               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.4.2020
            COM(2020) 154 final
            2020/0061(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee 13. istungjärgul seoses veeremi müraga seotud UTP, kaubavagunitega seotud UTP ja veeremi märgistusega seotud UTP muudatuste vastuvõtmisega ning hoolduse eest vastutavate üksuste (ECM) sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjade ning veeremiregistrite kirjelduste täieliku läbivaatamise vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee (CTE) 13. istungjärk toimub 16.–17. juunil 2020 Bernis. Koosoleku päevakorda kuuluvad järgmised küsimused:

               –ettepanek veeremi müraga seotud UTP muutmiseks;

               –ettepanek kaubavagunitega seotud UTP muutmiseks;

               –ettepanek veeremi märgistusega seotud UTP muutmiseks;

               –ettepanek hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjade täielikuks läbivaatamiseks (ECM määrus) ning

               –ettepanek veeremiregistrite kirjelduste täielikuks läbivaatamiseks.

               Liidu nimel võetav seisukoht eespool nimetatud otsuste kohta, mille CTE peab vastu võtma, kehtestatakse nõukogu otsusega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvahelise raudteeveo konventsioon (COTIF)

               9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsioon, mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (edaspidi „COTIF“), on rahvusvaheline leping, mille osalised on nii liit kui ka 25 liikmesriiki (konventsiooniosaliste hulka ei kuulu vaid Küpros ja Malta).

               Euroopa Liit ühines COTIFiga nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsusega 2013/103/EL
                  1
               . Kõnealuse otsuse III lisas on kehtestatud sisekord, mida nõukogu, liikmesriigid ja komisjon OTIFi menetluste korral peavad järgima. Selle III lisa punktis 3.1 on sätestatud, et kui päevakorrapunkt käsitleb liidu ainupädevusse kuuluvat valdkonda, siis hääletab liidu nimel komisjon.

               COTIFi artikli 2 lõike 1 kohaselt on OTIFi eesmärk rahvusvahelise raudteeliikluse igakülgne soodustamine, parandamine ja hõlbustamine, eelkõige ühtse õigussüsteemi kehtestamisega rahvusvahelise raudteeliikluse eri õigusvaldkondades. COTIFiga reguleeritakse ka OTIFi töö korraldamist, eesmärke, volitusi, suhteid konventsiooniosalistega ja tegevust üldiselt.

               Seepärast käsitletakse COTIFis raudteealaseid õigusakte mitmes erinevas tehnilises ja õiguslikus raudteeküsimuses ning see on jagatud kahte ossa: konventsiooni põhiosa, millega reguleeritakse OTIFi töö korraldamist, ja kaheksa lisa (sh uus lisa H, mis võetakse vastu eelseisval OTIFi 13. üldkogul), millega kehtestatakse ühtne raudteeõigus.

               –Lisa A – Reisijate rahvusvahelise raudteeveo leping (CIV)

               –Lisa B – Kaupade rahvusvahelise raudteeveo leping (CIM)

               –Lisa C – Ohtlike kaupade rahvusvaheline raudteevedu (RID)

               –Lisa D – Veeremite kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitlevad lepingud (CUV)

               –Lisa E – Taristu kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitlev leping (CUI)

               –Lisa F – Ühtsed eeskirjad tehniliste standardite kehtestamiseks ja ühtsete tehniliste eeskirjade vastuvõtmiseks raudteematerjali suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks rahvusvahelises liikluses (APTU UR)

               –Lisa G – Rahvusvahelises liikluses kasutatavale raudteematerjalile tehnilise kasutusloa andmise ühtsed eeskirjad (ATMF UR)

               –Lisa H – Ühtsed eeskirjad rongide ohutu käitamise kohta rahvusvahelises liikluses (EST UR)

               COTIFi lisade F ja G kohaselt on tehnilise koostalitluse jaoks 12 ühtset tehnilist eeskirja (UTPd). UTPdel on COTIFi raames sama eesmärk kui ELi koostalitluse tehnilistel kirjeldustel (KTKd) rahvusvahelisele liiklusele juurdepääsuks.

               COTIFiga ühinenud 47 riigist 42, sealhulgas juba nimetatud 25 ELi liikmesriiki, kohaldavad liiteid F ja G.

               2.2.OTIFi tehniliste ekspertide komitee

               CTE on COTIFi artikli 13 lõike 1 punktiga f ettenähtud organ. See koosneb OTIFi osalisriikidest, kes kohaldavad COTIFi lisasid F ja G (APTU ja ATMF).

               CTE on pädev küsimustes, mis puudutavad koostalitlust ja tehnilist ühtlustamist raudteevaldkonnas ning tehnilise tunnustamise menetlusi. CTE töötab välja lisad APTU ja ATMFi kohta ning ühtsed eeskirjad, mida kohaldatakse rahvusvahelises liikluses kasutamiseks ettenähtud raudteematerjalide suhtes ning milles käsitletakse eelkõige järgmist:

               ·tehniliste eeskirjade vastuvõtmine veeremi ja taristu jaoks ning standardite kehtestamine;

               ·veeremi vastavuse hindamise menetlused;

               ·veeremi hooldust käsitlevad sätted;

               ·rongi koosseisuga ja veeremi ohutu kasutamisega seotud kohustused;

               ·riski hindamist käsitlevad sätted;

               ·registrite kirjeldused.

               CTE-l on praegu alaline töörühm (WG TECH), kes vastutab CTE otsuste ettevalmistamise eest.

               COTIFi artikli 20 lõike 1 punkti b ja lisa F (APTU) artikli 6 kohaselt on CTE pädev UTPsid vastu võtma või muutma. Vastavalt lisa G (ATMF) artikli 13 lõigetele 1, 4 ja 5, on CTE samuti pädev tegema otsuseid riiklike raudteeveeremiregistrite (NVR) loomise või muutmise ning liitmise või tühistamise kohta. Vastavalt ATMFi artikli 15 lõikele 2 hõlmab CTE pädevus hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjade vastuvõtmist ja muutmist.

               2.3.Õigusaktide vastuvõtmine CTEs

               Vastavalt APTU artiklile 6 otsustab CTE, kas võtta vastu UTP või selle muutmise säte, konventsiooni artiklites 16 ja 20 ning artikli 33 lõikes 6 sätestatud menetluse alusel. UTPde vastuvõtmise tavapärane protsess võib kesta umbes poolteist aastat.

               2.4.CTE 16.–17. juuni 2020. aasta istungjärgul vastu võetavad kavandatud õigusaktid

               2.4.1.Veeremi müra, kaubavagunite ja veeremi märgistusega seotud UTPde muutmine

               OTIFi ühtsed tehnilised eeskirjad (UTPd) on COTIFi põhimõtetest, eesmärkidest ja menetlustest tulenev tehniliste kirjelduste kogum raudteematerjalide tootmiseks ja haldamiseks ning nende peamine eesmärk on saavutada maksimaalne koostalitlus. Seega on OTIFi UTPdel sama eesmärk kui ELi koostalitluse tehnilistel kirjeldustel (KTKd).

               Selleks et tagada Euroopa Liidu õiguse kohaselt loa saanud veeremi ja ATMFi artikli 3a kohaselt rahvusvaheliseks käitamiseks lubatud veeremi samaväärsus, on vaja, et Euroopa Liidu KTKd ja COTIFi UTPd oleksid jätkuvalt kooskõlas.

               CTE-le vastuvõtmiseks esitatud muudatused tagavad Euroopa Liidu ja COTIFi sätete jätkuva täieliku samaväärsuse, nagu on määratletud ATMFis.

               ·Veeremi müraga seotud UTP

               Veeremi müraga seotud UTPs kehtestatakse põhi- ja lisanõuded veeremi tekitatud müra emissioonile. Need on praegu samaväärsed komisjoni määruses (EL) nr 1304/2014
                  2
                sätestatud müra KTK nõuetega. UTP kavandatud muudatuste eesmärk on anda osalisriikidele võimalus piirata selliste vanade vagunite kasutamist, mis ei vasta tänapäevastele möödasõidumüra nõuetele kindlaksmääratud raudteeliinidel, kus müra on probleem.

