               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.9.2019
            COM(2019) 411 final
            2019/0192(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile
            {SWD(2019) 324 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Jordaania majandust on viimastel aastatel märkimisväärselt mõjutanud piirkondlikud rahutused, eelkõige naaberriikides Iraagis ja Süürias. Piirkondlikud rahutused on mõjunud rängalt välistuludele ja pingestanud riigi rahanduse olukorda. Turismist saadava kasu ja välismaiste otseinvesteeringute kahanemine, kaubateede sulgemine viimase kaheksa aasta jooksul ning Egiptusest pärit maagaasitarnete korduvad katkestused, mille tõttu Jordaania oli sunnitud asendama Egiptusest imporditava gaasi kallimate elektritootmiseks kasutatavate kütustega, on aeglustanud majanduskasvu ning halvendanud välis- ja eelarvepositsiooni.

                  Süüria konflikti mõju Jordaaniale ei seisne üksnes Süüriaga ja Süüria kaudu peetava kaubavahetuse katkemises, vaid selle tõttu on Süüriast Jordaaniasse saabunud (Jordaania ametiasutuste hinnangul) ligikaudu 1,3 miljonit pagulast, kellest 660 330 (andmed 4. augusti 2019. aasta seisuga) on registreeritud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametis (UNHCR). Süüria pagulaste suur sissevool Jordaaniasse on seadnud veelgi suurema surve alla Jordaania eelarvepositsiooni, avalikud teenused ja taristu.

                  Üldjoontes asjakohane poliitika ja laialdane rahvusvaheline toetus on aidanud riigil säilitada makromajandusliku stabiilsuse ja vältida majanduslangust. Jordaania majandus on siiski jätkuvalt väliste vapustuste suhtes haavatav. Reaalkasv vähenes 2018. aastal 1,9 %-ni, mis on madalaim tase alates 1996. aastast. Töötuse määr tõusis 2019. aasta alguses kiiresti 19 %-ni, välismaised otseinvesteeringud aga vähenesid järsult. Hoolimata jõupingutustest ei suudetud eelarve konsolideerimist esialgselt kavandatud tempos jätkata, tingituna prognoositust nõrgemast majanduskasvust, mis vähendas maksutulusid, ning elektriettevõtja kahjumist kulusid kajastavate tariifide puudumise tõttu. Valitsemissektori võlg on vaevalt vähenenud ja Jordaania on jätkuvalt sõltuv välisabist. Jordaanial on jätkuvalt suur vajadus välisrahastuse järele, muu hulgas eurovõlakirjade maksekohustuste ja muude välisturu laenude tõttu, mille maksetähtaeg jõuab kätte aastatel 2020–2022. Selles kontekstis on jätkuv toetus Jordaania rahvusvahelistelt partneritelt äärmiselt oluline.

                  2016. aasta augustis leppisid Jordaania ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) kokku kolmeaastases laiendatud rahastamisvahendis suurusega 723 miljonit USA dollarit (150 % kvoodist), mida äsja pikendati 2020. aasta märtsini. See programm oli jätkuks kolmeaastasele ja 2 miljardi USA dollari suurusele tugilaenule (800 % kvoodist), milles lepiti kokku 2012. aasta augustis ja mis viidi lõpule 2015. aasta augustis. IMFi programmidele lisandus kaks makromajandusliku finantsabi programmi: MFA-I laenumahuga 180 miljonit eurot, mille kaasseadusandjad võtsid vastu 2013. aasta detsembris ja mis viidi lõpule 2015. aasta oktoobris; MFA-II laenumahuga 200 miljonit eurot, mille kaasseadusandjad võtsid vastu 2016. aasta detsembris ja mis viidi lõpule 2019. aasta juulis.

                  Makromajandusliku finantsabi programmid moodustasid osa ELi ja teiste rahvusvaheliste rahastajate laiemast ettevõtmisest, milles lepiti kokku 2016. aasta veebruaris Londonis Süüria ja piirkonna toetuseks korraldatud konverentsil ning mis pidi aitama Jordaanial ja teistel piirkonna riikidel leevendada piirkondlikest konfliktidest ja suurest hulgast Süüria pagulastest tingitud majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Jordaania suhtes võetud rahvusvahelisi kohustusi kinnitati veel mitmel korral, eelkõige Brüsseli 2017. aasta aprilli konverentsil Süüria tuleviku toetamiseks, ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogus 2017. aasta juulis ning teisel Brüsseli konverentsil Süüria tuleviku toetamiseks aprillis 2018. Londoni algatuse konverentsil 2019. aasta veebruaris ja kolmandal Brüsseli konverentsil 2019. aasta märtsis kinnitas rahvusvaheline ja piirkondlik rahastajate kogukond, sealhulgas EL, oma kavatsust toetada Jordaania jõupingutusi makromajandusliku stabiilsuse säilitamisel ja kasvuväljavaadete parandamisel.

                  11. juulil 2019 esitas Jordaania Euroopa Komisjonile ametliku taotluse ELilt täiendava makromajandusliku finantsabi saamiseks 500 miljoni euro väärtuses ja kolme osamaksena, nagu lepiti kokku ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu koosolekul Luxembourg’is 26. juunil 2019. See abi aitaks täita riigi välisrahastamisvajadusi ja toetaks reformi elluviimist.

                  Arvestades seda palvet ja Jordaania majanduslikku olukorda, eelkõige seda, et on tekkinud uus vajadus välisrahastamise järele, esitab Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi toimimise lepingu artikli 212 alusel ettepaneku anda Jordaaniale täiendavat makromajanduslikku finantsabi kuni 500 miljonit eurot, mis antakse kolmes osas keskmise kuni pika tähtajaga laenudena.

                  Kavandatud makromajandusliku finantsabi eesmärk on aidata Jordaanial katta osa täiendava välisrahastamise vajadustest aastatel 2020–2021, vähendades majanduse lühiajalist haavatavust seoses maksebilansi ja eelarvega ning toetades võla jätkusuutlikkust. Lisaks annaks ELi abi stiimuleid Jordaania reformide kiirendamiseks Jordaania ametiasutustega allkirjastatava vastastikuse mõistmise memorandumi kaudu, millega nähtaks ette asjakohane meetmepakett majandusliku kohandamise ja struktuurireformide toetamiseks. Need poliitilised tingimused peaksid olema kooskõlas reformikohustustega, mille Jordaania on võtnud seoses ELi-Jordaania partnerluse prioriteetide, ELi muude toetusvahendite, IMFi ja Maailmapanga kohandamisprogrammide ning Londoni algatuse konverentsil 2019. aasta veebruaris tutvustatud viie aasta reformi ja majanduskasvu mudeliga.

                  Nagu täpsemalt selgitatud käesoleva ettepaneku juurde kuuluvas komisjoni talituste töödokumendis ning tuginedes muu hulgas komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühiselt koostatud hinnangule poliitilise olukorra kohta, leiab komisjon, et Jordaanias esinev välisrahastamise puudujääk ja riigi koostöö IMFiga makseprogrammi alusel õigustavad majanduslikust seisukohast lähtudes makromajandusliku finantsabi andmist ning et kavandatud makromajandusliku finantsabi andmise poliitilised eeltingimused on täidetud.

                  Üldine taust

                  Jordaania majandust on eriti mõjutanud 2011. aastal Süürias puhkenud konflikt. Pärast seda, kui Jordaania majandus oli aastatel 2001–2010 tuntavalt kasvanud, s.o keskmiselt 6,2 %, aeglustus SKP kasv aastatel 2011–2018 keskmiselt 2,4 %-le. Majandustegevuse aeglustumine, mis peegeldab Jordaania pikaajalisi makromajanduslikke ja struktuurseid nõrkusi, oli suuresti tingitud mitmest välisest vapustusest, kaasa arvatud pikaleveninud piirkondlikest konfliktidest tingitud häired kriitilise tähtsusega eksporditeedel ja -turgudel, välismaiste otseinvesteeringute järsk vähenemine, arvukate Süüria pagulaste vastuvõtmine (Jordaania ametiasutuste hinnangul 1,3 miljonit, kellest 660 330 on registreeritud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametis) ning naftahindade tõus ja laenukasutuse kulutuste suurenemine, mis näitavad föderaalreservi intressimäärade tõusu.

                  Majandustegevuse aeglustumine jätkus 2018. aastal, mil SKP reaalkasv aeglustus 1,9 %-ni, mis on madalaim kasvumäär alates 1996. aastast (2017. aastal 2,1 %). Positiivse poole pealt taastus 2018. aastal teataval määral turistide sissevool ning avati kaks piiriületuskohta Iraaki ja Süüriasse. 2018. aasta neljandas kvartalis käivitus taas ka odava maagaasi import Egiptusest. Nende sündmuste kajastumist majanduskasvus tuleb aga veel oodata. 2019. aasta esimeses kvartalis oli SKP reaalkasv 2 % ehk viimaste aastate tempoga võrreldes peaaegu muutumatu.

                  Selle taustal tõusis töötuse määr 2019. aasta esimeses kvartalis 19 %-ni võrreldes aastataguse 18,4 %-ga, mis tähistab selget tõusutendentsi alates 2014. aastast, mil töötuid oli 12,9 %. Noorte töötuse määr (38,5 %) ja naiste töötuse määr (28,9 %) püsisid meeste töötusega (16,4 %) võrreldes endiselt kõrged.

                  Inflatsioon suurenes 2018. aastal 4,5 %-ni (3,3 %-lt 2017. aasta lõpus), kajastades naftahindade tõusu peaaegu terve 2018. aasta vältel ja mitmesuguste põhitoodete üldise müügimaksu suurenemist jaanuaris. Ometi vähenes inflatsioon 2019. aasta esimese nelja kuuga 0,6 %-ni, kuna maksutõusu mõju hääbus. Jordaania keskpank tõstis 2017. aasta veebruari ja 2018. aasta detsembri vahelisel ajal rediskonteerimismäära seitsmes etapis 3,75 %-lt 5,75 %-le. See peegeldab üldjoontes föderaalreservi intressimäärade tõusu, arvestades et Jordaania dinaar on seotud USA dollariga. Meetmete karmistamine toimus samaaegselt järkjärgulise, kuid mõõduka inflatsiooniga, nagu eespool mainitud. 2019. aasta juunis püsis rediskonteerimismäär muutumatuna (5,75 %), kuna inflatsioon vähenes ja 2018. aastal püsinud valuutasurve nõrgenes. Siiski väljendasid ametiasutused IMFi programmi teise aruandega seoses valmisolekut rahapoliitikat vajaduse korral karmistada, et tagada reservi eesmärkide täitmine.

