               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.4.2018
            COM(2018) 174 final
            2018/0083(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013
                  1
                (edaspidi „Schengeni piirieeskirjade muudatus“) muudeti Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
                  2
               , määrust (EÜ) nr 562/2006
                  3
                (Schengeni piirieeskirjad) ja määrust (EÜ) nr 810/2009
                  4
                (viisaeeskiri) ning määratleti muu hulgas uuesti kolmandate riikide kodanike Schengeni alal „lühiajalise viibimise“ mõiste. Alates 18. oktoobrist 2013 on Schengeni alale lühiajaliselt reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanikel lubatud viibida seal maksimaalselt 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, olenemata sellest, kas neil on viisat vaja või mitte. Erinevalt kuni 18. oktoobrini 2013 kehtinud määratlusest (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast), on uus määratlus täpsem, sest kestust väljendatakse kuude asemel päevades. Lisaks sellele on termin „alates esmakordse sisenemise kuupäevast“ määratlusest välja jäetud, sest see tekitas palju segadust ja küsimusi.

               Schengeni piirieeskirjade muudatusega tehti ELi viisa- ja piiridealasesse õigustikku (st Schengeni lepingu rakendamise konventsioon, Schengeni piirieeskirjad, viisaeeskiri ja määrus (EÜ) nr 539/2001
                  5
               ) kõik vajalikud muudatused. Lühiajalise viibimise määratlus on sätestatud ka Euroopa Liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes. Antigua ja Barbuda,
                  6
                Bahama Ühenduse,
                  7
                Barbadose,
                  8
                Brasiilia,
                  9
                Mauritiuse,
                  10
                Saint Kittsi ja Nevise
                  11
                ning Seišellidega
                  12
                sõlmitud viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes osutatakse viisavaba viibimise määratlemisel siiani vanale määratlusele („kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates esmakordse sisenemise kuupäevast“
                  13
               ).

               Komisjon võttis 16. juulil 2014 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja eespool nimetatud riikide vaheliste lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks
                  14
               . Nõukogu võttis kõnealuse otsuse vastu 9. oktoobril 2014
                  15
               . Eesmärk oli rakendada nende seitsme riigi suhtes Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uut määratlust. Lisaks sellele on lühiajalist viibimist, mida viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes määratletakse kuude asemel päevades, elektrooniliste/IT-vahenditega lihtsam kontrollida ja arvestada ning selline määratlus on seega tsentraliseeritud piirihaldussüsteemide (nt kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem
                  16
               ) jaoks sobilikum.

               Pärast nõukogult volituste saamist alustas komisjon seitsme riigiga (Antigua ja Barbuda, Bahama Ühendus, Barbados, Brasiilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid) läbirääkimisi viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks.

               Läbirääkimised Brasiiliaga viidi edukalt lõpule 31. oktoobril 2017, kui parafeeriti lepingud, millega muudeti kahte Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitlevad tavapassi kasutajate ning diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist. Mõlemad lepinguosalised nõustusid võtma „lühiajalise viibimise“ uue määratluse kasutusele muude tehniliste üksikasjade kõrval (vt allpool), kuid kõik need muudatused on reisija seisukohast väheolulised.

                  Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingute preambulis.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi: „leping“) kohaselt peavad mõlemad lepinguosalised selle kooskõlas oma vastavate menetlustega heaks kiitma. Liidu poolel on selleks vaja nõukogu otsust lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.

               Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused allkirjastada leping.

               Võttes üle Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uue määratluse, millega antakse „lühiajalise viibimise“ sõnaselge tõlgendus, tagatakse lepinguga liikmesriikide vahel õiguslik sidusus ja ühtlustamine.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Liidul ei ole õigust muuta viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid, mis seoksid Schengeni acquis’ ja sealhulgas ühise viisapoliitika rakendamisega assotsieerunud nelja riiki. Ühtlustatud lähenemisviisi ja Schengeni alal lubatud viibimise kestust käsitlevate sätete rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles kinnitatakse ühelt poolt Brasiilia ning teiselt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi soovi muuta vastavalt kehtivaid kahepoolseid viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkti a kohaselt kuuluvad viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid hõlmavad läbirääkimised liidu ainupädevusse.

               Lisaks sellele, kui üks rahvusvahelise lepingu pooltest on Euroopa Liit, siis ei saa sellise lepingu muudatusi liikmesriigid ise õiguslikult rakendada. Seega on vaja liidu tasandi meedet.

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale seatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust, milleks on Brasiilia Liitvabariigi ning liidu vahel kehtiva, tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmine.

               3.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               4. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu läbirääkimisjuhised, millega volitati komisjoni alustama Brasiilia Liitvabariigiga läbirääkimisi kahe poole vahelise, tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmiseks Liikmesriike teavitati läbirääkimiste kulgemisest viisatöörühma koosolekutel.

               5.MUU TEAVE

               •Läbirääkimiste tulemus

                  Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

                  Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

                  a. Viibimise kestus

                  Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Brasiilia kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul (varem kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast). Uut määratlust kohaldatakse kogu lepingu ulatuses.

                  b. Lõppsätted – lepingu täitmise peatamine (artikli 9 lõige 4)

               Lepinguga muudetakse artikli 9 lõike 4 viimast lauset järgmiselt: „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“ Praegusele tekstile sõnade „ja lõpetab lepingu täitmise peatamise“ lisamine tähendab lepingu kohaselt, et viisanõudest loobumise peatamine lõpetatakse, kui peatamise esile kutsunud põhjused on kõrvaldatud. Selle muudatusega ühtlustatakse Brasiilia Liitvabariigiga sõlmitud tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõnastus kõigi teiste liidu poolt 2015. ja 2016. aastal allkirjastatud viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute sõnastusega. 14. juunil 2016 konsulteeriti kõnealuse muudatuse osas viisatöörühmaga ning ükski liikmesriik vastuväiteid ei esitanud.

                  c. Ühisdeklaratsioonid

                  Lepingule lisatakse kaks ühisdeklaratsiooni:

                  - ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, ning

                  - ühisdeklaratsioon Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kohta.

                  e. Jõustumine

                  Leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et ratifitseerimine on lõpule viidud. Õiguskindluse tagamiseks ning võimaldamaks reisijatel seadusest aru saada ja seda täita, on vajalik kehtestada piisavalt pikk üleminekuperiood. Pärast lepingu ratifitseerimist võimaldab kuuekuuline periood reisijatel lõpetada lühiajalised viibimised, mida arvestatakse veel täielikult vana määratluse alusel. Seejärel jõustub uus lühiajalise viibimise määratlus ning selle 180-päevane tagasiulatuv viiteperiood.