               Komisjon võttis 16. mail 2019 vastu komisjoni määruse (EL) nr 1304/2014
                  3
                muudatuse, millega laiendatakse selle müra KTK kohaldamisala ja võetakse taristu puhul kasutusele väiksema liikluskoormusega raudteeliini lähenemisviis, mida kohaldatakse alates 2024. aastast kogu ELis. Tulevane müraga seotud UTP ei hõlma väiksema liikluskoormusega raudteeliini määratlust ning väiksema liikluskoormusega raudteeliini kindlaksmääramine on jäetud väljaspool ELi asuvate osalisriikide otsustada. Sellist kõrvalekaldumist ELi KTKst ei peeta siiski ELile kahjulikuks, kui väiksema liikluskoormusega raudteeliinide rakendamise alguskuupäev on ELi omaga kooskõlas, sest see ei mõjuta EList lähtuvat ega ELi suunduvat liiklust.

               Veeremi müraga seotud UTP muutmist käsitleva CTE otsuse eesmärk on säilitada selle samaväärsus (nagu on määratletud ATMFis) komisjoni määruse (EL) nr 1304/2014 2019. aastal muudetud versiooniga hõlmatud müra KTKga.

               Järeldus: Euroopa Liit võib hääletada OTIFi esitatud veeremi müraga seotud UTP muudatuse poolt.

               ·Kaubavagunitega seotud UTP

               Kaubavagunitega seotud UTPs kehtestatakse nõuded veoautode vedamiseks ettenähtud veeremile. Need on praegu samaväärsed komisjoni määruses (EL) nr 321/2013
                  4
                sätestatud müra KTK nõuetega.

               Komisjon võttis 16. mail 2019 vastu komisjoni määruse (EL) nr 321/2013 muudatuse
                  5
               .

               Kaubavagunitega seotud UTP muutmist käsitleva CTE otsuse eesmärk on säilitada selle samaväärsus komisjoni määruse (EL) nr 321/2013 viimati muudetud versiooniga.

               Järeldus: Euroopa Liit võib hääletada OTIFi esitatud kaubavagunitega seotud UTP muudatuse poolt.

               ·Veeremi märgistusega seotud UTP

               Veeremi märgistusega seotud UTPs kehtestatakse vagunite märgistamise nõuded. Sellel UTP-l ei ole samaväärset ühtset Euroopa Liidu KTKd.

               Kõnealuse UTP punktid 1–6 on praegu samaväärsed OPE KTK liitega P (otsuse 2007/756/EÜ (viimati muudetud otsusega 2012/757/EL
                  6
               ) I lisa), punktid 7–18 on samaväärsed ELi NVRi kirjelduse 6. liitega (komisjoni otsus 2007/756/EÜ
                  7
               ).

               Komisjon võttis uue OPE KTK vastu 16. mail 2019 komisjoni määrusega (EL) 2019/773
                  8
                ja uue Euroopa raudteeveeremiregistri 25. oktoobril 2018 komisjoni otsusega (EL) 2018/1614
                  9
               .

               Veeremi märgistusega seotud UTP muutmist käsitleva otsuse eesmärk on säilitada selle samaväärsus järgmisega:

               –komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/773 (OPE KTK) H liite punktid 1–6, mida on hiljuti muudetud;

               –komisjoni rakendusotsuse (EL) 2018/1614 (EVR) 6. liite punktid 7–18.

               Järeldus: Euroopa Liit võib hääletada OTIFi esitatud veeremi märgistusega seotud UTP muudatuse poolt.

               2.4.2.Hoolduse eest vastutavate üksuste (ECM) kirjelduste täielik läbivaatamine

               Hoolduse eest vastutava üksuse sertifitseerimise süsteemis on sätestatud nõuded ja hindamiskriteeriumid, mida kohaldatakse kaubavagunite ECMide sertifitseerimise suhtes. Praegu on see samaväärne komisjoni määrusega (EL) nr 445/2011
                  10
               .

               Komisjon võttis 16. mail 2019 vastu uue komisjoni määruse (EL) 2019/779,
                  11
                millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse komisjoni määrus (EL) nr 445/2011 ning millega laiendatakse hoolduse eest vastutava üksuse sertifitseerimist, et hõlmata alates 16. juunist 2020 kõik veeremitüübid.

               ATMFi A lisa „Hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjad“ muutmist käsitleva CTE otsuse eesmärk on säilitada ATMFi artikli 3a lõikes 5 määratletud samaväärsus komisjoni 16. mai 2019. aasta määrusega (EL) 2019/779.

               Selleks et tagada ATMFi artikli 3a lõikes 5 määratletud jätkuv samaväärsus Euroopa Liidu eeskirjade ja COTIFi eeskirjade vahel, tuleks muuta COTIFi eeskirju. Tuleb märkida, et samaväärsus on tagatud ainult kaubavagunite puhul.

               Võrreldes kehtivate COTIFi eeskirjadega ei muuda CTE esitatud tekst oluliselt kohustusi ega nõudeid, mida ECMid peavad seoses sertifitseerimisega täitma. Uue teksti peamine eesmärk on laiendada sertifitseerimise varasemat ulatust, mis piirdus kaubavagunite ECMide sertifitseerimisega, kõigile veeremitüüpidele.

               Lühidalt:

               –ECMi sertifitseerimine jääb kaubavagunite ECMi puhul kohustuslikuks ja

               –ECMi sertifitseerimist laiendatakse, et see hõlmaks hoolduse eest vastutava üksuse sertifitseerimist kõigi muude veeremitüüpide puhul. Seega oleks ECMi sertifitseerimine üldjuhul kohustuslik, välja arvatud järgmine erand:

               –raudteeveo-ettevõtjad, kes hooldavad veeremit (v.a kaubavagunid), mida ainult nemad ise käitavad, on vabastatud ECMi kohustuslikust sertifitseerimisest. Sellisel juhul peab asjaomase riigi pädev asutus veenduma, et ettepaneku II lisas esitatud üldised nõuded ja kriteeriumid on täidetud.

               Sellest tulenevalt ja olenemata küsimusest, kas sertifitseerimine on konkreetse ECMi puhul kohustuslik, peavad kõik ECMid, sealhulgas need, mida ei ole sertifitseerinud välised sertifitseerimisasutused, vastama üldistele nõuetele ja kriteeriumidele, millega tagatakse hoolduse miinimumtase, mis on esitatud ettepaneku II lisas.

               Järeldus: Euroopa Liit võib hääletada OTIFi pakutud hoolduse eest vastutavate üksuste (ECM) kirjelduste täieliku läbivaatamise poolt, tingimusel et käesoleva dokumendi lisas esitatud muudatused lisatakse COTIFi teksti.

               2.4.3.Riikliku raudteeveeremiregistri kirjelduste täielik läbivaatamine

               Kehtivad NVRi kirjeldused on samaväärsed komisjoni otsuses 2007/756/EÜ sätestatuga.

               Neljanda raudteepaketi raames võttis komisjon vastu komisjoni rakendusotsuse (EL) 2018/1614, milles on sätestatud ELi veeremiregistrite ajakohastatud kirjeldused ja Euroopa raudteeveeremiregistri (EVR) kirjeldused, millega asendatakse ELi siseriiklikud sõidukiregistrid alates 2021. aastast ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2007/756/EÜ.

               NVRi kirjelduste muutmist käsitlev CTE otsus põhineb komisjoni rakendusotsuse (EL) 2018/1614 vastuvõtmisel.

