               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.2.2018
            COM(2018) 71 final
            2018/0032(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ, jõustus 21. mail 2014 ja seda hakati kohaldama 1. jaanuarist 2014
                  1
               .

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, jõustus samuti 21. mail 2014 ja seda hakati kohaldama 1. jaanuarist 2014
                  2
               . Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 19 alusel kohaldatakse Sisejulgeolekufondi alla kuuluva välispiiride ja viisade rahastamisvahendi (edaspidi „Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahend“) suhtes määruse (EL) nr 514/2014 sätteid.

               Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eesmärk on luua solidaarsusmehhanism, millega kohustatakse osalevaid riike rakendama üksteise huvides ja üksteise nimel välispiiride kontrollimisel ühesuguseid Euroopa norme. Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahend aitab kaasa Schengeni acquis' ühe olulise eesmärgi saavutamisele, nimelt sellele, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399
                  3
                artikli 15 kohaselt ette nähtud „tõhus, kõrge ja ühtlase tasemega piirikontroll oma välispiiril“ tagatakse ühiselt vastutades. Seega on see Schengeni acquis' edasiarendus.

               Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikes 7 on sätestatud, et Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid osalevad rahastamisvahendis vastavalt kõnealusele määrusele ning et kehtestatakse nende riikide osamaksete tasumise kord ja täiendavad eeskirjad sellise osalemise kohta, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja Euroopa Kontrollikoja auditeerimisalased pädevused, kuna asjaomastes Schengeni acquis'ga ühinemise lepingutes ei ole vastavaid eeskirju ette nähtud.

               Šveitsiga (edaspidi „Schengeni acquis'ga ühinenud riik“) sõlmitava lepingu eelnõu eesmärk on kehtestada määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikes 7 osutatud kord ning võimaldada komisjonil võtta lõplik vastutus kõnealuses Schengeni acquis'ga ühinenud riigis rahastamisvahendi eelarve täitmise eest ja määrata kindlaks kõnealuse riigi poolt rahastamisvahendi jaoks liidu eelarvesse tehtavate osamaksete suurus.

               Eelarve- ja finantskontrollide valdkonnas kehtivad liikmesriikide suhtes horisontaalsed kohustused (nt kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) pädevus), mis tulenevad kas otse aluslepingust või teisestest liidu õigusaktidest. Neid kohustusi kohaldatakse liikmesriikide suhtes vahetult, mistõttu neid ole sätestatud määruses (EL) nr 515/2014. Schengeni acquis'ga ühinenud riikide hõlmamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikega 7 on need kohustused siiski vaja kehtestada lepingu eelnõuga.

               Liidu finantshuvide kaitsmiseks pettuste ja muude eeskirjade eiramiste eest on määrusega (EL) nr 514/2014 antud komisjoni töötajatele, kontrollikojale ja OLAFi kontrollide tegemiseks vajalikud juurdepääsuõigused. Määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõikes 9 on lisaks sätestatud, et kolmandate riikidega sõlmitud koostöölepingutega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus teha selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi. Seega on see ette nähtud ka lepingu eelnõus.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ei kohaldata.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Kuna eesmärk on leppida liidu ja Šveitsi vahel kokku Šveitsi osamaksed välispiiride ja viisade rahastamisvahendisse aastatel 2014–2020 ning osalemiseks vajalikud täiendavad eeskirjad, põhineb käesolev lepingu allakirjutamise ettepanek Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõikel 2 ja artikli 218 lõikel 5.

               •Kavandatava otsuse vajalikkus

                  Tuginedes määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikele 7, on vaja sõlmida Šveitsiga leping, et näha ette kord, mis käsitleb Šveitsi osamakseid välispiiride ja viisade rahastamisvahendisse aastatel 2014–2020 ning selliseks osalemiseks vajalikke täiendavaid eeskirju.

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

                  Ei kohaldata.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata, kuna ettepanek seondub programmijuhtimisega ja selle eesmärk on kirjutada alla rahvusvahelisele lepingule, mille üle peetud läbirääkimistel lähtuti nõukogu läbirääkimisjuhistest.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Lepingu eelnõu artiklis 10 ja lisas on esitatud sätted, mis seonduvad Schengeni acquis'ga ühinenud riigi poolt Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eelarvesse makstavate iga-aastaste osamaksetega ning nende võimaliku oludele kohandamisega, nagu kirjeldatud lisas.

               5.MUU TEAVE

               •Territoriaalne kohaldamisala

                  Määrusega (EL) nr 515/2014 arendatakse edasi Schengeni acquis'd. Sellega seoses tugineb ka kõnealune Šveitsiga sõlmitav leping Schengeni acquis'le.

                  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Kooskõlas eelnimetatud protokolli artikliga 4 otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on võtnud vastu käesoleva ettepaneku, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses.

                  Kuna käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis'd, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa vastavalt nõukogu otsustele 2000/365/EÜ
                     4
                   ja 2002/192/EÜ
                     5
                   ei osale, ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav.

                •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Lepingu artiklis 17 sätestatakse kohaldatav aruandluse ja järelevalve kord. Šveits esitab kuni 2022. aastani (k.a) iga aasta 15. veebruariks komisjonile eelmise eelarveaasta kohta iga-aastase rakendusaruande.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei ole vaja.