                  Lepinguga ei mõjutata Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise, tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu teisi sätteid, sealhulgas territoriaalset kohaldamisala.

               6.KOKKUVÕTE

               Arvestades eespool nimetatud tulemusi, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu otsuse, mille kohaselt kirjutatakse lepingule liidu nimel alla, ja volitaks nõukogu eesistuja määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama.

               2018/0083 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013
                  17
                tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90-päevast viibimist mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               (2)Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise, tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevasse lepingusse tuleb liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks inkorporeerida kõnealune uus määratlus.

               (3)Nõukogu volitas 9. oktoobril 2014 komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise leping üle, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“). Lepingut käsitlevad läbirääkimised Brasiiliaga viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega 31. oktoobril 2017.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  18
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  19
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               (6)Muutmisleping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid liidu nimel heaks kiita.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“), allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

               Allkirjastatava lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija nimetatud isiku(te)le täisvolitused lepingu allkirjastamiseks, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle vastuvõtmist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 182, 29.6.2013, lk 1.

                     (2)

                        EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

                     (3)

                        ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

                     (4)

                        ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

                     (5)

                        EÜT L 081, 21.3.2001, lk 1.

                     (6)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 1.

                     (7)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 23.

                     (8)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 9.

                     (9)

                        Brasiiliaga sõlmis EL kaks lepingut. Esimene leping käsitles tavapassi kasutajaid (ELT L 255, 21.9.2012, lk 4) ning teine leping eraldi diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajaid (ELT L 66, 12.3.2011, lk 2).

                     (10)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 16.

                     (11)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 37.

                     (12)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 30.

                     (13)

                        Vt lepingutes „Eesmärk“ ja „Riigis viibimise kestus“.

                     (14)

                        (COM(2014) 468 final).

                     (15)

                        Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu/Ühenduse ning Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Brasiilia Liitvabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning Seišelli Vabariigi vahel sõlmitud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks; vastu võetud nõukogus 9. oktoobril 2014.

                     (16)

                        COM(2016)194 final.

                     (17)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 610/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).

                     (18)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (19)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.4.2018
            COM(2018) 174 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline LEPING,

               millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ning

               BRASIILIA LIITVABARIIK (edaspidi „Brasiilia“)

               teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised“,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. oktoobril 2012,

               KINNITADES VEEL KORD inimestevaheliste kontaktide lihtsustamise olulisust,

               VÕTTES TEADMISEKS, et lepingut rakendatakse lepinguosaliste kodanike huvides,

               VÕTTES ARVESSE, et lepingus sätestatud lühiajalise viibimise määratlus (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast) ei ole piisavalt täpne ning eelkõige mõiste „esmakordse sisenemise kuupäev“ võib tekitada ebakindlust ja küsimusi,

               PIDADES SILMAS, et 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013 tehti ELi „sisemisse“ viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena „90 päeva mis tahes180-päevase ajavahemiku jooksul“,

               VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Liidu loodav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem eeldab lühiajalist viibimist käsitleva ühtse ja sõnaselge määratluse kasutamist, mis on kohaldatav kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes,

               SOOVIDES tagada reisijate sujuva voo lepinguosaliste piiriületuspunktides,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Lepingut muudetakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.

               (1)Artiklis 1 asendatakse sõnad „kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“ sõnadega „90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“.

               (2)Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu kohaldamisel võivad liidu kodanikud võivad viibida Brasiilia territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.“

               (3)Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu kohaldamisel võivad Brasiilia kodanikud viibida Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd.“

               (4)Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

               „Brasiilia kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.“

               (5)Artikli 5 lõikes 4 asendatakse sõnad „kolme kuu“ sõnadega „90 päeva“.

               (6)Artikli 9 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“

               Artikkel 2

               Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

               Käesolev leping on koostatud … [koht] … [kuupäev] … [kuu] kahe tuhande seitsmeteistkümnendal aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Euroopa Liidu nimel

               Brasiilia Liitvabariigi nimel

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA

               On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Brasiilia ametiasutused muudaksid viivitamata tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE 90-PÄEVAST AJAVAHEMIKKU MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 5 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes“ osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ________


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.4.2018
            COM(2018) 175 final
            2018/0084(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            sõlmida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013
                  1
                (edaspidi „Schengeni piirieeskirjade muudatus“) muudeti Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
                  2
               , määrust (EÜ) nr 562/2006
                  3
                (Schengeni piirieeskirjad) ja määrust (EÜ) nr 810/2009
                  4
                (viisaeeskiri) ning määratleti muu hulgas uuesti kolmandate riikide kodanike Schengeni alal „lühiajalise viibimise“ mõiste. Alates 18. oktoobrist 2013 on Schengeni alale lühiajaliselt reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanikel lubatud viibida seal maksimaalselt 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, olenemata sellest, kas neil on viisat vaja või mitte. Erinevalt kuni 18. oktoobrini 2013 kehtinud määratlusest (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast), on uus määratlus täpsem, sest kestust väljendatakse kuude asemel päevades. Lisaks sellele on termin „alates esmakordse sisenemise kuupäevast“ määratlusest välja jäetud, sest see tekitas palju segadust ja küsimusi.

               Schengeni piirieeskirjade muudatusega tehti ELi viisa- ja piiridealasesse õigustikku (st Schengeni lepingu rakendamise konventsioon, Schengeni piirieeskirjad, viisaeeskiri ja määrus (EÜ) nr 539/2001
                  5
               ) kõik vajalikud muudatused. Lühiajalise viibimise määratlus on sätestatud ka Euroopa Liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes. Antigua ja Barbuda,
                  6
                Bahama Ühenduse,
                  7
                Barbadose,
                  8
                Brasiilia,
                  9
                Mauritiuse,
                  10
                Saint Kittsi ja Nevise
                  11
                ning Seišellidega
                  12
                sõlmitud viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes osutatakse viisavaba viibimise määratlemisel siiani vanale määratlusele („kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates esmakordse sisenemise kuupäevast“
                  13
               ).