               2021. aastaks ühendavad ELi liikmesriigid jõud ning haldavad raudteeveeremi lubasid ja teavet ühise registri, tulevase EVRi abil, mis asendaks 25 ELi liikmesriigi endist NVRi. OTIFi raames muutuks EVR seega ELi piirkonna puhul NVRiks. EVRi võib teha kättesaadavaks veeremi jaoks, mis on pärit teistest riikidest, eelkõige nendest ELi naabruspoliitikaga hõlmatud riikidest, kes on võtnud kohustuse rakendada ELi õigust ELiga sõlmitud kahepoolsete lepingute abil (nt Norra, Šveits, Lääne-Balkani riigid jne). Teised OTIFi liikmed võivad taotleda veeremi registreerimist EVRis tingimusel, et see võetakse kasutusele rahvusvahelises liikluses.

               Järeldus: Euroopa Liit võib hääletada OTIFi pakutud riikliku raudteeveeremiregistri (NVR) kirjelduste täieliku läbivaatamise poolt, tingimusel et käesoleva dokumendi lisas esitatud muudatused lisatakse OTIFi teksti.

               2.5.Liidu pädevus ja hääleõigus

               Vastavalt Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta COTIFiga, mis kiideti heaks nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsusega) artiklile 6:

               „1. Liidu ainupädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel kasutab liit konventsiooni raames oma liikmesriikide hääleõigust.

               2. Otsuste tegemisel küsimustes, kus liidul on oma liikmesriikidega jagatud pädevus, kasutab hääleõigust kas liit või tema liikmesriigid.

               3. Konventsiooni artikli 26 lõike 7 kohaselt on liidul sama palju hääli, kui palju on tal liikmeid, kes on ühtlasi konventsiooni liikmesriigid. Kui liit hääletab, siis liikmesriigid ei hääleta.“

               Liidu õiguse kohaselt on liidul ainupädevus raudteetranspordi valdkonnas juhul, kui COTIF või selle kohaselt vastu võetud õiguslikud vahendid võivad mõjutada või muuta liidus kehtivaid eeskirju.

               Muudatuste vastuvõtmine mõjutab selgelt liidu eeskirju, kuna meetme eesmärk on viia veeremi müra, kaubavagunite ja veeremi märgistusega seotud UTPd, hoolduse eest vastutavate üksuste määrus ja NVRi kirjeldused kooskõlla vastavalt komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/776, komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/774, komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/773, komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/779 ja komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1614, mida on hiljuti muudetud.

               Kuna viie eespool nimetatud CTE otsusega hõlmatud küsimustes on ainupädevus liidul, kasutab liit, keda esindab komisjon, nende viie otsuse vastuvõtmisel hääleõigust.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liit peaks eespool nimetatud põhjustel andma oma poolthääle.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  12
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  13
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Aktid, mille CTE peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kavandatavad aktid on õigusliku toimega, kuna need muudavad OTIFi õigusraamistikku, viies COTIFi UTPd kooskõlla ELi KTKdega ning ECM määruse ja riikliku raudteeveeremiregistri kirjeldused vastavate ELi rakendusmäärustega, ning on liidu jaoks siduvad.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud raudteetranspordiga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 91.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2020/0061 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee 13. istungjärgul seoses veeremi müraga seotud UTP, kaubavagunitega seotud UTP ja veeremi märgistusega seotud UTP muudatuste vastuvõtmisega ning hoolduse eest vastutavate üksuste (ECM) sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjade ning veeremiregistrite kirjelduste täieliku läbivaatamise vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit ühines 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (edaspidi „COTIF“), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, kooskõlas nõukogu otsusega 2013/103/EL
                  14
               .

               (2)Kõik liikmesriigid, välja arvatud Küpros ja Malta, on COTIFi osalised.

               (3)Vastavalt COTIFi artikli 13 lõike 1 punktile f loodi Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee (edaspidi „CTE“).

               (4)COTIFi artikli 20 lõike 1 punkti b ja lisa F (APTU) artikli 6 kohaselt on CTE pädev vastu võtma või muu hulgas muutma ühtseid tehnilisi eeskirju (UTP), mis käsitlevad veeremi müra (müra UTP), kaubavaguneid (vagunite UTP) ja veeremi märgistust (märgistuse UTP). Vastavalt lisa G (ATMF) artikli 13 lõigetele 1, 4 ja 5 on CTE samuti pädev tegema otsuseid riiklike raudteeveeremiregistrite (NVR) loomise või muutmise ning liitmise või tühistamise kohta. Kooskõlas ATMFi artikli 15 lõikega 2 on CTE pädev vastu võtma ja muutma hoolduse eest vastutavate üksuste (ECMid) sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirju.

               (5)CTE on lisanud oma 16.–17. juunil 2020 toimuva 13. istungjärgu päevakorda ettepaneku selliste otsuste kohta, millega muudetakse veeremi müraga seotud UTPd, kaubavagunitega seotud UTPd ja veeremi märgistusega seotud UTPd, vaadatakse täielikult läbi hoolduse eest vastutavate üksuste (ECM) sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjad ning riiklike veeremiregistrite (NVR) kirjeldused.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel CTEs võetav seisukoht, kuna kavandatavad muudatused on liidu jaoks siduvad.

               (7)Nende muudatuste eesmärk on viia veeremi müraga seotud UTP, kaubavagunitega seotud UTP ja veeremi märgistusega seotud UTP ning hoolduse eest vastutavate üksuste (ECM) sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjad kooskõlla vastavalt komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/774
                  15
               , komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/776
                  16
               , komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/773
                  17
                ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/779
                  18
               ; veeremiregistrite kirjeldusi on ajakohastatud vastavalt komisjoni rakendusotsusele (EL) 2018/1614
                  19
               .

               (8)Kavandatud muudatused on kooskõlas liidu õiguse ja strateegiliste eesmärkidega, kuna need aitavad viia OTIFi õigusaktid kooskõlla liidu õiguse samaväärsete sätetega, ning seepärast peaks liit neid toetama,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni alusel loodud tehniliste ekspertide komitee13. istungjärgul seoses veeremi müraga seotud UTP, kaubavagunitega seotud UTP ja veeremi märgistusega seotud UTP muudatuste ning hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjade (ECM määrus) ning veeremiregistrite kirjelduste täieliku läbivaatamisega võetav seisukoht on järgmine:

               (1)hääletada CTE kavandatud kaubavagunitega seotud UTP muudatuste poolt, mis on esitatud CTE töödokumentides „TECH-20005-CTE13-6.2-e-UTP WAG Annex“ ja „TECH-20005-CTE13-6.2-e-UTP WAG Proposal“;

               (2)hääletada CTE kavandatud veeremi märgistusega seotud UTP muudatuste poolt, mis on esitatud CTE töödokumentides „TECH-20006-CTE13-6.3-e-UTP MARKING Annex“ ja „TECH-20006-CTE13-6.3-e-UTP MARKING Proposal“;

               (3)hääletada CTE kavandatud veeremi müraga seotud UTP muudatuste poolt, mis on esitatud CTE töödokumentides „TECH-20004-CTE13-6.1-e-UTP NOI Annex“ ja „TECH-20004-CTE13-6.1-e-UTP NOI Proposal“;

               (4)hääletada hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjade (ECM määrus) täieliku läbivaatamise poolt, tingimusel et CTE töödokumentides „TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM Annex“ ja „TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM Proposal“ sisalduvat teksti muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale;

               (5)hääletada riiklike veeremiregistrite (NVR) kirjelduste täieliku läbivaatamise poolt, tingimusel et CTE töödokumentides „TECH-20008-CTE13-6.5-e-vehicle register Annex“ ja „TECH-20008-CTE13-6.5-e-vehicle register Proposal“ sisalduvat teksti muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

               Artikkel 2

               Pärast vastuvõtmist avaldatakse tehniliste ekspertide komitee otsused ja nende jõustumise kuupäev Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).

                     (2)

                        Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra” koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).

                     (3)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/774, millega muudetakse määrust (EL) nr 1304/2014 seoses allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohaldamisega olemasolevate kaubavagunite suhtes (ELT L 139I , 27.5.2019, lk 89).