               Arvestades eespool nimetatud kaalutlusi, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu kiidaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks Šveitsi Konföderatsiooniga sõlmitava lepingu täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020.

               2018/0032 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 6,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  6

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu [kuupäev] otsusega 2016/XXX kirjutas komisjon [kuupäev] alla Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) (edaspidi „leping“), eeldusel et leping sõlmitakse.

               (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 515/2014
                  7
                on sätestatud, et Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid osalevad välispiiride ja viisade rahastamisvahendis, ning et kehtestatakse nende riikide osamaksete tasumise kord ja täiendavad eeskirjad sellise osalemise kohta, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja Euroopa Kontrollikoja auditeerimisalane pädevus.

               (3)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  8
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  9
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               (6)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama kõnealuse lepingu artikli 19 lõikes 2 sätestatud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 150, 20.5.2014, lk 143.

                     (2)

                        ELT L 150, 20.5.2014, lk 112.

                     (3)

                        ELT L 77, 23.3.2016, lk 1.

                     (4)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (5)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (6)

                        ELT C , , p. .

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

                     (8)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (9)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.2.2018
            COM(2018) 71 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               LISA

               EUROOPA LIIT (edaspidi „liit“)

               ning

               ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON (edaspidi „Šveits”),

               edaspidi „lepinguosalised“,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega
                  1
                (edaspidi „Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping”),

               ARVESTADES JÄRGMIST:

               1)Liit lõi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 515/2014
                  2
                Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahendi.

               2)Määrus (EL) nr 515/2014 on Schengeni acquis' edasiarendus Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu tähenduses.

               3)Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 514/2014
                  3
                on määruse (EL) nr 515/2014 sätete kohaldamisele otsene mõju, mõjutades seega tolle õigusraamistikku, ning Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingus sätestatud korda on kohaldatud ka Šveitsile teatatud määruse (EL) nr 514/2014 vastuvõtmisel, tunnistavad lepinguosalised, et niivõrd, kui see on määruse (EL) nr 515/2014 rakendamiseks vajalik, on määrus (EL) nr 514/2014 Schengeni acquis' edasiarendus Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu tähenduses.

               4)Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikes 7 on sätestatud, et Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid (sh Šveits) osalevad rahastamisvahendis vastavalt kõnealusele määrusele ning et tuleks kehtestada nende riikide osamaksete tasumise kord ja täiendavad eeskirjad sellise osalemise kohta, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja Euroopa Kontrollikoja auditeerimisalane pädevus.

               5)Sisejulgeolekufondi osaks olev välispiiride ja viisade rahastamisvahend (edaspidi „välispiiride ja viisade rahastamisvahend“) on Schengeni acquis' eriotstarbeline vahend, mille kaudu soovitakse tagada liikmesriikides ja Schengeni acquis'ga ühinenud riikides välispiiride ja viisapoliitika valdkonnas koormuse jagamine ning rahaline toetus.

               6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
                  4
                artiklis 60 on sätestatud kaudse eelarve täitmise eeskirjad, mida kohaldatakse, kui eelarve täitmise ülesanded delegeeritakse kolmandatele riikidele, sh Schengeni acquis'ga ühinenud riikidele.

               7)
                     Määruse (EL) nr 514/2014 artikli 17 lõikes 4 on sätestatud veel ametlikult määramata vastutava asutuse 2014. aastal kantud kulude rahastamiskõlblikkus, tagades seeläbi Välispiirifondi ja Sisejulgeolekufondi kontekstis sujuva ülemineku. Samamoodi on oluline, et samu kaalutlusi arvestataks ka käesolevas lepingus. Pidades silmas, et käesolev leping ei jõustunud enne 2014. aasta lõppu, on ülioluline tagada kuni vastutava asutuse määramiseni kantud kulude rahastamiskõlblikkus, eeldusel et enne määramist kohaldatud haldus- ja kontrollisüsteemid on üldjoontes samasugused nagu pärast vastutava asutuse ametlikku määramist jõus olevad süsteemid.

               8)Selleks et lihtsustada Šveitsi poolt Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendisse makstavate iga-aastaste osamaksete arvutamist ja kasutamist, tasub Šveits 2014.–2020. aasta osamaksed 2016.–2020. aastal viie iga-aastase osamaksega. 2016.–2018. aasta kohta on iga-aastane osamakse sätestatud kindlaksmääratud summana, kuid 2019. ja 2020. aasta osamaksed määratakse kindlaks 2019. aastal kõigi Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevate riikide sisemajanduse koguprodukti alusel, võttes arvesse juba tasutud osamakseid,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Kohaldamisala

               Käesoleva lepinguga sätestatakse täiendavad eeskirjad, mis on vajalikud Šveitsi osalemiseks Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendis kooskõlas määrusega (EL) nr 515/2014.

               Artikkel 2

               Finantsjuhtimine ja -kontroll

               1.
                     Šveits rakendab kõik vajalikud meetmed, et tagada vastavus finantsjuhtimise ja -kontrolli seisukohast asjakohastele sätetele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping“) ja sellel põhinevas liidu õiguses.