                  Jordaania on saavutanud viimastel aastatel märkimisväärset edu eelarve konsolideerimisel, kuid tagasihoidliku kasvuprofiili taustal ning avalike elektri- ja veetarnijate kahjumiprobleemi puuduliku käsitlemise tõttu ei olnud 2018. aastal võimalik sellist edu säilitada. Üldine eelarvepuudujääk, sealhulgas toetused, suurenes 2018. aastal 3,3 %-ni SKPst, olles 2017. aastal olnud 2,2 % SKPst. Avaliku sektori kombineeritud eelarvepuudujääk – eelarvenäitaja, mille puhul võetakse arvesse NEPCO (avaliku elektritarnija) ja WAJ (Jordaania veeamet) bilanssi – tõusis 2,9 %-lt SKPst 2017. aastal järsult 4,3 %-le SKPst 2018. aastal, osutades naftahinna tõusule ja kulusid kajastavate tariifide puudumisele elektri- ja veesektoris, mis soodustab ületarbimist. 2019. aastal on IMFi programmis ette nähtud valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja avaliku sektori kombineeritud eelarvepuudujäägi vähenemine vastavalt 2,3 %-ni ja 2,6 %-ni. 2019. aasta esimesel neljal kuul vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 3 %-ni SKPst aasta varasema 3,8 %-ga võrreldes. Maksutulud vähenesid aga aastataguse ajaga võrreldes 1,4 %, mis põhjustab muret eelarve täitmise üle 2019. aastal.

                  2019. aasta märtsi lõpus moodustas valitsemissektori koguvõlg 94,4 % SKPst, püsides alates 2018. aasta lõpust praktiliselt muutumatuna. Riigi välisvõlg moodustas 39,4 % SKPst; sellest 72 % oli USA dollarites, millega Jordaania dinaar on seotud. Ehkki valitsemissektori võla kõrge tase on haavatavuse allikaks, leiab IMF selle jätkusuutliku olevat, tingimusel et riik jätkab edukat eelarve kohandamist ja majanduskasvu edendavaid reforme ning et rahvusvaheline ja piirkondlik rahastajate kogukond jätkab Jordaania tugevat toetamist, eelkõige toetuste ja soodusvahendite kujul.

                  Mis puudutab välissektorit, siis Jordaania jooksevkonto puudujääk vähenes 2018. aastal 2,9 miljardi USA dollarini ehk 7 %-ni SKPst (toetusi arvestamata 10,3 %-ni) võrreldes 10,5 %-ga SKPst 2017. aasta samal perioodil. See oli tingitud kaupade ekspordi mõõdukast suurenemisest (3,4 % võrra väärtuse poolest), samal ajal kui kaupade import vähenes (1,3 % võrra väärtuse poolest). 2019. aasta esimeses kvartalis paranesid kaupade ekspordi näitajad veelgi, suurenedes väärtuse poolest 9,3 %, samal ajal kui kaupade import vähenes väärtuse poolest 3,2 %. Samal perioodil suurenes turismist saadav tulu aasta varasemaga võrreldes 6,1 %, rahasaadetiste suurenemine jäi aga kesiseks.

                  Välismaiste otseinvesteeringute maht langes 2018. aastal järsult 959 miljoni USA dollarini (2,2 % SKPst), mida on USA dollarites 52 % vähem kui 2017. aastal. See oli kõige väiksem välismaiste otseste netoinvesteeringute juurdevool alates 2003. aastast. Selline langustrend on kooskõlas välismaiste otseinvesteeringute pikaajalise vähenemisega (osakaaluna SKPst) alates Süüria konflikti algusest: keskmiselt 12,7 %-lt aastatel 2005–2010 keskmiselt 4,5 %-le aastatel 2011–2018. Välismaiste otseinvesteeringute vähenemist mõjutas piirkondlik konflikt, mis sulges kaubateed kaheksaks aastaks, Pärsia lahe piirkonna riikide kui peamiste Jordaaniasse investeerijate majandustegevuse aeglustumine, ent ka Jordaania struktuursed nõrkused, nagu jäik tööturg, piirangud välisinvestoritele ja suured ettevõtluskulud.

                  Välismaiste otseinvesteeringute vähenemine avaldas täiendavat survet kapitali- ja rahastamiskontole ja seda tegi ka avaliku sektori laenude vähenemine ligikaudu 1 miljardilt USA dollarilt 2017. aastal vähem kui 500 miljonile USA dollarile 2018. aastal. Selline surve vähendas 2018. aastal märkimisväärselt (ligikaudu 900 miljoni USA dollari ulatuses) kommertspankade netovälisvarasid. Osaliselt oli see tingitud naaberriikide rangemast rahapoliitikast ja Jordaania poliitilisest ebastabiilsusest 2018. aasta keskel (mil peaminister Mulki astus tagasi avalikkuse rahulolematuse tõttu eeskätt maksureformi kavadega). Samas toetasid kapitali- ja rahastamiskontot 2018. aastal väike, 41 miljoni USA dollari suurune eraportfelliinvesteeringute netosissevool (võrreldes suure netoväljavooluga 2017. aastal) ja muude investeeringute tuntav suurenemine ligikaudu 600 miljoni USA dollari võrra.

                  Praegust reservide taset – 2019. aprilli lõpu seisuga 13,2 miljardit USA dollarit (ehk 7,1 impordikuud) – tuleks tõsta, et muuta riik eespool nimetatud tegurite suhtes vastupanuvõimelisemaks. See on eriti tähtis välispositsiooni haavatavuse, piirkondlike konfliktide ja geopoliitiliste pingete kõrgendatud riski, seotud vahetuskursi ja nafta hinnašokkide mõju seisukohast.

                  Hoolimata ekspordi ja turismi soodsast arengust on makromajanduslikke nõrkusi veel mitu. Riik tegutseb jätkuvalt keerukas majanduskeskkonnas, mida mõjutavad pikaleveninud piirkondlik konflikt, Süüria pagulaste vastuvõtmine, kriitilise tähtsusega eksporditurgude aeglane taastumine või häired ja välismaiste otseinvesteeringute järsk langus. Tulemuseks on endiselt väga nõrk majanduskasv, mis ei suuda vähendada suurt tööpuudust. Nagu aastal 2018 võib ka tulevase eelarve kohandamise tempo olla oodatust aeglasem, kui majanduskasv veelgi nõrgeneb ja Jordaania ei suuda koguda maksutulusid maksudest kõrvalehoidumise tõkestamise ja maksuhalduse suutlikkuse suurendamise kaudu. Sama võib juhtuda siis, kui Jordaanial ei õnnestu tulemuslikult restruktureerida kahjumit tootvaid riigiettevõtteid (elektri- ja veesektoris), mis suurendavad valitsemissektori eelarvepuudujääki. Lisaks eespool nimetatud riskidele on eurovõlakirjade laenukasutuse kulutused suuremad kui lähiaastatel saabuva lunastustähtajaga ja suures osas USA garantiiga Jordaania eurovõlakirjade maksumus, mis muudab võlakirjade refinantseerimise kulukaks. Eespool nimetatud põhjustel on praeguse prognoosi kohane valitsemissektori võla vähenemine 2024. aastaks 83,7 % tasemele küsitav ning sõltub sellest, kas ametiasutused suudavad edukalt läbi viia eelarve kohandamist ja majanduskasvu toetavaid reforme ning kas nad on võimelised ligi meelitama piisavalt abiandjaid ja turupõhist rahastamist. Reservid jäävad IMFi adekvaatsuse standarditest allapoole ning võivad 2020.–2021. aastal, mil riik peaks tegema ligikaudu 3,1 miljardi USA dollari eest makseid (intressid ja põhisumma), mis on seotud riigivõla ja eurovõlakirjade välisvõlaga, taas surve alla sattuda. Sellest tulenevalt tundub Jordaania rahvusvaheliste reservide täiendamine vajalik ja ELi täiendav makromajanduslik finantsabi võib seda toetada nii otseselt (väljamaksete kaudu) kui ka kaudselt (olles erakapitali sissevoolu katalüsaatoriks ja sisendades usaldust kohaliku vääringu vastu).

                  Kokkuvõttes on Jordaania majandus endiselt nõrk, vajab märkimisväärset täiendavat välisrahastamist ning on mitmeti haavatav. Selles kontekstis on äärmiselt tähtis jätkuv toetus IMFilt ja Jordaania rahvusvahelistelt partneritelt, sealhulgas ELilt.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Jordaaniale on makromajanduslikku finantsabi antud kahe otsuse alusel:

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta otsus nr 1351/2013/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile,
                  1

               –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta otsus nr 2371/2016/EL täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile
                  2
               .

                  Kuna mõlemad toetused on täielikult välja makstud, on ELi poolt Jordaaniale antava makromajanduslikku finantsabi jätkumiseks vaja uut otsust.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Kavandatud makromajanduslik finantsabi on kooskõlas ELi valmisolekuga toetada Jordaania majanduslikku ja poliitilist olukorda. See on kooskõlas makromajandusliku finantsabi kasutamist reguleerivate põhimõtetega, sealhulgas olukorra erakorralisuse, poliitiliste eeltingimuste, vastastikuse täiendavuse, tingimuslikkuse ja finantsdistsipliiniga.