               Komisjon võttis 16. juulil 2014 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja eespool nimetatud riikide vaheliste lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks
                  14
               . Nõukogu võttis kõnealuse otsuse vastu 9. oktoobril 2014
                  15
               . Eesmärk oli rakendada nende seitsme riigi suhtes Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uut määratlust. Lisaks sellele on lühiajalist viibimist, mida viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes määratletakse kuude asemel päevades, elektrooniliste/IT-vahenditega lihtsam kontrollida ja arvestada ning selline määratlus on seega tsentraliseeritud piirihaldussüsteemide (nt kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem
                  16
               ) jaoks sobilikum.

               Pärast nõukogult volituste saamist alustas komisjon seitsme riigiga (Antigua ja Barbuda, Bahama Ühendus, Barbados, Brasiilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid) läbirääkimisi viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks.

               Läbirääkimised Brasiiliaga viidi edukalt lõpule 31. oktoobril 2017, kui parafeeriti lepingud, millega muudeti kahte Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitlevad diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajate ning tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist. Mõlemad lepinguosalised nõustusid võtma „lühiajalise viibimise“ uue määratluse kasutusele muude tehniliste üksikasjade kõrval (vt allpool), kuid kõik need muudatused on reisija seisukohast väheolulised.

                  Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingute preambulis.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi: „leping“) kohaselt peavad mõlemad lepinguosalised selle kooskõlas oma vastavate menetlustega heaks kiitma. Liidu poolel on selleks vaja nõukogu otsust lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.

               Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused sõlmida leping.

               Võttes üle Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uue määratluse, millega antakse „lühiajalise viibimise“ sõnaselge tõlgendus, tagatakse lepinguga liikmesriikide vahel õiguslik sidusus ja ühtlustamine.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Liidul ei ole õigust muuta viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid, mis seoksid Schengeni acquis’ ja sealhulgas ühise viisapoliitika rakendamisega assotsieerunud nelja riiki. Ühtlustatud lähenemisviisi ja Schengeni alal lubatud viibimise kestust käsitlevate sätete rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles kinnitatakse ühelt poolt Brasiilia ning teiselt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi soovi muuta vastavalt kehtivaid kahepoolseid viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid.

               Käesolev ettepanek on õiguslik vahend lepingu sõlmimiseks. Nõukogu teeb oma otsuse pärast lepingu allakirjutamist kvalifitseeritud häälteenamusega liidu nimel nõukogu eesistuja määratud isiku vahendusel ning pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkti a kohaselt kuuluvad viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid hõlmavad läbirääkimised liidu ainupädevusse.

               Lisaks sellele, kui üks rahvusvahelise lepingu pooltest on Euroopa Liit, siis ei saa sellise lepingu muudatusi liikmesriigid ise õiguslikult rakendada. Seega on vaja liidu tasandi meedet.

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale seatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust, milleks on Brasiilia Liitvabariigi ning liidu vahel kehtiva, tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmine.

               3.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               4. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu läbirääkimisjuhised, millega volitati komisjoni alustama Brasiilia Liitvabariigiga läbirääkimisi kahe poole vahelise, tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmiseks. Liikmesriike teavitati läbirääkimiste kulgemisest viisatöörühma koosolekutel.

               5.MUU TEAVE

               •Läbirääkimiste tulemus

                  Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

                  Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

                  a. Viibimise kestus

                  Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Brasiilia kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul (varem kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast). Uut määratlust kohaldatakse kogu lepingu ulatuses.

                  b. Lõppsätted – lepingu täitmise peatamine (artikli 9 lõige 4)

               Lepinguga muudetakse artikli 9 lõike 4 viimast lauset järgmiselt: „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“ Praegusele tekstile sõnade „ja lõpetab lepingu täitmise peatamise“ lisamine tähendab lepingu kohaselt, et viisanõudest loobumise peatamine lõpetatakse, kui peatamise esile kutsunud põhjused on kõrvaldatud. Selle muudatusega ühtlustatakse Brasiilia Liitvabariigiga sõlmitud tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõnastus kõigi teiste liidu poolt 2015. ja 2016. aastal allkirjastatud viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute sõnastusega. 14. juunil 2016 konsulteeriti kõnealuse muudatuse osas viisatöörühmaga ning ükski liikmesriik vastuväiteid ei esitanud.

                  c. Ühisdeklaratsioonid

                  Lepingule lisatakse kaks ühisdeklaratsiooni:

                  - ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, ning

                  - ühisdeklaratsioon Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kohta.

                  e. Jõustumine

                  Leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et ratifitseerimine on lõpule viidud. Õiguskindluse tagamiseks ning võimaldamaks reisijatel seadusest aru saada ja seda täita, on vajalik kehtestada piisavalt pikk üleminekuperiood. Pärast lepingu ratifitseerimist võimaldab kuuekuuline periood reisijatel lõpetada lühiajalised viibimised, mida arvestatakse veel täielikult vana määratluse alusel. Seejärel jõustub uus lühiajalise viibimise määratlus ning selle 180-päevane tagasiulatuv viiteperiood.

                  Lepinguga ei mõjutata Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise, tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu teisi sätteid, sealhulgas territoriaalset kohaldamisala.

               6.KOKKUVÕTE

               Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon nõukogule ettepaneku kiita pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist.

               2018/0084 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               sõlmida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  17

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) XXX/[...] allkirjastati [...] Brasiilia Liitvabariigiga leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“).

               (2)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  18
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (3)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  19
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (4)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“), kiidetakse liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud

               Euroopa Liidu nimel esitama lepingu artiklis 2 sätestatud teate.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle vastuvõtmist
                  20
               .

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 182, 29.6.2013, lk 1.

                     (2)

                        EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

                     (3)

                        ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

                     (4)

                        ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

                     (5)

                        EÜT L 081, 21.3.2001, lk 1.

                     (6)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 1.

                     (7)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 23.

                     (8)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 9.

                     (9)

                        Brasiiliaga sõlmis EL kaks lepingut. Esimene leping käsitles tavapassi kasutajaid (ELT L 255, 21.9.2012, lk 4) ning teine leping eraldi diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajaid (ELT L 66, 12.3.2011, lk 2).

