Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0483

Ettepanek Nõukogu otsus millega muudetakse otsust 2003/17/EÜ kolmandates riikides teostatud seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse kohta ja kolmandates riikides kasvatatud seemne samaväärsuse kohta  /* KOM/2007/0483 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.8.2007KOM(2007) 483 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 2003/17/EÜ kolmandates riikides teostatud seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse kohta ja kolmandates riikides kasvatatud seemne samaväärsuse kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu direktiividega 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ ja 2002/57/EÜ seemnete turustamise kohta (söödakultuurid, teravili, peet, õli- ja kiudtaimed) antakse nõukogule õigus kindlaks teha, kas kolmandates riikides teostatud seemnekultuuride põldtunnustamised vastavad ühenduse õigusaktides sätestatud tingimustele ning kas nendes riikides toodetud seeme on samaväärne ühenduses toodetud seemnega.Vastavalt nõukogu otsusele 2003/17/EÜ, selle muudetud kujul, tehti nimetatud samaväärsus kindlaks kolmeteistkümne riigi puhul. Otsuse 2003/17/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31 detsembril 2007.Vastavalt teabele, mis komisjoni talitused on kogunud seemnete alalise komitee raames ja ühenduse võrdluskatsete käigus, annavad need riigid endiselt samaväärse tagatise.Käesoleva ettepanekuga uuendatakse samaväärsust kõigi otsuses 2003/17/EÜ nimetatud kolmandate riikide puhul kuni 31. detsembrini 2012.EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 2003/17/EÜ kolmandates riikides teostatud seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse kohta ja kolmandates riikides kasvatatud seemne samaväärsuse kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta,[1] eriti selle artikli 16 lõiget 1,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta,[2] eriti selle artikli 16 lõiget 1,võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta,[3] eriti selle artikli 23 lõiget 1,võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta,[4] eriti selle artikli 20 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsuses 2003/17/EÜ kolmandates riikides teostatud seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ja kolmandates riikides kasvatatud seemne samaväärsuse kohta[5] on sätestatud, et piiratud aja vältel käsitatakse teatavat liiki seemnekultuuride põldtunnustamisi, mida teostatakse teatavates kolmandates riikides, samaväärsetena ühenduse õigusaktide kohaselt sooritatud põldtunnustamistega ning kõnealustes riikides kasvatatud teatavate liikide seemet samaväärsena ühenduse õigusaktide kohaselt kasvatatud seemnega.(2) Kõnealused põldtunnustamised annavad jätkuvalt samasuguse tagatise, kui liikmesriikide teostatud põldtunnustamised. Seepärast tuleks neid põldtunnustamisi jätkuvalt samaväärseks pidada.(3) Kuna otsus 2003/17/EÜ aegub 31. detsembril 2007, tuleks pikendada ajavahemikku, mil samaväärsus kõnealuse otsuse alusel kehtib. Soovitav oleks pikendada nimetatud ajavahemikku veel viis aastat.(4) Seepärast tuleks otsust 2003/17/EÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Otsuse 2003/17/EÜ artiklis 6 asendatakse kuupäev „31. detsember 2007” kuupäevaga „31. detsember 2012”.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.1.2005, lk 18).[2] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/55/EÜ (ELT L 159, 13.6.2006, lk 13).[3] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ.[4] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ.[5] EÜT L 8, 14.1.2003, lk 10. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).