               Esimeses lõigus osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja teiseste õigusaktide sätted on järgmised:

               (a)ELi toimimise lepingu artikli 287 lõiked 1, 2 ja 3;

               (b)määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklid 30, 32 ja 57, artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkt i, artikkel 60, artikli 79 lõige 2 ja artikli 108 lõige 2;

               (c)komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012
                  5
                artiklid 32, 38, 42, 84, 88, 142 ja 144;

               (d)nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96
                  6
               ;

               (e)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013
                  7
               .

               Lepinguosalised võivad seda loetelu omavahelisel kokkuleppel muuta.

               2.
                     Šveits kohaldab oma territooriumil lõikes 1 osutatud sätteid kooskõlas käesoleva lepinguga.

               Artikkel 3

               Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinnipidamine

               Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames Šveitsile eraldatavaid vahendeid kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

               Artikkel 4

               Huvide konflikti vältimise põhimõttest kinnipidamine

               Kõigil Šveitsi territooriumil tegutsevatel finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise ja haldamisega, sh sellise tegevuse ettevalmistamisega, ning eelarve auditeerimise või kontrolliga, on keelatud võtta meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu liidu huvidega.

               Artikkel 5

               Täitmine

               Komisjoni otsused, millega kehtestatakse rahaline kohustus muudele isikutele peale riikide, on Šveitsi territooriumil täitmisele pööratavad.

               Täitmisel lähtutakse Šveitsis kehtivatest tsiviilkohtumenetluse normidest. Korralduse otsuse täitmise tagamise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele riiklik ametiasutus, kelle Šveitsi valitsus selleks otstarbeks määrab ning komisjonile teatavaks teeb.

               Kui need formaalsused on komisjoni avalduse põhjal lõpetatud, võib komisjon taotleda täitmist kooskõlas riigi õigusaktidega, saates küsimuse otse pädevale asutusele.

               Täitmise võib peatada ainult Euroopa Liidu Kohtu otsusega. Otsuse ebaõiget täitmist käsitlevad kaebused kuuluvad aga Šveitsi kohtute pädevusse.

               Artikkel 6

               Liidu finantshuvide kaitsmine pettuse vastu

               1.Šveits teeb järgmist:

               (a)võitleb pettuse ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu niisuguste meetmetega, mis toimivad tõkestavalt ja tagavad Šveitsis tõhusa kaitse,

               (b)võtab liidu finantshuve kahjustava pettuse vastu samu meetmeid, mida ta kasutab omaenda finantshuve kahjustava pettuse vastu, ning

               (c)kooskõlastab oma tegevust liidu finantshuvide kaitsmisel liikmesriikide ja komisjoniga.

               2.Šveits võtab vastu meetmed, mis on samaväärsed käesoleva lepingu allakirjutamise ajal jõus olevate ja liidu poolt kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 325 lõikega 4 vastu võetud meetmetega.

               Lepinguosalised võivad kooskõlas käesoleva artikliga ja vastastikusel kokkuleppel võtta tulevikus meetmeid, mis on samaväärsed tulevikus liidu võetavate meetmetega.

               Artikkel 7

               Komisjoni (OLAFi) korraldatav kohapealne kontroll ja inspekteerimine

               Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõike 8 kohaseid õiguseid, on komisjon (Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)) määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud tingimustel volitatud korraldama Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi suhtes Šveitsi territooriumil kohapealset kontrolli ja inspekteerimist.

               Šveitsi ametiasutused aitavad kaasa kohapealsele kontrollimisele ja inspekteerimisele, mida võib nende asutuste soovil korraldada ka nendega ühiselt.

               Artikkel 8

               Kontrollikoda

               Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikega 3 ja määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 esimese osa X jaotise 1. peatükiga on kontrollikojal võimalik teha auditeid Šveitsi territooriumil Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames liidu nimel tulusid ja kulusid haldava mis tahes asutuse ruumides, sealhulgas iga eelarvest makseid saava füüsilise või juriidilise isiku ruumides.

               Kontrollikoja auditid Šveitsis korraldatakse koostöös riigi auditeerimisasutustega, või kui neil puuduvad vajalikud volitused, siis koos riigi pädevate talitustega. Kontrollikoda ja Šveitsi auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samal ajal oma sõltumatuse. Need asutused või talitused teatavad kontrollikojale, kas nad kavatsevad auditeerimisest osa võtta.

               Kontrollikojal on kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõikes 7 ning käesoleva lepingu artiklis 7 sätestatuga vähemalt samasugused õigused kui komisjonil.

               Artikkel 9

               Riigihanked

               Šveits kohaldab riigihankeid käsitlevaid siseriiklikke õigusakte kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (leping riigihangete kohta)
                  8
                4. lisa ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe
                  9
                sätetega.

               Šveits esitab komisjonile oma riigihankemenetluste kirjelduse.

               Lisaks sellele esitab Šveits igas määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 54 osutatud aastaprogrammi rakendamise lõpparuandes teabe kasutatud riigihankemenetluste kohta.

