               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.9.2020
            COM(2020) 485 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta Hispaania taotlus – EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.Hispaania ametiasutused esitasid 13. mail 2020 taotluse EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors, et saada EGFilt rahalist toetust seoses Hispaanias NUTS 2. tasandi piirkonnas Galicias (ES11) toimunud koondamistega
                  2
                majandussektorites, mis on liigitatud NACE Revision 2 osadesse 24 (metallitootmine), 25 (metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed), 30 (muude transpordivahendite tootmine), 32 (muu tootmine), 33 (masinate ja seadmete remont ja paigaldus) ja 43 (eriehitustööd). Edaspidi viidatakse neile sektoritele nii: laevaehituse kõrvalsektorid.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors

                        Liikmesriik

                        Hispaania

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Galicia (ES11)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        13. mai 2020

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        13. mai 2020

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        27. mai 2020

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        8. juuli 2020

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        30. september 2020

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõige 2

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        38

                        Majandussektorid

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 24 (metallitootmine),

                        osa 25 (metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed),

                        osa 30 (muude transpordivahendite tootmine),

                        osa 32 (muu tootmine),

                        osa 33 (masinate ja seadmete remont ja paigaldus),

                        osa 43 (eriehitustööd)

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud)

                        23. mai 2019 – 23. veebruar 2020

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil

                        960

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        960

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        500

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        3 274 000

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        150 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        3 424 000

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        2 054 400

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Hispaania ametiasutused esitasid taotluse EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors 13. mail 2020, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Hispaania ametiasutustelt lisateavet 27. mail 2020. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 30. septembril 2020.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotluses on käsitletud 960 töötaja koondamist NUTS 2. tasandi piirkonnas Galicias (ES11) laevaehituse kõrvalsektorites tegutsevate ettevõtjate juures.

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Osa 24

                        Metallitootmine

                        Osa 33

                        Masinate ja seadmete remont ja paigaldus

                        PIPEWORKS, S.L.

                        15

                        AISLAMIENTOS SOAMAR, S.L.

                        2

                        Osa 25

                        Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed

                        BULBO

                        6

                        ELABORADOS METALICOS EMESA, S.L.U.

                        33

                        CALSOMATU SL

                        8

                        INDUSTRIAL DE ACABADOS, S.A. (INDASA)

                        15

                        CANCELAS NAVAL SL

                        1

                        IRIS SOCIEDAD COOP. GALLEGA DE TRABAJO ASOCIADO

                        22

                        COGALSO FERROLTERRA, S.C.G.T.

                        5

                        MONTAJES ROTELU, S.L.

                        7

                        EXACTA SERVICIOS NAVALES E INDUSTRIALES, S.L.

                        54

                        MONTAJES TUBACER, S.L.

                        128

                        GABADI, S.L.

                        18

                        NAVALIBER, S.L.

                        88

                        INSTALACIONES Y MANTENIMIENTOS IMAFER, S.L.

                        5

                        TALLERES DIZMAR, S.L.

                        7

                        J.J. NAVAL HISPANOGALAICA, S.L.

                        29

                        TALLERES MECANICOS GALICIA, S.L.

                        4

                        M. BLANCO, S.L.

                        13

                        WELDMAIN SERVICIOS CALDERIA, TUBERIA Y SOLDADURA, S.L.

                        31

                        MONTAJES CANCELAS, S.L.

                        20

                        Osa 30

                        Muude transpordivahendite tootmine

                        MONTAJES HERMANOS RAMALLO, S.L.

                        2

                        AZZERO MORRAZO

                        12

                        MONTAJES HERMANOS RODRIGUEZ RAMALLO, S.L.

                        6

                        DOMAYO METAL SL

                        15

                        SERFRIMEC, S.L.

                        11

                        FACTORIAS VULCANO, S.A.

                        69

                        TALLERES NAVALES RUIZ, S.L.

                        3

                        INDUSTRIAS NAVALES A XUNQUEIRA, S.L.

                        3

                        TUBERIA NAVAL FERRADAS, S.L.