                          EUROOPA
                          KOMISJON
                                                 Brüssel, 29.5.2015
                                                 COM(2015) 234 final
                                                 ANNEX 1
                                         LISA
                              järgmise dokumendi juurde:
                                      Ettepanek:
                                  NÕUKOGU OTSUS
   Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni
         Liidu (ITU) 2015. aasta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-15)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                LISA
                                  järgmise dokumendi juurde:
                                            Ettepanek:
                                       NÕUKOGU OTSUS
     Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni
           Liidu (ITU) 2015. aasta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-15)
   ITU raadioside-eeskirjade muudatuste üle peetavatel läbirääkimistel ja muudatuste
   vastuvõtmisel WRC-15 raames tuleks liidu nimel võtta järgmised seisukohad.
   1.      Päevakorrapunkti 1.1 all:
          määrata rahvusvahelisele mobiilsidele sagedusala 1 452–1 492 MHz ning külgnevad
           sagedusalad 1 427–1 452 MHz ja 1 492–1 518 MHz, kaitstes samal ajal passiivseid
           teenuseid allpool sagedust 1 427 MHz;
          eraldada kaaseelisõiguse põhimõttel mobiilside teenustele                 ja  määrata
           rahvusvahelisele mobiilsidele sagedusala 3 400–3 800 MHz;
          lükata tagasi sagedusala 470–694 MHz kaaseelisõiguse põhimõttel eraldamine
           mobiilside teenustele Euroopas;
          mitte eraldada kaaseelisõiguse põhimõttel mobiilside teenustele sagedusalasid 5 350–
           5 470 MHz ja 5 725–5 850 MHz ega määrata rahvusvahelisele mobiilsidele lisaks
           nimetatutele sagedusala 5 850–5 925 MHz, uurides samal ajal täiendavalt neid kolme
           sagedusala, et kaaluda nende kasutamist raadio-kohtvõrkude jaoks, ning tagades
           kõigil juhtudel primaarse kasutuse kaitse.
   2.      Päevakorrapunkti 1.2 all:
          seada kaitsetasemed ringhäälinguteenusele allpool sagedust 694 MHz, mis on
           kooskõlas Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide
           Konverentsi tehtud uuringu tulemustega, ning seada sagedusala alampiiriks 694
           MHz;
          mitte lisada täiendavaid piiranguid ringhäälingu kaitseks sagedusalas 694–790 MHz,
           ehkki võib võtta meetmeid, et tagada traadita lairibaühenduse ja olemasolevate
           aeronavigatsioonisüsteemide tasakaalustatud kooseksisteerimine ELi idapiiridel
           sagedusalas 694–790 MHz.
   3.      Päevakorrapunkti 1.18 all: eraldada raadiolokatsiooni teenusele sagedusala 77,5–78
           GHz ja kaitsta selle sagedusala kasutamist liiklusradarite poolt, kehtestamata liigseid
           piiranguid, kuid võttes arvesse, et raadioastronoomiajaamadele peab pakkuma
           jätkuvalt kaitset.
   4.      Päevakorrapunkti 10 all: toetada tuleks WRC-19 päevakorrapunkti, mis käsitleb 5G-
           mobiilsidesüsteemide spektrivajadusi, keskendudes uutele eraldamistele ülalpool
           sagedust 6 GHz ja ühisele lähenemisviisile seoses ühilduvusuuringute algatamisega
           WRC-19 eel.
ET                                               2                                                 ET
 ---pagebreak---    5. Pidades WRC-15 käigus läbirääkimisi mis tahes asjakohase muudatuse üle ITU
      raadioside-eeskirjades, on vaja tagada kooskõla liidu õigusega, jälgides eriti, et
      järgitakse direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise
      reguleeriva raamistiku kohta) artiklis 9 ning otsuses 243/2012/EL (millega luuakse
      mitmeaastane raadiospektripoliitika programm) sätestatud põhimõtteid ning et ei
      mõjutataks selle edasist prognoositavat arengut.
ET                                          3                                            ET
 ---documentbreak---                           EUROOPA
                          KOMISJON
                                                  Brüssel, 29.5.2015
                                                  COM(2015) 234 final
                                                  2015/0119 (NLE)
                                       Ettepanek:
                                  NÕUKOGU OTSUS
   Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni
         Liidu (ITU) 2015. aasta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-15)
                                 (EMPs kohaldatav tekst)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                              SELETUSKIRI
   1.        ETTEPANEKU TAUST
   Ülemaailmne raadiosidekonverents (World Radiocommunication Conference, edaspidi
   „WRC”) on kohtumine, kus vaadatakse läbi raadioeeskirjad, millega kodifitseeritakse
   raadiospektri kasutuse piiriüleseid aspekte, määrates eelkõige kindlaks, millistele
   raadioteenustele eraldatakse spektri konkreetsed sagedusalad. WRC tegeleb vaid piiratud
   hulga raadioeeskirjadega, määrates arutluse alla tulevad sagedusribad ja võimalike tulemuste
   reguleerimisala vastavalt eelneva WRC käigus kokkulepitud päevakorrale. Järgmine
   konverents toimub Genfis 2.–27. novembril 2015. Pärast mitu aastat kestnud ettevalmistustöid
   lõpeb konverents Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) raadioside-eeskirjade
   muudatuste vastuvõtmisega.
   ELi kõik liikmesriigid on ITU liikmed ning osalevad aktiivselt raadioside-eeskirjade
   kohandamise protsessis. Euroopa Liit on „sektoriliige”, kelle staatus sarnaneb tööstusharu
   organisatsioonide omaga. Ühine lähenemisviis spektri planeerimisele liikmesriikide
   territooriumidel tähendab seda, et tegelikkuses võib raadioside-eeskirjadel olla
   spektrikasutusele märkimisväärne mõju, isegi täiesti riigisisestes olukordades.
   ELi strateegiline ja ühtne spektripoliitika on tänapäevases infoühiskonnas tähtis element, mis
   hõlbustab paljude poliitikaeesmärkide saavutamist; Euroopa Parlament ja nõukogu on
   tunnustanud raadiospektri tähtsust eeskätt 7. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/21/EÜ
   elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta1 (edaspidi
   „raamdirektiiv”)        ja      otsusega   243/2012/EL,        millega      luuakse     mitmeaastane
                                         2                                     3
   raadiospektripoliitika programm Euroopa Liidus. Raamdirektiivis osutatakse konkreetselt
   raadioside-eeskirjadele, mida liikmesriigid on kohustatud järgima. Lisaks on raadiospektrit
   käsitlevas otsuses 676/2002/EÜ nõutud, et otsuse kohaste toimingute käigus tuleb võtta
   nõuetekohaselt arvesse ITU tööd.
   Seega on oluline, et WRC-15 käigus tehtud otsused võimaldaksid liidul teostada oma sisemist
   pädevust siseturu rakendamiseks ja sobilike poliitikameetmete väljatöötamiseks. Sellega
   seoses peab liit tagama, et tema huvid oleksid WRC läbirääkimistel selgelt esile toodud ja
   kaitstud.
   2.        HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU
             TULEMUSED
   Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverents (CEPT) on
   valmistanud WRC-15 läbirääkimiste materjali ette juba alates 2012. aastast. Kõik CEPTi
   kohtumised on olnud huvitatud isikutele avatud. Lisaks korraldasid komisjon ja CEPT kaks
   ühisseminari (10. detsembril 2013 ja 14. aprillil 2015), mille käigus tutvustati Euroopa
   esialgseid poliitikaeesmärke koos ülevaatega olukorrast CEPTis. Raadiospektripoliitika
   töörühma arvamus Euroopa poliitikaeesmärkide kohta esitati 19. veebruaril 2015 pärast
   avalikku konsultatsiooni.
