Tähtis õiguslik teade

|

52010PC0007

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist  /* KOM/2010/0007 lõplik - NLE 2010/0005 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 22.1.2010KOM(2010)7 lõplik2010/0005 (NLE)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmistSELETUSKIRI17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe[1] võimaldab paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku asjakohastes rubriikides ettenähtust. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. Kõnealust määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 546/2009,[3] millega laiendatakse ajutiselt fondi kohaldamisala ja muudetakse abikõlblikkuskriteeriume. Muudetud määrust kohaldatakse alates 1. maist 2009 laekunud taotluste suhtes.Komisjoni talitused on kooskõlas määrusega (EÜ) 1927/2006 ja eelkõige selle artiklitega 1–6 põhjalikult uurinud Saksamaa esitatud taotlust.Juhtum EGF/2009/013 DE/ Karmann1.  Saksamaa esitas komisjonile taotluse 13. augustil 2009 ja saatis lisateavet kuni 23. oktoobrini 2009. Taotlus põhines Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud konkreetsetel sekkumiskriteeriumidel, mille kohaselt võib lugeda taotlust vastuvõetavaks juhul, kui liikmesriigi ettevõttes koondatakse nelja kuu jooksul vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtte tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Taotlus esitati määruse artiklis 5 osutatud kümnenädalase tähtaja jooksul.2.  Taotlus käsitleb 2 476 töötaja koondamist Karmanni kahes ettevõttes (Wilhelm Karman GmbH ja Karmann-Rheine GmbH & Co.KG). 1 793-le neist on kavas anda fondi abi.3.  Hindamise üksikasjad on esitatud komisjoni teatises[4].Eespool nimetatud teatise järelduste põhjal on tehtud ettepanek kiita heaks Saksamaa esitatud taotlus EGF/2009/013 DE/Karmann koondamiste kohta autotööstuse ettevõttes Karmann GmbH, kuna on kindlaks tehtud, et nende põhjuseks on maailma kaubanduses toimuvad olulised struktuurimuutused. Ettepanek käsitleb kooskõlastatud individuaalseid teenuste pakette, mille tarvis fondist taotletav abisumma on 6 199 341 eurot (vt järgmine lehekülg).RahastamineFondi aasta kogueelarve on 500 miljonit eurot.Varasemate taotluste alusel on 2010. aastal kasutusele võetud juba 258 163 eurot, mistõttu on veel võimalik kasutada 499 741 837 eurot. Komisjoni kavandatav eraldis fondist põhineb Saksamaa esitatud teabel.Saksamaa on esitanud fondist toetuse saamiseks taotluse, mis käsitleb autotööstust. Taotluse alusel on rahastatavale kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketile fondist antav toetus 6 199 341 eurot, mis moodustab 65 % kogukulust.Arvestades fondist eraldatava toetuse maksimumsummat vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 10 ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.Taotletava toetussumma puhul jääb üle 25 % Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi aastasest maksimumsummast kasutada 2010. aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena sobival poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni.Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2010. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksete assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.2010/0005 (NLE)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmistEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[5] eriti selle punkti 28,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[6] eriti selle artikli 12 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[7]ning arvestades järgmist:(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.(2) Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele.(3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.(4) Saksamaa esitas 13. augustil 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses autotööstuses toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 23. oktoobrini 2009. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 6 199 341 eurot.(5) Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Saksamaa taotluse põhjal rahalist toetust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 6 199 341 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.Artikkel 2Käesolev otsus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.[3] ELT L 167, 29.6.2009, lk 26.[4] SEK(2009) 1619, 30.11.2009.[5] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[6] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.[7] ELT C […], […], lk […].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.5.2016
            COM(2016) 303 final
            2016/0156(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Pärast Euroopa Kohtu otsuseid avatud lennunduspiirkonna lepingutega seotud kohtuasjades volitas nõukogu 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute teatavate sätete asendamiseks Euroopa Liidu tasandil sõlmitava lepinguga (nn horisontaalsed volitused). Selliste lepingute eesmärk on anda kõikidele ELi lennuettevõtjatele mittediskrimineeriv juurdepääs Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele ning viia seega liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed lennunduslepingud vastavusse liidu õigusega.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Lepingu sätetega asendatakse liikmesriikide ja Filipiini Vabariigi vahelise kümne kahepoolse lennunduslepingu kehtivad sätted või täiendatakse neid.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Lepingu ülesanne on täita liidu lennundusalase välispoliitika põhieesmärk ning viia kehtivad kahepoolsed lennunduslepingud kooskõlla liidu õigusega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikli 218 lõike 6 punkt a.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek põhineb täielikult nõukogu antud nn horisontaalsetel volitustel, võttes arvesse liidu õigusega ja kahepoolsete lennunduslepingutega hõlmatud küsimusi.