               Artikkel 10

               Osamaksed

               1.Šveitsi iga-aastased osamaksed Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eelarvesse 2016.–2018. aastal on ette nähtud järgmises tabelis:

               (summad eurodes)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Šveits

                        25 106 140

                        25 106 140

                        25 106 140

               2.Šveitsi 2019. ja 2020. aasta osamaksed tuletatakse riigi sisemajanduse koguprodukti (SKP) osakaalust kõigi Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevate riikide SKPs, kasutades lisas esitatud valemit.

               3.Šveits tasub käesolevas artiklis osutatud osamaksed, olenemata määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 14 osutatud riikliku programmi vastuvõtmise kuupäevast.

               Artikkel 11

               Osamaksete kasutamine

               1.2016. ja 2017. aasta osamaksete kogusumma eraldatakse järgmiselt:

               (a)75 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 8 osutatud vaheläbivaatuseks;

               (b)15 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 15 osutatud IT-süsteemide väljatöötamiseks, kui asjaomased liidu õigusaktid on 30. juuniks 2017 vastu võetud;

               (c)10 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 13 osutatud liidu meetmete ja määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 14 osutatud erakorralise abi jaoks.

               Kui punktis b osutatud summat ei eraldata või ei kasutata, jaotab komisjon määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punkti b teises lõigus sätestatud menetluse kohaselt selle ümber määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 7 osutatud erimeetmetele.

               Kui käesolev leping ei jõustu hiljemalt 1. juuniks 2017 või seda ei kohaldata sellel kuupäeval ajutiselt, kasutatakse Šveitsi osamakset täies ulatuses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt.

               2.2018., 2019. ja 2020. aasta osamaksete kogusumma eraldatakse järgmiselt:

               (a)40 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 7 osutatud erimeetmeteks;

               (b)50 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 15 osutatud IT-süsteemide väljatöötamiseks, kui asjaomased liidu õigusaktid on 31. detsembriks 2018 vastu võetud;

               (c)10 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 13 osutatud liidu meetmete ja määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 14 osutatud erakorralise abi jaoks.

               Kui punktis b osutatud summat ei eraldata või ei kasutata, jaotab komisjon määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punkti b teises lõigus sätestatud menetluse kohaselt selle ümber määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 7 osutatud erimeetmetele.

               3.Vaheläbivaatuse, erimeetmete või liidu meetmete jaoks või IT-süsteemide väljatöötamise programmi jaoks eraldatud lisasummasid kasutatakse kooskõlas asjaomase menetlusega, mis on sätestatud kas

               (a)määruse (EL) nr 514/2014 artikli 6 lõikes 2,

               (b)määruse (EL) nr 515/2014 artikli 8 lõikes 7,

               (c)määruse (EL) nr 515/2014 artikli 7 lõikes 3,

               (d)määruse (EL) nr 515/2014 artikli 15 teises lõigus.

               4.
                     Komisjon võib igal aastal kasutada kuni 181 424 eurot Šveitsi maksetest laekunud vahendeid, et katta koosseisuliste või mittekoosseisuliste töötajate haldustoekulud, mis on vajalikud määruse (EL) nr 515/2014 ja käesoleva lepingu täitmiseks Šveitsi poolt.

               Artikkel 12

               Konfidentsiaalsus

               Käesoleva lepingu alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitatakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset teavet liidu institutsioonide suhtes kehtivate sätete ja Šveitsi õigusaktidega. Sellist teavet võib edastada üksnes liidu institutsioonides, liikmesriikides või Šveitsis asuvatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada üksnes selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide mõjus kaitse.

               Artikkel 13

               Vastutava asutuse määramine

               1.
                     Šveits teavitab komisjoni niipea kui võimalik pärast riikliku programmi heakskiitmist Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames kulude haldamise ja kontrollimise eest vastutatava asutuse ametlikust määramisest ministrite tasandil.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud määramine sõltub sellest, kas asutus vastab määruses (EL) nr 514/2014 või selle alusel sätestatud määramiskriteeriumidele, mis käsitlevad sisekliimat, kontrollitegevust, teavet ja teavitamist ning järelevalvet.

               3.
                     Vastutava asutuse määramine põhineb auditeerimisorgani arvamusel; selliseks organiks võib olla auditeerimisasutus, kes hindab, kas vastutav asutus täidab määramiskriteeriume. Nimetatud organ võib olla sõltumatu avalik-õiguslik asutus, kes vastutab haldamise järelevalve, hindamise ja auditeerimise eest. Auditeerimisorgan peab olema vastutavast asutusest sõltumatu ning tegema oma tööd kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditega. Šveits võib asutuse määramise kohta otsuse tegemisel lähtuda sellest, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemid on üldjoontes samasugused nagu eelnenud perioodi jooksul kasutatud ja kas need on toiminud tulemuslikult. Kui auditi- ja kontrollitulemustest selgub, et määratud asutus ei täida enam määramiskriteeriume, võtab Šveits vajalikud meetmed selle asutuse ülesannete täitmisel esinevate puuduste kõrvaldamise tagamiseks, mille hulka kuulub määramise lõpetamine.

               Artikkel 14

               Eelarveaasta määratlus

               Käesolevas lepingus hõlmab määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 osutatud eelarveaasta kantud kulusid ja saadud tulusid, mis kantakse vastutava asutuse raamatupidamisarvestusse ajavahemikul aasta N–1 16. oktoobrist kuni aasta N 15. oktoobrini.