                     (4)

                        Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem — kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/776, millega muudetakse komisjoni määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1301/2014, (EL) nr 1302/2014, (EL) nr 1303/2014 ja (EL) 2016/919 ning komisjoni rakendusotsust 2011/665/EL Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/797 vastavusse viimise ja komisjoni delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsete eesmärkide rakendamise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 108).

                     (6)

                        Komisjoni 14. novembri 2012. aasta otsus 2012/757/EL, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (ELT L 345, 15.12.2012, lk 1).

                     (7)

                        Komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsus 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused (ELT L 305, 23.11.2007, lk 30).

                     (8)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I , 27.5.2019, lk 5).

                     (9)

                        Komisjoni 25. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1614, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 47 osutatud veeremiregistrite kirjeldused ning muudetakse komisjoni otsust 2007/756/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 268, 26.10.2018, lk 53).

                     (10)

                        Komisjoni 10. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 445/2011, milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).

                     (11)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/779, millega kehtestatakse veeremiüksuste hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/798 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 445/2011 (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 360).

                     (12)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (13)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (14)

                        Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).

                     (15)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/774, millega muudetakse määrust (EL) nr 1304/2014 seoses allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohaldamisega olemasolevate kaubavagunite suhtes (ELT L 139I , 27.5.2019, lk 89).

                     (16)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/776, millega muudetakse komisjoni määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1301/2014, (EL) nr 1302/2014, (EL) nr 1303/2014 ja (EL) 2016/919 ning komisjoni rakendusotsust 2011/665/EL Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/797 vastavusse viimise ja komisjoni delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsete eesmärkide rakendamise osas (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 108).

                     (17)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I , 27.5.2019, lk 5).

                     (18)

                        Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/779, millega kehtestatakse veeremiüksuste hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/798 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 445/2011 (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 360).

                     (19)

                        Komisjoni 25. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1614, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 47 osutatud veeremiregistrite kirjeldused ning muudetakse komisjoni otsust 2007/756/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 268, 26.10.2018, lk 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.4.2020
            COM(2020) 154 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee 13. istungjärgul seoses veeremi müraga seotud UTP, kaubavagunitega seotud UTP ja veeremi märgistusega seotud UTP muudatuste vastuvõtmisega ning hoolduse eest vastutavate üksuste (ECM) sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjade ning veeremiregistrite kirjelduste täieliku läbivaatamise vastuvõtmisega

               Muudatused, mille EL esitab vastuvõtmiseks OTIFi tehniliste ekspertide komiteele seoses hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise ja auditeerimise eeskirjade ning veeremiregistrite kirjeldustega

               1.Riikliku raudteeveeremiregistri (NVR) kirjelduste täieliku läbivaatamise teksti, mis sisaldub CTE töödokumendis „TECH-20008-CTE13-6.5-e-vehicle register Annex“, muudetakse järgmiselt:

               ·lisatakse uus artikkel 13: „Artikkel 13 Konkreetsed rakendussätted

               § 1 Veerem, mis on lubatud võtta kasutusele rahvusvahelises liikluses ja mis siseneb Euroopa Liidu raudteevõrku, tuleb registreerida EVRis.“

               2.Hoolduse eest vastutavate üksuste (ECM) kirjelduste täieliku läbivaatamise teksti, mis sisaldub CTE töödokumendis „TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM Proposal“, muudetakse järgmiselt:

               ·§ 4 lõppu lisatakse järgmine tekst: „ELi ja COTIFi sätete samaväärsust käsitleva ATMFi artikli 3a § 5 kohaldamisala piirdub praegu kaubavagunitega. Selleks et tagada õiguskindlus muude veeremikategooriate jaoks, tuleks ATFMi järgmisel läbivaatamisel kaaluda ECM sertifitseerimist ka muude artikli 3a §-ga 5 hõlmatud veeremikategooriate puhul.“

               3.Hoolduse eest vastutavate üksuste (ECM) kirjelduste täieliku läbivaatamise teksti, mis sisaldub CTE töödokumendis „CTE Working Document TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM Annex“, muudetakse järgmiselt:

               ·artikli 3 § 5 lõppu lisatakse järgmine tekst: „Osalisriigid võivad kehtestada riikliku või piirkondliku (EL) protsessi, mis on sama range kui ECM sertifitseerimine ja mida kohaldatakse ECM sertifitseerimise asemel. Selleks et säilitada usaldus osalisriikide vahel, tuleks tagada kõnealuste riiklike protsesside läbipaistvus.“


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.5.2020
            COM(2020) 193 final
            2020/0077(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Côte d'Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Lisatud ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mille Euroopa Liit (edaspidi „liit“) võtab ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga (edaspidi „leping“)
                  1
                loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses kavatsusega võtta vastu nimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu ja Côte d'Ivoire’i vahel sõlmitud vahepealne majanduspartnerlusleping

                  Lepingu eesmärk on luua esialgne raamistik majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks kooskõlas Cotonou lepinguga. Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 3. septembrist 2016.

               2.2.Majanduspartnerluslepingu komitee

                  Majanduspartnerluslepingu komitee on lepingu mõlemaid osapooli hõlmav institutsiooniline organ. Lepingu artiklis 73 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee vastutab kõikide kõnealuse lepingu reguleerimisalasse jäävate valdkondade haldamise ning kõigi lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest. Majanduspartnerluslepingu komitee teeb otsuseid konsensuse alusel. Majanduspartnerluslepingu komitee toimimist reguleeritakse komitee töökorraga
                     2
                  .

               2.3.Majanduspartnerluslepingu komitee kavandatav akt

                  Oma viiendal kohtumisel, mis toimub [kuupäev], peab majanduspartnerluslepingu komitee võtma vastu otsuse vahekohtunike nimekirja vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“) vastavalt lepingu artiklile 64.

                  Lepingu artikli 64 lõikes 1 on sätestatud, et „majanduspartnerluslepingu komitee koostab nimekirja 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet. “

                  Kavandatava õigusakti eesmärk on koostada nimekiri 15 isikust, kes saaksid lepingu V jaotise kohases vaidluste lahendamise menetluses vahekohtunikuna tegutseda. Kõnealuse nimekirja vastuvõtmine on oluline element, et lõplikult välja töötada vaidluste lahendamist ja vältimist käsitlevate lepingusätete jaoks vajalik tegevusraamistik.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Käesoleva ettepanekuga nõukogu otsuse kohta määratakse kindlaks seisukoht, mille liit võtab ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses selliste isikute nimekirja koostamisega, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikuna lepingu artikli 64 tähenduses.

                  Lepinguosalised on käesoleva otsuse eelnõus kokku leppinud ja selle parafeerinud majanduspartnerluslepingu komitee neljandal kohtumisel, mis toimus 27.–28. novembril 2019, ning Euroopa Liidu otsustamismenetluse kohaselt peaks see vastu võetama majanduspartnerluslepingu komitee järgmisel kohtumisel, mis peaks toimuma 2020. aasta lõpus.

                  Käesolev otsus on oluline selleks, et rakendada lepingu V jaotise kohaseid vaidluste vältimise ja lahendamise sätteid ja seega tagada lepingu tõrgeteta kohaldamine.

               4.Menetlusõiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.
                     Põhimõtted

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, „millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

                  Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                     3
                  .

               4.1.2.
                     Kohaldamine käesoleval juhul

               Majanduspartnerluslepingu komitee on organ, mis on loodud lepinguga, täpsemalt ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga.

               Otsus, mis majanduspartnerluslepingu komiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas lepingu artikliga 64.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.
                     Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.
                     Kohaldamine käesoleval juhul

               Kuna vahekohtumenetlust kohaldatakse kaubandussektoris, puudutavad kavandatava akti eesmärk ja sisu peamiselt ühist kaubanduspoliitikat. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.KAVANDATAVA ÕIGUSAKTI AVALDAMINE

               Kuna majanduspartnerluslepingu komitee otsusega muudetakse lepingut, tuleks see otsus selle vastuvõtmise järel avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0077 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Côte d'Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse vahepealset majanduspartnerluslepingut ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „leping“)
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Leping sõlmiti Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) nimel otsusega 2009/156/EÜ
                  5
                ja seda kohaldatakse ajutiselt alates 3. septembrist 2016.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 64 lõikele 1 koostab majanduspartnerluslepingu komitee nimekirja isikutest, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet.