                        22

                        TUYCALDE, S.L.

                        8

                        Osa 43

                        Eriehitustööd

                        VIGUESA DE CARPINTERIA Y POLIURETANO, S.L. (VICARPO)

                        37

                        ELINCO CONSTRUCCIONES ELECTRICAS SL

                        92

                        Osa 32

                        Muu tootmine

                        MONTAXES AGORPA, S.L.L.

                        62

                        CYSTERCLEAN SA

                        57

                        NORINVER MONTAJES E INGENIERIA, S.L.

                        22

                        PROTECNAVI, S.L.

                        4

                        URKIRA OX, S.L.

                        24

                        Ettevõtjaid kokku: 38

                        Koondatuid kokku:

                        960

                        Rahastamisnõuetele vastavate töötajate koguarv:

                        960

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Hispaania ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt on toetuse saamise tingimus vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NUTS 2. tasandi piirkonnas Galicias (ES11) koondati laevaehituse kõrvalsektorites kokku 960 töötajat. Kõik koondamised ei toimunud samas majandussektoris (vt punkti 2), seepärast kohaldatakse artikli 4 lõikes 2 sätestatud erandit artikli 4 lõike 1 punktist b (üksikasjalikum teave taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks toodud eriolukorra kohta on esitatud punktides 17–22).

               7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 23. maist 2019 kuni 23. veebruarini 2020.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Kõik vaatlusperioodil aset leidnud 960 koondamist on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise või selle kehtivuse lõppemise kuupäevast.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 960.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel

               10.Et kirjeldada seost koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, on Hispaania ametiasutused väitnud, et üleilmne meretööstus on viimase 20 aasta jooksul läbi teinud järsu muutuse. Kuna aastatel 2002–2008 suurenes tellimuste arv (48,9 miljonilt CGT-lt (kompenseeritud brutotonnilt)
                  6
                194,2 miljonile CGT-le)
                  7
               , siis ehitati uusi laevatehaseid ja enamik neist paiknesid Aasias. Samas vähendas üleilmne majandus- ja finantskriis juba aastatel 2008–2012 tellimusi poole võrra. Sellest ajast saadik on langustrend jätkunud. 2012. aastast kuni 2019. aasta lõpuni vähenes tellimuste maht 13,6 % (92,3 miljonilt CGT-lt 79,7 miljonile CGT-le)
                  8
               . Kuna tellimusi on vähem ja Aasias on laevaehituse turgu oluliselt laiendatud, on sektori olukord liigse tootmisvõimsuse tõttu keeruline, sest konkurents on muutunud väga karmiks.

               11.Asjaolu, et uued ookeanilaevad saavad võtta oma esimese kauba peale sõltumata laeva ehituse asukohast, suurendab laevaostjate paindlikkust laevade hankimisel ning muudab konkurentsi laevatehaste vahel suureks kogu maailmas
                  9
               .

               12.15 aasta jooksul (2004–2019) kaotas Euroopa oma kaubalaevade (st tankerite, puistlastilaevade ja konteinerlaevade) ehitussektori Ida-Aasiale. Ida-Aasia riikidest tuleneva tiheda konkurentsi tõttu suunasid Euroopa laevatehased oma laevaehitustegevuse ümber uutele turgudele ja sisenesid keerukate laevade (reisilaevade ja muude mittelastilaevade) ehituse turunišši
                  10
               . 2019. aastal moodustasid reisilaevad, muud mittelastilaevad ja avamerelaevad kokku 95 % Euroopa laevaehituse tellimustest
                  11
               .

               13.Seistes aga silmitsi viimastel aastatel ilmnenud üleliigse tootmisvõimsusega kaubalaevaehituses, otsustasid riigid nagu Hiina, Lõuna-Korea ja Jaapan samuti hiljuti siseneda kõrgtehnoloogiliste ja keerukate laevatüüpide Euroopa turule. Peale selle on need riigid võtnud kasutusele uued kõnealusele sektorile suunatud strateegiad ja poliitikad ning kohaldavad vastavat meetmepaketti, sh riigiabi ja muid rahalisi stiimuleid, mille eesmärk on stimuleerida kohaliku turu nõudlust. Lisaks on need riigid kehtestanud oma kohalike laevatehaste ja mereseadmeid tootvate ettevõtjate toetamiseks uusi või täiendavaid kaubandusmeetmeid
                  12
               .