               Artikkel 15

               Kulude rahastamiskõlblikkus

               Erandina määruse (EL) nr 514/2014 artikli 17 lõike 3 punktist b ja lõikest 4 on kulud rahastamiskõlblikud ka juhul, kui vastutav asutus on need kandnud enne käesoleva lepingu artikli 13 kohast ametlikku määramist, tingimusel et enne ametlikku määramist kohaldatavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid on üldjoontes samasugused nagu need, mida kohaldatakse pärast vastutava asutuse ametlikku määramist.

               Artikkel 16

               Aastabilansimakse maksetaotlus

               1.
                     Eelarveaastale järgneva aasta 15. veebruariks esitab Šveits komisjonile dokumendid ja teabe, mida on nõutud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 esimese lõigu punktides b ja c.

               Erandina määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 lõikest 1 ja kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 kolmanda lõiguga esitab Šveits komisjonile määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 teises lõigus osutatud arvamuse eelarveaastale järgneva aasta 15. märtsiks.

               Käesolevas lõikes osutatud dokumente kasutatakse aastabilansimakse maksetaotlusena.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud dokumendid koostatakse mudelite alusel, mille komisjon on vastu võtnud vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 lõikele 3.

               Artikkel 17

               Rakendamisaruanne

               Erandina määruse (EL) nr 514/2014 artikli 54 lõikest 1 ja kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 kolmanda lõiguga esitab Šveits komisjonile kuni 2022. aastani (k.a) iga aasta 15. veebruariks aastaaruande eelmisel eelarveaastal riikliku programmi rakendamise kohta ja võib selle teabe sobival tasemel avaldada.

               Riikliku programmi rakendamise esimene aastaaruanne esitatakse 15. veebruariks, mis järgneb käesoleva lepingu jõustumisele või selle ajutise kohaldamise alustamisele.

               Esimene aruanne hõlmab eelarveaastaid alates 2014. aastast kuni teises lõigus esimese aruande jaoks sätestatud tähtpäevale eelneva eelarveaastani.

               Šveits esitab riikliku programmi rakendamise lõpparuande 31. detsembriks 2023.

               Artikkel 18

               Elektrooniline andmevahetussüsteem

               Kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 24 lõikega 5 toimub Šveitsi ja komisjoni vaheline ametlik teabevahetus komisjoni poolt selleks otstarbeks ette nähtud elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu.

               Artikkel 19

               Jõustumine

               1.Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

               2.Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Nad teatavad teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest.

               3.Käesolev leping jõustub lõikes 2 osutatud viimase teatamise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval.

               4.Lepinguosalised kohaldavad lepingut, v.a selle artiklit 5, ajutiselt alates sellele allakirjutamise päevale järgnevast päevast, ilma et see piiraks põhiseadusest tulenevaid nõudeid.

               Artikkel 20

               Kehtivus ja lõpetamine

               1.Liit või Šveits võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades oma otsusest teisele lepinguosalisele. Leping kaotab kehtivuse kolme kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Lõpetamise otsusest teatamise ajal pooleli olevaid projekte ja meetmeid jätkatakse käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Lepinguosalised lahendavad lepingu lõpetamise muud võimalikud tagajärjed ühisel kokkuleppel.

               2.Leping lõpetatakse, kui Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping lõpetatakse Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu artikli 7 lõike 4, artikli 10 lõike 3 või artikli 17 kohaselt.

               Artikkel 21

               Keeled

               Käesolev leping koostatakse ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               LISA

               2019. ja 2020. aasta osamaksete arvutamise valem ja maksetega seotud teave

               (1)Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 7 teises ja kolmandas lõigus osutatud osamaksed Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendisse arvutatakse Šveitsi puhul 2019. ja 2020. aastaks järgmise valemiga:

               2013.–2017. aastal iga aasta kohta eraldi: Šveitsi sisemajanduse koguprodukti (SKP) 2019. aasta 31. märtsi seisuga lõplikud andmed jagatakse kõigi asjaomasel aastal Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevate riikide SKP andmete summaga. Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi rakendamise kogukestuse jooksul Šveitsi makstava kogusumma arvutamiseks kohaldatakse 2013.–2017. aasta kohta saadud viie protsendimäära keskmist 2014.–2019. aastal Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendile eraldatavate iga-aastaste tegelike assigneeringute suhtes ning komisjoni vastu võetud Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projektis Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi jaoks ette nähtud 2020. aasta kulukohustuste assigneeringu suhtes. Sellest summast lahutatakse kooskõlas käesoleva lepingu artikli 10 lõikega 1 osamaksed, mille Šveits on juba igal aastal tasunud, et saada 2019. ja 2020. aasta osamaksete kogusumma. Sellest summast pool tuleb tasuda 2019. aastal ja ülejäänud pool 2020. aastal.

               (2)Osamaksed tasutakse eurodes.

               (3)Šveits tasub asjaomase osamakse hiljemalt 45 päeva jooksul pärast sissenõudekorralduse saamist. Osamakse tasumisega viivitamise korral peab Šveits maksma laekumata summalt viivist maksetähtpäevast alates. Intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning mida on suurendatud 3,5 protsendipunkti võrra.