               (3)Majanduspartnerluslepingu komiteel palutakse oma aastakoosolekul [kuupäev] vastu võtta otsus, millega koostatakse nimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet vastavalt lepingu artikli 64 lõikele 1.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht, sest kavandatav otsus on liidule siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Majanduspartnerluslepingu komitees liidu nimel võetav seisukoht põhineb majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul, mis käsitleb käesolevale otsusele lisatud nimekirja isikutest, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 59, 3.3.2009, lk 2.

                     (2)

                        ELT L 194, 31.7.2018, lk 158.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        ELT L 59, 3.3.2009, lk 3.

                     (5)

                        ELT L 59, 3.3.2009, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.5.2020
            COM(2020) 193 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Côte d'Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega

               EELNÕU

               ühelt poolt Côte d’Ivoire’i
                  ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud
                  vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud
                  MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS NR .../2020

               ...

               vahekohtunike nimekirja vastuvõtmise kohta

               MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati 3. märtsil 2009 Brüsselis ja mida on ajutiselt kohaldatud alates septembrist 2016, eriti selle artikli 64 lõiget 1,

               ning arvestades järgmist:

               Lepingus on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee koostab nimekirja viieteistkümnest isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamisel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Lepingu artikli 64 lõikega 1 ette nähtud nimekiri viieteistkümnest isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

               2.Lõikes 1 osutatud vahekohtunike nimekirja koostamine ei piira lepingus sätestatud või majanduspartnerluslepingu komitee vastu võetavate erireeglite kohaldamist.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud vahekohtunike nimekirja võib muuta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega, mis võetakse vastu vastavalt lepingu artiklile 67.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.

               … (koht ja kuupäev).

               Côte d’Ivoire’i Vabariigi nimel
                     Euroopa Liidu nimel

               ...
                     …

               LISA

               Vahekohtunike nimekiri (lepingu artikli 64 lõige 1)

               Côte d’Ivoire’i lepinguosalise valitud vahekohtunikud:

               Abbe YAO – Côte d’Ivoire

               Abdouramane OUATTARA – Côte d’Ivoire

               Joachim BILA AKA – Côte d’Ivoire

               Narcisse AKA – Côte d’Ivoire

               Karim FADIKA – Côte d’Ivoire

               Euroopa Liidu lepinguosalise valitud vahekohtunikud:

               Claus Dieter EHLERMANN – Saksamaa

               Giorgio SACERDOTI – Itaalia

               Jacques BOURGEOIS – Belgia

               Pieter JAN KUIJPER – Madalmaad

               Hélène RUIZ FABRI – Prantsusmaa

               Lepinguosaliste ühiselt valitud vahekohtunikud:

               Martial AKAKPO – Togo

               Anna KOUYATE – Mali

               Thomas COTTIER – Šveits

               Merit E. JANOW – Ameerika Ühendriigid

               Helge SELAND – Norra


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.5.2020
            COM(2020) 192 final
            2020/0076(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vaidluste lahendamise menetluste ja vahekohtunike käitumisjuhendi vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) nimel ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga (edaspidi „leping“)
                  1
                loodud majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht seoses vaidluste lahendamise menetluste ja vahekohtunike käitumisjuhendi kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu ja Côte d’Ivoire’i vahel sõlmitud vahepealne majanduspartnerlusleping

                  Lepingu eesmärk on luua esialgne raamistik majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks kooskõlas Cotonou lepinguga. Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 3. septembrist 2016.

               2.2.Majanduspartnerluslepingu komitee

                  Majanduspartnerluslepingu komitee on mõlemaid lepinguosalisi hõlmav institutsiooniline organ. Lepingu artiklis 73 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee vastutab kõigi lepinguga hõlmatud valdkondade haldamise ja kõigi lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest. Majanduspartnerluslepingu komitee teeb otsuseid konsensuse alusel. Majanduspartnerluslepingu komitee toimimist reguleeritakse komitee töökorraga
                     2
                  .

               2.3.Majanduspartnerluslepingu komitee kavandatav akt

                  Majanduspartnerluslepingu komitee peab oma viiendal kohtumisel [kuupäev] vastu võtma otsuse, mis käsitleb vaidluste lahendamise menetlusi (edaspidi „kavandatav akt“).

                  Lepingu artikli 59 lõikes 1 on sätestatud, et vaidluste lahendamise menetlusi reguleerib menetluskord, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee.

                  Kavandatava akti eesmärk on kehtestada eeskirjad ja menetlused V jaotises lepinguosalistevaheliste võimalike vaidluste lahendamiseks ette nähtud meetmete rakendamiseks. Nende eeskirjade vastuvõtmine on oluline element, et lõplikult välja töötada vaidluste lahendamist käsitlevate lepingusätete tegevusraamistik.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Käesoleva ettepanekuga nõukogu otsuse kohta määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vaidluste lahendamise menetluste ja vahekohtunike käitumisjuhendi kehtestamisega.

                  Lepinguosalised on käesoleva otsuse eelnõus kokku leppinud ja selle parafeerinud majanduspartnerluslepingu komitee neljandal kohtumisel, mis toimus 27.–28. novembril 2019, ning Euroopa Liidu otsustamismenetluse kohaselt peaks see vastu võetama majanduspartnerluslepingu komitee järgmisel kohtumisel, mis peaks toimuma 2020. aasta lõpus.

                  Käesolev otsus on oluline selleks, et rakendada lepingu V jaotise kohaseid vaidluste vältimise ja lahendamise sätteid ning seega tagada lepingu nõuetekohane kohaldamine.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

                  Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                     3
                  .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

                  Majanduspartnerluslepingu komitee on lepinguga, st ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga ettenähtud organ.

                  Akt, mille majanduspartnerluslepingu komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas lepingu artiklitega 59 ja 67.

                  Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

                  Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

                  ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

                  Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.KAVANDATAVA ÕIGUSAKTI AVALDAMINE

               Kuna majanduspartnerluslepingu komitee otsusega muudetakse lepingut, on asjakohane see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0076 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vaidluste lahendamise menetluste ja vahekohtunike käitumisjuhendi vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse 2009/156/EÜ
                  4
                alusel ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“)
                  5
               . Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 3. septembrist 2016.

               (2)Lepingu artikli 59 lõike 1 kohaselt peab majanduspartnerluslepingu komitee vastu võtma menetluskorra ja käitumisjuhendi, millega reguleeritakse vaidluste lahendamise menetlusi.

               (3)Majanduspartnerluslepingu komitee peab oma järgmisel aastakoosolekul vastu võtma otsuse, millega kehtestatakse vaidluste lahendamise menetlused ning vahekohtunike käitumisjuhend.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht, kuna kavandatav otsus on liidule siduv.

               (5)Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht majanduspartnerluslepingu komitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees, põhineb majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul, mis käsitleb vaidluste lahendamise menetluste ja vahekohtunike käitumisjuhendi vastuvõtmist ning on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 59, 3.3.2009, lk 3.

                     (2)

                        ELT L 194, 31.7.2018, lk 158.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Nõukogu 21. novembri 2008. aasta otsus 2009/156/EÜ ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 59, 3.3.2009, lk 1).

                     (5)

                        ELT L 59, 3.3.2009, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.5.2020
            COM(2020) 192 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vaidluste lahendamise menetluste ja vahekohtunike käitumisjuhendi vastuvõtmisega

               EELNÕU

               Ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga asutatud MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr 1/2020,

               …,

               mis käsitleb vaidluste lahendamise menetluste ja vahekohtunike käitumisjuhendi vastuvõtmist

               MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati 26. novembril 2008 Brüsselis ja mida on ajutiselt kohaldatud alates 3. septembrist 2016, eriti selle artikli 59 lõiget 1 ja artiklit 73,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Lepingu artikli 59 lõikes 1 on sätestatud, et lepingu V jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) 3. peatüki („Vaidluste lahendamise menetlused“) kohaseid menetlusi reguleeritakse vaidluste lahendamise menetlust reguleeriva menetluskorra alusel, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee.