   3.        ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
   ITU on ÜRO amet, mis vastutab telekommunikatsiooni arengu toetamise eest globaalsel
   1
           ELT L 108, 24.4.2002, muudetud direktiiviga 2009/140/EÜ, ELT L 337, 18.12.2009.
   2
           ELT L 81, 21.3.2012.
   3
           Sealsamas, artikli 9 lõige 1.
ET                                                     2                                                ET
 ---pagebreak---    tasandil. ITUsse kuuluvad kõik ELi liikmesriigid. ITU-Ri ehk raadioside ja muude
   raadiospektri kasutusaladega tegeleva ITU haru ülesanne on ühest küljest „raadiospektri
   sagedusribade eraldamine ja territoriaalne sageduseraldus” ning teisest küljest
   „raadiosageduslike ülesannete registreerimine ja kosmoseside teenuste puhul satelliidi
   geostatsionaarse orbiidiga seotud orbitaalpositsioonide või muudel orbiitidel paiknevate
   satelliitide vastavate näitajate registreerimine, et vältida kahjulikke raadiohäireid eri riikide
   raadiojaamade vahel”4.
   Ülesande esimese poole täitmist võimaldavad raadioside-eeskirjad, mida võib pidada
   rahvusvaheliseks         lepinguks         ning   mis  vaadatakse   läbi   igal    ülemaailmsel
   raadiosidekonverentsil. Raadioside-eeskirjad ei näe ette spektri konkreetseid kasutusviise
   üksikute ITU liikmesriikide piires. Kuna aga nendega reguleeritakse spektri kasutust viisil,
   mis võimaldaks vältida piiriüleseid häireid ja määrata kindlaks prioriteetseid sideliike, on
   raadioside-eeskirjadel laialdane mõju spektri kasutamisele igas ITU liikmesriigis ning seega
   liidus tervikuna. Suurem osa WRC-15 päevakorrapunktidest käsitlevad spektri konkreetse
   sagedusriba või -ribade kasutuse muutmist; päevakorrapunktid on kindla ulatusega, kuid
   vajavad tulemusteni jõudmiseks läbirääkimisi ja kompromisse.
   Raadioside-eeskirjade muudatused kehtivad ajutiselt iga osapoole suhtes, kes on muudatusele
   alla kirjutanud5.Osapooled loetakse muudatusest tulenevate kohustustega nõustunuks 36 kuud
   pärast muudatuse jõustumise kuupäeva6.Seega loob WRC-15 käigus toimuv raadioside-
   eeskirjade muutmine õigusakti, millel on õiguslik toime Euroopa Liidu toimimise lepingu
   artikli 218 lõike 9 tähenduses. Seetõttu tuleb ette valmistada liidu nimel vastuvõetavad
   seisukohad.
   ITU eeskirjad võivad mitmel viisil mõjutada või muuta ELi ühiste eeskirjade ja
   tegevussuundade reguleerimisala. Kohaldades raamdirektiivi artiklit 9, mis käsitleb
   raadiosageduste haldamist elektrooniliste sideteenuste puhul, järgivad liikmesriigid vastavalt
   sama dokumendi artikli 9 lõike 1 teise lõigu kohaselt „asjaomaseid rahvusvahelisi
   kokkuleppeid, sealhulgas ITU raadioeeskirju”. ITU raadioeeskirjade muutmine võib seega
   mõjutada artiklit 9 või muuta selle reguleerimisala.
   Seoses raadiospektriga kitsamalt on otsuse 243/2012/EL artiklis 10 sätestatud, et kui
   spektrialastel „rahvusvahelistel läbirääkimistel käsitletav teema kuulub liidu pädevusse, võtab
   liit seisukoha kooskõlas liidu õigusega”.
   Lisaks on komisjon raadiospektrit käsitleva otsuse (676/2002/EÜ) alusel võtnud vastu ka mitu
   tehnilise ühtlustamise otsust, et tagada raadiospektri kättesaadavus ja tõhus kasutamine liidus.
   Need otsused on vastu võetud koostöös raadiospektrikomitees osalevate liikmesriikidega ja
   CEPTilt saadud tehnilise abi põhjal.
   WRC-15 päevakorrapunktide uurimine näitab, et kolm päevakorrapunkti võivad otseselt
   mõjutada ühiseid eeskirju või muuta nende reguleerimisala, kuna need on reguleeritud ELi
   õigusega või seotud käimasoleva konkreetse regulatiivse tööga. Kaks päevakorrapunkti
   käsitlevad elektroonilise side teenuseid ja on otseselt seotud ELi jõupingutustega pakkuda
   oma kodanikele ühenduvust. Kolmas käsitleb mootorsõidukite turvalisust:
   - punkt 1.1, mis käsitleb rahvusvahelise mobiilside (IMT) spektrit, mis ELi õiguses vastab
   mobiilsele lairibaühendusele. Selle punktiga on seotud raadiospektripoliitika programmi säte
   leida ELi traadita lairibateenuste jaoks sagedusala(sid) vähemalt 1 200 MHz ulatuses.
   4
            ITU põhikirja artiklid 1 ja 2a.
   5
            ITU põhikirja artikli 54 lõige 3 penter.
   6
            ITU põhikirja artikli 54 lõige 5 bis.
ET                                                      3                                            ET
 ---pagebreak---    Asjaomaste sagedusribade kohta on olemas ka otsus 2008/411/EÜ sagedusala 3 400–3 800
   MHz ühtlustamise kohta traadita lairiba teenuste puhul, otsus 2015/750/EL sagedusala 1 452–
   1 492 MHz ühtlustamise kohta allalüli-tüüpi lairiba teenuste puhul, otsus 2008/671/EÜ
   sagedusala 5 875–5 905 MHz ühtlustatud kasutamise kohta intelligentsetes
   transpordisüsteemides ning CEPTi kehtiv mandaat seoses raadio-kohtvõrkude kasutamisega
   sagedusvahemikes 5 350–5 470 MHz ja 5 725–5 925 MHz,
   – punkt 1.2, millega kehtestatakse parameetrid sagedusala 700 MHz kasutamiseks
   rahvusvahelises mobiilsides. WRC-12 otsusega eraldati see sagedusala lisaks olemasolevale
   lairibaühendusele kaaseelisõiguse põhimõttel mobiilside teenustele jõustumisega alates WRC-
   15st. Selle sagedusalaga seoses on CEPTile antud mandaat töötada välja ühtlustatud tehnilised
   tingimused raadiospektri kasutamiseks traadita lairibaühenduse jaoks sagedusalas 694–790
   MHz . Nagu märkis komisjon, peab ITU olema oma otsustes võimalikult paindlik, et
   võimaldada nõukogul ja parlamendil otsustada sagedusala tulevase kasutuse üle, ning
   – punkt 1.18 kokkupõrke vältimise liiklusradarite kohta, mis töötavad sagedusalas 77,5–78
   GHz. Selliste radarite kasutamine on ELis juba ühtlustatud otsusega 2004/545/EÜ, mis
   võimaldab lähiala liiklusradarite kasutamist kogu 77–81 GHz sagedusalas.
   Ülejäänud WRC-15 päevakorrapunktid käsitlevad raadiospektripoliitika töörühma arvamust,
   mida jagab ka komisjon seoses spektripoliitika sisuliste küsimustega.
   Mõned neist päevakorrapunktidest on seotud ELi poliitikaga, näiteks transpordipoliitikaga
   (päevakorrapunktid 1.5, 1.7, 1.8, 1.15, 1.16 ja uus päevakorrapunkt lendude jälgimise kohta),
   kosmosepoliitikaga (päevakorrapunktid 1.5, 1.7, 1.8, 1.11, 1.12, 1.16 ja 1.17),
   kliimamuutustega võitlemise ja Maa seirega (päevakorrapunktid 1.5, 1.12, 1.17, ent ka 1.1)
   või tööstuspoliitika ja majanduskasvuga (päevakorrapunktid 1.16 ja 1.17). Nagu sellest
   ülevaatest järeldada võib, on sageli mängus mitu liidu poliitilist huvi. WRC-15 läbirääkimised
   võivad anda tulemusi, mis võivad otseselt või kaudselt mõjutada liidu kehtivat õigust või selle
   prognoositavat arengut. Seega tuleks liidu seisukohta nendes päevakorrapunktides kaitsta,
   tagades liidu õiguse kehtivate nõuete austamise läbirääkimiste käigus ning selle, et
   läbirääkimised ei piira liidu õiguse prognoositavat edasist arengut.
   Päevakorrapunkt 1.3. See päevakorrapunkt loodi WRC-12 käigus katsena ühtlustada
   raadiospektrit, mida avalikud teenused kasutavad avaliku julgeoleku ja katastroofiabi (PPDR)
   pakkumiseks. See oleks väga ulatuslik ettevõtmine, kui võtta arvesse, et praegune
   spektrikasutus on äärmiselt killustunud isegi Euroopa tasandil. Ülemaailmsel tasandil on
   realistlikum rakendada mõõdukat lähenemisviisi. ITUle tuleks anda asjakohast teavet avaliku
   julgeoleku ja katastroofiabi regionaalsete sagedusvahemike kohta, ilma et sellega kaasneks
   kohustus kasutada teatavat tehnikat ja/või konkreetset sagedusala.
   Päevakorrapunkt 1.5. See päevakorrapunkt käsitleb seda, kuidas lülitada kaugjuhitavad
   õhusõidukisüsteemid        (RPAS)     eraldamata     õhuruumi,      kus   kehtivad    harilikud
   lennujuhtimiseeskirjad. See on vajalik, et võimaldada nende süsteemide tõhusat
   tsiviilotstarbelist kasutamist. Kasutusalade hulgas võivad olla näiteks otsingu- ja päästetööd