               14.See on toonud kaasa märkimisväärse muutuse ülemaailmses tootmises, mis on liikunud Euroopast Aasiasse. Tootmismahu järgi olid 2002. aastal laevaehituse maailmaturu liidrid Lõuna-Korea ja Jaapan (mõlemas 30 %), neile järgnes Euroopa (22,5 %). Hiina arvele langes ainult 7 % kogu maailma laevaehitusest. 2018. aastaks oli Hiinast saanud liider (35,5 %), talle järgnesid Jaapan (23,4 %) ja Lõuna-Korea (22,7 %) ning Euroopa turuosa oli vähenenud vaid 6,8 %-le
                  13
               . Tellimuste hulgas moodustas Euroopa turuosa 2019. aastal 14,7 % (viis protsendipunkti vähem kui 2002. aastal), Hiina kui turuliidri turuosa oli 34 %, Lõuna-Koreal 26 % ja Jaapanil 15 %
                  14
               .

               15.Seega on Euroopa kaotanud suure osa oma turust Aasia riikidele, kus tööjõukulud on madalamad ning kasutatakse subsideerimismeetmeid ja maksualast sooduskohtlemist
                  15
               .

               16.Praeguseks on laevaehitussektorilt laekunud EGFile seitse taotlust,
                  16
                millest kaks põhinesid kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul ja ülejäänud viis üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel. Neli neist juhtumitest oli seotud laevade masinate ja seadmetega ning ülejäänud kolm laevatehastega.

               Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus

               17.EGFi määruse artikli 4 lõikega 2 on lubatud, et ühes piirkonnas asuvate VKEdega seonduv ühistaotlus võib hõlmata NACE Revision 2 liigituse järgi eri majandussektorites tegutsevaid VKEsid, kui need VKEd on selles piirkonnas peamine või ainuke ettevõtlusliik.

               18.Galicia statistikaameti andmetel registreeriti Galicias 2018. aastal 247 631 ettevõtjat, kelledest 247 478 juures (99,94 %) töötas alla 250 töötaja
                  17
               . Seega moodustavad VKEd selle piirkonna majanduse selgroo.

               19.Kõik käesoleva taotluse alla kuuluvad 38 ettevõtjat on VKEd.

               20.Euroopa laevaehitussektor koosneb peamiselt väikestest ja keskmise suurusega laevatehastest (60–150 tonnised laevad) ning allhanked moodustavad hinnanguliselt 80 % nende väärtusest
                  18
                ja alltöövõtt 89 %
                  19
               . Galicia laevaehituse puhul on tegemist sama allhangete ja alltöövõtumustriga. Alltöövõtu puhul ollakse väga spetsialiseerunud ja sõltuvus põhilaevatehasest on suur. Kui põhilaevatehas on majandusraskustes, satub tõsistesse raskustesse ka laevaehituse kõrvalsektor. Tegevusvaldkondade omavaheline seotus ja tagajärjed tööturule on laevaehituse kõrvalsektorite puhul seega samad nagu ühe NACE majandussektori puhul.

               21.Kõigi kaubanduslike laevatehaste koondumine (2019. aastal seitse
                  20
               ) väikesele territooriumile (Vigo Ria) suurendab piirkonna tööturule avalduvat negatiivset mõju. Seega on koondamistel ulatuslik negatiivne mõju piirkonna majandusele.

               22.Artikli 4 lõike 2 kohased tingimused, mille alusel on võimalik pidada taotlust artikli 4 lõike 1 punkti b kohaselt vastuvõetavaks isegi siis, kui lõike 1 tingimused ei ole täielikult täidetud, on seega täidetud.

