga kahe aasta tagant kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed
andmed seoses käesoleva artikli kohaldatavate lõigetega 1 ja 3, sealhulgas võimaluse korral
arenguriikidest osalistele suunatava avaliku sektori vahendite kavandatud mahtude kohta. Teisi
osalisi, kes vahendeid annavad, kutsutakse üles esitama kõnealust teavet vabatahtlikult iga kahe aasta
tagant.
6.        Artiklis 14 viidatud ülemaailmses kokkuvõttes võetakse arvesse asjakohast teavet, mida
annavad arenenud riikidest osalised ja/või kokkuleppejärgsed organid kliimamuutustega seotud
rahastamisel tehtud jõupingutuste kohta.
7.        Arenenud riikidest osalised esitavad iga kahe aasta tagant läbipaistvat ja järjepidevat teavet
arenguriikidest osaliste heaks riikliku sekkumise kaudu rakendatava ja antava toetuse kohta nende
tingimuste, menetluskorra ja juhiste järgi, mille võtab vastu osaliste kohtumisena toimiv osaliste
konverents oma
                                                      8
 ---pagebreak--- esimesel istungjärgul kooskõlas artikli 13 lõikega 13. Teisi osalisi kutsutakse üles niimoodi toimima.
8.       Kokkuleppe finantsmehhanismiks on konventsiooni finantsmehhanism, sealhulgas seda
täitvad organid.
9.       Kokkuleppe rakendamist toetavad asutused, sealhulgas konventsiooni finantsmehhanismi
täitvad üksused, seavad eesmärgiks tagada rahaliste vahendite tõhus kättesaadavus lihtsustatud
kinnitusmenetluste ja suurendatud valmisoleku kaudu anda toetust arenguriikidest osalistele, eeskätt
kõige vähem arenenud riikidele ja väikesaartel asuvatele arenguriikidele, nende riiklike
kliimastrateegiate ja -kavade kontekstis.
                                               Artikkel 10
1.       Osalistel on ühine arusaam tehnoloogia arengu ja tehnoloogiasiirde täieliku elluviimise
olulisusest, et suurendada vastupidavust kliimamuutustele ja vähendada kasvuhoonegaaside
heitkoguseid.
2.       Osalised,      märkides     tehnoloogia    olulisust   kokkuleppekohaste       leevendus-     ja
kohanemismeetmete rakendamisel ja tunnustades praeguseid jõupingutusi tehnoloogia kasutuselevõtu
ja levitamise alal, tugevdavad koostööd tehnoloogia arendamise ja siirde vallas.
3.       Konventsiooni alusel loodud tehnoloogiamehhanism toetab kokkuleppe täitmist.
4.       Kokkuleppega          luuakse    tehnoloogiaraamistik,     et     anda     üldised     suunised
tehnoloogiamehhanismi toimimiseks tehnoloogia arengu ja siirde alase tõhustatud tegevuse
edendamiseks ja hõlbustamiseks, et toetada kokkuleppe täitmist, püüdes ellu viia käesoleva artikli
lõikes 1 viidatud pikaajalisi eesmärke.
5.       Innovatsiooni kiirendamine, innustamine ja võimaldamine on kriitiliselt oluline tõhusate
pikaajaliste sammude astumiseks kliimamuutuste ohjamisel ning majandusliku kasvu ja jätkusuutliku
arengu edendamiseks. Sellekohaseid püüdlusi toetatakse vajaduse kohaselt, muu hulgas
tehnoloogiamehhanismi kaudu, ja rahaliste vahenditega konventsiooni finantsmehhanismi kaudu,
koostööpõhisteks lähenemisviisideks teadus- ja arendustegevuses ning arenguriikidest osaliste jaoks
tehnoloogiale ligipääsu lihtsustamiseks, eeskätt tehnoloogiatsükli varajastes staadiumides.