                     (1)

                        ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), viimati muudetud 15. mai 2014. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 547/2014 (ELT L 163, 29.5.2014, lk 18).

                     (5)

                        Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

                     (6)

                        Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

                     (8)

                        EÜT L 336, 23.12.1994, lk 273.

                     (9)

                        EÜT L 114, 30.4.2002, lk 430.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.2.2018
            COM(2018) 72 final
            2018/0034(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Pärast komisjoni ettepanekut ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta
                     1
                   võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1324,
                     2
                   mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

                  PRIMA eesmärk on viia ellu ühine programm, et edendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse tõhususe, ohutuse, turvalisuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks. PRIMA võtavad ühiselt kasutusele mitu liikmesriiki ja kolmandat riiki (edaspidi „PRIMAs osalevad riigid“), et jõudsalt edendada teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, tehes seda samadel tingimustel.

                  Maroko Kuningriik (edaspidi „Maroko“) väljendas 26. septembri 2014. aasta kirjaga soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina, kohustudes toetama algatust kokku 40 miljoni euroga.

                  Selleks et Maroko osaleks PRIMAs võrdsel alusel liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“, peab liiduga sõlmitud rahvusvahelise lepinguga laiendama otsusega (EL) 2017/1324 kehtestatud õiguskorra kohaldamisala Marokole.

                  30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada pärast otsuse (EL) 2017/1324 vastuvõtmist liidu nimel läbirääkimisi Marokoga liidu ja Maroko vahelise rahvusvahelise lepingu üle, milles sätestatakse Maroko PRIMAs osalemise tingimused.

                  Läbirääkimisi alustati 26. juunil 2017 ja need viidi edukalt lõpule 22. jaanuaril 2018, kui tulevaste lepinguosaliste pealäbirääkijad parafeerisid lepingu eelnõu teksti. Käesolevale ettepanekule lisatud lepingu eelnõu on kooskõlas nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistega. Eelkõige sätestab see otseselt liidu õigusaktile osutades, et Maroko PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud otsuses (EL) 2017/1324.

                  Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevases lepingus, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               Lepinguga nähakse ette selle ajutine kohaldamine alates allkirjastamisest, et Maroko teadlased võiksid saada võimalikult suurt kasu PRIMA esimese iga-aastase 2018. aasta töökava
                  3
                alusel algatatud projektikonkurssidest. Nimetatud iga-aastases töökavas on juba üksikasjalikult käsitletud selliste juriidiliste isikute osalemise ja rahastamise tingimusi, kes on asutatud riigis, mis saab iga-aastase töökava rakendamise jooksul osalevaks riigiks, näiteks Maroko. Otsuse (EL) 2017/1324 artikli 7 lõike 2 kohaselt tehakse osalemistingimustele vastavus kindlaks asjaomase projektikonkursi esitamistähtajal, mis on 17. aprill 2018, nagu on märgitud kõnealuses PRIMA iga-aastases töökavas. Seda arvestades väljendas Maroko läbirääkimiste ajal valmisolekut kohaldada käesolevat lepingut ajutiselt, et võimaldada Maroko teadlastel eespool märgitud projektikonkurssidest täit kasu saada.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nagu esitatud ka mõjuhinnangu aruandes PRIMA kohta,
                     4
                   on PRIMA avatus kolmandatele riikidele, näiteks Marokole osalemiseks kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö eesmärkidega, nagu neid kirjeldatakse komisjoni 2012. aasta teatises „ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis“
                     5
                   ja raamprogrammis „Horisont 2020“, mis aitab edendada koostööd kolmandate riikidega teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas, et lahendada ülemaailmseid sotsiaalprobleeme ja toetada liidu välispoliitikat. Käesolev leping on kooskõlas ka olemasoleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel),
                     6
                   millega nähakse ette liidu ja Maroko teadus-, tehnika- ja tehnoloogiakoostöö, samuti Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepinguga,
                     7
                   millega soodustatakse lepinguosaliste teadus- ja tehnoloogiakoostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  PRIMA rakendamine tihedas koostöös kolmandate riikidega, nagu Maroko, on samuti asjakohane liidu muude poliitikavaldkondade, näiteks migratsioonipoliitika, arengupoliitika ja naabruspoliitika seisukohast ning nendega kooskõlas.

               2.Ettepaneku ÕIGUSLIK külg

                  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 186 ning artikli 218 lõikel 5.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Käesoleva otsuse finantsselgituses on näidatud otsuse esialgne mõju eelarvele.

               Eelnevalt arvestades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu

               – teeks otsuse liidu nimel lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta;

               – volitaks lepingu läbirääkijat liidu nimel allkirjastama Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               2018/0034 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2017/1324
                  8
                on sätestatud liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               (2)PRIMA eesmärk on viia ellu ühine programm, et edendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse tõhususe, ohutuse, turvalisuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks.

               (3)PRIMA võtavad ühiselt kasutusele mitu liikmesriiki ja kolmandat riiki (edaspidi „PRIMAs osalevad riigid“), et jõudsalt edendada teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, tehes seda samadel tingimustel.