                     (10)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 16.

                     (11)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 37.

                     (12)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 30.

                     (13)

                        Vt lepingutes „Eesmärk“ ja „Riigis viibimise kestus“.

                     (14)

                        (COM(2014) 468 final).

                     (15)

                        Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu/Ühenduse ning Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Brasiilia Liitvabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning Seišelli Vabariigi vahel sõlmitud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks; vastu võetud nõukogus 9. oktoobril 2014.

                     (16)

                        (COM(2016) 194 final).

                     (17)

                        Nõusolek anti [...].

                     (18)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (19)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (20)

                        Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.4.2018
            COM(2018) 175 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            sõlmida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               LISA

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               sõlmida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline LEPING,

               millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ning

               BRASIILIA LIITVABARIIK (edaspidi „Brasiilia“)

               teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised“,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. oktoobril 2012,

               KINNITADES VEEL KORD inimestevaheliste kontaktide lihtsustamise olulisust,

               VÕTTES TEADMISEKS, et lepingut rakendatakse lepinguosaliste kodanike huvides,

               VÕTTES ARVESSE, et lepingus sätestatud lühiajalise viibimise määratlus (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast) ei ole piisavalt täpne ning eelkõige mõiste „esmakordse sisenemise kuupäev“ võib tekitada ebakindlust ja küsimusi,

               PIDADES SILMAS, et 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013 tehti ELi „sisemisse“ viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena „90 päeva mis tahes180-päevase ajavahemiku jooksul“,

               VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Liidu loodav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem eeldab lühiajalist viibimist käsitleva ühtse ja sõnaselge määratluse kasutamist, mis on kohaldatav kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes,

               SOOVIDES tagada reisijate sujuva voo lepinguosaliste piiriületuspunktides,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Lepingut muudetakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.

               (1)Artiklis 1 asendatakse sõnad „kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“ sõnadega „90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“.

               (2)Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu kohaldamisel võivad liidu kodanikud võivad viibida Brasiilia territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.“

               (3)Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu kohaldamisel võivad Brasiilia kodanikud viibida Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd.“

               (4)Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

               „Brasiilia kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.“

               (5)Artikli 5 lõikes 4 asendatakse sõnad „kolme kuu” sõnadega „90 päeva“.

               (6)Artikli 9 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“

               Artikkel 2

               Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

               Käesolev leping on koostatud … [koht] … [kuupäev] … [kuu] kahe tuhande seitsmeteistkümnendal aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Euroopa Liidu nimel

               Brasiilia Liitvabariigi nimel

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA

               On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Brasiilia ametiasutused muudaksid viivitamata tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE 90-PÄEVAST AJAVAHEMIKKU MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 5 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes“ osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ________


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.5.2018
            COM(2018) 341 final
            2018/0187(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            aktsiisikauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta (uuesti sõnastatud)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Käesolev ettepanek lisatakse ettepanekule võtta vastu nõukogu direktiiv, millega nähakse ette aktsiisi üldine kord seoses ühe liikmesriigi territooriumil tarbimiseks ringlusse lubatud ja teise liikmesriigi territooriumile sellesse teise liikmesriiki kaubanduslikul eesmärgil kättetoimetamiseks veetava aktsiisikauba liikumise protseduuride automatiseerimisega.

                  Otsus 1152/2003/EÜ on arvutipõhise süsteemi (aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem (EMCS)) loomise otsus. Praegu hõlmab süsteem üksnes aktsiisikauba liikumist aktsiisi peatamise korra alusel. Et ühe liikmesriigi territooriumil tarbimiseks ringlusse lubatud ja teise liikmesriigi territooriumile sellesse teise liikmesriiki kaubanduslikel eesmärkidel kättetoimetamiseks veetava aktsiisikauba liikumise protseduure oleks võimalik automatiseerida, tuleb otsust muuta. Kuna selline muudatus mõjutab enamikku otsuste sätetest, tuleks otsus selguse huvides uuesti sõnastada.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on seotud nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ uuesti sõnastatud versiooniga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklil 114. Selle artikli kohaselt võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse.

               Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada ning neid on parem saavutada liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Kavandatud muudatused ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik kõnesolevate küsimuste lahendamiseks ning seega ka aluslepingutes püstitatud siseturu nõuetekohase ja tõhusa toimimise eesmärkide saavutamiseks.

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega.

                  Ettepaneku eesmärk on laiendada aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemi tarbimiseks ringlusse lubatud aktsiisikauba ELi-sisese liikumise suhtes, et lihtsustada menetlust ja võimaldada sellise liikumise nõuetekohast jälgimist ning luua alus liidu aktsiisialaste õigusaktidega määratletud toimingute edasiseks automatiseerimiseks, kui sellist automatiseerimist tarvilikuks peetakse. Ilma käesoleva ettepanekuta ei ole tarbimiseks ringlusse lubatud aktsiisikauba ELi sisese liikumise automatiseerimise koordineeritud kavandamine võimalik.

               •Vahendi valik

               Vahendi valik on täielikult kooskõlas praegu kehtiva õigusaktiga. Kuna ettepanek on otsuse 1152/2003/EÜ uuesti sõnastatud versioon, peab see olema otsuse ettepanek.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Direktiivi 2008/118/EÜ hinnati ja ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega nähakse ette aktsiisi üldine kord, põhineb sellel hinnangul ning komisjoni 21. aprilli 2017. aasta aruandel nõukogule ja Euroopa Parlamendile aktsiisi üldist korda käsitleva nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ rakendamise ja hindamise kohta (COM(2017) 184 final). Aruandes rõhutati täiendava automatiseerimise vajadust ja käesolev ettepanek käsitleb ainult seda poliitikavarianti kajastavaid kohandusi.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Sidusrühmadega konsulteerimine toimus nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ läbivaatamise käigus.

               •Mõjuhinnang

               Eraldi mõjuhinnangut ei olnud vaja, sest täiendava automatiseerimise valikut toetab direktiivi 2008/118/EÜ uuestisõnastamise mõju hinnang.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Direktiivi 2008/118/EÜ hinnati komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames. Aprillis 2017 esitas komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ rakendamise ja hindamise kohta.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Keskse projekti rahastamine toimub programmi „Fiscalis“ eelarvest ametlikus finantsplaanis juba ette nähtud assigneeringute raames. Täiendavaid vahendeid ELi eelarvest ei ole tarvis. Lisaks sellele ei mõjuta käesolev algatus komisjoni ettepanekut järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta.