                  Kavandatud makromajanduslik finantsabi on kooskõlas Euroopa naabruspoliitika eesmärkidega. See aitab toetada Euroopa Liidu eesmärki tagada majanduslik stabiilsus ja areng Jordaanias ja vastupanuvõime Euroopa lõunanaabruses. Kõnealuse abi andmisega toetatakse ametiasutuste jõupingutusi stabiilse makromajandusliku raamistiku loomisel ja kaugeleulatuvate struktuurireformide elluviimisel ning niiviisi suurendatakse kokkuvõttes Jordaanias rakendatavate ELi meetmete lisaväärtust. Samuti parandab see muus vormis riigile antava ELi finantsabi, sealhulgas eelarvetoetuse meetmete ja praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames välisrahastamisinstrumentide kaudu antavate toetuste tulemuslikkust. Kavandatud makromajanduslik finantsabi on samuti lahutamatu osa Jordaaniale antavast üldisest rahvusvahelisest toetusest, muu hulgas seoses Süüria kriisiga, ning täiendab ka edaspidi muude mitme- ja kahepoolsete rahastajate pakutavat abi.

                  Jordaania on ELi jaoks üks peamisi partnereid tema tähtsa rolli tõttu stabiilsuse ja eri usundite vahelise sallivuse edendamisel, kuid ka jätkuva külalislahkuse osutamise tõttu 1,3 miljonile süürlasele (kellest 660 330 on registreeritud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametis). EL ja Jordaania on sõlminud tugeva partnerluse, mis hõlmab mitut sektorit, ja neid seob 2002. aasta mais jõustunud assotsieerimisleping. Kooskõlas läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikaga võtsid EL ja Jordaania 2016. aastal vastu ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid (mis sel ajal hõlmas ELi ja Jordaania kokkulepet). 2018. aasta detsembris pikendati ELi ja Jordaania partnerluse prioriteete veel kahe aasta võrra, nii et need hõlmaksid ajavahemikku 2016–2020.

                  Partnerluse prioriteetide raames toimuv koostöö on ehitatud üles kolme üksteist toetava eesmärgi ümber: i) makromajanduslik stabiilsus ning kestlik ja teadmistepõhine majanduskasv; ii) demokraatliku valitsemistava, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste tugevdamine; iii) piirkondlik stabiilsus ja julgeolek, sealhulgas terrorismi tõkestamine. Koostööd tehakse ka valdkondadevahelistes küsimustes, nagu ränne, liikuvus ning haavatavate rühmade, sh noorte ja naiste majanduslik, sotsiaalne ja poliitiline kaasamine.

                  Kaubandussuhteid ELi ja Jordaania vahel reguleerib assotsieerimisleping. Selle lepinguga kehtestati vabakaubanduspiirkond, mis avas ELi ja Jordaania vahel kahepoolse kaubavahetuse. 2016. aasta juulis leppisid EL ja Jordaania kokku, et muudavad paindlikumaks päritolureeglid, mida Jordaania eksportijad kasutavad oma kaubavahetuses ELiga. Kumbki pool vaatas algatuse läbi ja täiendas seda 2018. aasta detsembris. EL on Jordaania peamine kaubanduspartner ja tema arvele langes 2018. aastal 17,1 % (väärtuse poolest) Jordaania kaubavahetuse kogumahust. Jordaania eksport ELi moodustas 2018. aastal 300 miljonit eurot, import EList aga 3,6 miljardit eurot (väärtuse poolest).

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 212.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Subsidiaarsuse põhimõtet järgitakse, sest liikmesriigid üksi ei suuda piisavalt tagada Jordaania lühiajalise makromajandusliku stabiilsuse taastamise eesmärgi täitmist, mistõttu on see eesmärk paremini saavutatav Euroopa Liidu tasandil. Selle peamine põhjus on riikide eelarvepiirangud ning vajadus abi andmist rahastajate vahel korralikult koordineerida, et suurendada abi ulatust ja tulemuslikkust.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. See piirdub lühiajalise makromajandusliku stabiilsuse eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajalikuga ega lähe selleks vajalikust kaugemale.

               Komisjon tegi IMFi poolt laiendatud rahastamisvahendiga seoses antud hinnangute põhjal kindlaks, et abi summa vastab ligikaudu 9,7 %-le 2020.–2021. aastal hinnangulisest järelejäänud rahastamispuudujäägist. Selle märkimisväärse kohustuse võtmine on põhjendatud järgmisega: Jordaania poliitiline tähtsus Euroopa naabruspiirkonna stabiilsuse jaoks; riigi poliitiline lähenemine ja majanduslik integreerimine ELiga, mida väljendab kahe poole vaheline assotsieerimisleping, mis jõustus 1. mail 2002; jätkuvalt keeruline majanduslik olukord Jordaanias, mis on tingitud eelkõige konfliktidest Süürias ja Iraagis ning suure hulga süürlaste kohalolust riigis.

               •Vahendi valik

               Projektide rahastamine ega tehniline abi ei oleks makromajanduslike eesmärkide saavutamiseks sobiv. Muude ELi vahenditega võrreldes seisneb makromajandusliku finantsabi peamine lisaväärtus selles, et selle abil saab kiiresti leevendada vajadust välisrahastamise järele, aidata luua stabiilse makromajandusliku raamistiku, edendades muu hulgas maksebilansi ja eelarve jätkusuutlikkust, ning aidata luua sobiva raamistiku struktuurireformide jaoks. Kuna makromajanduslik finantsabi aitab luua asjakohase makromajandus- ja struktuuripoliitika raamistiku, võib see aidata suurendada ka ELi muude, kitsama eesmärgiga rahastamisvahendite abil Jordaanias rahastatavate meetmete tulemuslikkust.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Komisjoni makromajandusliku finantsabi ettepanek tugineb õppetundidele, mis on saadud seniste ELi naabruses võetud meetmete järelhindamistest, eelkõige järelhindamisest MFA-I meetmele, millega toetati Jordaaniat 2015. aastal ja mida reguleeris Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta otsus nr 1351/2013/EL
                     3
                  .

                  Selles järelhindamises
                     4
                   jõuti järeldusele, et MFA-I programm on oma eesmärgid täitnud. Programmi ülesehitus oli Jordaania majandusraskuste seisukohast asjakohane ning programm aitas märkimisväärselt kaasa Jordaania välis- ja eelarvepositsiooni tulemuslikule stabiliseerimisele. Programmil oli suur ELi lisaväärtus, kuna sellega toetati naabruses asuva partnerriigi makromajanduslikku stabiilsust ja leevendati pagulaskriisi mõju. Selle väljatöötamine ja rakendamine olid kooskõlas muude ELi meetmete ja vahenditega. Programmil oli lisaks positiivne sotsiaalne mõju ning sellega anti tugev panus valitsemissektori võla jätkusuutlikkusse, pakkudes äärmiselt soodsaid rahastamistingimusi.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Käesoleva makromajandusliku finantsabi ettepaneku ettevalmistamisel suhtlesid komisjoni talitused korrapäraselt Jordaania ametiasutustega, et edendada Jordaania vastutust programmi eest. Kuna makromajanduslikku finantsabi antakse lahutamatu osana rahvusvahelisest toetusest Jordaania majanduse stabiliseerimiseks, konsulteeris komisjon ka Jordaania rahvusvaheliste partneritega, nagu IMF ja Maailmapank, kes toetavad riiki mahukate rahastamisprogrammide kaudu.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Komisjon korraldas välisekspertide abiga tegevusanalüüsi, mille käigus kontrolliti Jordaania avaliku sektori rahastamiskorda ja haldusmenetluste kvaliteeti ja usaldusväärsust, ning koostas selle kohta 2016. aasta septembris lõpparuande. 2020. aasta esimeses kvartalis korraldatakse kavakohaselt uus tegevusanalüüs, et võtta arvesse hiljutist arengut.

               •Mõju hindamine

               ELi makromajanduslik finantsabi on erandlik erakorraline meede, mille eesmärk on aidata kolmandatel riikidel ületada suuri maksebilansiraskusi. Seega on käesolev makromajandusliku finantsabi ettepanek vabastatud komisjoni parema õigusloome suuniste (SWD(2015) 111 final) kohaselt mõju hindamise nõudest, kuna poliitiliselt on hädavajalik kõnealuses kiiret reageerimist nõudvas hädaolukorras kiirelt tegutseda.

               Makromajanduslik finantsabi aitab katta Jordaania lühiajalisi rahastamisvajadusi. Lisanduv majanduslik kohandamis- ja reformiprogramm, mis tugineb Jordaania valitsuse viie aasta reformi ja majanduskasvu mudelile, aitab luua stabiilse makromajandusliku raamistiku ning rakendada sihikindlaid struktuurireforme, mis toetavad majanduskasvu ja parandavad töökohtade loomise väljavaateid. Makromajanduslik finantsabi aitab ühtlasi abisaajal riigil muuta vajaliku majandusliku kohanduse leebemaks ja sujuvamaks võrreldes olukorraga ilma välise finantsabita. Nii aitab finantsabi leevendada kohanduse sotsiaalset mõju ja vältida riigis aset leidva kriisi kahjulikku mõju. Väga soodsatel tingimustel pikaajalist rahastamist pakkudes ja reforme toetades aitab makromajandusliku finantsabi programm kaasa eelarve kohandamisele, Jordaania võla jätkusuutlikkuse toetamisele ja vajaliku eelarvepoliitilise manööverdamisruumi loomisele selleks, et säilitada vajalikke sotsiaalteenuseid keset pidevat majanduslikku ja sotsiaalset survet, mida põhjustab problemaatiline piirkondlik kontekst, sealhulgas Jordaania ametiasutuste hinnangul ligikaudu 1,3 miljoni süürlase kohalolek (kellest 660 330 olid 2019. aasta augustiks registreeritud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametis). Lisaks aitab makromajanduslik finantsabi spetsiaalsete poliitikatingimuste kaudu luua eeldusi paremini tasakaalustatud, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule, mis tagab piisava sotsiaalkaitse.

               4.MÕJU EELARVELE

               Kavandatud abi antaks laenudena ning seda tuleks rahastada laenuvõtmistehingutega, mille teeb ELi nimel komisjon. Abiga seotud eelarvekulu koosneb väljamakstud summadest 9 % kandmisest ELi välistegevuse tagatisfondi; raha kantakse eelarverealt 01 03 06 („Tagatisfondi rahastamine“)
                  5
               .