6.       Arenguriikidest osalistele antakse toetust, muu hulgas rahalist toetust, käesoleva artikli
rakendamiseks, sealhulgas koostöö tugevdamiseks tehnoloogia arendamise ja siirde vallas
tehnoloogiatsükli eri staadiumides, et saavutada tasakaal kliimamuutuste leevendamise ja
kliimamuutuste mõjudega kohanemise toetamise vahel. Artiklis 14 viidatud ülemaailmses
kokkuvõttes võetakse arvesse kättesaadavat teavet jõupingutuste kohta, mis on seotud arenguriikidest
osaliste toetamisega tehnoloogia arengu ja siirde vallas.
                                               Artikkel 11
1.       Võimekuse suurendamine peaks kokkuleppe kohaselt parandama arenguriikidest osaliste,
eeskätt selliste riikide, kelle võimalused on kõige väiksemad – näiteks kõige vähem arenenud riigid –,
samuti nende riikide, kes on eriti haavatavad kliimamuutuste ebasoodsa mõju suhtes – näiteks
väikesaartel asuvad väikeriigid –, võimeid ja suutlikkust korraldada tõhusat kliimamuutuste vastu
suunatud tegevust, mis hõlmab muuhulgas kohanemis- ja leevendustegevust ning peaks hõlbustama
tehnoloogia arendamist, levitamist ja kasutuselevõttu, lihtsustama juurdepääsu kliimamuutustega
seotud rahastamisele, soodustama hariduse, koolituse ja üldsuse teadlikkuse asjakohaseid aspekte ja
toetama läbipaistvat, õigeaegset ja täpset teabeedastust.
2.       Võimekuse suurendamine peaks olema riiklikult juhitud, põhinema riigi vajadustel ja nendele
vastama ning soodustama riikidest, eelkõige arenguriikidest,
                                                    9
 ---pagebreak--- osaliste omavastutust, muu hulgas nii riigi kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil. Võimekuse
suurendamist peaksid suunama saadud õppetunnid, muu hulgas konventsiooni alusel rakendatud
võimekusmeetmete rakendamisest saadud õppetunnid, ning see peaks olema tõhus, korduv, kaasav,
laiapõhjaline ja sooteadlik protsess.
3.       Kõik osalised peaksid tegema koostööd, et suurendada arenguriikidest osaliste võimet täita
kokkulepet. Arenenud riikidest osalised peaksid suurendama toetust arenguriikidest osalistele
võimekust suurendavate meetmete võtmiseks.
4.       Kõik osalised, kes suurendavad arenguriikidest osaliste võimekust täita kokkulepet, muu
hulgas regionaalsete, kahe- ja mitmepoolsete raamistike kaudu, annavad regulaarselt teada
sellekohastest meetmetest. Arenguriikidest osalised peaksid regulaarselt andma teada edusammudest,
mida nad on teinud kokkuleppe täitmiseks võimekust suurendavate kavade, lähenemisviiside,
tegevuse või meetmete elluviimisel.
5.       Võimekust suurendavat tegevust tõhustatakse kokkuleppe täitmise toetamiseks asjakohaste
institutsiooniliste süsteemidega, mis hõlmavad asjakohaseid konventsiooni alusel loodud süsteeme,
mis toetavad kokkuleppe täitmist. Osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents käsitleb oma
esimesel istungjärgul otsust esialgsete võimekuse suurendamise institutsiooniliste süsteemide
korralduse kohta ja võtab otsuse vastu.
                                                Artikkel 12
         Asjaoludest lähtuvalt teevad osalised koostööd selliste meetmete võtmisel, millega
tõhustatakse kliimamuutustealast haridust, koolitust, üldsuse teadlikkust, üldsuse osalemist ning
üldsuse juurdepääsu teabele, tunnistades nende sammude olulisust kokkuleppe alusel võetavate
meetmete tõhustamisel.
                                                Artikkel 13
1.       Vastastikuse usalduse ning kindlustunde suurendamiseks ja kokkuleppe tõhusa rakendamise
edendamiseks luuakse tegevuse ja toetuse läbipaistvuse tõhustatud raamistik, mis sisaldab
paindlikkusmehhanismi, mis arvestab osaliste erinevat võimekust ning tugineb ühistele kogemustele.
2.       Läbipaistvusraamistik tagab paindlikkuse käesoleva artikli rakendamisel neile arenguriikidest
osalistele, kes seda oma võimeid silmas pidades vajavad. Nimetatud paindlikkus kajastub tingimustes,
menetluskorras ja suunistes, millele on viidatud käesoleva artikli lõikes 13.