               23.Seega tuleks kõnealust taotlust käsitada EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase taotlusena, sest tegemist on eriolukorraga (koondamiste ulatuslik negatiivne mõju tööhõivele ja kohalikule majandusele on kombineeritud asjaoluga, et VKEd on piirkonna peamine ettevõtlusliik).

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               24.Galicias asuvates laevatehastes ehitatakse tehnoloogiliselt keerukaid sõjalaevu, nafta- ja kemikaalitankereid, avamerelaevu, okeanograafia- ja seismiliste uuringute laevu, puksiire ja reisilaevu (parvlaevad, kruiisilaevad ja lõbusõidulaevad). Galicia laevatehased paistavad silma ka kalalaevade ehitusega
                  21
               .

               25.ELi kahanev turuosa üleilmses laevatootmises ja üleilmse konkurentsi suurenemine on Galicia laevaehituse kõrvalsektori jaoks kaasa toonud raskeid tagajärgi. Factorias Vulcano laevatehase likvideerimine ja sulgemine 2019. aasta juulis ning võlausaldajate pankrotieelsed nõuded HJ Barrerase laevatehasele 2019. aasta oktoobris on peamised koondamisteni viinud sündmused. Pooled käesoleva taotlusega hõlmatud koondamistest leidsid aset ettevõtjate juures, kes on HJ Barrerase võlausaldajad.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               26.Galicia laevaehitussektori (laevatehased ja kõrvaltööstusharud) aastakäive oli 2 000 miljonit eurot (see moodustas 3,3 % piirkonna SKPst) ning 2018. aastal sõltus laevaehitussektorist 10 000 otsest ja 25 000 kaudset töökohta
                  22
               . Galicia metallitööstuse ühenduse (ASIME) andmetel langes Galicia laevatehaste raskuste tõttu kõnealuse sektori käive 2019. aastal 11 % ja töökohtade arv vähenes 20,8 %
                  23
               .

               27.2019. aastal oli Vigo (umbes 295 000 elanikuga linn) töötuse määr 16,3 %,
                  24
                see on peaaegu viis protsendipunkti rohkem kui piirkonna keskmine töötuse määr (11,7 %
                  25
               ), tööotsijana oli registreeritud 21 247 inimest. Nagu juba märgitud, asuvad kõik Galicia laevatehased Vigos. Laevatehaste koondumine väikesele territooriumile mitmekordistab laevaehitussektori käibe vähenemisest ja töökohtade kaotusest tulenevat negatiivseid tagajärgi, tuues kaasa veelgi suurema mõju piirkonna tööturule, kui näitajate põhjal võib järeldada.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               28.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 500. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv

                        Sugu

                        Mehed:

                        470

                        (94,0 %)

                        Naised
                           26
                        :

                        30

                        (6,0 %)

                        Kodakondsus

                        ELi kodanikud:

                        487

                        (97,4 %)

                        Kolmandate riikide kodanikud:

                        13

                        (2,6 %)

                        Vanuserühm

                        15–24-aastased:

                        17

                        (3,4 %)

                        25–29-aastased:

                        36

                        (7,2 %)

                        30–54-aastased:

                        391

                        (78,2 %)

                        55–64-aastased:

                        56

                        (11,2 %)

                        Üle 64-aastased:

                        0

                        (0,0 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               29.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Infosessioonid ja ettevalmistavad seminarid. Infosessioonid on esimeseks meetmeks, mida pakutakse kõigile sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele ja mille käigus jagatakse üldteavet olemasolevate nõustamis- ja koolitusprogrammide ning toetuste ja stiimulite kohta. See hõlmab ka osalevate töötajate kutsesobivuse määramist. Ettevalmistavatel seminaridel antakse põhjalikumat teavet tööturule naasmise, litsentsimist või kutsepädevust tõendavaid dokumente nõudvate sektorite, pädevuste tõendamise ja tööoludes omandatud pehmete oskuste kohta ning selle kohta, kuidas omandada kohustuslik haridustase. Samuti on kavandatud ettevõtluskoolitused.