               Eeldades, et laenu esimesed kaks väljamakset kogusummas 300 miljonit eurot tehakse 2020. aastal ja laenu kolmas väljamakse summas 200 miljonit eurot tehakse 2021. aastal, ning kooskõlas tagatisfondi mehhanismi reguleerivate eeskirjadega, tehakse vastavad eraldised 2022. aasta eelarvest (27 miljonit eurot) ja 2023. aasta eelarvest (18 miljonit eurot).

               Komisjon leiab, et Jordaaniale makromajandusliku finantsabi kavandatava andmise mõju eelarvele on järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva komisjoni ettepaneku seisukohast vastuvõetav.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Euroopa Liit annab Jordaaniale keskmise kuni pika tähtajaga laenudena makromajanduslikku finantsabi kokku kuni 500 miljoni euro eest; abi aitab katta Jordaania täiendava välisrahastamise vajaduse 2020.–2021. aastal. Kavakohaselt makstakse abi välja kolmes osas. Esimene väljamakse tehakse eeldatavasti 2020. aasta juunis. Teine ja kolmas väljamakse võidakse teha vastavalt 2020. aasta neljandas kvartalis ja 2021. aasta teises kvartalis, tingimusel et kummagi osaga seotud poliitikameetmed on õigel ajal rakendatud.

               Abi andmist korraldab komisjon. Kooskõlas finantsmäärusega kohaldatakse erisätteid pettuse ja muude rikkumiste ärahoidmiseks.

               Komisjon ja Jordaania ametiasutused lepivad kokku vastastikuse mõistmise memorandumis, milles sätestatakse kavandatava makromajandusliku finantsabi andmisega seotud struktuurireformi meetmed, kaasa arvatud aeg ja järjekord. Nagu makromajandusliku finantsabi puhul tavaliselt, oleneb väljamaksete tegemine muu hulgas ka sellest, kas IMFi programmi raames tehtavate läbivaatamiste tulemused on rahuldavad ja kas Jordaania jätkab IMFi vahendite kasutamist.

               Ettepanek sisaldab aegumisklauslit. Kavandatud makromajanduslikku finantsabi oleks võimalik saada kahe ja poole aasta jooksul alates vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisele järgnevast päevast.

               Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta eelneval aastal. Lisaks hindab komisjon abi eesmärkide täitmist, muu hulgas järelhindamise raames, mille komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kaks aastat pärast abiperioodi lõppemist.

               Käesoleva ettepaneku tekst on kooskõlas muude Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt viimastel aastatel vastu võetud makromajandusliku finantsabi otsuste tekstiga.

               2019/0192 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi (edaspidi „Jordaania“) vaheliste suhete alus on Euroopa naabruspoliitika. Jordaania sõlmis liiduga 24. novembril 1997 assotsieerimislepingu, mis jõustus 1. mail 2002. Assotsieerimislepingu alusel lõid EL ja Jordaania 12aastase üleminekuperioodi jooksul vabakaubanduspiirkonna. Lisaks jõustus 2007. aastal põllumajandustoodete turu täiendavat liberaliseerimist käsitlev leping. 2010. aastal leppisid liit ja Jordaania kokku, et nendevahelistes partnerlussuhetes on Jordaanial edasijõudnu staatus, mis hõlmab rohkemaid koostöövaldkondi. Detsembris 2009 parafeeriti protokoll liidu ja Jordaania kaubavahetuse alaste vaidluste lahendamise süsteemi kohta ja see jõustus 1. juulil 2011. Kahepoolset poliitilist dialoogi ja majanduskoostööd on arendatud edasi assotsieerimislepingu, ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide ning aastateks 2017–2020 vastu võetud ühtse toetusraamistiku raames.

               (2)Alates 2011. aastast on Jordaania parlamentaarse demokraatia ja õigusriigi tugevdamiseks rakendanud mitmeid poliitikareforme. Loodud on konstitutsioonikohus ja sõltumatu valimiskomisjon ning Jordaania Parlament on vastu võtnud mitmeid olulisi seadusi, nt valimisseaduse ja erakondade seaduse ning detsentraliseerimist ja kohalikke omavalitsusi käsitlevad õigusnormid. Vastu on võetud seadusandlikke muudatusi, mis käsitlevad kohtute sõltumatust ja naiste õigusi.

               (3)Jordaania majandus on märkimisväärselt kannatanud pikaleveninud konfliktide tõttu piirkonnas, eelkõige naaberriikides Iraagis ja Süürias. Piirkondlikud rahutused on mõjunud rängalt välistuludele ja pingestanud riigi rahanduse olukorda. Turism ja välismaiste otseinvesteeringute sissevool on saanud kahju ja kaubateed on jäänud pikaks ajaks suletuks. Peale selle katkes mitmeks aastaks Egiptusest maagaasi tarnimine, mis tekitas vajaduse saada energiat alternatiivsetest allikatest ja kallima hinnaga. Samuti on Jordaania majandust mõjutanud suur Süüria pagulaste sissevool, mis on seadnud veelgi suurema surve alla Jordaania eelarvepositsiooni, avalikud teenused ja taristu.

               (4)2016. aasta augustis leppisid Jordaania ja IMF kokku teises majanduslikus kohandamisprogrammis, mida toetatakse kolmeaastase, 723 miljoni USA dollari suuruse laiendatud rahastamisvahendiga, mis järgnes kolmeaastasele ja 2 miljardi USA dollari suurusele tugilaenulepingule aastatel 2012–2015. 2019. aasta mais pikendati laiendatud rahastamisvahendi programmi kuni 2020. aasta märtsini.

               (5)2016. aasta detsembris võttis liit vastu
                  6
                teise, 200 miljoni euro suuruse laenudest koosneva makromajandusliku finantsabi programmi (MFA-II) vastuseks Jordaania taotlusele 2016. aasta märtsis ja pärast 2015. aastal rakendatud esimese, 180 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi programmi lõpuleviimist. MFA-II oli järelmeetmeks kohustusele, mis võeti 4. veebruaril 2016 Londonis Süüria ja piirkonna toetuseks korraldatud konverentsil, kus liit lubas rahaliselt toetada Süüria pagulaskriisist enim mõjutatud riike, sh Jordaaniat, 2,39 miljardi euroga aastatel 2016–2017. MFA-II poliitilisi tingimusi sisaldav vastastikuse mõistmise memorandum jõustus 19. septembril 2017. MFA-II esimene osamakse tehti 17. oktoobril 2017 ja teine 21. juunil 2019, pärast kokkulepitud poliitikameetmete rakendamist.

               (6)MFA-II käsitlev otsus, mille kaasseadusandjad võtsid vastu 2016. aasta detsembris, sisaldas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldust, milles komisjon, võttes arvesse Jordaania rahalisi raskusi ja erakordseid asjaolusid, mis tulenevad suure hulga (Jordaania ametiasutuste andmetel 1,3 miljoni) süürlase vastuvõtmisest, kohustub esitama asjakohasel juhul, pärast teise makromajandusliku finantsabi paketi edukat lõpuleviimist, ettepaneku pikendada ja suurendada Jordaaniale antavat makromajanduslikku finantsabi, tingimusel et seda liiki abi tavapärased eeltingimused, sh Jordaania välisrahastuse vajaduste ajakohastatud hinnang komisjoni poolt, on täidetud.

               (7)Aastatel 2017–2019 raskendasid Jordaania majanduslikku olukorda jätkuvalt püsiv piirkondlik ebastabiilsus, suur vastuvõtlikkus naftahindade kõikumisele ja kogu maailma arenevate turgude laenukasutuse kulutuste suurenemine. Selle tagajärjel aeglustus taas majanduskasv, töötuse määr kasvas märkimisväärselt, maksutulu kogumine vähenes ning ilmnesid uued eelarve- ja välisrahastamisvajadused.

               (8)Selles keerukas olukorras kinnitasid liit ja rahvusvaheline üldsus veel mitmel korral oma pühendumist Jordaania toetamisele, eelkõige Brüsseli 2017. aasta aprilli konverentsil Süüria tuleviku toetamiseks, ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogus 2017. aasta juulis ning teisel Brüsseli konverentsil Süüria tuleviku toetamiseks aprillis 2018. Londoni algatuse konverentsil 2019. aasta veebruaris ja kolmandal Brüsseli konverentsil 2019. aasta märtsis kinnitas rahvusvaheline ja piirkondlik rahastajate kogukond, sealhulgas EL, oma kavatsust toetada Jordaania jõupingutusi makromajandusliku stabiilsuse säilitamisel ja kasvuväljavaadete parandamisel.

               (9)Alates Süüria kriisi algusest 2011. aastal on liit teinud Jordaaniale mitmesuguste vahendite raames kättesaadavaks enam kui 2,1 miljardit eurot (sh 380 miljonit eurot kahe eespool nimetatud MFA programmi raames), et aidata riigil säilitada majanduslikku stabiilsust, jätkata poliitilisi ja majanduslikke reforme ning käsitleda humanitaar-, arengu- ja julgeolekualaseid vajadusi. Lisaks on Euroopa Investeerimispank eraldanud Jordaaniale projektilaenudena ligikaudu 486 miljonit eurot.

               (10)Püsivalt raske majandusolukorra ja keerukate tulevikuväljavaadete tõttu palus Jordaania 2019. aasta juulis liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi.

               (11)Pärast IMFi programmi teise aruande edukat lõpuleviimist alustasid IMF ja Jordaania 6. mail 2019 kõnelusi IMFi jätkuprogrammi üle pärast 2020. aasta märtsi, mil laiendatud rahastamisvahendi rahastamiskorra rakendamine peaks olema lõpule viidud.

               (12)Arvestades, et Euroopa naabruspoliitika hõlmab Jordaaniat, peaks tal olema õigus saada liidu makromajanduslikku finantsabi.

               (13)Liidu makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse maksebilansi sidumata ja sihtotstarbeta toetust, mille eesmärk on aidata rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamise vajadust ja millega peaks kaasnema poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmab tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mis võetakse viivitamata maksebilansi olukorra lühiajaliseks parandamiseks.