3.       Läbipaistvusraamistik põhineb konventsioonist tulenevatel läbipaistvuskokkulepetel ja
tõhustab neid, tunnistades vähim arenenud riikide ja väikesaartel asuvate arenguriikide eriolukorda,
ning seda rakendatakse soodustaval, mittesekkuval, mittekaristuslikul viisil, austades riikide
suveräänsust, vältides osaliste põhjendamatut koormamist.
4.       Konventsioonist tulenevad läbipaistvuskokkulepped, sealhulgas riikide kliimaaruanded, iga
kahe aasta tagant esitatavad kliimaaruanded ning iga kahe aasta tagant esitatavad ajakohastatud
kliimaaruanded, rahvusvaheline hindamine ja läbivaatamine ning rahvusvaheline konsulteerimine ja
analüüs moodustavad osa kogemusest, mille alusel töötatakse välja käesoleva artikli lõike 13 kohased
tingimused, menetluskord ja suunised.
5.       Tegevuse läbipaistvuse raamistiku eesmärk on tagada artikli 14 alusel koostatava
ülemaailmse kokkuvõtte jaoks selge arusaam kliimamuutuste vastu suunatud tegevusest, pidades
silmas konventsiooni artiklis 2 sätestatud eesmärki, sealhulgas selgust ja edusammude seiret osaliste
individuaalsete, artikli 4 alusel riiklikult kindlaksmääratud panuste täitmisel, ning artikli 7 kohastest
osaliste kohanemismeetmetest,
                                                     10
 ---pagebreak--- kaasa arvatud hea tava, prioriteedid, vajadused ja puudujäägid.
6.       Toetuste läbipaistvuse raamistiku eesmärk on tagada selgus asjaomaste üksikosaliste poolt
artiklite 4, 7, 9, 10 ja 11 kohaste kliimamuutuste vastu suunatud tegevusteks toetuste andmises ja
saamises ning võimaluse korral anda täielik ülevaade rahaliste toetuste kogusummast, et võtta neid
aspekte arvesse artikli 14 alusel koostatavas ülemaailmses kokkuvõttes.
7.       Iga osaline esitab regulaarselt:
         a)      riikliku inventuuriaruande inimtekkeliste heitkoguste kohta kasvuhoonegaaside
allikate ja sidujate lõikes, mis on koostatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma poolt hea tavana
aktsepteeritud meetoditel ja mille on heaks kiitnud osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents;
         b)      teabe, mis on vajalik selleks, et jälgida edusamme artikli 4 alusel riiklikult
kindlaksmääratud panuse rakendamisel ja täitmisel.
8.       Iga osaline peaks asjakohasel juhul esitama ka teabe kliimamuutuste mõjude ja nendega
kohanemise kohta kooskõlas artikliga 7.
9.       Arenenud riikidest osalised esitavad ja teised osalised peaksid esitama teabe rahaliste,
tehnoloogiasiirde ja võimekuse suurendamise toetuste kohta, mis on antud arenguriikidest osalistele
kooskõlas artiklitega 9, 10 ja 11.
10.      Arenguriikidest osalised peaksid esitama teabe artiklite 9, 10 ja 11 kohaselt vajalike ja saadud
rahaliste, tehnoloogiasiirde ja võimekuse suurendamise toetuste kohta.
11.      Teave, mille osaline esitab käesoleva artikli lõigete 7 ja 9 alusel, suunatakse läbivaatamiseks
tehnilistele ekspertidele vastavalt otsusele 1/CP.21. Neil arenguriikidest osalistel, kes vajavad
tulenevalt oma võimekusest abi võimekuse suurendamise vajaduste väljaselgitamiseks, aidatakse.
läbivaatamise käigus neid vajadusi kindlaks teha. Lisaks osaleb iga osaline artikli 9 kohasteks
jõupingutusteks tehtud edusammude ning oma rakendamistegevuse ja riiklikult kindlaksmääratud
panuse täitmise mitmepoolses lihtsustatud hindamises.