               (2)Osutatud lepingu artiklis 73 on sätestatud, et lepingu rakendamise eesmärgil vastutab majanduspartnerluslepingu komitee kõigi lepinguga hõlmatud valdkondade haldamise ja kõigi lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Vaidluste lahendamise menetlused ja vahekohtunike käitumisjuhend on esitatud lisas.

               2.Kõnealuste menetluste ja kõnealuse käitumisjuhendi kehtestamine ei piira selliste erinormide kohaldamist, mis on sätestatud lepingus või mille võib vastu võtta majanduspartnerluslepingu komitee.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.

               [koht], [kuupäev]

               Côte d’Ivoire’i Vabariigi nimel
                     Euroopa Liidu nimel

               LISA

               VAIDLUSTE LAHENDAMISE MENETLUS

               Artikkel 1

               Mõisted

               Käesolevas menetluskorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „nõustaja“ – füüsiline isik, kelle lepinguosaline on palganud nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega;

               „vahekohus“ – lepingu artikli 50 alusel moodustatud vahekohus;

               „vahekohtunik“ – lepingu artikli 50 alusel moodustatud vahekohtu liige;

               „assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

               „päev“ – kalendripäev;

               „puhkepäev“ – iga laupäev ja pühapäev ning iga muu päev, mille lepinguosaline on määranud puhkepäevaks käesoleva menetluskorra kohaldamisel;

               „lepinguosalise esindaja“ – töötaja või mis tahes füüsiline isik, kelle on määranud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus ja kes esindab lepinguosalist käesoleva lepinguga seotud vaidluses;

               „lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes on väidetavalt rikkunud lepingu artiklis 46 osutatud sätteid;

               „kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 49 alusel.

               Artikkel 2

               Kohaldamisala

               1.Käesoleva lisa sätetega täiendatakse ja täpsustatakse ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 49 ja järgmisi artikleid, mis käsitlevad vahekohtumenetlust.

               2.Käesoleva menetluskorra eesmärk on võimaldada lepinguosalistel lahendada omavahel tekkida võivad vaidlused mõlemat poolt rahuldaval viisil, kasutades vahekohtumehhanismi.

               3.Lepinguosalised võivad pöörduda vahekohtusse seoses ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepingu rakendamisega, et lahendada omavahel tekkida võivad vaidlused.

               Artikkel 3

               Vahekohtumenetluse algatamine ja teatised

               1.Vahekohtumenetlus loetakse alanuks kuupäeval, mil teine lepinguosaline ehk lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ja majanduspartnerluslepingu komitee said kätte lepingu artikli 49 lõike 2 kohase vahekohtu moodustamise taotluse.

               2.Teatis käesoleva menetluskorra tähenduses on igasugune vahekohtumenetlusega seotud taotlus, seisukoht, kirjalik esildis või muu dokument,

               a)mille on koostanud vahekohus ja mis saadetakse samal ajal mõlemale lepinguosalisele;

               b)mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud vahekohtule ja mis saadetakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele;

               c)mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud teisele lepinguosalisele ja mis saadetakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule.

               3.Iga teatis edastatakse e-posti või vajaduse korral mõne muu sidevahendi abil, mis tagab saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisiti, loetakse selline teatis kättetoimetatuks selle saatmise kuupäeval.

               4.Kõik teatised saadetakse nii Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile kui ka Côte d’Ivoire’i määratud koordinaatorile.

               5.Vahekohtumenetlusega seotud teatistes esinevate väiksemate kirjavigade parandamiseks võib saata uue teatise, milles on muudatused selgelt märgitud.

               6.Kui teatise kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb päevale, mis on Côte d’Ivoire’is või Euroopa Liidus puhkepäev, võib teatise kätte toimetada järgmisel tööpäeval. Ühtki teatist või taotlust ei loeta kättesaaduks puhkepäeval.

               7.Olenevalt vaidlusaluste küsimuste sisust edastatakse kõikide käesoleva menetluskorra alusel majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud taotluste ja teatiste koopiad ka muudele asjaomastele institutsioonilistele organitele.

               Artikkel 4

               Vahekohtunike ametisse nimetamine

               1.Kui lepingu artikli 50 alusel valitakse vahekohtunik loosi teel, teatab majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja lepinguosalistele viivitamata loosimise kuupäeva, kellaaja ja koha.

               2.Loosimise ajal võivad lepinguosalised kohal olla ning loosimises osalevad kohalolevad lepinguosalised.

               3.Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja teatab igale valitud isikule kirjalikult tema vahekohtunikuks nimetamisest. Iga selline isik kinnitab oma valmisolekut ametisse astuda mõlemale lepinguosalisele viie päeva jooksul alates päevast, mil talle tema nimetamisest teatati.

               4.Vahekohtunikud valitakse loosi teel ühe või mõlema lepinguosalise poolt ametlikult välja pakutud isikute hulgast, juhul kui lepingu artiklis 64 osutatud vahekohtunike nimekirja ei ole koostatud või kui see ei sisalda lepingu artikli 50 lõike 2 kohase taotluse esitamise ajal piisavalt nimesid.

               Artikkel 5

               Lepinguosaliste ja vahekohtu koostöö

               1.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas:

               (a)vahekohtunikele makstav tasu ja kulud, mis on kooskõlas WTO normidega;

               (b)igale vahekohtuniku assistendile makstav tasu, mille kogusumma ei ületa 50 % selle vahekohtuniku kogutasust;

               (c)menetluse ajakava.

               2.Vahekohtunikud ja lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellel kohtumisel telefonitsi või videokonverentsi kaudu.

               3.Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, on vahekohtu pädevus järgmine:

               „vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas lepingu asjaomaseid sätteid, otsustada, kas kõnealune meede on kooskõlas lepingu artiklis 46 osutatud sätetega, ja teha artiklite 52, 62 ja 63 kohane otsus“.

               4.Lepinguosalised teatavad vahekohtule kokkulepitud pädevusest kolme päeva jooksul pärast pädevuses kokkuleppele jõudmist.

               Artikkel 6

               Kirjalikud esildised

               Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva pärast esmase esildise esitamise kuupäeva.

               Artikkel 7

               Vahekohtute töö

               1.Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida oma eesistujale õiguse võtta asjaomases valdkonnas vastu haldus- ja menetlusotsuseid.

               2.Käesoleva menetluskorra artikli 9 kohaselt peavad vahekohtunikud ja kutsutud isikud istungil kohal viibima. Kui lepingus või käesolevas menetluskorras ei ole sätestatud teisiti ja ilma et see piiraks käesoleva menetluskorra artikli 9 lõike 5 kohaldamist, võib vahekohus teha oma toiminguid telefoni või faksi teel või mis tahes muul viisil, muu hulgas arvuti abil.

               3.Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel kõnealuste nõupidamiste ajal kohal olla.

               4.Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei või delegeerida.

               5.Lepingu artiklite 51 ja 52 kohased vahekohtu järeldused, otsused ja soovitused peaksid võimaluse korral olema tehtud konsensuse alusel; kui konsensuse saavutamine ei ole võimalik, tuleks need vastu võtta häälteenamusega. Vahekohtunikud ei tohi esitada eraldi arvamusi küsimustes, milles ei ole ühehäälselt kokku lepitud.

               6.Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole hõlmatud lepingu V jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) sätetega, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist vastu võtta sobiva menetluse, mis on nimetatud sätetega kooskõlas ning tagab lepinguosaliste võrdse kohtlemise.