                  Haldusasutuste ja ettevõtjate hinnangulised kulud on esitatud direktiivi 2008/118/EÜ uuestisõnastamiseks koostatud mõjuhinnangus.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Käesoleva ettepaneku sätete ülevõtmist selgitavaid dokumente ei peeta vajalikuks.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Otsus 1152/2003/EÜ on arvutipõhise süsteemi (aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem (EMCS)) loomise otsus. Praegu hõlmab süsteem üksnes aktsiisikauba liikumist aktsiisi peatamise korra alusel. Et ühe liikmesriigi territooriumil tarbimiseks ringlusse lubatud ja teise liikmesriigi territooriumile sellesse teise liikmesriiki kaubanduslikul eesmärgil kättetoimetamiseks veetava aktsiisikauba liikumise protseduure oleks võimalik automatiseerida, tuleb otsust muuta.

               Enamikku otsuse sätetest muudetakse, et otsuse sõnastus oleks üldisem, nii et see võimaldaks automatiseerida kõiki aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise protseduure. Osa tekstist tuleb välja jätta, kuna see sisaldab viiteid aegunud õigusaktidele või see on oma mõtte kaotanud (kuna alates 2010. aastast on kasutusel arvutisüsteem aktsiisi peatamise korra jaoks). Seepärast muudetakse artikleid 1–14 vastavalt uuesti sõnastatud otsuse ettepanekule.

               ê1152/2003/EÜ (kohandatud)

               2018/0187 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               aktsiisikauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta (uuesti sõnastatud)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut Ö Euroopa Liidu toimimise lepingut Õ, eriti selle artikli 95 Ö 114 lõiget 1Õ,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               ò uus

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses 1152/2003/EÜ
                  1
                on vaja teha mitmeid muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealune otsus uuesti sõnastada.

               ê 1152/2003/EÜ põhjendus 1 (kohandatud)

               (2)[Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivis 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning jälgimise kohta
                  2
                direktiivis XXX/EÜ
                  3
               ] sätestatakse, et aktsiisi peatamise korra alusel liikmesriikide territooriumide vahel liikuv kaup Ö kaup Õ peab olema varustatud kaubasaatja täidetud dokumendiga.

               ê 1152/2003/EÜ põhjendus 2 (kohandatud)

               (3)Komisjoni 11. septembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2719/92 aktsiisi peatamise korra alusel liikuvate aktsiisiga maksustatavate toodete haldus-saatedokumendi kohta
                  4
                määruses (EÜ) nr 684/2009
                  5
                nähakse ette [direktiivis XXX/EÜ 92/12/EMÜ] sätestatud Ö osutatud Õ saatedokumendi vorm Ö struktuur Õ ja sisu Ö ning selle kasutamise kord Õ.

               ò uus

               (4)Selleks et parandada kontrolli ja aktsiisikaupade liikumist liidu piires lihtsustada, loodi otsusega 1152/2003/EÜ arvutipõhine süsteem.

               ê 1152/2003/EÜ põhjendus 3 (kohandatud)

               ð uus

               (5)Aktsiisiga maksustatava kauba Ö Aktsiisikauba Õ liikumise jälgimiseks on vaja arvutipõhist süsteemi Ö edasi käigus hoida ja arendada Õ, et liikmesriigid saaksid reaalajas teavet kauba liikumise kohta ja teha nõutavaid Ö käsitsi ja automaatseid Õ kontrollimisi, sealhulgas Ö aktsiisikauba Õ kauba liikumise ajal tehtav kontroll [direktiivi 92/12/EMÜ XXX/EÜ] III, IV ja V peatüki ð ja nõukogu määruse (EL) nr 389/2012
                  6
                IV peatüki artikli 15 ïtähenduses.

               ê 1152/2003/EÜ põhjendus 4 (kohandatud)

               ð uus

               (6)Arvutipõhise süsteemi loomine Ö muutmine, laiendamine ja käitamine Õ peaks võimaldama ka ühendusesisese Ö aktsiisikauba Õ kauba Ö liidusisest Õ liikumist aktsiisi peatamise korra alusel ð ja sellise aktsiisikauba liikumist, mis on ühe liikmesriigi territooriumil tarbimiseks ringlusse lubatud ja mis veetakse teise liikmesriigi territooriumile kaubanduslikul eesmärgil kättetoimetamiseksï.

               ê 1152/2003/EÜ põhjendus 12 (kohandatud)

               ð uus

               (7)Arvutipõhise süsteemi loomise Ö muutmise ja laiendamise Õ eesmärk on edendada aktsiisiga maksustatava kauba Ö aktsiisikauba Õ liikumise siseturu-aspekti. Aktsiisikauba liikumisega seotud maksualaseid aspekte tuleks käsitleda [direktiivi 91/12/EMÜ XXX/EÜ] ð või määrust (EL) nr 389/2012ï muutes. Käesolev otsus ei kahjusta [direktiivi 92/12/EMÜ XXX/EÜ] ð või määruse (EL) nr 389/2012ï mis tahes tulevaste muudatuste õiguslikke aluseid.

               ê 1152/2003/EÜ põhjendus 9 (kohandatud)

               (8)Ö Vaja on Õ Tuleks eristada ka arvutipõhise süsteemi ühenduse Ö liidu Õ ja ühendusevälised Ö liiduvälised Õ komponendid ning Ö samuti Õ määratleda komisjoni ja liikmesriikide vastavad kohustused seoses süsteemi arendamise ja kasutuselevõtmisega. Selles kontekstis on komisjonil, keda abistab vastav komitee, oluline roll süsteemi kooskõlastamisel, organiseerimisel ja juhtimisel.

               ê1152/2003/EC põhjendus 5

               Aktsiisiga maksustatava kauba ühendusesisese liikumise ja jälgimise arvutipõhine süsteem (EMCS) peaks olema kokkusobiv ja, kui see on tehniliselt võimalik, ühendatav uue arvutipõhise transiidisüsteemiga (NCTS), et lihtsustada haldus- ja äritoiminguid.