               (14)Kuna Jordaania maksebilansis on ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide vahendite eraldamist jätkuvalt märkimisväärne rahastamispuudujääk, loetakse Jordaaniale liidu makromajandusliku finantsabi andmist koostoimes IMFi programmiga praeguses erandlikus olukorras asjakohaseks vastuseks Jordaania taotlusele saada liidult toetust majanduse stabiliseerimiseks. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Jordaania majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformide kava, täiendades IMFi rahastamisvahendeid.

               (15)Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada jätkusuutliku välisrahastamise taastamist Jordaanias, toetades seeläbi ka riigi majandus- ja sotsiaalarengut.

               (16)Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks täielikud kvantitatiivsed hinnangud, milles käsitletakse Jordaania täiendavat vajadust välisrahastuse järele, ning arvesse võetakse ka Jordaania suutlikkust rahastada end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Abi suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka kahe- ja mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ning vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti Jordaanias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ja liidu osalemisega saavutatavat üldist lisaväärtust.

               (17)Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete, eesmärkide ja meetmetega ning liidu muu asjakohase poliitikaga.

               (18)Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega tuleks toetada liidu poolt Jordaania suhtes rakendatavat välispoliitikat. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmisel tihedat koostööd, et koordineerida liidu välispoliitikat ja tagada selle järjepidevus.

               (19)Liidu makromajandusliku finantsabiga tuleks toetada Jordaania pühendumist liiduga jagatud väärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtte järgimisele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, jätkusuutlikule arengule ja vaesuse vähendamisele, samuti tuleks toetada tema pühendumist avatud, eeskirju järgiva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.

               (20)Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Jordaania järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme (sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise. Lisaks tuleks liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsete eesmärkide abil suurendada Jordaanias riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustusi ning soodustada jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisele, töökohtade loomisele ja eelarve konsolideerimisele suunatud struktuurireforme. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid nii eeltingimuste kui ka kõnealuste eesmärkide täitmist korrapäraselt jälgima.

               (21)Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Jordaania võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks tuleks sätestada, et komisjon teeb kontrolle ja kontrollikoda auditeid.

               (22)Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu (kui eelarvepädevate institutsioonide) volitusi.

               (23)Liidu makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

               (24)Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid abiga seotud asjaajamise käigust korrapäraselt teavitama ja edastama neile asjakohased dokumendid.

               (25)Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
                  7
               .

               (26)Liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Jordaania ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Nimetatud määruse kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole nimetatud määruses sätestatud. Võttes arvesse asjaolu, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on kõnealust lävendit ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada kontrollimenetlust. Võttes arvesse Jordaaniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning abi vähendamise, peatamise või tühistamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Liit annab Jordaaniale maksimaalselt 500 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi (edaspidi „liidu makromajanduslik finantsabi“), et toetada Jordaania majanduse stabiliseerimist ja põhjalikku reformikava. Abi aitab katta Jordaania maksebilansiga seotud vajadusi, mis on kindlaks tehtud IMFi programmis.

               2.Kogu liidu makromajanduslik finantsabi antakse Jordaaniale laenudena. Komisjoni volitatakse liidu nimel laenama vajalikud rahalised vahendid kapitaliturgudelt või finantsasutustelt ja laenama need edasi Jordaaniale. Laenude maksimaalne keskmine tähtaeg on 15 aastat.

               3.Liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksmist korraldab komisjon kooskõlas IMFi ja Jordaania vahel sõlmitud kokkulepete või ühiste arusaamadega ning ELi ja Jordaania assotsieerimislepingus sätestatud majandusreformide peamiste põhimõtete ja eesmärkidega.

               Komisjon teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu liidu makromajandusliku finantsabiga, sealhulgas abi väljamaksetega, seotud suundumustest ning esitab nendele institutsioonidele õigeaegselt asjakohased dokumendid.

               4.Liidu makromajanduslikku finantsabi on võimalik saada kahe ja poole aasta jooksul alates artikli 3 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisele järgnevast päevast.

               5.Kui Jordaania rahastamisvajadus väheneb liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil algsete prognoosidega võrreldes olulisel määral, vähendab komisjon antava abi summat või peatab või tühistab abi andmise, toimides artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

               Artikkel 2

               1.Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on see, et Jordaania järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme (sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise.

               2.Komisjon ja Euroopa välisteenistus jälgivad kõnealuse eeltingimuse täitmist kogu liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul.

               3.Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL
                  8
               .

               Artikkel 3

               1.Komisjon lepib vastavalt artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele Jordaania ametiasutustega kokku liidu makromajandusliku finantsabi andmise eelduseks olevates selgelt määratletud majanduspoliitilistes ja finantstingimustes, milles on olulisel kohal struktuurireformid ja riigi rahanduse usaldusväärsus ning mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“), mis sisaldab kõnealuste tingimuste täitmise ajakava. Vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised ja finantstingimused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 3 osutatud kokkulepete ja ühiste arusaamadega, sealhulgas Jordaanias IMFi toetusel rakendatavate makromajandusliku kohandamise ja struktuurireformi programmidega.

               2.Lõikes 1 osutatud tingimuste eesmärk on eelkõige suurendada Jordaanias riigi rahanduse juhtimise süsteemide, sealhulgas liidu makromajandusliku finantsabi kasutamiseks ette nähtud süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustust. Poliitikameetmete kavandamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse ka turgude vastastikusel avamisel tehtavaid edusamme, eeskirjadepõhise ja õiglase kaubanduse arengut ning muid liidu välispoliitika prioriteete. Komisjon jälgib korrapäraselt kõnealuste eesmärkide saavutamise edenemist.

               3.Liidu makromajandusliku finantsabi üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse laenulepingus, mille sõlmivad komisjon ja Jordaania ametiasutused.

               4.Komisjon kontrollib korrapäraselt, et artikli 4 lõikes 3 osutatud tingimused oleksid kogu aeg täidetud, sealhulgas seda, kas Jordaania majanduspoliitika vastab liidu makromajandusliku finantsabi eesmärkidele. Seejuures koordineerib komisjon oma tegevust põhjalikult IMFi ja Maailmapangaga ning vajaduse korral ka Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

               Artikkel 4

               1.Kui lõikes 3 osutatud tingimused on täidetud, teeb komisjon liidu makromajandusliku finantsabi kättesaadavaks laenu kolme osamaksena. Iga osamakse suurus määratakse kindlaks artiklis 3 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumis.

               2.Liidu makromajandusliku finantsabiga seoses tehakse vajaduse korral eraldisi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 480/2009
                  9
               .

               3.Komisjon teeb osamaksete väljamaksmise otsuse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

               (a)artiklis 2 sätestatud eeltingimus;

               (b)sellise poliitilise programmi jätkuv ja rahuldav elluviimine, mis hõlmab tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, ning

               (c)vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste rahuldav rakendamine.

               Teine osamakse makstakse üldjuhul välja mitte varem kui kolme kuu möödumisel esimese osamakse väljamaksmisest. Kolmas osamakse tehakse üldjuhul mitte varem kui kolm kuud pärast teise osamakse tegemist.

               4.Kui lõike 3 esimeses lõigus osutatud tingimused ei ole täidetud, peatab komisjon liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed ajutiselt või lõpetab need. Sel juhul teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu peatamise või lõpetamise põhjustest.

               5.Liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed tehakse Jordaania Keskpangale. Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitavate tingimustega ja eeldusel, et täiendava rahastamise vajadus leiab kinnitust, võib liidu rahalised vahendid üle kanda Jordaania rahandusministeeriumile kui lõplikule abisaajale.

               Artikkel 5

               1.Liidu makromajandusliku finantsabiga seotud laenuvõtmis- ja laenuandmistehingud tehakse eurodes sama väärtuspäeva kursiga ning need ei too liidu jaoks kaasa laenutähtaegade muutmist ning nendest ei tulene liidule valuuta- või intressimäärariski ega muid kommertsriske.

               2.Kui asjaolud seda võimaldavad ning kui Jordaania seda taotleb, võib komisjon astuda vajalikke samme, et tagada laenulepingu tingimustesse ennetähtaegse tagasimaksmise klausli lisamine ning vastava klausli lisamine ka laenuvõtmistehingute tingimustesse.

               3.Kui asjaolud võimaldavad laenu intressimäära parandada ja kui Jordaania seda taotleb, võib komisjon otsustada esialgsed laenud täielikult või osaliselt refinantseerida või asjaomased finantstingimused restruktureerida. Refinantseerimine või restruktureerimine toimub kooskõlas lõigetega 1 ja 4 ning see ei põhjusta asjaomase laenu tähtaja pikenemist ega refinantseerimise või restruktureerimise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist.

               4.Jordaania kannab kõik kulud, mida liit on kandnud seoses laenu võtmise ja andmise tehingutega käesoleva otsuse alusel.

               5.Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõigetes 2 ja 3 osutatud tehingute käigust.

               Artikkel 6

               1.Liidu makromajanduslikku finantsabi rakendatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1046/2018
                  10
               .

               2.Liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel kasutatakse otsest eelarve täitmist.

               3.Artikli 3 lõikes 3 osutatud laenuleping sisaldab sätteid, millega:

               (a)tagatakse, et Jordaania kontrollib korrapäraselt liidu eelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid õigusnormide rikkumiste ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on saadud ebaseaduslikult;

               (b)tagatakse liidu finantshuvide kaitse, eelkõige nähes ette konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutava pettuse, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95,
                  11
                nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96
                  12
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013
                  13
               . Seejuures antakse Euroopa Pettustevastasele Ametile sõnaselge õigus korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, kaasa arvatud digitaalne ekspertiis ja intervjuud;

               (c)antakse komisjonile (OLAF) või tema esindajatele sõnaselgelt õigus teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi;

               (d)antakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale sõnaselgelt volitused liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditite tegemiseks, sealhulgas dokumentide auditite ja kohapealsete auditite, nagu tegevusanalüüsi tegemiseks;

               (e)tagatakse, et liit võib nõuda laenu ennetähtaegset tasumist, kui on kindlaks tehtud, et Jordaania on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve.