   ning piiripatrull Vahemerel, metsatulekahjude ulatuse kindlakstegemine, kui mehitatud
   õhusõidukite kasutamine on liiga riskantne, varude tarnimine rasketes maastikutingimustes
   ning kliimamuutuste mõjude kindlaksmääramine.Paiksele satelliitsidele eraldatud
   sagedusalade kasutamist mehitamata õhusõiduki süsteemidega sidepidamiseks tuleks
   põhimõtteliselt toetada, tagades samal ajal ühilduvuse muude teenustega, millele nimetatud
   sagedusalad on eraldatud, kahjustamata muude sama sagedusala satelliitvõrkude kehtivat
   koordineerimis- ja teatamiskorda ning täites Rahvusvahelise Tsiviillennunduse
   Organisatsiooni nõudeid lennuohutuse tagamiseks.
ET                                                 4                                               ET
 ---pagebreak---    Päevakorrapunkt 1.7. (ECS) Algselt oli see sagedusala kavandatud laiendusena õhusõidukite
   mikrolainemaandumissüsteemidele. Seni ei ole aga olnud vajadust selle sagedusala
   kasutamiseks lennundussektoris ning on tehtud ettepanek tühistada varasemad nõuded, et
   kaotada järk-järgult kosmoseside kasutamine selles sagedusalas. Regulatiivsete piirangute
   kaotamist paikselt satelliitsidelt (Maalt kosmosesse) sagedusalas 5 091–5 150 MHz tuleks
   toetada.
   Päevakorrapunkt 1.8. Toetada tuleks sagedusalades 5 925–6 425 MHz ja 14–14,5 GHz
   töötavate maajaamade paindlikumat kasutamist, jätkates samal ajal samade sagedusalade
   muude teenuste kaitsmist. Nõuete leevendamisest võib olla kasu Euroopa kosmose- ja
   meretööstusele.
   Päevakorrapunkt 1.11. Selle eraldamise eesmärk on telemeetria jälgimine ja satelliitide
   juhtimine ning see on eriti huvipakkuv kosmosepoliitika arendamise seisukohast. Toetada
   tuleks taotlust eraldada Maa-uuringute satelliitsideteenustele (Maalt kosmosesse) sagedusala
   7–8 GHz, tagades samal ajal kõnealuse sagedusala olemasolevate raadiosideteenuste
   adekvaatse kaitse.
   Päevakorrapunkt 1.12. Selle punktiga toetatakse järgmise põlvkonna Maa-uuringute
   satelliidisüsteemide väljatöötamist ning see täiendab Copernicuse programmi. Sagedusalade 9
   200–9 300 MHz ja 9 900–10 400 MHz esmajärjekorras eraldamist Maa-uuringute
   satelliitsideteenustele tuleks toetada tingimusel, , et seda laiendust kasutatakse vaid nende
   süsteemide puhul, mis vajavad laiemat sagedusriba kui 600 MHz.
   Päevakorrapunktid 1.15 ja 1.16. Need punktid võimaldavad vähendada ülekoormust
   pardasideteenustel sadamates ning võtta kasutusele uue turvasüsteemi. Need puudutavad nii
   mere- kui ka kosmosepoliitikat. Pardasideraadiojaamade täiustamiseks vajalikke muudatusi
   ja merendussektoris kasutatava andmevahetussüsteemi VHF arendamist tuleks toetada.
   Päevakorrapunkt 1.17. Ülemaailmselt ühtlustatud lahendust traadita avioonikasidele
   sagedusalas 4 200–4 400 MHz tuleks toetada, tagades samal ajal selles sagedusalas praegu
   toimivate aeronavigatsioonisüsteemide kaitse. Hea lõpptulemus võib märkimisväärselt
   langetada õhusõiduki kaalu, vähendada kütusetarvet ja tegevuskulusid ning piirata
   lennuliikluse keskkonnamõju.
   Seoses uue päevakorrapunktiga lendude jälgimise kohta tuleks mis tahes tulevase süsteemi
   nõuded nõuetekohaselt kindlaks teha ning tagada, et konverentsil tehtav mis tahes otsus
   põhineks neil nõuetel.
   Eelöeldut arvesse võttes tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaselt
   koostada seisukohad, mis võetakse liidu nimel ülemaailmsel raadiosidekonverentsil, mis on
   kokku kutsutud raadioside-eeskirjade muutmiseks.
   4.         MÕJU EELARVELE
   Konkreetne mõju Euroopa Liidu eelarvele puudub, välja arvatud läbirääkimiskulud.
ET                                                 5                                             ET
 ---pagebreak---                                                           2015/0119 (NLE)
                                               Ettepanek:
                                          NÕUKOGU OTSUS
     Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni
             Liidu (ITU) 2015. aasta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-15)
                                        (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218
   lõikega 9,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Resolutsiooni 1343 kohaselt, mis sisaldab            ITU 2012. aasta ülemaailmsel
           raadiosidekonverentsil (edaspidi „WRC-12”) vastu võetud päevakorda, võetakse 2015.
           aasta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (edaspidi „WRC-15”) raadioside-eeskirjade
           muudatuste kujul vastu õigusaktid, mis kehtivad ajutiselt iga osapoole suhtes, kes on
           konverentsi lõppaktidele alla kirjutanud. Osapooli tuleb igal juhul lugeda lõppaktidega
           nõustunuks 36 kuud pärast muudatuse jõustumiskuupäeva. Raadioside-eeskirjade
           osapoolteks on kõik ELi liikmesriigid ja vähemalt mõned muudatustest võivad
           mõjutada ELi ühiseid eeskirju või muuta nende reguleerimisala. Seetõttu on vaja
           kokku leppida liidu nimel võetavates seisukohtades, ehkki Euroopa Liit ei ole ITU
           täisliige.
   (2)     Direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva
           raamistiku kohta, edaspidi „raamdirektiiv”) artikli 9 lõike 1 teise lõigu kohaselt
           järgivad liikmesriigid artikli 9 kohaldamisel asjaomaseid rahvusvahelisi kokkuleppeid,
           sealhulgas ITU raadioside-eeskirju. Mis tahes muudatuse korral ITU raadioside-
           eeskirjades tuleb seega arvesse võtta, kas see mõjutab artiklit 9 või muudab selle
           reguleerimisala.
   (3)     Raamdirektiivi artiklis 9 on nõutud, et liikmesriigid tagaksid oma territooriumil
           elektroonilise side teenusteks kasutatavate raadiosageduste tulemusliku haldamise
           kooskõlas direktiivi artiklitega 8 ja 8a. Artiklis 8 on nõutud, et riigi reguleerivad
           asutused toetaksid konkurentsi elektroonilise side võrkude, elektroonilise side teenuste
           ning nendega seotud vahendite ja teenuste pakkumisel muu hulgas soodustades
           raadiosageduste tulemuslikku kasutamist ja kindlustades nende tõhusa haldamise ning
           aitaksid siseturu arengule kaasa, kõrvaldades senised takistused elektroonilise side
           võrkude, nendega seotud vahendite ja teenuste ning elektroonilise side teenuste
           pakkumiselt Euroopa tasandil. Artiklis 8a on nõutud, et liikmesriigid võtaksid muu
           hulgas arvesse ELi poliitika majanduslikke avalikke huve, sõnavabadust, kultuurilisi ja
           tehnilisi aspekte ning raadiospektri kasutajaskondade erinevaid huve, et tagada
           raadiospektri optimaalne kasutamine ning vältida kahjulikke häireid.
ET                                                  6                                               ET
 ---pagebreak---    (4)  Ühised eeskirjad on sätestatud ka komisjoni otsustes 2005/513/EÜ, 2008/411/EÜ ja
        2004/545/EÜ; arvesse tuleks võtta ka komisjoni jätkuvat regulatiivset tööd koos
        liikmesriikidega raadiospektrikomitees ja raadiospektripoliitika töörühmas CEPTi
        kaasabil ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 676/2002/EÜ (edaspidi
        „raadiospektrit käsitlev otsus”) alusel. Seega peaksid liikmesriigid võtma liidu nimel
        seisukohad, mis ei sea kahtluse alla nimetatud otsuste sisu ega jätkuvat regulatiivset
        tööd.
   (5)  Konkreetsed suunised, mis on vajalikud selleks, et võimaldada liikmesriikidel võtta
        konverentsil seisukoht päevakorrapunktide asjus, mis on seotud olemasolevate
        ühtlustamisotsustega vastavalt raadiospektrit käsitlevale otsusele või jätkuva
        regulatiivse tööga sellise ühtlustamise nimel, ei piira liidu välispädevust seoses muude