               ê1152/2003/EC põhjendus 6

               Käesoleva otsuse rakendamisel peaks komisjon kooskõlastama liikmesriikide tegevust, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine.

               ò uus

               (9)Selleks, et tagada arvutipõhise süsteemi muutmise, laiendamise ja käitamise tarbeks vajalike meetmete rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
                  7
               .

               ê 1152/2003/EÜ põhjendus 10 (kohandatud)

               (10)Tuleks ette näha kord aktsiisiga maksustatava kauba Ö aktsiisikauba Õ jälgimise arvutipõhise süsteemi rakendamise hindamiseks.

               ê 1152/2003/EÜ põhjendus 13 (kohandatud)

               ð uus

               (11)Enne arvutipõhise süsteemi (EMCS) Ö uue laienduse Õ käivitamist uurib komisjon tekkinud probleeme silmas pidades koostöös liikmesriikidega ja arvesse võttes asjaomaste kaubandussektorite seisukohti, kas võimalusi olemasolevad paberipõhised süsteemid ðon veel sobivadï parendada.

               ê 1152/2003/EÜ põhjendus 11 (kohandatud)

               (12)Ö Arvutipõhise Õ süsteemi rahastamine Ö kulud Õ peaks olema jagatud ühenduse Ö liidu Õ ja liikmesriikide vahel, kusjuures ühenduse osa rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

               ê1152/2003/EÜ põhjendused 7 ja 8 (kohandatud)

               (13)Nimetatud Arvutipõhise süsteemi ulatuse ja keerukuse tõttu Ö tuleb Õ nii ühendus Ö liidul Õ kui ka liikmesriikidel sellega seoses Ö eraldada Õ märkimisväärseid inimressursse ja rahalisi vahendeid Seega tuleks ette näha sätted, mille kohaselt komisjon ja liikmesriigid eraldavad süsteemi arendamiseks ja kasutuselevõtmiseks vajalikud inimressursid ja rahalised vahendid. Riiklikul vastutusel olevaid komponente arendades peaksid liikmesriigid kohaldama elektrooniliste haldussüsteemide jaoks ette nähtud põhimõtteid ning kohtlema ettevõtjaid samal viisil nagu muudes valdkondades, kus arvutipõhine süsteem on kasutusele võetud. Eelkõige peaksid liikmesriigid võimaldama selles sektoris tegutsevatel ettevõtjatel, eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel, kasutada neid riiklikul vastutusel olevaid komponente võimalikult soodsa hinnaga ning edendama kõiki abinõusid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime säilitamiseks.

               ò uus

               (14)Kuna käesoleva otsuse eesmärki luua alus aktsiisi käsitlevates liidu õigusaktides määratletud protsesside edasiseks automatiseerimiseks ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil, küll aga on seda siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

               ê1152/2003/EC põhjendus 14

               Käesoleva otsusega kehtestatakse süsteemi arendamiseks ja kasutuselevõtmiseks vajalikuks ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse ajal peamine juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta) punkti 33 tähenduses.

               ê1152/2003/EC põhjendus 15

               Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,

               ê1152/2003/EÜ (kohandatud)

               ð uus

               ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Käesolevaga luuakse ÖKäesoleva otsusega nähakse etteÕ direktiivi XXX/EÜ 92/12/EMÜ artikli 3 lõikes 1 artikli 1 lõikes 1 osutatud aktsiisiga maksustatava kauba Ö aktsiisikauba Õ liikumise ja jälgimise arvutipõhise süsteemi, edaspidi „arvutipõhine süsteem“ Ö muutmise, laiendamise ja käitamise kord Õ.

               2.
                     Arvutipõhise süsteemi eesmärk on:

               a)võimaldada ðdirektiivis XXX/EÜ jaï määruse (EMÜ) nr 2719/92 määruses (EL) nr 389/2012 sätestatud saatedokumendi Ö haldusdokumentide Õ elektroonilist edastamist ning kontrolli parandamist;

                b)parandada siseturu toimimist, lihtsustades aktsiisi peatamise korra alusel liikuva kauba Ö aktsiisikauba Õ ühendusesisest Ö liidusisest Õ liikumist ja andes liikmesriikidele võimaluse jälgida kaubavooge reaalajas ning teha vajaduse korral nõutavat kontrolli.

               Artikkel 2

               Liikmesriigid ja komisjon võtavad arvutipõhise süsteemi kasutusele kuue aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest.

               Arvutipõhise süsteemi kohaldamise Ö laiendamise Õ alustamisega seotud tegevused algavad hiljemalt 12 kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest.

               Artikkel 3

               1.
                     Arvutipõhine süsteem koosneb ühenduse Ö liidu Õ ja ühendusevälistest Ö liiduvälistest Õ komponentidest.

               2.
                     Komisjon tagab, et töös arvutipõhise süsteemi ühenduse Ö liidu Õ komponentidega püütakse kõigiti kasutada Ö võimalikult palju taaskasutada Õ uut arvutipõhist transiidisüsteemi (NCTS) Ö olemasolevaid süsteeme Õ ning tagada arvutipõhise süsteemi kokkusobivus Ökomisjoni ja liikmesriikide muude asjaomaste arvutipõhiste süsteemidegaÕ, ja, kui see on tehniliselt võimalik, ühendamine NCTSga, eesmärgiga luua integreeritud arvutisüsteem ð arvutipõhiste süsteemide kogum ï, et jälgida nii aktsiisiga maksustatava kauba Ö aktsiisikauba Õ ühendusesisest Ö liidusisest Õ liikumist kui ka aktsiisi ja muude maksudega maksustatava kauba liikumist nende veol kolmandatest riikidest või kolmandatesse riikidesse.

               3.
                     Süsteemi ühenduse Ö liidu Õ komponendid on üldised spetsifikatsioonid, tehnilised tooted, ühise teabevõrgu/ühise süsteemiliidese teenused ning kõikide liikmesriikide poolt kasutatavad kooskõlastusteenused, välja arvatud nende teenuste variandid või erijooned, mis on välja töötatud vastavalt riiklikele vajadustele.