               –Kutsenõustamine on suunatud sellele, kuidas luua töösuhe või hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks ning seda pakutakse kogu meetmete rakendusperioodi jooksul.

               –Koolitus. Siia alla kuuluvad 1) põhipädevuste ja horisontaalsete pädevuste alane koolitus, 2) ettevalmistus tööalase kogemuse kaudu omandatud oskuste tõendamiseks nõutavateks eksamiteks (varasema õpikogemuse tõendamine), 3) kutsealane ümberõpe, näiteks hoonete ja linnataristu hooldus, laoteenused, laologistika, Scrum-akrediteering jne ning 4) kutsealane täiendõpe, nt komposiitmaterjalide kasutamine laevaehituses, HSLA
                  27
                terase kasutamine mereväestruktuurides, virtuaalne reaalsus ja liitreaalsus laevaehituses, CAD/CAM
                  28
               -lahendused laevaehituses, laevaehituses kasutatavad 3D-kontrollitehnoloogiad (osade õgvendamine ja painutamine), FSW
                  29
                ja hübriidlaseri MAG
                  30
                keevitustehnikad, elektriliste kaarkeevitussüsteemide seire ja lisaseadmete tootmine laevaehituses. Ettevõtlusalast koolitust pakutakse neile, kes soovivad tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana.

               –Aktiivse tööotsimise toetamine, sealhulgas kohalike ja piirkondlike töövõimaluste otsimine (ka füüsilisest isikust ettevõtjatele) ning töökohtade ja tööotsijate kokkuviimine.

               –Tööle naasmise järgne juhendamine. Tööle naasnud töötajaid juhendatakse esimeste kuude vältel, et uues töökohas võimalikke probleeme vältida.

               –Stimuleerivad meetmed. Stiimuleid on mitmesuguseid. 1) Osalemise stiimul. Meetmetes osalevad töötajad, kes järgivad kokkulepitud taasintegreerimise suunda, saavad kuni 400 eurot (ühe väljamakse või osamaksetena). 2) Transpordikulude toetus (0,19 eurot kilomeetri kohta pluss lisakulud, nagu teemaksud ja parkimiskulud, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, ning ühistranspordikulude hüvitamine). 3) Toetus ülalpeetavate isikute hooldajatele. Hooldamisvastutusega (lapsed, vanurid või puudega inimesed) töötajad saavad 20 eurot päevas meetmetes osalemise eest. Toetuse eesmärk on katta täiendavad hoolduskulud, et osalejad saaksid koolitusest või muudest meetmetest osa võtta. 4) Töökohavahetuse stiimulid. Palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana tööd alustavad inimesed saavad 200 eurot kuus maksimaalselt kuue kuu jooksul. Selle stimuleeriva meetmega soovitakse, et töötajad, eriti just vanemaealised töötajad jääksid tööturule, ning julgustatakse neid kiiresti tööle naasma.

               30.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               31.Hispaania ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               32.Hinnangulised kogukulud on 3 424 000 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 3 274 000 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 150 000 eurot.

               33.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 054 400 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           31

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           32

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Infosessioonid ja ettevalmistavad seminarid
                           (Acogida y diagnóstico inicial, medidas de sensibilización)

                        500

                        541

                        270 500

                        Kutsenõustamine
                           (Orientación laboral)

                        500

                        500

                        250 000

                        Koolitus
                           (Formación)

                        350

                        4 871

                        1 705 000

                        Aktiivse tööotsimise toetamine
                           (Prospección laboral)

                        300

                        1 300

                        390 000

                        Juhendamine pärast tööle naasmist
                           (Seguimiento en el empleo)

                        250

                        250

                        62 500

                        Vahesumma a

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        2 678 000

                        (81,80 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Stimuleerivad meetmed
                           (Programa de incentivos)

                        400

                        1 490
                           33

                        596 000

                        Vahesumma b

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        596 000

                        (18,20 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0

                        2. Haldamine

                        –

                        100 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        32 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        18 000

                        Vahesumma c

                        Protsent kogukuludest

                        –

                        150 000

                        (4,38 %)

                        Kogukulu (a + b + c)

                        –

                        3 424 000

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        2 054 400

               34.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               35.Hispaania ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 13. augustil 2020. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 13. augustist 2020 kuni 13. augustini 2022.