        päevakorrapunktidega, mis võivad mõjutada ühiseid eeskirju või muuta nende
        reguleerimisala. Seoses viimatimainituga võib liidu seisukoht nendes
        päevakorrapunktides piirduda sellega, et läbirääkimiste käigus tagatakse liidu õiguse
        olemasolevate nõuete austamine.
   (6)  WRC-12 resolutsiooni 233 kohaselt, mis on seotud WRC-15 päevakorrapunktiga 1.1,
        peab ITU määrama kindlaks rahvusvahelise mobiilside (IMT) võimalikud
        sagedusribade tulenevalt nende sagedusribade praegusest või tulevasest eraldamisest
        mobiilside teenustele; võimalikku valikusse kuuluvad sagedusribad 470–694 MHz,
        1427–1518 MHz, 3400–3800 MHz, 5350–5470 MHz ja 5725–5925 MHz.
   (7)  Seoses mobiilsidega on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses 243/2012/EL, millega
        luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm, nõue määrata hiljemalt 2015.
        aastal kindlaks vähemalt 1 200 MHz spekter traadita lairibasidele, kaasa arvatud juba
        ühtlustatud sagedusribad. Seega tuleks rahvusvahelise mobiilside (IMT) võimalikke
        sagedusribasid käsitleda kõigil läbirääkimistel nii, et läbirääkimiste käigus oleks
        tagatud ELi ühtsuse säilimine.
   (8)  Seoses sellega on komisjoni otsusega 2008/411/EÜ7 ühtlustatud sagedusala 3 400–3
        800 MHz traadita lairibaühendusele ning komisjoni otsusega 2005/513/EÜ8
        ühtlustatud sagedusalad 5 150–5 350 MHz ja 5 470–5 725 MHz traadita
        juurdepääsusüsteemidele, sealhulgas raadio-kohtvõrkudele. Seoses sagedusalaga 1
        452–1 492 MHz, on raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõike 3 alusel
        vastuvõtmisel tehniline ühtlustamismeede, mis peaks raadiospektrikomitee positiivse
        arvamuse korral võimaldama selle sagedusala ühtlustamist traadita lairibasideks liidus.
        See sagedusala (1 452–1 492 MHz) koos külgnevate sagedusaladega 1 427–1 452
        MHz ja 1 492–1 518 MHz on üks läbirääkimiste põhielemente, mis kinnitab vajadust
        tervikliku lähenemisviisi järele kogu sagedusalas.
   (9)  Komisjoni otsusega 2008/671/EÜ ühtlustatakse raadiospektri kasutamine sagedusalas
        5 875–5 905 MHz intelligentsetes transpordisüsteemides ohutusega seotud rakenduste
        jaoks
   (10) Võttes arvesse raadiospektrikomitee positiivset arvamust, andis komisjon 2. septembril
        2013 CEPTile ülesande uurida ja teha kindlaks ühtlustatud ühilduvuse ja ühiskasutuse
        tingimused traadita juurdepääsusüsteemide, sealhulgas raadio-kohtvõrkude
        kasutamiseks liidus sagedusalades 5 350–5 470 MHz ja 5 725–5 925 MHz, rõhutades
        eriti Copernicuse programmi (Maa seire Euroopa programmi) ja meteoroloogiliste
   7
        Muudetud komisjoni otsusega 2014/276/EL.
   8
        Muudetud komisjoni otsusega 2007/90/EÜ.
ET                                               7                                               ET
 ---pagebreak---            pardaradarite kavandatava tegevuse kaitset. CEPTi andmetel puuduvad praegu
           häirevähendusmeetodid, mis võimaldaksid raadio-kohtvõrkude lisamist sagedusalasse
           5 350–5 470 MHz koos Copernicuse süsteemiga, ja otsustega, mis käsitlevad
           sagedusalade 5 350–5 470 MHz ja 5 725–5 925 MHz kasutamist raadio-kohtvõrkude
           tarbeks, tuleks viivitada kuni WRC-19-ni, sest uuringud ei ole veel lõppenud.
   (11)    WRC-12 käigus vastu võetud resolutsioonis 232 koostoimes WRC-15
           päevakorrapunktiga 1.2 nähakse ette volitus uuringute tegemiseks ITU tasandil seoses
           sagedusala 694–790 MHz eraldamisega mobiilsideteenustele ning see volitus peaks
           jõustuma viivitamatult pärast WRC-15 lõppu. Kuna seda sagedusala kasutatakse
           praegu kõigis liikmesriikides maapealse ringhäälingu tarbeks, siis andis komisjon,
           olles saanud raadiospektrikomiteelt positiivse arvamuse, 19. veebruaril 2013 CEPTile
           raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõike 2 alusel volituse töötada välja ühtlustatud
           tehnilised tingimused traadita lairibaühenduse kasutamiseks sagedusalas 694–790
           MHz, et komisjon saaks need vastu võtta rakendusotsusega raadiospektrit käsitleva
           otsuse artikli 4 lõike 3 alusel. Nagu rõhutatud ka raadiospektripoliitika töörühma 19.
           veebruaril 2015 avaldatud arvamuses, sõltub sellise tehnilise ühtlustamislahenduse
           rakendamine otsusest, mille nõukogu ja parlament peavad vastu võtma kõnealuse
           sagedusala tulevase kasutuse kohta ning mida ei võeta vastu enne WRC-15 lõppu.
           Seega peaksid WRC-15 tulemused olema võimalikult paindlikud, et võimaldada
           parlamendil ja nõukogul otsustamist, kuna sellise meetme tagajärgedel on määrav
           tähtsus ringhäälinguteenuste ja traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamise
           seisukohast liidus.
   (12)    Võttes lisaks arvesse UHF-sagedusala alumise osa tähtsust ringhäälingus, tuleb tagada,
           et WRC-15 võimaldaks säilitada liidus piisava spektri maapealsete
           audiovisuaalmeedia teenuste osutamiseks sagedusalas 470–694 MHz. See on
           kooskõlas otsuse 243/2012/EL artikliga 7, milles nõutakse, et liikmesriigid koostöös
           komisjoniga tagaksid liidu kodanikele pakutavate innovaatilise audiovisuaalse meedia
           teenuste maapealse ja satelliitide kaudu osutamise jaoks piisava spektri
           kättesaadavuse, võttes ühtlasi arvesse, et poolte Euroopa leibkondadeni jõuab
           ringhääling praegu maapealsete teenuste abil ning et Euroopa ringhääling kasutab
           ulatuslikult sagedusriba 470–694 MHz.
   (13)    Järgmise, 2019. aasta konverentsi päevakord võetakse vastu WRC-15 käigus
           päevakorrapunkti 10 all. Lähtudes WRC-15 päevakorrapunkti 1.1 alusel tehtavatest
           otsustest rahvusvahelise mobiilside võimalike sagedusalade kohta, on kogu maailmas
           eriline huvi määrata kindlaks viienda põlvkonna rahvusvahelise mobiilside spekter
           sagedustel üle 6 GHz. ITU protsessi ettevalmistustöö peab vastama ELis samal ajal
           tehtavale tööle.
   (14)    WRC-12 käigus vastu võetud resolutsioonis 654 koostoimes WRC-15
           päevakorrapunktiga 1.18 kutsutakse üles tegema uuringuid seoses sagedusala 77,5–
           78 GHz eraldamisega lähiala liiklusradaritele. Komisjoni otsusega 2004/545/EÜ on
           sagedusala 77–81 GHz ühtlustatud lähiala liiklusradarite kasutuseks,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                                Artikkel 1
   Ühiselt ELi huvides tegutsevad liikmesriigid osalevad Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni
   Liidu 2015. aasta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil eesmärgiga vaadata läbi raadioside-
   eeskirjad.
ET                                                  8                                                  ET
 ---pagebreak---    Liidu nimel võetavad seisukohad läbirääkimistel ja raadioside-eeskirjade muudatuste
   vastuvõtmisel on sätestatud käesoleva otsuse lisas.
   Kui konverentsil tehakse lisas käsitletud teemal uusi ettepanekuid, mille kohta puudub liidu
   seisukoht, siis võetakse liidu seisukoht kohapealse koordineerimise abil enne, kui konverents
   raadioeeskirjade muudatused vastu võtab. Sellisel juhul on liidu seisukoht kooskõlas
   käesoleva otsuse lisas sätestatud põhimõtetega.
                                              Artikkel 2
   Raadioside-eeskirjade muudatused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
                                               Artikkel
   Käesolev otsus jõustub .
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                9                                              ET