               7.Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetlustähtaega, mis ei ole lepingu V jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kehtestatud tähtaeg, või teha muid menetluslikke või halduslikke kohandusi, teatab ta lepinguosalistele kirjalikult muudatuste või kohanduste põhjused ning vajaliku tähtaja või kohandused. Vahekohus võib muudatused või kohandused vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist.

               8.Lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul võib muuta kõiki käesolevas menetluskorras sätestatud tähtaegu. Lepinguosalise taotlusel võib vahekohus muuta menetluses kohaldatavaid tähtaegu.

               9.Lepinguosaliste ühisel taotlusel peatab vahekohus menetluse mis tahes ajal ajavahemikuks, milles lepinguosalised on kokku leppinud, kuid mitte kauemaks kui 12 järjestikuseks kuuks.

               10.Menetluse peatamise korral pikendatakse asjakohaseid tähtaegu selle ajavahemiku võrra, mille jooksul vahekohtumenetlus on peatatud. Vahekohus jätkab menetlust mis tahes ajal, kui lepinguosalised esitavad selleks ühise taotluse, või kokkulepitud peatamise aja lõppedes, kui üks lepinguosaline esitab selleks kirjaliku taotluse. Taotlusest teatatakse vahekohtu eesistujale ja asjakohasel juhul teisele lepinguosalisele. Kui vahekohtumenetlus on peatatud pikema aja jooksul kui 12 järjestikust kuud, lõpevad vahekohtu volitused ja vahekohtumenetlus lõpetatakse. Lepinguosalised võivad igal ajal kokku leppida vahekohtumenetluse lõpetamises. Lepinguosalised teatavad sellest kokkuleppest ühiselt vahekohtu eesistujale.

               11.Vahekohtu töö lõpetamine ei piira lepinguosaliste õigusi muudes lepingu V jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kohastes sama küsimust käsitlevates menetlustes.

               Artikkel 8

               Asendamine

               1.Kui vahekohtunikul ei ole võimalik menetluses osaleda, ta taandab end või ta tuleb asendada, valitakse talle asendaja kooskõlas lepingu artikliga 50.

               2.Kui lepinguosaline leiab, et vahekohtunik ei vasta käitumisjuhendis sätestatud nõuetele ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast päeva, mil ta sai teada asjaoludest, mille alusel eeldatakse, et vahekohtunik ei ole täitnud käitumisjuhendi nõudeid.

               3.Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega 15 päeva jooksul lõikes 2 osutatud teatise saamisest. Lepinguosalised teatavad vahekohtunikule tema väidetavast nõuetele mittevastavusest ja võivad paluda vahekohtunikul võtta meetmeid mittevastavuse kõrvaldamiseks. Samuti võivad nad omavahelisel kokkuleppel asjaomase vahekohtuniku ametist vabastada ja valida uue vahekohtuniku vastavalt lepingu artikli 50 lõikele 2 ja vajaduse korral artikli 50 lõikele 3.

               4.Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku (välja arvatud eesistuja) asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et küsimus antaks lahendamiseks vahekohtu eesistujale, kelle otsus on lõplik.

               5.Kui vahekohtu eesistuja teeb taotluse põhjal järelduse, et vahekohtunik ei vasta vahekohtunike käitumisjuhendi nõuetele, valitakse uus vahekohtunik vastavalt lepingu artikli 50 lõikele 3.

               6.Kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtu eesistuja ei vasta vahekohtunike käitumisjuhendis sätestatud nõuetele, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vabastavad nad vahekohtu eesistuja ametist ja valivad talle asendaja vastavalt lepingu artiklile 50.

               7.Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et seda küsimust hakkaks arutama isik, kes on kantud lepingu artikli 64 kohaselt koostatud nimekirja, kuhu on kantud isikud, kes on valitud vahekohtu eesistujana tegutsema. Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja valib selle isiku loosi teel. Niimoodi valitud isik otsustab, kas eesistuja vastab vahekohtunike käitumisjuhendi nõuetele või mitte. Tema otsus on lõplik.

               8.Kui otsustatakse, et vahekohtu eesistuja ei vasta vahekohtunike käitumisjuhendi nõuetele, valitakse uus eesistuja vastavalt lepingu artikli 50 lõikele 3.

               Artikkel 9

               Istungid

               1.Vastavalt artikli 5 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud ajakavale ja pärast lepinguosaliste ja teiste vahekohtunikega konsulteerimist teatab vahekohtu eesistuja lepinguosalistele istungi kuupäeva, kellaaja ja toimumise koha. Menetluse logistika korraldamise eest vastutav lepinguosaline teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks, kui artiklist 11 ei tulene teisiti.

               2.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Côte d’Ivoire, ja Abidjanis, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Euroopa Liit.

               3.Vahekohus võib pidada lisaistungi, kui lepinguosalised selles kokku lepivad.

               4.Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal viibima.

               5.Järgmised isikud võivad istungil osaleda olenemata sellest, kas menetlus on üldsusele avatud või mitte:

               a)lepinguosaliste esindajad;

               b)lepinguosaliste nõustajad;

               c)halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja istungite protokollijad;

               d)vahekohtunike assistendid;

               e)eksperdid, kelle vahekohus on valinud lepingu artikli 60 kohaselt.

               6.Kumbki lepinguosaline esitab hiljemalt viis päeva enne istungi toimumise kuupäeva vahekohtule ja teisele lepinguosalisele nimekirja füüsilistest isikutest, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teistest esindajatest ja nõustajatest, kes istungil osalevad.

               7.Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil, tagades, et kaebuse esitanud lepinguosalisele ja lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, antakse võrdselt aega.

               Väited

               a)Kaebuse esitanud lepinguosalise väited.

               b)Selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati.

               Vastuväited

               a)Kaebuse esitanud lepinguosalise repliik.

               b)Selle lepinguosalise repliik, kelle vastu kaebus esitati.

               8.Vahekohus võib igal ajal istungi jooksul esitada mõlemale lepinguosalisele küsimusi.

               9.Vahekohus peab tagama, et iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis edastatakse lepinguosalistele 15 päeva jooksul pärast istungit. Lepinguosalised võivad protokolli kohta märkusi esitada viie päeva jooksul alates dokumendi edastamisest ning vahekohus võib neid märkusi arvesse võtta.

               10.Kumbki lepinguosaline võib kümne päeva jooksul pärast istungi toimumise kuupäeva esitada istungil tekkinud küsimuste kohta vahekohtunikele ja teisele lepinguosalisele täiendavaid kirjalikke esildisi.

               Artikkel 10

               Kirjalikud küsimused

               1.Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele esitatakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest.

               2.Kumbki lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Kumbki lepinguosaline saab võimaluse esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie päeva jooksul pärast vastuse kuupäeva.

               Artikkel 11

               Läbipaistvus ja konfidentsiaalsus

               1.Mõlemad lepinguosalised ja vahekohus tagavad teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja tema poolt konfidentsiaalsena märgitud teabe konfidentsiaalsuse. Kui lepinguosalise esildis vahekohtule sisaldab konfidentsiaalset teavet, esitab ta 15 päeva jooksul asjaomase esildise edastamisest ka esildise mittekonfidentsiaalse versiooni, mille võib avalikustada.

               2.Käesoleva menetluskorra kohaselt ei ole lepinguosalisel keelatud avaldada üldsusele oma seisukohti, tingimusel et teise lepinguosalise esitatud teabele viidates ei avalda ta teise lepinguosalise poolt konfidentsiaalseks tunnistatud teavet.

               3.Vahekohus peab kinnise istungi, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet. Kui istung on kinnine, järgivad lepinguosalised vahekohtu istungite konfidentsiaalsuse nõuet.

               Artikkel 12

               Ex parte kontaktid

               1.Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust ühe lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.

               2.Vahekohtunik ei või arutada menetluseseme ühtki aspekti ühe või mõlema menetlusosalisega teiste vahekohtunike juuresolekuta.