               •Proportsionaalsus

                  Lepinguga muudetakse või täiendatakse kahepoolsete lennunduslepingute sätteid üksnes niivõrd, kuivõrd on vajalik liidu õiguse järgimise tagamiseks.

               •Vahendi valik

                  Liidu ja Filipiini Vabariigi vaheline leping on kõige tõhusam vahend liikmesriikide ja Filipiini Vabariigi vaheliste kõikide olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute kooskõlla viimiseks liidu õigusaktidega.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 4 pidas komisjon läbirääkimisi koostöös erikomiteega. Läbirääkimiste käigus konsulteeriti ka lennundussektoriga. Konsulteerimise käigus tehtud märkusi on arvesse võetud. Asjaomased liikmesriigid on kontrollinud kahepoolsetele lennunduslepingutele viitamise täpsust. Lennundussektor rõhutas, kuivõrd tähtis on kindel õiguslik alus nende äritegevuse seisukohalt.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine. Liikmesriikide ja Filipiini Vabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute asjakohased sätted asendatakse või neid täiendatakse ühe ühtse lepingu sätetega.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kuni lepingu jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Rahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega.

                  Samas on liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted vastuolus liidu õigusega. Need võimaldavad kolmandal riigil keelduda tegevus- või muude lubade andmisest liikmesriigi määratud lennuettevõtjale, kes ei kuulu olulisel määral kõnealuse liikmesriigi või selle kodanike omandusse ega tegeliku kontrolli alla, samuti sellised tegevus- või muud load tühistada või peatada. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ELi lennuettevõtjaid, kes on asutatud ühe liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad mõne teise liikmesriigi kodanike omandusse ning on nende kontrolli all. See on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 49, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine.

                  On ka muid valdkondi, nagu lennukikütuse maksustamine või lennuettevõtjate vahelised kohustuslikud ärilised kokkulepped, mille puhul tuleks tagada nende vastavus ühenduse õigusele, muutes või täiendades liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute kehtivaid sätteid.

                  Nn horisontaalsete volituste lisas sätestatud menetluste ja suuniste kohaselt on komisjon pidanud Filipiini Vabariigiga läbirääkimisi, et sõlmida leping, millega asendatakse liikmesriikide ja Filipiini Vabariigi vaheliste kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ELi määramissättega, mis võimaldab kõigil ELi lennuettevõtjatel asutamisõigust kasutada. Artikli 5 kohaselt lahendatakse võimalikud vastuolud liidu konkurentsieeskirjadega.

               Pärast kõnealuse lepingu allkirjastamist tuleks see sõlmida. Käesolevaga esitatakse sellekohase otsuse ettepanek.

               2016/0156 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu otsusega …/…/EL
                  1
                on allkirjastatud Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping (edaspidi „leping”) tingimusel, et see sõlmitakse mõnel hilisemal kuupäeval.

               (2)Lepingu eesmärk on viia liikmesriikide ja Filipiini Vabariigi vahel sõlmitud kümme kahepoolset lennunduslepingut kooskõlla liidu õigusega.