               (4)Maroko Kuningriik (edaspidi „Maroko“) väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel liikmesriikidega ja PRIMAs osalevate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“.

               (5)Otsuse (EL) 2017/1324 artikli 1 lõike 2 kohaselt saab Maroko PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Maroko PRIMAs osalemise tingimused.

               (6)30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada pärast otsuse (EL) 2017/1324 vastuvõtmist liidu nimel läbirääkimisi Marokoga rahvusvahelise lepingu üle, milles sätestatakse Maroko PRIMAs osalemise tingimused. Läbirääkimised viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega.

               (7)Seepärast tuleks leping liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (8)Selleks et lubada Marokol PRIMAs osaleda võimalikult vara, tuleks lepingut kohaldada ajutiselt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), allakirjutamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et kõnealune leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija nimetatud isiku(te)le täisvolitused lepingule allakirjutamiseks, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Kuni lepingu jõustumiseni kohaldatakse seda kooskõlas kõnealuse lepingu punktiga 4 ajutiselt alates lepingu allkirjastamise kuupäevast.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub [selle vastuvõtmise kuupäev].

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  9

                  Jaotis 08 „Teadusuuringud ja innovatsioon“, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“.

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  10

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Käesoleva algatuse eesmärk on lubada Marokol saada PRIMAs osalevaks riigiks. PRIMA strateegiline eesmärk on suurendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna riikide põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide jaoks, et muuta need kestlikuks, ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse jaoks, et muuta need süsteemid ning veevarustus ja -majandus kliimale vastupidavamaks, tõhusamaks, kulutõhusamaks ning keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kestlikuks ning toetada ennetavalt veenappuse, toiduga kindlustatuse, toitumis-, tervise-, heaolu- ja rändeprobleemide lahendamist.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  PRIMA eesmärkide saavutamiseks rakendavad mitu liikmesriiki ja kolmandad riigid seda ühiselt samadel tingimustel. Selleks et Maroko osaleks PRIMAs võrdsel alusel liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“, peab liiduga sõlmitud rahvusvahelise lepinguga laiendama otsusega (EL) 2017/1324 kehtestatud õiguskorra kohaldamisala Marokole.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Käesolev algatus võimaldab Marokol saada PRIMAs osalevaks riigiks ja teha seda võrdsel alusel liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“. Vastavalt otsusele (EL) 2017/1324 on Maroko õigussubjektidel automaatselt õigus taotleda ELi toetust ELi eelarvest rahastatavate projektide jaoks.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Käesoleva algatuse eesmärk on lubada Marokol osaleda PRIMAs. Käesoleva algatuse tulemus- ja mõjunäitajad on seega tihedalt seotud PRIMA algatuse kui terviku omadega, nagu on täpsustatud komisjoni vastavas ettepanekus
                     11
                  .

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta ja PRIMA mõjuhinnangu aruanne, mis on lisatud käesolevale komisjoni ettepanekule
                     12
                  .

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Algatusele ei eelnenud samalaadset varasemat algatust, kuna PRIMA on esimene omataoline algatus, kus osalevad ELi teadusuuringute raamprogrammiga liitumata kolmandad riigid, tehes seda võrdsel alusel liikmesriikidega, ning seetõttu on nende osalemiseks vaja sõlmida liiduga rahvusvahelised lepingud.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ☑ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku alates lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast kuni otsuse (EL) 2017/1324 kehtivuse lõppemiseni (31.12.2028).

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku alates lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast kuni 31.12.2020. (Kõnealusel ajavahemikul tuleb koostada lepingu rakendussätted. Pärast kõnealust ajavahemikku ei ole edasine tegevus lepinguga ette nähtud.)

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  13

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu delegatsioonides;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös

               ☑ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –☑ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Luuakse uus juriidiline isik, kes tegeleb ainult PRIMA rakendamisega. ELi rahaline toetus PRIMA-le antakse selle struktuuri kaudu.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab ELi ja Maroko vahel sõlmitav leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevases lepingus, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Liigendatud/liigendamata
                           14

                        EFTA riigid
                           15

                        Kandidaatriigid
                           16

                        Kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1a

                        08.01.05

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Number
                        [Nimetus …]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               [Selle punkti täitmisel tuleks kasutada

                  haldusalaste eelarveandmete tabelit

                (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               eurodes

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1a

                        „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        Aasta
                        2018
                           17

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta 2021–2029

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1)

                        Maksed

                        (2)

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           18

                        Eelarverida nr 08.010501

                        (3)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi assigneeringud
                        KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI <1a>
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksed

                        =5+6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        •Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        •Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+6

                        Maksed

                        =5+6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           19

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

                        •Personalikulud

                        •Muud halduskulud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                           assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           20

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

                        Maksed

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –☑
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud eurodes

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           21

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           22
                         ...

                        - Väljund

                        - Väljund

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2 ...