               4.
                     Süsteemi ühendusevälised Ö liiduvälised Õ komponendid on riiklikud spetsifikatsioonid, süsteemi kuuluvad riiklikud andmebaasid, võrguühendus ühenduse Ö liidu Õ ja ühenduseväliste Ö liiduväliste Õ komponentide vahel ning mis tahes tarkvara või seadmed, mida liikmesriik peab vajalikuks, et tagada süsteemi täielik kasutamine oma halduskorralduses.

               Artikkel 4

               1.
                     Komisjon kooskõlastab artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras arvutipõhise süsteemi ühenduse Ö liidu Õ ja ühenduseväliste Ö liiduväliste Õ komponentide loomist ja toimimist Ö muutmist, laiendamist ja käitamist Õ, eelkõige seoses järgmisega:

               a)süsteemi sidususe ja üldise koostalitusvõime tagamiseks vajalik infrastruktuur ja vahendid;

               b)võimalikult kõrgetasemelise turvapoliitika arendamine, et vältida volitamata juurdepääsu andmetele ning tagada süsteemi terviklikkus;

               c)andmete kasutamise vahendid pettusevastases võitluses.

               2.
                     Lõikes 1 Ö sätestatud Õ eesmärkide saavutamiseks sõlmib komisjon vajalikud lepingud, et luua Ö muuta ja laiendada Õ arvutipõhise süsteemi ühenduse Ö liidu Õ komponente, ning koostab artikli 7 lõikes 1 osutatud komitee raames liikmesriikidega koostööd tehes üldplaani ja halduskavad, mis on vajalikud süsteemi loomiseks ja toimimiseks Ö muutmiseks, laiendamiseks ja käitamiseks Õ.

               Üldplaanis ja halduskavades määratletakse esmased ja pidevad ülesanded, mida komisjon ja liikmesriigid täidavad. Halduskavades määratletakse tähtajad kõigi üldplaanis määratletud projektide elluviimisel nõutavate ülesannete täitmiseks.

               Artikkel 5

               1.
                     Liikmesriigid tagavad, et nad täidavad artikli 4 lõikes 2 osutatud halduskavades määratletud tähtaegadeks neile antud esmased ja pidevad ülesanded.

               Nad teatavad komisjonile iga ülesande tulemustest ja täitmise ajast. Komisjon teatab sellest omakorda artikli 7 lõikes 1 nimetatud komiteele.

               2.
                     Ükski liikmesriik Ö Liikmesriigid Õ ei tee seoses arvutipõhise süsteemi loomise ja toimimisega Ö muutmise, laiendamise ja käitamisega Õ midagi, mis võiks mõjutada süsteemi sidusust, üldist koostalitusvõimet või selle üldist tööd.

               Kõik meetmed, mida liikmesriik soovib võtta, mis võivad mõjutada arvutipõhise süsteemi sidusust, üldist koostalitusvõimet või selle üldist tööd, nõuavad komisjoni artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras antud eelnevat luba.

               3.
                     Liikmesriigid teatavad komisjonile korrapäraselt kõigist meetmetest, mida nad võtavad, et võimaldada oma asjaomastel ametitel süsteemi täielikult kasutada. Komisjon teatab sellest omakorda artikli 7 lõikes 1 nimetatud komiteele.

               Artikkel 6

               Käesoleva otsuse rakendamiseksð Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega nähakse ette ï meetmed, mis on ÖvajalikudÕ seotud arvutipõhise süsteemi loomise ja toimimisega Ö muutmiseks, laiendamiseks ja käitamiseks Õ ning on seotud artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõike 2 teises lõigus osutatud küsimustega, võetakse vastu artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras. ð Kõnealused rakendusaktidï võetakse vastu vastavalt artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Need rakendusmeetmed ei mõjuta ühenduse sätteid Ö liidu õigusnorme Õ, mis on seotud kaudsete maksude kehtestamisega või kontrollimisega või kaudse maksustamisega seotud koostöö ja vastastikuse haldusabiga.

               Artikkel 7

               1.
                     Komisjoni abistab direktiivi 92/12/EMÜ artikli 24 alusel loodud aktsiisikomitee. Ö Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. Õ

               2.
                     Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7 ð määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5 ï , võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

               Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

               3.
                     Komitee võtab vastu oma töökorra.

               Artikkel 8

               1.
                     Komisjon teeb kõik vajaliku, et kontrollida Ö kontrollib Õ, kas Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatud meetmed viiakse ellu nõuetekohaselt ja kooskõlas käesoleva otsusega.

               Komisjon jälgib korrapäraselt koostöös artikli 7 lõikes 1 osutatud komiteesse kuuluvate liikmesriikidega arvutipõhise süsteemi arendamise ja kasutuselevõtmise etappe, et kindlaks teha, kas seatud eesmärgid on saavutatud, ja anda suuniseid, kuidas arvutipõhise süsteemi rakendamisega seotud tegevuste tõhusust suurendada.

               2.
                     30 kuu möödumisel käesoleva otsuse jõustumisest esitab komisjon artikli 7 lõikes 1 osutatud komiteele vahearuande järelevalvetoimingutest. Vajaduse korral sätestatakse selles aruandes meetodid ja kriteeriumid, mida kasutada arvutipõhise süsteemi toimimise edasisel hindamisel.

               23.
                     ð Viis aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist ja seejärel iga viie aasta tagant ï Artikli 2 esimeses lõigus osutatud kuueaastase tähtaja lõpuks esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule arvutipõhise süsteemi rakendamise Ö ja käitamise Õ aruande.

               Selles aruandes sätestatakse muu hulgas meetodid ja kriteeriumid, mida kasutada arvutipõhise süsteemi toimimise edasisel hindamisel.

               Artikkel 9

               Komisjon hoiab Euroopa Liidu liikmestaatust taotlevaid riike kursis arvutipõhise süsteemi arendamise ja kasutuselevõtmisega ning riigid võivad soovi korral osaleda läbiviidavates testides.

               Artikkel 10

               1.
                     Arvutipõhise süsteemi Ö muutmise ja laiendamisega Õ loomisega seotud kulud jaotatakse ühenduseÖ liidu Õ ja liikmesriikide vahel lõigete 2 ja 3 kohaselt.

               2.
                     Ühendus Ö Liit Õ katab arvutipõhise süsteemi ühenduse Ö liidu Õ komponentide arendamise, hankimise, paigaldamise ja hooldamisega seotud kulud ning komisjoni või komisjoni määratud allhankija rajatistesse paigaldatud ühenduse Ö liidu Õ komponentide jooksvad kasutamiskulud.