               Artikkel 13

               Amicus curiae esildised

               1.Lepinguosaliste territooriumil asutatud valitsusvälistel isikutel on õigus esitada vahekohtule amicus curiae esildisi vastavalt lõigetele 2–5.

               2.Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke esildisi, tingimusel et need esitatakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, on otseselt seotud vahekohtus käsitletava küsimuse arutamisega ja ei ole koos lisadega mingil juhul pikemad kui 15 trükilehekülge.

               3.Esildis peab sisaldama selle koostanud füüsilise või juriidilise isikuga seotud teavet, muu hulgas selle isiku tegevuse laadi ja rahastamise allikaid, ning täpsustama tema huvid vahekohtumenetluses. Esildis koostatakse keeltes, mille lepinguosalised on valinud vastavalt käesoleva menetluskorra artikli 16 lõikele 1 ja artikli 16 lõikele 2.

               4.Esildised esitatakse lepinguosalistele märkuste tegemiseks. Lepinguosalised võivad vahekohtule märkusi esitada kümne päeva jooksul alates esildise edastamisest.

               5.Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis on käesoleva menetluskorraga kooskõlas. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Vahekohus esitab kõik saadud esildised lepinguosalistele neilt märkuste saamiseks.

               Artikkel 14

               Kiireloomulised juhtumid

               Lepingu artikli 52 lõikes 2 osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist käesolevas menetluskorras nimetatud tähtaegu nii, nagu ta peab asjakohaseks, ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest.

               Artikkel 15

               Kulud

               1.Kumbki lepinguosaline kannab vahekohtumenetluses osalemise kulud.

               2.Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vahekohtumenetluse logistika korraldamise, eelkõige istungite korraldamise eest ning kannab kõik istungi logistika korraldamisega seotud kulud. Samas tasuvad lepinguosalised ühiselt ja võrdselt muud vahekohtumenetlusega seotud halduskulud ning vahekohtunike tasu ja kulud ning nende assistentide tasu ja kulud.

               Artikkel 16

               Menetluse keel ning kirjaliku ja suulise tõlke keel

               1.Lepingu artikli 50 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva menetluskorra artikli 5 lõikes 1 osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtumenetluse ühises töökeeles.

               2.Kui lepinguosalised ei jõua ühises töökeeles kokkuleppele, korraldab kumbki lepinguosaline oma kirjalike esildiste tõlkimise teise lepinguosalise valitud keelde, välja arvatud juhul, kui esildised on koostatud ühes WTO töökeeles. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, korraldab ütluste suulise tõlke lepinguosaliste valitud keeltesse.

               3.Vahekohtu aruanded ja otsused koostatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes. Kui lepinguosalised ei ole ühises töökeeles kokku leppinud, esitatakse vahekohtu vahearuanne ja lõpparuanne ühes WTO töökeeles.

               4.Kõik kulud, mis on seotud vahekohtu otsuse tõlkimisega lepinguosaliste valitud keelde või keeltesse, kannavad lepinguosalised võrdselt.

               5.Käesoleva menetluskorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete täpsuse kohta võivad lepinguosalised märkusi esitada.

               6.Kumbki lepinguosaline kannab ise oma kirjalike esildiste tõlkimise kulud. Vahekohtu otsuse tõlkimise kulud kannavad lepinguosalised võrdselt.

               Artikkel 17

               Tähtaegade arvutamine

               Lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võib muuta kõiki lepingu V jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja käesolevas menetluskorras kindlaks määratud tähtaegu, sealhulgas vahekohtu otsuste teatavakstegemise tähtaegu, ning neid arvutatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast, kui ei ole ette nähtud teisiti.

               Artikkel 18

               Muud menetlused

               Käesolevas menetluskorras sätestatud tähtaegu kohandatakse vastavalt konkreetsetele tähtaegadele, mis on ette nähtud vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks lepingu artiklite 54–57 kohastes menetlustes.

               Vaidluste lahendamise menetluse lisa

               VAHEKOHTUNIKE KÄITUMISJUHEND

               Artikkel 1

               Mõisted

               Käesolevas käitumisjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               –„vahekohtunik“ – lepingu artikli 50 alusel moodustatud vahekohtu liige;

               –„assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

               –„kandidaat“ – isik, kelle nimi on lepingu artiklis 64 osutatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 50 alusel;

               –„vahendaja“ – füüsiline isik, kes viib läbi vahendamist vastavalt lepingu artiklile 48;

               –„töötajaid“ – vahekohtuniku puhul tema alluvuses ja kontrolli all olevad füüsilised isikud, välja arvatud assistendid.

               Artikkel 2

               Aluspõhimõtted

               1.Et tagada vaidluste lahendamise mehhanismi usaldusväärsus ja erapooletus, peab iga kandidaat ja vahekohtunik

               a)tutvuma käesoleva käitumisjuhendiga;

               b)olema sõltumatu ja erapooletu;

               c)vältima otseseid ja kaudseid huvide konflikte;

               d)hoiduma ebasobivast või ebasobivana või erapoolikuna näivast käitumisest;

               e)järgima kõrgeid käitumisnorme;

               f)mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, üldsuse vastuseisust, lojaalsusest ühele lepinguosalisele või kriitikakartusest.

               2.Vahekohtunik ei tohi otse ega kaudselt võtta ühtegi kohustust ega võtta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või näida takistavat tema ülesannete nõuetekohast täitmist.

               3.Vahekohtunik ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks. Vahekohtunik hoidub tegevusest, mis võib jätta mulje, et teised isikud saavad teda mõjutada.

               4.Vahekohtunik ei lase olemasolevatel ega minevikus olnud rahalistel, ärilistel, kutsealastel, isiklikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

               5.Vahekohtunik väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või jätta põhjendatult mulje ebasobivast käitumisest või erapoolikusest.

               Artikkel 3

               Avalikustamiskohustused

               1.Enne lepingu artikli 50 alusel vahekohtunikuks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või asjaolud, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või tõenäoliselt luua menetluses mulje ebasobivast käitumisest või erapoolikusest.

               2.Seetõttu teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja asjaolud, sealhulgas finantshuvid, ameti- või tööalased või perekondlikud huvid.

               3.Käesoleva artikli lõike 1 kohane avalikustamiskohustus on püsiv kohustus, mis nõuab vahekohtunikult kõikide selliste huvide, suhete ja asjaolude avalikustamist, mis võivad mõnes menetlusetapis tekkida.

               4.Kandidaat või vahekohtunik edastab majanduspartnerluslepingu komiteele käesoleva käitumisjuhendi tegelikku või võimalikku rikkumist puudutava teabe niipea, kui ta sellest teada saab, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet analüüsida.

               Artikkel 4

               Vahekohtunike ülesanded

               1.Pärast seda, kui vahekohtunikuks valitud kandidaat nõustub enda vahekohtunikuks nimetamisega, saab ta oma ülesandeid täita ning peab seda tegema põhjalikult, tulemuslikult, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse vältel.

               2.Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis on menetluses esitatud ja mis on otsuse tegemiseks vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet kellelegi teisele.

               3.Vahekohtunik võtab kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tema assistent ja töötajad on tutvunud käesoleva käitumisjuhendi artiklitega 2, 3, 4 ja 6 ning järgivad neid.

               Artikkel 5

               Endiste vahekohtunike kohustused

               Kõik endised vahekohtunikud peavad vältima sellist tegevust, mis võib jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.

               Artikkel 6

               Konfidentsiaalsus

               1.Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalikusta ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet muuks otstarbeks kui menetluse huvides, ning ta ei avalikusta ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu toomiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

               2.Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle avaldamist vastavalt lepingu artiklile 63.

               3.Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega vahekohtu ühegi liikme seisukohtade kohta.

               Artikkel 7

               Kulud

               Iga vahekohtunik peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude , samuti oma assistendi tööaja ja kulude kohta ning esitab nende kohta lepinguosalistele lõpparuande.

               Artikkel 8

               Vahendajad

               Käesolev käitumisjuhend kehtib vahendajate suhtes mutatis mutandis.