               36.Hispaania ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 8. juunil 2020. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 8. juunist 2020 kuni 13. veebruarini 2023.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               37.Riikliku eel- või kaasrahastamise allikas on Consellería de Economía, Emprego e Industria de la Xunta de Galicia.

               38.Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu muudest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               39.Hispaania ametiasutused on teatanud, et ASIME ja ametiühingud CCOO
                  34
                ja UGT
                  35
                (Galicia sotsiaaldialoogis osalevad sotsiaalpartnerid) on toetanud Xunta de Galiciat taotluse ettevalmistamisel ning esitanud üksikasjalikku teavet laevaehitussektori ja sellega seotud tööturu kohta. Individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega, arutelud toimusid 4. novembri 2019. aasta ja 19. veebruari 2020. aasta koosolekutel. Sotsiaalpartnerid kaasatakse teenuste rakendamisse koostöökokkuleppe kaudu.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               40.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Hispaania ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid. Xunta de Galicia
                  36
                tegutseb korraldusasutuse vahendusasutusena.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               41.Hispaania ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma juriidilised kohustused ning on kooskõlas nendega oma töötajate eest hoolt kandnud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               42.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  37
                artiklis 12.

               43.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 054 400 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               44.Kooskõlas EGFi määruse artikli 4 lõikega 2 ei ületa jooksval aastal eriolukorras antud toetuste kogusumma 15 % EGFi iga-aastasest maksimumsummast.

               45.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  38
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               46.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 054 400 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               47.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  Hispaania taotlus – EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  39
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  40
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  41
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Hispaania ametiasutused esitasid 13. mail 2020 taotluse, et saada EGFilt rahalist toetust seoses Hispaanias NUTS 2. tasandi piirkonnas Galicias (ES11) toimunud koondamistega majandussektorites, mis on liigitatud Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilises klassifikaatoris NACE Revision 2 osadesse 24 (metallitootmine), 25 (metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed), 30 (muude transpordivahendite tootmine), 32 (muu tootmine), 33 (masinate ja seadmete remont ja paigaldus) ja 43 (eriehitustööd). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Hispaania esitatud taotlust vastuvõetavana, sest tegemist on ühistaotlusega, mis hõlmab VKEsid, mis asuvad ühes piirkonnas (Galicia), kus VKEd on selle piirkonna peamine ettevõtlusliik ning kus koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkonna või riigi majandusele ulatuslik mõju.

               (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Hispaania ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 2 054 400 eurot.

               (6)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 054 400 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  42*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)

                        CGT (Compensated Gross Tonnes, eesti keeles „kompenseeritud brutotonnid“) – rahvusvaheline mõõtühik, mis hõlbustab erinevate laevatehaste toodangu võrdlemist, olenemata toodetava laeva tüübist.

                     (7)

                        Allikas:
                  Sea Europe Shipbuilding Market Monitoring, report 46 FY 2018
                  .

                     (8)

                        Samas.

                     (9)

                  An analysis of market-distorting factors in shipbuilding.
                   OECD Science, Technology and Industry Policy Papers.
                   aprill 2019, nr 67
                  .

                     (10)

                  SEA Europe Annual Report 2018 2019
                  .

                     (11)

                        EL 28 ja Norra.

                     (12)

                        Vt
                  SEA Europe Annual Report 2018 2019
                  .

                     (13)

                        Allikas: Sea Europe Shipbuilding Market Monitoring, report 46 FY 2018.

                     (14)

                  SEA Europe Annual Report 2018 2019
                  .

                     (15)

                  ECORYS (2009) Study on the Competitiveness of the European Shipbuilding Industry.