12.      Tehnilised eksperdid võtavad käesoleva lõike kohasel läbivaatamisel arvesse osalise antud
toetust ning seda, kuidas osaline on riiklikult kindlaksmääratud panust rakendanud ja täitnud.
Läbivaatamise käigus tuuakse välja ka valdkonnad, milles osaline saaks tulemusi parandada, ning
antakse ülevaade esitatud teabe kooskõlast käesoleva artikli lõikes 13 viidatud tingimuste,
menetluskorra ja suunistega, võttes arvesse paindlikkust, mida osalisele võimaldatakse käesoleva
artikli lõike 2 alusel. Läbivaatamisel pööratakse erilist tähelepanu arenguriigist osalise võimetele ja
olukorrale.
13.      Osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents, lähtudes kogemustest läbipaistvust
puudutavate konventsioonikohaste kokkulepete alal ning täpsustades käesolevas artiklis sätestatut,
võtab oma esimesel istungjärgul vastu, nagu kohane, ühised tingimused, menetluskorra ja suunised
meetmete ja toetuste läbipaistvuse kohta.
14.      Käesoleva artikli rakendamiseks antakse arenguriikidele toetust.
15.      Toetust antakse jätkuvalt ka arenguriikidest osalistele, et suurendada tegevuse läbipaistvust.
                                                     11
 ---pagebreak---                                                Artikkel 14
1.       Osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents teeb perioodiliselt ülemaailmse kokkuvõtte
kokkuleppe täitmisest, et hinnata ühiseid edusamme kokkuleppe eesmärgi ja pikaajaliste sihtide
saavutamisel. Seda tehakse põhjalikul ja toetaval viisil, võttes arvesse kliimamuutuste leevendamist,
kliimamuutuste mõjudega kohanemist ning rakendamise ja toetamise vahendeid, ning võrdse
kohtlemise ja parima kättesaadava teadusteabe valguses.
2.       Osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents teeb esimese ülemaailmse kokkuvõtte aastal
2023 ning seejärel iga viie aasta järel, kui osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents ei otsusta
teisiti.
3.       Ülemaailmse kokkuvõtte tulemus annab osalistele teavet nende meetmete ja toetuste
ajakohastamiseks ja tõhustamiseks riiklikult kindlaksmääratud viisil kokkuleppe asjaomaste sätete
järgi ning ka rahvusvahelise koostöö tõhustamiseks kliimaga seotud meetmete rakendamisel.
                                               Artikkel 15
1.       Kokkuleppega luuakse mehhanism kokkuleppe sätete rakendamise toetamiseks ning nende
paremaks järgimiseks.
2.       Käesoleva artikli lõikes 1 viidatud mehhanismi puhul on tegemist komiteega, mis koosneb
ekspertidest ja on laadilt toetav ning toimib läbipaistvalt, mittevastandavalt ja mittekaristavalt.
Komitee pöörab erilist tähelepanu osaliste suutlikkusele ja olukorrale.
3.       Komitee tegutseb vastavalt tingimustele ja menetluskorrale, mille võtab vastu osaliste
kohtumisena toimiv osaliste konverents oma esimesel istungjärgul, ning esitab igal aastal aruande
osaliste kohtumisena toimivale osaliste konverentsile.
                                               Artikkel 16
1.       Osaliste konverents – konventsiooni kõrgeim organ – toimib osaliste kohtumisena.
2.       Konventsiooniosalised, kes ei ole kokkuleppe osalised, võivad osaleda vaatlejana osaliste
kohtumisena toimiva osaliste konverentsi iga istungjärgu menetlustes. Kui osaliste konverents toimib
osaliste kohtumisena, teevad kokkuleppe alusel otsuseid üksnes selle kokkuleppe osalised.
3.       Kui osaliste konverents toimib osaliste kohtumisena, asendab iga osaliste konverentsi
juhatuse liiget, kes esindab konventsiooniosalist, kes asjaomasel hetkel ei ole selle kokkuleppe
osaline, täiendav liige, kelle valivad osalised endi hulgast.
4.       Osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents kontrollib regulaarselt kokkuleppe täitmist
ning teeb oma volituste kohaselt otsused, mis on vajalikud kokkuleppe tõhusamaks rakendamiseks.
Osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents täidab ülesandeid, mis on talle määratud selle
kokkuleppega, ning:
         (a)     moodustab allorganid, mida peetakse vajalikuks kokkuleppe täitmiseks, ning
         (b)     täidab muid kokkuleppe täitmiseks vajalikke ülesandeid
                                                     12
 ---pagebreak--- 5.      Osaliste konverentsi kodukorda ning konventsiooni alusel kohaldatavat rahastamiskorda
kohaldatakse mutatis mutandis kokkuleppe raames, välja arvatud juhul, kui osaliste kohtumisena
toimiv osaliste konverents otsustab üksmeelselt teisiti.
6.      Osaliste kohtumisena toimiva osaliste konverentsi esimese istungjärgu kutsub kokku
sekretariaat koos osaliste konverentsi esimese istungjärguga, mille toimumine on kavandatud pärast
kokkuleppe jõustumise kuupäeva. Edaspidi korraldatakse osaliste kohtumisena toimivate osaliste
konverentside korralised istungjärgud koos osaliste konverentsi korraliste istungjärkudega, välja
arvatud juhul, kui osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents otsustab teisiti.
7.      Osaliste kohtumisena toimiva osaliste konverentsi erakorralised istungjärgud korraldatakse
muudel aegadel, kui osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents peab seda vajalikuks, või mis
tahes osalise esitatud kirjaliku taotluse alusel, tingimusel, et kuue kuu jooksul pärast seda, kui
sekretariaat on osalistele taotluse edastanud, toetab seda vähemalt kolmandik osalisi.
8.      Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja selle eriorganid ning Rahvusvaheline
Aatomienergiaagentuur, samuti iga nende liikmesriik või vaatlejad, kes ei ole konventsiooniosalised,
võivad olla esindatud vaatlejana osaliste kohtumisena toimiva osaliste konverentsi istungjärkudel.
Konverentsile võib lubada mis tahes riikliku või rahvusvahelise, valitsusasutusi esindava või
valitsusvälise organi või asutuse, kes on pädev kokkuleppega hõlmatud küsimustes ja teatanud
sekretariaadile oma soovist osaleda osaliste kohtumisena toimival osaliste konverentsil vaatlejana,
välja arvatud juhul, kui vähemalt kolmandik kohal viibivatest osalistest on selle vastu. Vaatlejad
lubatakse konverentsile ja nad võtavad sellest osa käesoleva artikli lõikes 5 osutatud korra kohaselt.
                                               Artikkel 17
1.      Konventsiooni artikliga 8 moodustatud sekretariaat toimib kokkuleppe sekretariaadina.
2.      Sekretariaadi ülesandeid käsitlev konventsiooni artikli 8 lõige 2 ja sekretariaadi toimimise
korraldust käsitlev konventsiooni artikli 8 lõige 3 kehtivad mutatis mutandis kokkuleppe suhtes.
Lisaks täidab sekretariaat ülesandeid, mis on talle antud kokkuleppega ning osaliste kohtumisena
toimiva osaliste konverentsi poolt.
                                               Artikkel 18
1.      Teadus- ja tehnoloogiaküsimustes nõu andev allorgan ning täidesaatev allorgan, mis on
moodustatud konventsiooni artiklitega 9 ja 10, toimivad vastavalt kokkuleppe teadus- ja
tehnoloogiaküsimustes nõu andva allorgani ning täidesaatva allorganina. Konventsiooni sätteid nende
kahe allorgani toimimise kohta kohaldatakse mutatis mutandis kokkuleppe suhtes. Kokkuleppe
teadus- ja tehnoloogiaküsimustes nõu andva allorgani ja täidesaatva allorgani kohtumiste istungjärgud
peetakse vastavalt koos konventsiooni teadus- ja tehnoloogiaküsimustes nõu andva allorgani ja
täidesaatva allorgani kohtumistega.
2.      Konventsiooniosalised, kes ei ole kokkuleppeosalised, võivad osaleda vaatlejana allorganite
kõikide istungjärkude menetlustes.