Avis juridique important

|

52004PC0400

Ettepanek nõukogu otsus millega antakse Ühendkuningriigile luba kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 11  /* KOM/2004/0400 lõplik */

Ettepanek NÕUKOGU OTSUS millega antakse Ühendkuningriigile luba kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 11(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) [1] artikli 27 lõike 1 alusel võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda mis tahes liikmesriigile loa võtta erimeetmeid sellest direktiivist kõrvale kaldumiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.[1]  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/15/EÜ (ELT L 52, 21.2.2004, lk 61).2. Komisjonile saadetud kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 13. mail 2004. aastal, palus Ühendkuningriigi valitsus luba kehtestada direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punktist a kõrvale kalduv meede. Komisjon teavitas teisi liikmesriike Ühendkuningriigi taotlusest 15. märtsil 2002. aastal saadetud kirjas.3. Komisjon sai taotluse kätte enne, kui jõustusid muudatused, mis tehti artiklisse 27 nõukogu direktiiviga 2004/7/EÜ. Üleminekueeskirjade puudumisel menetletakse taotlust siiski praeguste, mitte endiste eeskirjade järgi.4. Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punktis a on sätestatud, et tarne maksustatava summa moodustab ,kõik tasuna käsitatav, mille tarnija on saanud või saab ostjalt...". See säte on üldiselt piisav juhtudel, mil tarnel on tõeline kaubanduslik eesmärk ning tarnija ja ostja vahel ei ole seost, mis võiks mõjutada tarne väärtust. On siiski ilmnenud, et juhul, kui tehingupooled on omavahel seotud, tarnitakse osa kaupu ja teenuseid turuväärtusest madalama hinnaga. Ühendkuningriigile on juba antud luba kalduda artiklist 11 kõrvale juhtudel, mil tegelikust madalama hinnaga kaupu või teenuseid tarnitakse seotud pooltele ning seetõttu on tõenäoline maksu laekumata jäämine, kuna saaja on maksu maksmisest osaliselt või täielikult vabastatud. [2] Nimetatud erand annab ametiasutustele õiguse nõuda maksu maksmist sellise tarne täielikult turuväärtuselt. Kuigi praeguse eranditaotluse aluseks olev maksustamise vältimise skeem on sarnane nendega, millega tegeleti varasema erandi kohaselt, ei kata varasema erandi taotlemise alus täielikult uut skeemi.[2]  EÜT L 132, 21.5.1987, lk 22.5. Nüüd taotleb Ühendkuningriik täiendavalt veel ühte erandit, mille kitsalt piiritletud eesmärgiks on tegeleda maksustamise vältimisega mootorsõidukikaubanduses tööandja ja töötaja vaheliste tarnete puhul. Kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 6 lõike 2 kohaselt käsitatakse tasu eest teenuste osutamisena ka põhivahendite hulka kuuluva kauba andmist kasutamiseks maksukohustuslase töötajate isiklikuks tarbeks, kui sellelt kaubalt võib käibemaksu maha arvata. Selliste teenuste väärtus arvutatakse artikli 11 A osa lõike 1 punkti c kohaselt, võttes arvesse maksukohustuslase kogukulu teenuste osutamisele. Ühendkuningriigis aset leidnud juhtudel hoitakse selle sätte täitmisest siiski kõrvale seeläbi, et tööandja võtab teenuse eest tasu. Selle tulemusena tuleb osutatud teenuste väärtus arvutada artikli 11 A osa lõike 1 punkti a kohaselt. Seetõttu kuulub maksustamisele ainult töötaja poolt tegelikult makstud summa, mille suurus on ilmselgelt määratud poolte töösuhet arvesse võttes.6. Täheldatud kuritarvitus on Ühendkuningriigis praegu aset leidnud ainult mootorsõidukitööstuses. Ettevõtetel on õigus mootorsõidukitootja või -müüja laos olevate kaupade hulka kuuluvatelt autodelt tasutud maks tagasi saada. Üldjuhul on tegu näidisautodega. Näidisautosid antakse töövälisel ajal tihti töötajate kasutusse. Kui maksukohustuslane annaks näidisauto töötaja kasutusse tasuta, sest sellelt on maks maha arvatud, peaks ta olemasolevate eeskirjade kohaselt tasuma maksu teenuse osutamisega seotud kogukulult. Kuna aga töötaja maksab auto kasutamise eest teatava summa, siis nimetatud väärtuse arvutamist käsitlev säte ei kehti ning kohaldatakse artikli 11 A osa lõike 1 punktis a ettenähtud tavalist sätet. Seega arvutatakse käibemaks tegelikult makstud summa alusel. Kuna töötaja ja tööandja on omavahel seotud, saab auto kasutamise eest küsida kunstlikult väikest tasu. Seeläbi saab tööandja pakkuda töötajale märkimisväärset soodustust.7. Kirjeldatud maksustamise vältimise skeem on Ühendkuningriigis väga levinud. Arvestades mootorsõidukite kõrget hinda ja seda, millises ulatuses neid töötajate kasutusse on antud, leiab Ühendkuningriigi valitsus, et lisaks juba praegu kaotatavatele summadele tooks skeemi veelgi laialdasem kasutamine kaasa maksude märkimisväärset laekumata jäämist. Kuna Ühendkuningriik usub, et nimetatud kuritarvitus on aset leidnud ainult ühes kindlas valdkonnas, taotleb ta erandit, mille alusel tegeleda selle konkreetse skeemiga ning üldisemat erandit ei soovi. Kitsalt piiritletud erand võimaldab ka tagada, et heastavad meetmed oleksid vastavuses probleemi tõsidusega.8. Skeemi kasutatakse ainult mootorsõidukikaubanduses, kuna üldjuhul ei tagastata Ühendkuningriigis ettevõtete ostetud mootorsõidukitelt tasutud käibemaksu, kui neid kasutatakse isiklikuks tarbeks. Seda kitsendust kasutatakse kui võimalust maksustada isiklikku kasutamist ning tänu sellele saab arvesse võtta autode kasutamist üksikisikute poolt. Nimetatud eeskiri ei kehti aga mootorsõidukikaubandusega tegelevate ettevõtete suhtes, kelle puhul autod on laos olevate kaupade hulgas ning kel seetõttu on õigus maks tagasi saada. Seega tuleks maksustada selliste autode kasutamine isiklikuks tarbeks.9. Eespool toodut silmas pidades leiab komisjon, et Ühendkuningriigi valitsusele tuleks anda luba nende poolt taotletud erandi kohaldamiseks.Ettepanek NÕUKOGU OTSUS millega antakse Ühendkuningriigile luba kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 11EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas, [3] eriti selle artiklit 27,[3]  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/15/EÜ (ELT L 52, 21.2.2004, lk 61).võttes arvesse komisjoni ettepanekut [4][4]  ELT C [...], [...], lk. [...].ning arvestades järgmist:(1) 13. mail 2004. aastal komisjoni peasekretariaati saabunud kirjas palus Ühendkuningriik luba kohaldada direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punktist a kõrvale kalduvat erimeedet;(2) Meetme eesmärk on takistada käibemaksu maksmise vältimist teenuste osutamisel tegelikust madalama hinnaga. Täpsemalt soovitakse takistada direktiivi 77/388/EMÜ artikli 6 lõikest 2 kõrvalehoidumist mootorsõidukikaubanduses kasutatava skeemi abil, mille kohaselt ettevõtte töötajatel lubatakse autosid kasutada sümboolse tasu eest. Kuna nimetatud tasu saab käsitleda teenuse osutamise eest makstava tasuna, arvestatakse käibemaksu direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punkti a kohaselt töötaja tegelikult makstud summalt. Kuna aga pooled on omavahel töösuhtes, on tegelikult makstud summa kunstlikult väike ning käibemaksu laekub seetõttu oluliselt vähem, kui peaks.(3) Ühendkuningriigile on juba antud luba kalduda artiklist 11 kõrvale juhtudel, mil tegelikust madalama hinnaga kaupu või teenuseid tarnitakse seotud pooltele ning saaja on maksu maksmisest osaliselt või täielikult vabastatud. [5] Kuna varasema loa andmise ajal ei kuulunud töötajad "seotud isikute" määratluse alla ning töötaja ei ole maksu maksmisest osaliselt või täielikult vabastatud maksukohustuslane, taotletakse nüüd täiendavat ning kitsapiirilisemat erandit.[5]  EÜT L 132, 21.5.1987, lk 22.(4) Erimeedet tuleks kohaldada ainult juhul, kui on võimalik järeldada, et artikli 11 A osa lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud maksustatava summa suurust on mõjutanud osapoolte töösuhe. Selline järeldus peab igal üksikul juhul tuginema kindlatele faktidele, mitte oletustele.(5) Erandi piiratud kohaldamisala arvestades on erimeede taotletava eesmärgiga vastavuses.(6) Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele Euroopa ühenduste omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Kaldudes kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punktist a, antakse Ühendkuningriigile 31. detsembrini 2008 luba käsitleda maksustava summana teenuste turuväärtust juhtudel, mil sõiduauto kasutamise teenuse osutaja ja saaja on mootorsõidukikaubanduses tegutsevad seotud isikud.Artikkel 2Artiklit 1 kohaldatakse ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:a) teenuse osutajal on õigus sõiduautolt makstav käibemaks osaliselt või täielikult maha arvata;b) teenuse saaja ei ole täielikult maksukohustuslane ning on teenuse osutajaga seotud siseriiklikes õigusaktides sätestatud töösuhte kaudu;c) teadaolevate asjaolude põhjal on mõistlik järeldada, et punktis b nimetatud töösuhe on mõjutanud direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud maksustatavat summat.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2017
            COM(2017) 429 final
            2017/0195(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Egiptuse Araabia Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Pärast komisjoni ettepanekut ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta
                     1
                   võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1324,
                     2
                   mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