                     (16)

                        Need on: EGF/2010/001 DK/ Nordjylland COM(2010) 451; EGF/2010/006 PL/ Cegielski-Poznan COM(2010) 631; EGF/2010/025 DK/ Odense Steel Shipyard COM(2011) 251; EGF/2011/008 DK/ Odense Steel Shipyard COM(2012) 272; EGF/2011/019 ES/ Galicia Metal COM(2012) 451; EGF/2014/008 FI/ STX Rauma COM(2014) 630 ja praegune juhtum.

                     (17)

                  www.ige.eu

                     (18)

                  Ardan economic and competitiveness report 2019.
                   Consortium of Vigo free zone
                  .

                     (19)

                  González Rodríguez, A. (2009) „Socio-labour consequences of the new flexible production organization models.
                   The case of the naval industry/Consecuencias socio-laborales de los nuevos modelos de organización de la producción flexibles.
                   El caso de la industria naval“.
                   Revista de Economia (Curitibia), 8, 22-42.

                     (20)

                        Astilleros Armon Vigo, Cardama Shipyard, Factorías Vulcano (suleti 2019. aastal), Freire Shipyard, Hijos de J. Barreras, Metalships & Docks, Nodosa Shipyard ja J. Valiña.

                     (21)

                        Ardan economic and competitiveness report 2019. Consortium of Vigo free zone.

                     (22)

                        Samas.

                     (23)

                        2019. aastal kaotati Galicia laevatehastes ja selle kõrvaltööstusharus 2 000 töökohta. Praeguse taotluse alusel saab toetada üksnes neid töötajaid, kes on koondatud üheksakuulise vaatlusperioodi (23. mai 2019 – 23. veebruar 2020) jooksul. EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b ei ole ette nähtud meetmetes osalemist neile töötajatele, kelle koondamised põhjustas sama sündmus, mis põhjustas koondamised vaatlusperioodil, kuid mis toimusid enne või pärast vaatlusperioodi.

                     (24)

                  EPA municipios (labour force survey/municipalities)

                     (25)

                  EPA Comunidades autónomas (labour force survey/ NUTS level 2 regions)

                     (26)

                        Laevaehituse kõrvalsektoris on naised alaesindatud. Seega oli koondatute hulgas naisi vaid 6 %.

                     (27)

                        HSLA (high-strength low-alloy (kõrgtugevad madalsüsiniksulamid)).
                        HSLA teras on legeerterase liik, mille mehaanilised omadused on paremad või korrosioonikindlus suurem kui süsinikterasel. HSLA teras erineb muust terasest selle poolest, et tal pole kindlat keemilist koostist, vaid pigem konkreetsed mehhaanilised omadused.

                     (28)

                        CAD/CAM (computer-aided design & computer-aided manufacturing (arvutipõhine disain ja arvutipõhine tootmine)).

                     (29)

                        FSW (Friction Stir Welding (otshõõrdkeevitus)).

                     (30)

                        MAG (Metal Active Gas welding (kaarkeevitus aktiivgaasis)).

                     (31)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Hispaania ametiasutuste esitatud taotluses.

                     (32)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (33)

                        Meetme kulu osaleja kaupa on esitatud üksnes selgitaval eesmärgil. Osaleja kulu stimuleerivate meetmete puhul sõltub iga töötaja personaalsest olukorrast ja sellest, kas töötaja võib saada eri liiki stiimuleid, nagu on selgitatud punktis 29.

                     (34)

                        CCOO Galicia tööstusharude liit.

                     (35)

                        UGT metalli-, ehitus- ja sellega seotud tööstusharude liit (MCA-UGT).

                     (36)

                        Xunta de Galicia ja eelkõige Consellería de Facenda – Dirección General de política financiera, tesoro y fondos europeos / Servicio de inspección y control de fondos comunitarios koostöös ametiga Consellería de Economía, Emprego e Industria – Secretaría Xeral de Emprego / Subdirección Xeral de Relacións Laborais hakkab tegutsema korraldusasutuse vahendusasutusena.

                     (37)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (38)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (39)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (40)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (41)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (42)
                  *
                        Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.