               3.
                     Liikmesriigid katavad arvutipõhise süsteemi ühenduseväliste Ö liiduväliste Õ komponentide loomise ja toimimisega Ö muutmise, laiendamise ja käitamisega Õ seotud kulud ning liikmesriigi või liikmesriigi määratud allhankija rajatistesse paigaldatud ühenduse Ö liidu Õ komponentide jooksvad kasutamiskulud.

               Artikkel 11

               1.
                     Arvutipõhise süsteemi rahastamise finantsraamistikuks artikli 2 esimeses lõigus määratletud ajavahemikus määratakse 35 miljonit eurot Euroopa Liidu üldeelarvest.

               1. Iga-aastased assigneeringud, sealhulgas assigneeringud, mis on eraldatud süsteemi kasutamiseks ja toimimiseks pärast eespool nimetatud rakendustähtaega, kinnitab eelarvepädev institutsioon finantsperspektiivi piiresÖ , mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1286/2013
                  8
                Õ.

               2.
                     Liikmesriigid arvestavad ja teevad kättesaadavaks rahalised vahendid ja inimressursid, mis on vajalikud nende artiklis 5 kirjeldatud kohustuste täitmiseks. Komisjon ja liikmesriigid tagavad arvutipõhise süsteemi loomiseks ja toimimiseks Ö muutmiseks, laiendamiseks, käitamiseks ja edasiseks arendamiseks Õ vajalikud rahalised vahendid, inim- ja tehnilised ressursid.

               ê

               Artikkel 12

               Otsus nr 1152/2003/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

               Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele ja loetakse vastavalt lisa vastavustabelile.

               ê 1152/2003/EÜ (kohandatud)

               Artikkel 13

               Käesolev otsus jõustub Ö kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Õ Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Artikkel 14

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel

                        Nõukogu nimel

                  president

                        eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsus nr 1152/2003/EÜ aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta (ELT L 162, 1.7.2003, lk 5).

                     (2)

                        (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1.

                     (3)

                        nõukogu direktiiv xxx/EÜ, (ELT L, , lk ).

                     (4)

                        EÜT L 276, 19.9.1992, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EMÜ) nr 2225/93 (EÜT L 198, 7.8.1993, lk 5).

                     (5)

                        Komisjoni 24. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 684/2009, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ seoses aktsiisi peatamise korra alusel toimuva aktsiisikaupade liikumise arvutipõhiste menetlustega (ELT L 197, 29.7.2009, lk 24).

                     (6)

                        Nõukogu 2. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 389/2012, milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2073/2004 (ELT L 121, 8.5.2012, lk 1).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1286/2013, millega luuakse tegevusprogramm Euroopa Liidu maksusüsteemide toimimise parandamiseks aastateks 2014–2020 („Fiscalis 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 25).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.5.2018
            COM(2018) 341 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus
            aktsiisikauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta (uuesti sõnastatud)

               1. LISA VASTAVUSTABEL

                        Otsus nr 1152/2003/EÜ

                        Käesolev otsus

                        Artikkel 1

                        Artikkel 1

                        Artikli 2 esimene lõik

                        _

                        Artikli 2 teine lõik

                        Artikkel 2

                        Artikkel 3

                        Artikkel 3

                        Artikkel 4

                        Artikkel 4

                        Artikkel 5

                        Artikkel 5

                        Artikkel 6

                        Artikkel 6

                        Artikli 7 lõige 1

                        Artikli 7 lõige 1

                        Artikli 7 lõige 2

                        Artikli 7 lõige 2

                        Artikli 7 lõige 3

                        -

                        Artikli 8 lõige 1

                        Artikli 8 lõige 1

                        Artikli 8 lõige 2

                        -

                        Artikli 8 lõige 3

                        Artikli 8 lõige 2

                        Artikkel 9

                        Artikkel 9

                        Artikkel 10

                        Artikkel 10

                        Artikli 11 lõike 1 esimene lõik

                        _

                        Artikli 11 lõike 1 teine lõik

                        Artikli 11 lõige 1

                        Artikli 11 lõige 2

                        Artikli 11 lõige 2

                        -

                        Artikkel 12

                        Artikkel 12

                        Artikkel 13

                        Artikkel 13

                        Artikkel 14

                        _

                        Lisa


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.5.2018
            COM(2018) 362 final
            2018/0188(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimelEMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega(Eelarverida 33 02 03 01 – äriühinguõigus)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 33 02 03 01 („Äriühinguõigus“) alla kuuluvates liidu meetmetes.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  1
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta kõnealuses lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.MÕJU EELARVELE

                  EMP EFTA riigid osalevad liidu eelarve eelarverea 33 02 03 01 („Äriühinguõigus“) rahastamisel. Täpne summa määratakse kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               4.MUU TEAVE

                  Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Kooskõlas EMP lepingu protokolliga nr 32 laekuvad EMP EFTA riikide iga-aastased osamaksed igal aastal 31. augustiks pärast seda, kui Euroopa Komisjon on koostanud ELi rahastamisnõude ja esitanud selle EMP EFTA riikidele 15. augustiks.

                  Seetõttu on ühiskomitee otsuse eelnõu jaanuari ja augusti vahelise ajavahemiku katmiseks tagasiulatuvalt kohaldatav alates jaanuarist. Seeläbi tagatakse kogu kalendriaasta vältel EMP lepingus sätestatud koostöö järjepidevus.

                  Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               2018/0188 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel
                  EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

                  (Eelarverida 33 02 03 01 – äriühinguõigus)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  2
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31.

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud äriühinguõigusega.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuaril 2018.

               (6)Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (3)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.5.2018
            COM(2018) 362 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimelEMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega(Eelarverida 33 02 03 01 – äriühinguõigus)

               LISA
               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr …/2018,
               [kuupäev],
               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31
                  koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust
                  (Eelarverida 33 02 03 01 – äriühinguõigus)

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud äriühinguõigusega.

               (2)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuaril 2018,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 7 lõikes 13 asendatakse tekst „ja 2017“ tekstiga „, 2017 ja 2018“.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud*.

                  1Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

                     (1)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]