               (f)tagatakse, et Jordaania kannab kõik kulud, mis liit on kandnud seoses finantsabiga.

               4.Komisjon korraldab enne liidu makromajandusliku finantsabi rakendamist tegevusanalüüsi, et kontrollida Jordaania finantskorra, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust, kui need on abi andmise seisukohast olulised.

               Artikkel 7

               1.Komisjoni abistab komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

               2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

               Artikkel 8

               1.Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta eelmisel aastal, sealhulgas hinnangu otsuse rakendamise kohta. Aruandes:

               (a)analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise edenemist;

               (b)hinnatakse Jordaania majanduse olukorda ja väljavaateid ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamisel tehtud edusamme;

               (c)tuuakse välja seos vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste tingimuste, Jordaania jooksvate majandus- ja eelarvetulemuste ning liidu makromajandusliku finantsabi väljamakseid käsitlevate komisjoni otsuste vahel.

               2.Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 4 osutatud abiperioodi lõppu järelhindamise aruande, milles hinnatakse liidu makromajandusliku finantsabi tulemusi ja tõhusust ning seda, mil määral on liidu makromajanduslik finantsabi aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

               Artikkel 9

               Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

               1.4.2.Erieesmärgid

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

               1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               Makromajanduslik finantsabi Jordaania Hašimiidi Kuningriigile

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

               Poliitikavaldkond:
                     majandus- ja rahandusküsimused

               Tegevusala:
                     rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb: uut meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

               „Anda uut hoogu töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele: suurendada heaolu ka väljaspool ELi“.

               1.4.2.Erieesmärgid

               „Suurendada heaolu ka väljaspool ELi“

               Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi asjakohane tegevus on seotud järgmisega:

               (a)makromajanduse stabiilsuse toetamine ja majanduskasvu edendavate reformide soodustamine väljaspool ELi, sh põhipartneritega korrapäraselt peetavate majandusdialoogide ja makromajandusliku finantsabi osutamise kaudu, ning

               (b)laienemisprotsessi ning ELi naabruspoliitika ja prioriteetide rakendamise toetamine muudes kolmandates riikides, tehes majandusanalüüse, hinnates poliitikameetmeid ja andes nõu.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Kavandatud abi seisneb ELi kuni 500 miljoni euro suuruses laenus Jordaaniale, et aidata muuta Jordaania maksebilanss jätkusuutlikumaks. Abi, mis makstakse välja kolmes osas, peaks aitama riigil toime tulla raske majandusliku ja maksebilansi olukorraga. Samuti edendab see struktuurireforme, mille abil toetatakse jätkusuutlikku majanduskasvu ja parandatakse riigi rahanduse juhtimist. Pakkudes pikaajalist rahastamist väga soodsatel tingimustel, aitab makromajandusliku finantsabi programm ühtlasi kaasa Jordaania võla jätkusuutlikkuse toetamisele ning sellele, et riigis säiliksid vajalikud sotsiaalteenused keset pidevat majanduslikku ja sotsiaalset survet, mida põhjustab problemaatiline piirkondlik kontekst, sealhulgas suure hulga süürlaste kohalolek (Jordaania valitsuse hinnangul 1,3 miljonit, kellest 660 330 on 4. augusti 2019. aasta seisuga registreeritud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametis). Makromajandusliku finantsabi programmis rõhutatakse ELi solidaarsust Jordaaniaga ja usaldust selle riigi vastu, samuti Jordaania geopoliitilist tähtsust ELi jaoks Süüria kriisi kontekstis.

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               Ametiasutused peavad andma komisjoni talitustele korrapäraselt aru mitme majandusnäitaja kohta ning esitama enne abi osamaksete tegemist põhjaliku aruande selle kohta, kas nende tegevus vastab kokku lepitud poliitikatingimustele.

               Komisjoni talitused jätkavad Jordaania rahanduse juhtimise jälgimist ka pärast 2020. aasta esimeses kvartalis korraldatavat rahastamiskorra ja haldusmenetluste tegevusanalüüsi. Ka ELi delegatsioon Jordaanias esitab abi jälgimise seisukohast olulistel teemadel korrapäraselt aruandeid. Komisjoni talitused suhtlevad ka edaspidi tihedalt IMFi ja Maailmapangaga, et saada osa nende kogemustest seoses nende tegevusega Jordaanias.

               Kavandatud seadusandliku otsusega on ette nähtud nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatav iga-aastane aruanne, mis sisaldab hinnangut kõnealuse meetme rakendamise kohta. Kahe aasta jooksul pärast rakendusperioodi lõppu tehakse abi sõltumatu järelhindamine.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

               Abi väljamaksed on tingimuslikud ja sõltuvad poliitilise eeltingimuse täitmisest ning Jordaania ja IMFi vahelise rahastamiskokkuleppe rahuldavast rakendamisest. Lisaks lepib komisjon Jordaania ametiasutustega kokku konkreetsetes poliitikatingimustes, mis loetletakse vastastikuse mõistmise memorandumis.

               Kavakohaselt makstakse abi välja kolmes osas. Esimene väljamakse tehakse eeldatavasti 2020. aasta juunis. Teine ja kolmas väljamakse võidakse teha vastavalt 2020. aasta neljandas kvartalis ja 2021. aasta teises kvartalis, tingimusel et kummagi osaga seotud poliitikameetmed on õigel ajal rakendatud.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

               Kavandatav makromajanduslik finantsabi Jordaaniale näitab riigi strateegilist tähtsust ELi jaoks ning on kooskõlas Euroopa naabruspoliitika eesmärkidega. Makromajanduslik finantsabi on poliitikal põhinev vahend, mille eesmärk on leevendada lühikese ja keskpika perioodi välisrahastuse vajadusi. ELi üldise abipaketi osana aitab see toetada liidu eesmärki tagada majanduslik stabiilsus, majanduse areng ja vastupanuvõime Jordaanias ning laiemalt Euroopa lõunanaabruses.

               Makromajandusliku finantsabi programmis rõhutatakse ELi solidaarsust Jordaaniaga ja usaldust selle riigi vastu, samuti Jordaania geopoliitilist tähtsust ELi jaoks Süüria kriisi kontekstis. See on kooskõlas ELi kohustustega Jordaania vastu, mida on viimastel aastatel väljendatud mitmel korral, sealhulgas Londoni algatuse konverentsil 2019. aasta veebruaris ja kolmandal Brüsseli konverentsil 2019. aasta märtsis.

               Kõnealuse abi andmisega toetatakse Jordaania ametiasutuste jõupingutusi stabiilse makromajandusliku raamistiku loomisel ja kaugeleulatuvate struktuurireformide elluviimisel ning niiviisi suurendatakse kokkuvõttes Jordaanias rakendatavate ELi meetmete lisaväärtust ja parandatakse muus vormis riigile antava ELi finantsabi, sealhulgas eelarvetoetuse meetmete ja praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames välisrahastamisinstrumentide kaudu antavate toetuste tulemuslikkust.

               Lisaks makromajandusliku finantsabi finantsmõjule tugevdab kavandatav programm valitsuse jõupingutusi reformide elluviimisel ning toetab valitsuse püüdlusi tihendada sidemeid ELiga, nagu nähtub 2002. aasta mais jõustunud assotsieerimislepingust ja alates 2016. aastast kehtinud ühistest partnerluse prioriteetidest. Seda aitab muu hulgas saavutada abi väljamaksmise asjakohane tingimuslikkus. Laiemas kontekstis annab programm piirkonna teistele riikidele signaali, et EL on valmis majanduslikult raskel ajal toetama selliseid riike, kes on selgelt alustanud majandusreformide elluviimist.

               Kavandatud makromajanduslik finantsabi on samuti lahutamatu osa Jordaaniale antavast üldisest rahvusvahelisest toetusest ja täiendab ka edaspidi muude mitme- ja kahepoolsete rahastajate pakutavat abi. Täiendades rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja teiste rahastajate eraldatud vahendeid, aitab ELi makromajanduslik finantsabi parandada rahvusvahelise rahastajate kogukonna pakutava finantstoetuse üldist tulemuslikkust. Pakkudes pikaajalist rahastamist väga soodsatel tingimustel, mis on harilikult soodsamad kui teiste mitme- või kahepoolsete rahastajate seatavad tingimused, aitab makromajandusliku finantsabi programm ühtlasi kaasa Jordaania võla jätkusuutlikkuse toetamisele ning sellele, et riigis säiliksid vajalikud sotsiaalteenused keset pidevat majanduslikku ja sotsiaalset survet, mida põhjustab problemaatiline piirkondlik kontekst. Makromajandusliku finantsabi tingimused toetavad ka maksebilansi ja eelarvepositsiooni jätkusuutlikkust, suurendades potentsiaalset majanduskasvu, süvendades integratsiooni ja lähendades Jordaania õigusnorme ELi õigusnormidele ning tugevdades riigi rahanduse juhtimist.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

               Alates 2004. aastast on makromajandusliku finantsabi andmise kohta tehtud 18 järelhindamist. Kõnealuste hindamiste järelduste kohaselt aitab makromajandusliku finantsabi andmine parandada abisaava riigi maksebilansi jätkusuutlikkust, makromajanduslikku stabiilsust ja struktuurireformide elluviimist, kuigi mõnikord on selle mõju tagasihoidlik ja kaudne. Enamikul juhtudel oli makromajanduslikul finantsabil abisaavate riikide maksebilansile positiivne mõju ning see aitas nende eelarvepiiranguid leevendada. Ühtlasi tõi see kaasa mõnevõrra kiirema majanduskasvu.