                                                    13
 ---pagebreak--- 3. Kui konventsiooni artiklitega 9 ja 10 loodud allorganid täidavad ülesandeid kokkuleppega seotud
küsimustes, asendab iga vastava allorgani juhatuse liiget, kes esindab konventsiooniosalist, kes
asjaomasel hetkel ei ole kokkuleppeosaline, täiendav liige, kelle valivad osalised endi hulgast.
                                              Artikkel 19
1.       Allorganid või muud institutsioonilised süsteemid, mis on ette nähtud konventsiooniga või
konventsiooni alusel, välja arvatud need, millele viidatakse kokkuleppes, toimivad selle kokkuleppe
raames, kui nii on otsustanud osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents. Osaliste kohtumisena
toimiv osaliste konverents määrab kindlaks ülesanded, mida hakkavad täitma nimetatud allorganid
või institutsioonilised süsteemid.
2.       Osaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents võib nimetatud allorganitele või
institutsioonilistele süsteemidele anda täiendavaid suuniseid.
                                              Artikkel 20
1.       Kokkulepe on avatud allakirjutamiseks riikidele ja piirkondliku majandusintegratsiooni
organisatsioonidele, kes on konventsiooniosalised, ning nimetatud riikidel ja organisatsioonidel on
võimalik kokkulepe ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita. Kokkulepe on allakirjutamiseks avatud
22. aprillist 2016 kuni 21. aprillini 2017. Pärast seda on kokkuleppega võimalik ühineda alates
päevast, mis järgneb kuupäevale, mil kokkulepe allakirjutamiseks suletakse. Ratifitseerimis-,
heakskiitmis- või ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.
2.       Iga piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kes saab osaliseks, ilma et selle
kokkuleppe osaliseks oleks mõni tema liikmesriikidest, on seotud kõigi kokkuleppest tulenevate
kohustustega. Sellise piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni puhul, kelle üks või mitu
liikmesriiki on osalised, määravad organisatsioon ja selle liikmesriigid vastutuse jaotuse kokkuleppest
tulenevate kohustuste täitmiseks. Sel juhul ei ole nimetatud organisatsioonil ega selle liikmesriikidel
õigust teostada sama ajal konventsioonist tulenevaid õigusi.
3.       Piirkondliku      majandusintegratsiooni    organisatsioonid     avaldavad      ratifitseerimis-,
heakskiitmis- või ühinemiskirjas oma pädevuse ulatuse kokkuleppega reguleeritud küsimustes.
Nimetatud organisatsioonid teavitavad igast sisulisest muudatusest oma pädevuse ulatuses ka
hoiulevõtjat, kes omakorda teavitab osalisi.
                                              Artikkel 21
1.       Kokkulepe jõustub kolmekümnendal päeval pärast kuupäeva, mil vähemalt 55
konventsiooniosalist, kelle arvele üheskoos langeb vähemalt hinnanguliselt 55 % ülemaailmsest
kasvuhoonegaaside koguheitest, on andnud hoiule ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja.
2.       Üksnes käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel tähistab ülemaailmne kasvuhoonegaaside
koguheide kõige ajakohasemat heitkogust, millest konventsiooniosalised on teada andnud kokkuleppe
vastuvõtmise kuupäeval või enne seda.
                                                   14
 ---pagebreak--- 3.       Iga sellise riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes, kes
ratifitseerib, võtab vastu või kiidab heaks kokkuleppe või ühineb sellega pärast seda, kui käesoleva
artikli lõikes 1 esitatud jõustumistingimused on täidetud, jõustub kokkulepe kolmekümnendal päeval
pärast kuupäeva, mil asjaomane riik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon annab
hoiule ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja.
4.       Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel ei loeta ühtegi piirkondliku majandusintegratsiooni
organisatsiooni hoiule antud kirja selle organisatsiooni liikmesriikide hoiule antud kirja täiendavana.
                                                Artikkel 22
         Konventsiooni artikli 15 sätteid konventsiooni muudatuste vastuvõtmise kohta kohaldatakse
mutatis mutandis kokkuleppe suhtes.