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           23

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5 vahesumma

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5
                           24

                        välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude
                        vahesumma

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOKKU

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral lisaassigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta 2020

                        Aasta

                        2021–2029

                        •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        08 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        0,2

                        0,2

                        0,2

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           25

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad LT, RLE ja RTJ)

                        XX 01 02 02 (LT, KT, RLE, RTJ ja NED)

                        XX 01 04 yy
                           26

                        – Peakorteris

                        – Delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (LT, RLE ja RTJ kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (LT, RLE ja RTJ otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        0,2

                        0,2

                        0,2

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Halduskokkuleppe ettevalmistamine ja sõlmimine Maroko ametiasutustega, et anda abi seoses ELi finantshuvide kaitsega, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 2.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☑
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –☑ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud eurodes

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               eurodes

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           27

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.

                     (1)

                        COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

                     (3)

                        C(2018) 371 final, 24.1.2018.

                     (4)

                        SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (5)

                        COM(2012) 497 final.

                     (6)

                        ELT L 70, 18.3.2000, lk 2.

                     (7)

                        ELT L37, 10.2.2004, lk 9.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

                     (9)

                        ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (10)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (11)

                        COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (12)

                        SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (13)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (14)

                        Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (15)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (16)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.

                     (17)

                        2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (18)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (19)

                        2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (20)

                        2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (21)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (22)

                        Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (23)

                        2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (24)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (25)

                        LT = lepingulised töötajad, KT = kohalikud töötajad, RLE = riikide lähetatud eksperdid, RTJ = renditööjõud, NED = noored eksperdid delegatsioonides.

                     (26)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (27)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.2.2018
            COM(2018) 72 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               LISA

               Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               Euroopa Liit (edaspidi „liit“)

               ühelt poolt

               ning

               Maroko Kuningriik (edaspidi „Maroko“)

               teiselt poolt

               (edaspidi „lepinguosalised“),

               arvestades, et 1. märtsil 2000 jõustunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel nähakse ette teadus-, tehnika- ja tehnoloogiakoostöö;

               arvestades, et 14. märtsil 2015 jõustunud Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga nähakse ette lepinguosaliste teadus- ja tehnoloogiakoostöö ametlik raamistik;

               arvestades, et PRIMA loomise protsess algas 2012. aastal Barcelonas toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonikonverentsil, mille osalejad nõustusid uuendama teadus- ja innovatsioonipartnerlust ühisvastutuse, -huvi ja -kasu põhimõttest lähtudes;

               arvestades, et Maroko on selles protsessis aktiivset osalenud ja väljendanud 26. septembri 2014. aasta kirjas ametlikult valmisolekut võtta PRIMA suhtes finantskohustus;

               arvestades, et mitu ELi liikmesriiki ja ELi mittekuuluvat riiki, sealhulgas Maroko, esitasid 2014. aasta detsembris Euroopa Komisjonile PRIMA ühisporogrammi ettepaneku;

               arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), reguleerib algatuses osalevate ELi liikmesriikide ja programmiga „Horisont 2020” liitunud riikide osalemistingimusi, eelkõige nende rahalisi kohustusi ja algatuse juhtimisstruktuurides osalemist;

               arvestades, et otsuse (EL) 2017/1324 sätete kohaselt saab Maroko PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Maroko PRIMAs osalemise tingimused;

               arvestades, et Maroko väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja PRIMAs osalevate riikidega, kes on assotsieerunud programmiga „Horisont 2020“;

               arvestades, et Maroko kui PRIMAs osaleva riigi õiguste ja kohustuste reguleerimiseks on vaja sõlmida liidu ja Maroko vaheline rahvusvaheline leping,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Eesmärk

               Käesoleva lepingu eesmärk on sätestada Maroko osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               Artikkel 2

               Maroko PRIMAs osalemise tingimused

               Maroko PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA). Lepinguosalised täidavad kõnealuse otsusega ette nähtud kohustusi ja võtavad asjakohaseid meetmeid, eelkõige andes igasugust vajalikku abi kõnealuse otsuse artikli 10 lõike 2 ning artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaldamise tagamiseks. Lepinguosalised lepivad kokku abi andmise üksikasjaliku korra, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               Artikkel 3

               Territoriaalne kohaldamisala

               Käesoleva lepingu territoriaalne kohaldamisala on sama, mis on sätestatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingus, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel.

               Artikkel 4

               Allkirjastamine ja ajutine kohaldamine

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

               Artikkel 5

               Jõustumine ja kestus

               1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

               2. Käesolev leping jõustub päeval, mil mõlemad lepinguosalised teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu teatavad, et esimeses lõikes osutatud menetlused on lõpule viidud.

               3. Käesolev leping jääb jõusse seni, kuni kehtib otsus (EL) 2017/1324, juhul kui kumbki lepinguosaline ei lõpeta seda artikli 6 kohaselt.

               Artikkel 6

               Lepingu lõpetamine

               1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu mis tahes ajal lõpetada, esitades teisele lepinguosalisele kirjaliku teate oma kavatsuse kohta leping lõpetada.

               Lõpetamine jõustub kuue kuu möödumisel kuupäevast, mil kõnealune kirjalik teade on jõudnud adressaadini.

               2. Käesoleva lepingu lõpetamise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

               3. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigi muude lepingu lõpetamise tagajärgede suhtes.

               Artikkel 7

               Vaidluste lahendamine

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) artiklis 86 sätestatud vaidluste lahendamise menetlust kohaldatakse kõigi vaidluste suhtes, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

               ****

               Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.