               2017. aastal korraldati sõltumatu hindamine, mille käigus uuriti Jordaaniale makromajandusliku finantsabi andmise lisaväärtust, mõju, ülesehitust ja rakendamist eelmisel korral (MFA I kokku 180 miljonit eurot, mis maksti välja aastal 2015), ning leiti, et see oli asjakohane, tulemuslik ja tõhusalt rakendatud. Hindamise peamised järeldused on, et makromajanduslikul finantsabil oli Jordaania majandusele positiivne mõju – see aitas riigil stabiliseerida oma välispositsiooni ja toetada reformide kiirendamist. Samuti aitas makromajandusliku finantsabi programm oma väga soodsate rahastamistingimustega kaasa Jordaania võla jätkusuutlikkuse toetamisele ja võimaldas järkjärgulisemat eelarve konsolideerimist, millel muidu võinuks olla väga kahjulik sotsiaalne mõju (näiteks täiendavad avaliku sektori kulude kärped).

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

               Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga

               2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus suurendati makromajandusliku finantsabi laenuandmisvõimet 2 miljardi euroni aastas. See summa on piisav, et katta kõnealust meedet ja muid rakendatavaid makromajandusliku finantsabi meetmeid.

               Võimalik sünergia teiste ELi rahastamisvahenditega:

               EL on üks peamistest Jordaaniale rahalise abi pakkujatest ja ta toetab riigi majandus-, struktuuri- ja institutsioonilisi reforme ning kodanikuühiskonda. Siinkohal täiendab makromajanduslik finantsabi muid ELi välistegevusi või -vahendeid Jordaania toetuseks. Makromajandusliku finantsabiga seotud poliitikameetmed hõlmavad teatavaid assotsieerimislepinguga ning ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetidega seotud sätteid. Ühtlasi on makromajanduslik finantsabi kooskõlas ühtse toetusraamistikuga, milles on kindlaks määratud Euroopa naabruspoliitika 2014.–2020. aasta rahastamisvahendi kahepoolse abi kesksed valdkonnad.

               Muude ELi vahenditega võrreldes on makromajandusliku finantsabi peamine lisaväärtus see, et sellega saab aidata luua stabiilse makromajandusliku raamistiku, muu hulgas suurendades maksebilansi ja eelarvepositsiooni jätkusuutlikkust, ning sobiva raamistiku struktuurireformide elluviimise jaoks. Makromajandusliku finantsabi raames ei anta korrapärast rahalist toetust ning abi andmine lõpetatakse kohe, kui riigi rahanduse välispositsioon on taas jätkusuutlik.

               Makromajanduslik finantsabi peaks täiendama rahvusvahelise kogukonna kavandatud meetmeid, eelkõige IMFi ning Maailmapanga toetatavaid kohandamis- ja reformiprogramme.

               1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

               Laenude abil suurendab kõnealune makromajandusliku finantsabi meede ELi eelarve tulemuslikkust finantsvõimenduse kaudu ja pakub parimat kulutõhusat lahendust.

               Komisjon on volitatud laenama kapitaliturgudelt nii Euroopa Liidu kui ka Euratomi nimel rahalisi vahendeid, kasutades selleks ELi eelarvetagatist. Eesmärk on hankida turult vahendeid parima võimaliku hinnaga tänu ELi ja Euratomi parimale krediidivõimele (Fitchi, Moody’se ja DBRSi AAA-reiting ning Standard and Poor’si AA-reiting stabiilse perspektiiviga) ning laenata neid seejärel edasi kvalifitseeruvatele laenuvõtjatele EFSMi, maksebilansi toetamise ja makromajandusliku finantsabi raames ning Euratomi projektidele. Iga laenuvõtmise tehing on asjaomase laenuandmise tehinguga ranges vastavuses, nii et ELi eelarvele ei ole mingit intressi- ega valuutariski. Vahendite parima võimaliku hinnaga hankimise ja laenutegevuse eesmärk on saavutatud, sest kõnealused hinnad on kooskõlas samalaadsete asutuste või mehhanismidega (EIP, EFSM ja ESM), nagu kinnitas Euroopa Kontrollikoda 2016. aastal.

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega

               –Kehtivusaeg on 2,5 aastat alates vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisest, nagu on sätestatud otsuse artikli 1 lõikes 4.

               –Finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul 2020–2023 ja maksete assigneeringutele ajavahemikul 2020–2023.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  14

               ◻ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Kõnealune abi on laadilt makromajanduslik ja kooskõlas IMFi toetatava majandusprogrammiga. Komisjoni talitused lähtuvad meetmete jälgimisel IMFi rahastamiskokkuleppe rakendamisel tehtud edusammudest ja Jordaania ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitavate konkreetsete reformimeetmete elluviimisest (vt ka punkt 1.4.4). Jälgimise sagedus vastab osamaksete arvule.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus

               Käesoleva otsuse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse eelarve otsese täitmise korras komisjoni poolt peakorterist ja liidu delegatsioonide toetusel.

               Makromajandusliku finantsabi väljamaksed sõltuvad läbivaatamiste edukusest ning on seotud iga meetme juurde kuuluvate tingimuste täitmisega. Tingimuste täitmist jälgib tähelepanelikult komisjon tihedas koostöös liidu delegatsioonidega.

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

               Tuvastatud ohud

               Kavandatud makromajandusliku finantsabi andmisega kaasnevad väärkasutuse risk ning strateegilised ja poliitilised riskid.

               On risk, et makromajanduslikku finantsabi võidakse kasutada pettuse eesmärgil. Kuna makromajanduslik finantsabi (erinevalt näiteks projektide rahastamisest) ei ole nähtud ette Jordaania konkreetsete kulutuste jaoks, on see risk seotud selliste teguritega nagu Jordaania keskpanga ja rahandusministeeriumi juhtimissüsteemide üldine kvaliteet, haldusmenetlused, kontrolli- ja järelevalvefunktsioonid, IT-süsteemide turvalisus ning sise- ja välisauditiüksuste suutlikkus.

               Teine risk on seotud võimalusega, et Jordaania ei suuda täita ELi ees oma kavandatud makromajandusliku finantsabi laenudest tulenevaid finantskohustusi (makseviivituse või krediidirisk), mille põhjuseks võib olla näiteks riigi maksebilansi ja eelarvepositsiooni märkimisväärne täiendav halvenemine.

               Veel üks tähtis abi andmist ohustav risk tuleneb piirkonnas valitsevast geopoliitilisest olukorrast, eelkõige konfliktist Süürias, mis on tähtis erakapitali sissevoolu pärssiv tegur ning on takistanud kaubavahetust naaberriikidega, nagu Süüria ja Iraak. Piirkonnas valitseva geopoliitilise olukorra halvenemisel võib olla kahjulik mõju Jordaania makromajanduslikule stabiilsusele ning see võib mõjutada IMFi programmi tulemusi ning kavandatud makromajandusliku finantsabi välja- ja/või tagasimaksmist. Lisaks tuleb märkida, et Jordaaniat ohustavad jätkuvalt võimalikud naftakriisid, kuna riik sõltub oma energiavajaduste rahuldamisel suuresti imporditavast naftast. Peale selle suurendavad USA dollari (millega Jordaania dinaar on seotud) kerkivad intressimäärad välislaenamise kulusid. Lisaks on suurenenud Jordaania sõltuvus välisabist. Ehkki rahvusvaheline kogukond soovib Jordaaniat toetada, peab riik suutma ka edaspidi meelitada ligi küllaldaselt välisabi, et katta lähiaastate rahastamisvajadused.

               Riigisiseselt tulenevad peamised riskid kodanike rahulolematusest majandusliku olukorra halvenemise ja tööpuuduse suurenemisega. Sellega võib kaasneda reformide ebapiisav elluviimine või rahvarahutused, nagu valitsuse vahetumise ajal 2018. aasta keskel, ja see võib seega pärssida kavandatud makromajandusliku finantsabi rakendamist, muu hulgas IMFi programmi elluviimise mõjutamise kaudu.

                  Ettenähtud kontrollimeetodid

               Makromajandusliku finantsabi suhtes kohaldatakse kinnitamis-, kontrolli- ja auditeerimismenetlusi, mille eest vastutavad komisjon, sealhulgas Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), ja Euroopa Kontrollikoda, nagu on ette nähtud finantsmääruse artiklis 129.

               Eelkontroll: Komisjon hindab juhtimis- ja kontrollisüsteeme abisaajates riikides. Iga abisaaja riigi kohta teeb komisjon konsultantide tehnilise abiga eelneva tegevusanalüüsi, mis käsitleb rahastamiskorda ja kontrollikeskkonda. Samuti analüüsitakse keskpanga ja rahandusministeeriumi raamatupidamisprotseduure, ülesannete lahusust ning sise- ja välisauditit, et saada piisavalt kindlustunnet usaldusväärse finantsjuhtimise kohta. Nõrkuste ilmnemisel kehtestatakse vastavad tingimused, mis tuleb täita enne abi väljamaksete tegemist. Samuti kehtestatakse vajaduse korral spetsiaalne maksekord (nt eraldatud kontod).

               Rakendamise ajal: Komisjon kontrollib abisaaja riigi korrapäraseid deklaratsioone. Makse eeldab: 1) järelevalvet kokkulepitud tingimuste täitmise üle majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi poolt tihedas koostöös ELi delegatsioonide ja väliste sidusrühmadega, nagu IMF; 2) tavapärast majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadis kasutatavas rahastamiskorras (mudel 2) sätestatud kontrollimenetlust, kaasa arvatud eespool nimetatud abi väljamaksega seotud tingimuste täitmise kontrolli finantsüksuse poolt. Makromajandusliku finantsabi meetmetega seotud väljamaksete tingimuseks võivad olla täiendavad sõltumatud (dokumentidel põhinevad ja kohapealsed) järelkontrollid peadirektoraadi järelkontrolli rühma ametnike poolt. Selliseid kontrolle võib algatada ka edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja taotlusel. Maksete katkestamisi ja peatamisi, finantskorrektsioone (komisjoni poolt) ja sissenõudmisi võib rakendada vastavalt vajadusele (seni ei ole neid tehtud) ning need on abisaajate riikidega sõlmitud rahastamislepingutes sõnaselgelt sätestatud.