                                                Artikkel 23
1.       Konventsiooni artikli 16 sätteid konventsiooni lisade vastuvõtmise ja muutmise kohta
kohaldatakse mutatis mutandis kokkuleppe suhtes.
2.       Kokkuleppe lisad on selle lahutamatu osa ning kui sõnaselgelt ei ole ette nähtud teisiti,
käsitatakse viidet kokkuleppele ühtlasi viitena kõigile selle lisadele. Nimetatud lisad piirduvad
loendite, vormide ja muu sellise kirjeldava teadusliku, tehnilise, menetlusliku või haldusliku
materjaliga.
                                                Artikkel 24
         Konventsiooni artikli 14 sätteid vaidluste lahendamise kohta kohaldatakse
mutatis mutandis kokkuleppe suhtes.
                                                Artikkel 25
1.       Igal osalisel on üks hääl, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud juhul.
2.       Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon teostab oma hääleõigust enda pädevusse
kuuluvates küsimustes häältearvuga, mis on võrdne tema nende liikmesriikide arvuga, kes on selle
kokkuleppe osalised. Nimetatud organisatsioon ei teosta oma hääleõigust, kui mõni tema
liikmesriikidest oma vastavat õigust teostab, ning vastupidi.
                                                Artikkel 26
         Kokkuleppe hoiulevõtja on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.
                                                Artikkel 27
         Kokkuleppe suhtes ei või teha reservatsioone.
                                                Artikkel 28
1.        Pärast kolme aasta möödumist kuupäevast, mil kokkulepe on osalise suhtes jõustunud, võib
osaline hoiulevõtjale kirjaliku teate edastamisega igal ajal kokkuleppest taganeda.
2.       Nimetatud taganemine jõustub ühe aasta möödumisel kuupäevast, mil hoiulevõtja sai kätte
taganemisteate, või hilisemal kuupäeval, kui taganemisteates on märgitud hilisem kuupäev.
3.        Iga osaline, kes taganeb konventsioonist, loetakse taganenuks ka kokkuleppest..
                                                     15
 ---pagebreak---                                               Artikkel 29
          Kokkuleppe originaal, mille araabia-, hiina-, hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst
on võrdselt autentsed, antakse hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.
KOOSTATUD Pariisis kahe tuhande viieteistkümnenda aasta detsembri kaheteistkümnendal päeval.
SELLE TÕENDUSEKS allakirjutanud, olles selleks vastavalt volitatud, on kokkuleppele andnud oma
allkirja.
                                                    16
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---                           EUROOPA
                          KOMISJON
                                                   Brüssel, 10.6.2016
                                                   COM(2016) 395 final
                                                   ANNEX 2
                                           LISA
                              järgmise dokumendi juurde:
                               Ettepanek: Nõukogu otsus
   Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu
            võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
        Pariisi kokkuleppe artikli 20 lõike 3 kohane Euroopa Liidu deklaratsioon
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                  LISA
                                    järgmise dokumendi juurde:
                                      Ettepanek: Nõukogu otsus
     Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu
                 võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
             Pariisi kokkuleppe artikli 20 lõike 3 kohane Euroopa Liidu deklaratsioon
   Euroopa Liidu praegused liikmesriigid on: Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi
   Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik,
   Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Horvaatia Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose
   Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta
   Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik,
   Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning
   Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriik.
   Euroopa Liit teatab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu, eelkõige selle artikli 191 ja
   artikli 192 lõike 1 kohaselt on tal õigus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid ning täita neist
   tulenevaid kohustusi, mis aitavad kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele:
   –        keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine;
   –        inimese tervise kaitsmine;
   –        loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine;
   –        meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja
            ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.
   Euroopa Liit teatab, et 6. märtsil 2015 esitatud kavatsetava riiklikult kindlaksmääratud
   panusega seotud kohustust täidetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide võetavate
   meetmete abil vastavalt igaühe pädevusele.
   Euroopa Liit jätkab vastavalt kokkuleppe artikli 20 lõikele 3 regulaarselt teabe andmist liidu
   õigusaktide kohta, mis on vastu võetud riiklikult kindlaksmääratud panusega seotud
   kohustuste täitmiseks.
ET                                                  2                                             ET