               (3)Leping tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping (edaspidi „leping”) kiidetakse liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel esitama kõnealuse lepingu artikli 8 lõikes 1 sätestatud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT C , , lk .

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.5.2016
            COM(2016) 303 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ja

               FILIPIINI VABARIIGI VALITSUS

               (edaspidi „Filipiinid“)

               teiselt poolt

               (edaspidi „lepinguosalised“),

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu mitme liikmesriigi ning Filipiinide vahel on sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud, mis sisaldavad Euroopa Liidu õigusega vastuolus olevaid sätteid,

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidul on ainupädevus mitmes küsimuses, mis võivad sisalduda Euroopa Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes,

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu õiguse alusel on Euroopa Liidu liikmesriigis asuvatel Euroopa Liidu liikmesriigi lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega kõnealuste kolmandate riikide kodanikele nähakse ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Liidu õigusele;

               TÕDEDES, et Euroopa Liidu liikmesriikide ja Filipiinide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted, mis on vastuolus Euroopa Liidu õigusega, tuleb viia sellega vastavusse, et luua Euroopa Liidu ja Filipiinide vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu õiguse alusel ei tohi lennuettevõtjad sõlmida lepinguid, mis võivad mõjutada Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi tõkestamine, piiramine või moonutamine,

               TÕDEDES, et Euroopa Liidu liikmesriikide ja Filipiinide vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätted, millega: i) nõutakse või soodustatakse ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, või ii) tugevdatakse sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju või iii) delegeeritakse lennuettevõtjatele või muudele eraettevõtjatele vastutus selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjakohastel marsruutidel, võivad muuta ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad ebatõhusaks,

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu eesmärk nendel läbirääkimistel ei ole suurendada Euroopa Liidu ja Filipiinide vahelise lennuliikluse kogumahtu, mõjutada Euroopa Liidu liikmesriikide lennuettevõtjate ja Filipiinide lennuettevõtjate vahelist tasakaalu ega käsitleda kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigussätete muutmist,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Üldsätted

               1.
                     Käesolevas lepingus tähendab mõiste „liikmesriigid“ Euroopa Liidu liikmesriike ning mõiste „ELi aluslepingud“ Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut.

               2.
                     Viiteid 1. lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi kodanikele käsitatakse viidetena Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele.

               3.
                     Viiteid 1. lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele käsitatakse viidetena asjaomase liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.

               ARTIKKEL 2

               Liikmesriigipoolne määramine

               1.
                     Käesoleva artikli lõige 2 asendab 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtja määramisega liikmesriigi poolt ning sellele Filipiinide poolt tegevus- ja muude lubade andmisega ning lõige 3 asendab 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.

               2.
                     Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Filipiinide lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega asjakohased tegevus- ja muud load, tingimusel et:

               i.
                     lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt ELi aluslepingutele ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega; ja

               ii.
                     lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud; ja

               iii.
                     lennuettevõtja on otse või enamusosaluse kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või 3. lisas loetletud muude riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all.

               3.
                     Filipiinid võivad liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:

               i.
                     lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt ELi aluslepingutele või tal puudub Euroopa Liidu õigusega kooskõlas olev kehtiv lennutegevusluba; või

               ii.
                     lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; või

               iii.
                     lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste 3. lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis või nende tõhusa kontrolli all või

               iv.
                     lennuettevõtjale on juba antud tegevusluba Filipiinide ja mõne liikmesriigi vahelise kahepoolse lepingu raames ning Filipiinid suudavad tõendada, et käesolevast lepingust tulenevate liiklusõiguste kasutamine marsruudil, mis hõlmab punkti selles liikmesriigis, tähendaks teise lepinguga kehtestatud liiklusõiguspiirangutest kõrvalehoidmist.

               Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Filipiinid liikmesriikide lennuettevõtjaid kodakondsuse alusel.

               ARTIKKEL 3

               Ohutus

               1.
                     Käesoleva artikli lõikega 2 täiendatakse 2. lisa punktis c loetletud artiklite vastavaid sätteid.