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

               Olemasolevad kontrollisüsteemid, nagu eelnevad tegevusanalüüsid või järelhindamised, tagasid makromajandusliku finantsabi maksete puhul tegeliku veamäära 0 %. Pettuse, korruptsiooni või ebaseadusliku tegevuse kohta teadaolevad juhtumid puuduvad. Makromajandusliku finantsabi meetmete puhul kasutatakse selget sekkumisloogikat, mis võimaldab komisjonil hinnata nende meetmete mõju. Kontrollid võimaldavad tagatise kinnitamist ning poliitiliste ja prioriteetsete eesmärkide saavutamist.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Pettuse eesmärgil abi kasutamise riskide maandamiseks on võetud ja võetakse veel mitu meedet.

               Esiteks sisaldab laenuleping mitut sätet, mis käsitlevad inspekteerimist, pettuse tõkestamist, auditeid ja rahaliste vahendite tagasinõudmist pettuse või korruptsiooni korral. Peale selle nähakse ette, et abiga seotakse mitu konkreetset poliitikatingimust, muu hulgas riigi rahanduse juhtimise valdkonnas, et tugevdada tõhusust, läbipaistvust ja aruandekohustust. Lisaks makstakse abi spetsiaalsele kontole Jordaania keskpangas.

               Kooskõlas finantsmääruse nõuetega teevad komisjoni talitused Jordaania finantsvoogude liikumise süsteemi ja haldusmenetluste tegevusanalüüsi, et teha kindlaks, kas programmi raames antava abi, sealhulgas makromajandusliku finantsabi haldamise kord pakub piisavaid tagatisi. Analüüs hõlmab selliseid valdkondi, nagu eelarve koostamine ja täitmine, avaliku sektori sisefinantskontroll, sise- ja välisaudit, riigihanked, sularaha ja valitsemissektori võla haldamine ning keskpanga sõltumatus. Tegevusanalüüs on kavas teha 2020. aasta esimeses kvartalis. Selles valdkonnas toimuvat arengut jälgib tähelepanelikult ka ELi delegatsioon Ammanis. Komisjon kasutab ka eelarve toetamise meetmeid, et aidata Jordaania ametiasutustel parandada riigi rahanduse juhtimise süsteeme; neid pingutusi toetavad tugevalt ka teised rahastajad.

               Peale selle kohaldatakse abi suhtes kinnitamis-, kontrolli- ja auditeerimismenetlusi, mille eest vastutavad komisjon, sealhulgas Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), ja Euroopa Kontrollikoda, nagu on ette nähtud finantsmääruse artiklis 129.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assignee-ringute

                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr

                        Liigen-datud/liigen-damata
                           15

                        EFTA riigid
                           16

                        Kandidaat-riigid
                           17

                        Kolman-dad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti a tähenduses

                        4

                        01 03 02

                        Makromajanduslik finantsabi

                        Liigen-datud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        4

                        01 03 06

                        Tagatisfondi rahastamine

                        Liigen-damata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               01 03 06 – komisjoni ettepaneku kohaselt eraldatakse välistegevuse tagatisfondi vahendeid kooskõlas fondi käsitleva määrusega
                  18
                eelarverealt 01 03 06 („Tagatisfondi rahastamine“) tasumata kohustuste kogusummast 9 % ulatuses. Fondi makstav summa arvutatakse „n“ aasta alguses sihtsumma ja fondi „n–1“ aasta lõpu netovara vahena. Kõnealune makstav summa lisatakse „n“ aastal „n+1“ aasta eelarveprojekti ja kantakse „n+1“ aasta algul ühe maksena üle eelarverealt „Maksed tagatisfondi“ (eelarverida 01 03 06). Seepärast võetakse sihtsummana „n–1“ aasta lõpus fondi makstava summa arvutamisel arvesse 9 % väljamakstud summast.

               NB! Uues mitmeaastases finantsraamistikus on uus eelarve liigendus, mis on seni veel vastu võtmata. Seega jääb mõju eelarvele pärast 2020. aastat uutele eelarveridadele.

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        4

                        EL kui ülemaailmne partner

                        Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud
                           19

                        Eelarverida 01 03 06 – Tagatisfondi rahastamine

                        Kulukohustused

                        (1)

                        27

                        18

                        45

                        Maksed

                        (2)

                        27

                        18

                        45

                        Eelarverida 01 03 02 – Makromajanduslik finantsabi (tegevusanalüüs ja järelhindamine)

                        Kulukohustused

                        (3)

                        0,07

                        0,15

                        0,22

                        Maksed

                        (4)

                        0,07

                        0,15

                        0,22

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           20

                        Kulukohustused = Maksed

                        (5)

                        -

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 4 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+3

                        0,07

                        27

                        18,15

                        45,22

                        Maksed

                        =2+4

                        0,07

                        27

                        18,15

                        45,22

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOKKU

                        Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        0,030

                        0,064

                        0,038

                        0,002

                        0,023

                        0,157

                        • Muud halduskulud

                        0,010

                        0,020

                        0,010

                        0,040

                        Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,040

                        0,154

                        0,048

                        27,002

                        18,173

                        45,417

                        Maksed

                        0,040

                        0,154

                        0,048

                        27,002

                        18,173

                        45,417

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Märkige eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta

                        2019

                        Aasta

                        2020

                        Aasta

                        2021

                        Aasta

                        2022

                        Aasta
                           2023

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           21

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           22
                        ...

                        - Väljund

                        Tegevuse hindamine

                        1

                        0,070

                        1

                        0,070

                        - Väljund

                        Tagatisfondi rahastamine

                        2

                        27

                        1

                        18

                        3

                        45

                        - Väljund

                        Järel-hindamine

                        1

                        0,150

                        1

                        0,150

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        1

                        0,070

                        2

                        27

                        2

                        18,150

                        5

                        45,22

                        KOKKU

                        1

                        0,070

                        2

                        27

                        2

                        18,150

                        5

                        45,22

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta

                        2019

                        Aasta

                        2020

                        Aasta

                        2021

                        Aasta

                        2022

                        Aasta
                            2023

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        0,030

                        0,064

                        0,038

                        0,002

                        0,023

                        0,157

                        Muud halduskulud

                        0,010

                        0,020

                        0,010

                        0,040

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 kulud kokku

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5
                           23
                         välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku

                        KOKKU

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

               Personalikulude ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        ·

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta 2021

                        Aasta 2022

                        Aasta 2023

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        0,10

                        0,25

                        0,15

                        0,01

                        0,01

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01/11/21 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01/11 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           24

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        0,20

                        0,35

                        0,20

                        0,01

                        0,01

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           25

                        ·- peakorteris

                        ·

                        ·

                        ·- delegatsioonides

                        XX 01 05 02/12/22 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02/12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (märkige)

                        KOKKU

                        0,30

                        0,60

                        0,35

                        0,02

                        0,20

               XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Direktoraadi D direktor: tegevuse järelevalve ja juhtimine, suhtlemine nõukogu ja parlamendiga otsuse vastuvõtmiseks ja vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmiseks, abisaaja riigi ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimiseks läbirääkimiste pidamine, aruannete läbivaatamine, lähetuste juhtimine ning tingimuste täitmisel tehtavate edusammude hindamine.

                        Direktoraadi D üksuse juhataja / D üksuse juhataja: direktori abistamine tegevuse juhtimisel, suhtlemine nõukogu ja parlamendiga otsuse vastuvõtmiseks ja vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmiseks, abisaaja riigi ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumi ja (koos direktoraadiga L) krediidikorralduse lepingu sõlmimiseks läbirääkimiste pidamine, aruannete läbivaatamine ja tingimuste täitmisel tehtavate edusammude hindamine.

                        Osakonna ökonomistid, makromajandusliku abiprogrammi sektor (direktoraat D): otsuse ja vastastikuse mõistmise memorandumi ettevalmistamine, suhtlemine ametiasutuste ja rahvusvaheliste finantsasutustega, kontrollkäikude tegemine, komisjoni personali aruannete koostamine ja komisjoni menetluste ettevalmistamine seoses abi haldamisega, suhtlemine välisekspertidega seoses tegevusanalüüsi ja järelhindamisega.

                        Direktoraat L (üksused L1, L2 ja L3 direktori juhtimisel): krediidikorralduse lepingu ettevalmistamine, selle üle läbirääkimiste pidamine abisaaja riigi ametiasutustega ja vastutavatelt komisjoni talitustelt sellele heakskiidu saamine ning mõlemalt poolelt allkirjade saamine. Krediidikorralduse lepingu jõustumisejärgne kontroll. Laenuvõtmistehinguid käsitleva(te) komisjoni otsus(t)e ettevalmistamine, rahastamistaotlus(t)e esitamise järelevalve, pankade valimine, rahastamistehingute ettevalmistamine ja teostamine ning abisaavale riigile väljamaksete tegemine. Laenu(de) tagastamise üle järelevalve tegemine. Sellist tegevust käsitlevate aruannete koostamine.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               –◻
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               –◻
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

                     (1)

                        ELT L 341, 18.12.2013, lk 4–9.

                     (2)

                        ELT L 352, 23.12.2016, lk 18–25.

                     (3)

                        ELT L 341, 18.12.2013, lk 4.

                     (4)

                        Järelhindamine on kättesaadav veebisaidil:
                  https://ec.europa.eu/info/evaluation-reports-economic-and-financial-affairs-policies-and-spending-activities/ex-post-evaluation-mfa-operations-jordan_en

                     (5)

                        Järgmises mitmeaastases finantsraamistikus on uus eelarve liigendus, mis on veel vastu võtmata. Eraldis tehakse seega vastavalt uuelt eelarverealt 01.0306.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta otsus 2371/2016/EL täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 352, 23.12.2016, lk 18–25).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

                     (8)

                        Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

                     (9)

                        Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 10).

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1046/2018, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

                     (11)

                        Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

                     (12)

                        Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

                     (13)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

                     (14)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (15)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (16)

                        EFTA: EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (17)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (18)

                        Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 10).

                     (19)

                        Eelarve ametliku liigenduse kohaselt. Alates 2021. aastast jääb mõju eelarvele järgmise mitmeaastase finantsraamistiku eelarveridadele.

                     (20)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (21)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (22)

                        Vastavalt punktile 1.4.2. „Erieesmärk/erieesmärgid…“.

                     (23)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (24)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (25)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).