                  PRIMA eesmärk on viia ellu ühine programm, et edendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse tõhususe, ohutuse, turvalisuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks. PRIMA võtavad ühiselt kasutusele mitu liikmesriiki ja kolmandat riiki (edaspidi „PRIMAs osalevad riigid“), et jõudsalt edendada teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, tehes seda samadel tingimustel.

                  Egiptuse Araabia Vabariik (edaspidi „Egiptus“) väljendas 25. veebruari 2016. aasta ja 25. mai 2017. aasta kirjaga soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina, kohustudes toetama algatust 33 miljoni euroga.

                  Selleks et Egiptus osaleks PRIMAs võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“, peab liiduga sõlmitud rahvusvahelise lepinguga laiendama otsusega (EL) 2017/1324 kehtestatud õiguskorra kohaldamisala Egiptusele.

                  30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada liidu nimel läbirääkimisi Egiptusega liidu ja Egiptuse vahelise rahvusvahelise lepingu üle, milles sätestatakse Egiptuse PRIMAs osalemise tingimused, kui otsus (EL) 2017/1324 on vastu võetud.

                  Läbirääkimisi alustati 26. juunil 2017 ja need viidi edukalt lõpule 27. juulil 2017, kui tulevaste lepinguosaliste esindajad parafeerisid lepingu eelnõu teksti. Käesolevale ettepanekule lisatud lepingu eelnõu on kooskõlas nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistega. Eelkõige sätestab see otseselt liidu õigusaktile osutades, et Egiptuse PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud otsuses (EL) 2017/1324.

                  Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevase lepinguga, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline. Egiptuse taotluse alusel ning nagu läbirääkimiste käigus kokku lepitud, lisati lepingu preambulisse täiendav põhjendus, mis kajastab mõlema tulevase lepinguosalise pädevate asutuste vahelise täieliku koostöö ja koordineerimise olulisust tulevase lepingu täitmisel.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nagu esitatud ka mõjuhinnangu aruandes PRIMA kohta,
                     3
                   on PRIMA avatus kolmandatele riikidele, näiteks Egiptusele osalemiseks kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö eesmärkidega, nagu neid kirjeldatakse komisjoni 2012. aasta teatises „ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis“
                     4
                   ja raamprogrammis „Horisont 2020“, mis aitab edendada koostööd kolmandate riikidega teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas, et lahendada ülemaailmseid sotsiaalprobleeme ja toetada liidu välispoliitikat. Käesolev leping on kooskõlas ka olemasoleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel)
                     5
                   ning Euroopa Ühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepinguga,
                     6
                   millega nähakse ette liidu ja Liibanoni koostöö teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas ning soodustatakse uurimis- ja arendustegevust ühist huvi pakkuvates valdkondades.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  PRIMA rakendamine tihedas koostöös kolmandate riikidega nagu Egiptus on samuti asjakohane liidu muude poliitikate, näiteks migratsioonipoliitika, arengupoliitika ja naabruspoliitika seisukohast ning nendega kooskõlas.

               2.Ettepaneku õiguslik külg

                  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 186 ning artikli 218 lõikel 5.

               3.MÕJU EELARVELE

                  Käesoleva otsuse finantsselgituses on näidatud otsuse esialgne mõju eelarvele.

               Eelnevalt arvestades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu

               – teeks otsuse liidu nimel lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta;

               – volitaks lepingu läbirääkijat liidu nimel allkirjastama Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut, milles sätestatakse Egiptuse Araabia Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               2017/0195 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Egiptuse Araabia Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2017/1324
                  7
                on sätestatud liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               (2)PRIMA eesmärk on viia ellu ühine programm, et edendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse tõhususe, ohutuse, turvalisuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks.

               (3)PRIMA võtavad ühiselt kasutusele mitu liikmesriiki ja kolmandat riiki (edaspidi „PRIMAs osalevad riigid“), et jõudsalt edendada teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, tehes seda samadel tingimustel.

               (4)Egiptuse Araabia Vabariik (edaspidi „Egiptus“) väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel liikmesriikidega ja PRIMAS osalevate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“.

               (5)Otsuse (EL) 2017/1324 artikli 1 lõike 2 kohaselt saab Egiptus PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Egiptuse PRIMAs osalemise tingimused.

               (6)30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada pärast otsuse (EL) 2017/1324 vastuvõtmist liidu nimel läbirääkimisi Egiptusega rahvusvahelise lepingu üle, milles sätestatakse Egiptuse osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA). Läbirääkimised viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega.

               (7)Seepärast tuleks leping liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (8)Selleks et lubada Egiptusel osaleda PRIMAs algusest peale, tuleks lepingut kohaldada ajutiselt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Egiptuse Araabia Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), allakirjutamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et kõnealune leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija nimetatud isiku(te)le täisvolitused lepingule allakirjutamiseks, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Lepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt kohaldavad lepinguosalised kõnealust lepingut ajutiselt kuni selle jõustumiseni alates kuupäevast, mil EL saab teate selle kohta, et Egiptus on lõpule viinud lepingu heakskiitmise menetlused.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub [selle vastuvõtmise kuupäev].

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Egiptuse Araabia Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta.

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  8

                  Jaotis 08 „Teadusuuringud ja innovatsioon“, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“.

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  9

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Käesoleva algatuse eesmärk on lubada Egiptusel saada PRIMAs osalevaks riigiks. PRIMA strateegiline eesmärk on suurendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna riikide põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide jaoks, et muuta need kestlikuks, ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse jaoks, et muuta need süsteemid ning veevarustus ja -majandus kliimale vastupidavamaks, tõhusamaks, kulutõhusamaks ning keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kestlikuks ning toetada ennetavalt veenappuse, toiduga kindlustatuse, toitumis-, tervise-, heaolu- ja rändeprobleemide lahendamist.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk nr

                  PRIMA eesmärkide saavutamiseks rakendavad mitu liikmesriiki ja kolmandad riigid seda ühiselt samadel tingimustel. Selleks et Egiptus osaleks PRIMAs võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“, peab liiduga sõlmitud rahvusvahelise lepinguga laiendama otsusega (EL) 2017/1324 kehtestatud õiguskorra kohaldamisala Egiptusele.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Käesolev algatus võimaldab Egiptusel saada PRIMAs osalevaks riigiks ja teha seda võrdsel alusel liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“. Vastavalt otsusele (EL) 2017/1324 on Egiptuse õigussubjektidel automaatselt õigus taotleda ELi toetust ELi eelarvest rahastatavate projektide jaoks.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Käesoleva algatuse eesmärk on lubada Egiptusel osaleda PRIMAs. Käesoleva algatuse tulemus- ja mõjunäitajad on seega tihedalt seotud PRIMA algatuse kui terviku omadega, nagu on täpsustatud komisjoni vastavas ettepanekus
                     10
                  .