               2.
                     Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes Filipiinide õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Filipiinide vahelise lepingu ohutussätetest.

               ARTIKKEL 4

               Lennukikütuse maksustamine

               1.
                     Käesoleva artikli lõikega 2 täiendatakse 2. lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.

               2.
                     Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast mittediskrimineerivaid makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Filipiinide määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust kõnealuse liikmesriigi teatava punkti ja selle liikmesriigi või mõne muu liikmesriigi territooriumil asuva muu punkti vahel.

               ARTIKKEL 5

               Vastavus konkurentsieeskirjadele

               1.
                     Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei lubata 1. lisas loetletud lepingutes sätestatuga i) soodustada ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi; ii) tugevdada sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju ega iii) delegeerida eraettevõtjatele vastutust selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi.

               2.
                     1. lisas loetletud lepingute sätteid, mis on vastuolus käesoleva artikli lõikega 1, ei kohaldata.

               ARTIKKEL 6

               Lepingu lisad

               Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 7

               Läbivaatamine või muutmine

               Lepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.

               ARTIKKEL 8

               Jõustumine ja ajutine kohaldamine

               1.
                     Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.

               2.
                     Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud üksteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               3.
                     Käeolevat lepingut kohaldatakse kõigi 1. lisas loetletud lepingute ja kokkulepete suhtes, sh nende lepingute ja kokkulepete suhtes, mis ei ole käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks jõustunud.

               ARTIKKEL 9

               Lõpetamine

               1.
                     Kui mõni 1. lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik käesoleva lepingu need sätted, mis on seotud 1. lisas loetletud asjaomase lepinguga.

               2.
                     Kui kõik 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.

               SELLE KINNITUSEKS on nõuetekohaselt volitatud isikud käesolevale lepingule allakirjutanud.

               Koostatud [….(koht)] [… …(kuupäev)] […(aasta)] kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               EUROOPA LIIDU NIMEL:
                     FILIPIINI VABARIIGI NIMEL:

               1. lisa

               Käesoleva lepingu artiklis 1 osutatud lepingute nimekiri

               Filipiinide ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelised lennunduslepingud (koos muudatuste või parandustega), mis on käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks sõlmitud, allkirjastatud või parafeeritud:

               -
                     Austria föderaalvalitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Manilas 12. augustil 1992, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Austria leping“;

               -
                     Belgia Kuningriigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Manilas 30. jaanuaril 1970, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Belgia leping“;

               -
                     Tšehhi ja Slovaki Liitvabariigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Prahas 23. aprillil 1992, edaspidi 2. lisas „Filipiinide – Tšehhi Vabariigi leping“;

               -
                     Taani Kuningriigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Oslos 8. mail 1969, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Taani leping“;

               -
                     Filipiini Vabariigi valitsuse ja Rootsi Kuningriigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Oslos 8. mail 1969, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Rootsi leping“;

               -
                     Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Manilas 6. augustil 1971, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Saksa leping“;

               -
                     Kreeka kuningliku valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Ateenas 8. oktoobril 1949, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Kreeka leping“;

               -
                     Ungari Vabariigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, allkirjastatud Budapestis 21. mail 1992, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Ungari leping“;

               -
                     Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Luxembourgis 21. novembril 2001, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Luksemburgi leping“;

               -
                     Poola Vabariigi valitsuse ja Filipiinide Vabariigi valitsuse vaheline tsiviillennundusleping, allkirjastatud Manilas 1. juulil 1993, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Poola leping“;

               2. lisa

               1. lisas loetletud lepingute artiklid, millele on osutatud käesoleva lepingu artiklites 2–4

               a) Määramine:

               -
                     Filipiinide–Austria lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Belgia lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide – Tšehhi Vabariigi lepingu III artikkel;

               -
                     Filipiinide–Taani lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Rootsi lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Saksamaa lepingu artikli 3 lõige 1;