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta ja PRIMA mõjuhinnangu aruanne, mis on lisatud käesolevale komisjoni ettepanekule
                     11
                  .

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Algatusele ei eelnenud samalaadset varasemat algatust, kuna PRIMA on esimene omataoline algatus, kus osalevad ELi teadusuuringute raamprogrammiga liitumata kolmandad riigid, tehes seda võrdsel alusel liikmesriikidega, ning seetõttu on nende osalemiseks vaja sõlmida liiduga rahvusvahelisi lepinguid.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ☑Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku alates lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast kuni otsuse (EL) 2017/1324 kehtivuse lõppemiseni (31.12.2028).

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku alates lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast kuni 31.12.2020. (Kõnealusel ajavahemikul tuleb koostada lepingu rakendussätted. Pärast kõnealust ajavahemikku ei ole edasine tegevus lepinguga ette nähtud.)

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  12

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu delegatsioonides;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ☑ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –☑ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Luuakse uus õigussubjekt, kes tegeleb ainult PRIMA rakendamisega. ELi rahaline toetus PRIMA-le antakse selle struktuuri kaudu.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Vt eespool punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab ELi ja Egiptuse vahel sõlmitav leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevase lepinguga, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Liigendatud/liigendamata
                           13
                        .

                        EFTA riigid
                           14

                        Kandidaatriigid
                           15

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1a

                        08.01.05

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Number
                        [Nimetus ………………………………………]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               [Selle punkti täitmisel tuleks kasutada
               haldusalaste eelarveandmete tabelit
                (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               eurodes

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1a

                        „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        Aasta
                        2018
                           16

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1)

                        Maksed

                        (2)

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           17

                        Eelarverida nr 08.010501

                        (3)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI <1a>
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksed

                        =5+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           18

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        <Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat> KOKKU

                        Assigneeringud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           19

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

                        Maksed

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud eurodes

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           20

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           21
                         ...

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           22

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5 vahesumma

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5
                           23

                        välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävate
                        kulude vahesumma

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOKKU

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral lisaassigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta

                        2020

                        Aasta

                        2021–2029

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        08 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        0,2

                        0,2

                        0,2

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           24

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad LT, RLE ja RTJ)

                        XX 01 02 02 (LT, KT, RLE, RTJ ja NED)

                        XX 01 04 yy
                           25

                        – Peakorteris

                        – Delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (LT, RLE ja RTJ kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (LT, RLE ja RTJ otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        0,2

                        0,2

                        0,2

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Halduskokkuleppe ettevalmistamine ja sõlmimine Egiptuse ametiasutustega, et anda abi seoses ELi finantshuvide kaitsega, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 2.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☑
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –☑ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud eurodes

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               eurodes

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           26

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Artikkel …..........

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.

                     (1)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

                     (3)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (4)
                  COM(2012) 497 final.

                     (5)
                  ELT L 304, 30.09.2004, lk 39.

                     (6)
                  ELT L 182, 13.07.2005, lk 12.

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

                     (8)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (9)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (10)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (11)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (12)
                  Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (13)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (14)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (15)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.

                     (16)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (17)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (18)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (19)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (20)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (21)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (22)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (23)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (24)
                  LT = lepingulised töötajad, KT = kohalikud töötajad, RLE = riikide lähetatud eksperdid, RTJ = renditööjõud, NED = noored eksperdid delegatsioonides.

                     (25)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (26)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2017
            COM(2017) 429 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NOUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Egiptuse Araabia Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Egiptuse Araabia Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               Euroopa Liit (edaspidi „liit“)

               ühelt poolt

               ning

               Egiptuse Araabia Vabariik (edaspidi „Egiptus“)

               teiselt poolt

               (edaspidi „lepinguosalised“),

               arvestades, et 1. juunil 2004 jõustunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel nähakse ette teadus- ja tehnoloogiaalane koostöö;

               arvestades, et 27. veebruaril 2008 jõustunud Euroopa Ühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepinguga nähakse ette lepinguosaliste teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö ametlik raamistik;

               arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), reguleerib algatuses osalevate ELi liikmesriikide ja programmiga „Horisont 2020” liitunud riikide osalemistingimusi, eelkõige nende rahalisi kohustusi ja algatuse juhtimisstruktuurides osalemist;

               arvestades, et otsuse (EL) 2017/1324 sätete kohaselt saab Egiptus PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Egiptuse PRIMAs osalemise tingimused;

               arvestades, et Egiptus väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja PRIMAs osalevate riikidega, kes on assotsieerunud programmiga „Horisont 2020“;

               arvestades, et Egiptuse kui PRIMAs osaleva riigi õiguste ja kohustuste reguleerimiseks on vaja sõlmida liidu ja Egiptuse vaheline rahvusvaheline leping;

               arvestades, et käesoleva lepingu täitmiseks on oluline mõlema lepinguosalise pädevate asutuste vaheline täielik koostöö ja koordineerimine,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Eesmärk

               Käesoleva lepingu eesmärk on sätestada Egiptuse osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               Artikkel 2

               Egiptuse PRIMAs osalemise tingimused

               Egiptuse PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA). Lepinguosalised täidavad kõnealuse otsusega ette nähtud kohustusi ja võtavad asjakohaseid meetmeid, eelkõige andes igasugust vajalikku abi kõnealuse otsuse artikli 10 lõike 2 ning artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaldamise tagamiseks. Lepinguosalised lepivad kokku abi andmise üksikasjaliku korra, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               Artikkel 3

               Territoriaalne kohaldamisala

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, ning teiselt poolt Egiptuse territooriumi suhtes.

               Artikkel 4

               Ajutine kohaldamine, jõustumine ja kestus

               1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

               2. Käesolev leping jõustub päeval, mil mõlemad lepinguosalised teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu teatavad, et esimeses lõikes osutatud menetlused on lõpule viidud. Pärast lepingu allakirjutamist kohaldavad lepinguosalised kõnealust lepingut ajutiselt kuni selle jõustumiseni alates kuupäevast, mil EL saab teate selle kohta, et Egiptus on lõpule viinud esimese lõikes osutatud menetlused.

               3. Käesolev leping jääb jõusse seni, kuni kehtib otsus (EL) 2017/1324, juhul kui kumbki lepinguosaline ei lõpeta seda artikli 5 kohaselt.

               Artikkel 5

               Lepingu lõpetamine

               1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu mis tahes ajal lõpetada, esitades kirjaliku teate oma kavatsuse kohta leping lõpetada.

               Lõpetamine jõustub kuue kuu möödumisel kuupäevast, mil kõnealune kirjalik teade on jõudnud adressaadini.

               2. Käesoleva lepingu lõpetamise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

               3. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigi muude lepingu lõpetamise tagajärgede suhtes.

               Artikkel 6

               Vaidluste lahendamine

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) artiklis 82 sätestatud vaidluste lahendamise menetlust kohaldatakse kõigi vaidluste suhtes, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

               Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.