               -
                     Filipiinide–Kreeka lepingu artiklid 2 ja 3;

               -
                     Filipiinide–Ungari lepingu III artikkel;

               -
                     Filipiinide–Luksemburgi lepingu III artikkel;

               -
                     Filipiinide–Poola lepingu III artikkel.

               b) Tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:

               -
                     Filipiinide–Austria lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Belgia lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide – Tšehhi Vabariigi lepingu III artikkel;

               -
                     Filipiinide–Taani lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Rootsi lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Saksamaa lepingu artikli 3 lõiked 4 ja 5 ning lõike 6 esimene lause;

               -
                     Filipiinide–Kreeka lepingu artikkel 6;

               -
                     Filipiinide–Ungari lepingu IV artikkel;

               -
                     Filipiinide–Luksemburgi lepingu III artikkel;

               -
                     Filipiinide–Poola lepingu III artikkel.

               c) Ohutus:

               -
                     Filipiinide–Austria lepingu artikkel 6;

               -
                     Filipiinide–Belgia lepingu artikkel 11;

               -
                     Filipiinide – Tšehhi Vabariigi lepingu X artikkel;

               -
                     Filipiinide–Taani lepingu artikkel 11;

               -
                     Filipiinide–Rootsi lepingu artikkel 11;

               -
                     Filipiinide–Saksamaa lepingu artikkel 10;

               -
                     Filipiinide–Kreeka lepingu artikkel 4;

               -
                     Filipiinide–Ungari lepingu XIII artikkel;

               -
                     Filipiinide–Luksemburgi lepingu XI artikkel;

               -
                     Filipiinide–Poola lepingu XII artikkel.

               d) Lennukikütuse maksustamine:

               -
                     Filipiinide–Austria lepingu artikkel 7;

               -
                     Filipiinide–Belgia lepingu artikkel 4;

               -
                     Filipiinide – Tšehhi Vabariigi lepingu IV artikkel;

               -
                     Filipiinide–Taani lepingu artikkel 4;

               -
                     Filipiinide–Rootsi lepingu artikkel 4;

               -
                     Filipiinide–Saksamaa lepingu artikkel 4;

               -
                     Filipiinide–Kreeka lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Ungari lepingu V artikkel;

               -
                     Filipiinide–Luksemburgi lepingu IV artikkel;

               -
                     Filipiinide–Poola lepingu IV artikkel.

               3. lisa

               Käesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muud riigid

               a)
                     Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

               b)
                     Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

               c)
                     Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

               d)
                     Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel).


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0435(01)

Ettepanek Nõukogu otsus energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt  /* KOM/2005/0435 lõplik - ACC 2005/0177 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 14.9.2005KOM (2005) 435 lõplik2005/0177 (ACC)2005/0178 (AVC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSenergiaühenduse lepingu allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse pooltEttepanekNÕUKOGU OTSUSenergiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIThessalonikis 2003. aasta juunis kokkutulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks „Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole“, mille eesmärk on tugevdada ELi ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid ja millega Euroopa Liit innustas selle piirkonna riike sõlmima juriidiliselt siduvat lepingut Euroopa Ühenduse energiaturu laienemise kohta Kagu-Euroopasse.Komisjoni 26. mai 2003. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitleti laienenud Euroopa Liidu ning selle naaber-ja partnerriikide energiapoliitika arendamist, kutsus komisjon üles looma tõeliselt lõimitud, igasugustest tõketest vaba energiaturgu kogu laiemas Euroopa piirkonnas, mis hõlmaks ka Kagu-Euroopat, edendades võrdseid konkurentsitingimusi ja järgides rangeid keskkonnanorme.2002. aasta novembris Ateena foorumi protsessi raames toimunud ministrite kohtumisel, mida toetas Euroopa Komisjon, kirjutasid Kagu-Euroopa elektrituru liikmesriigid alla vastastikuse mõistmise memorandumile, millega nad kohustusid rakendama ühenduse sätete sarnaseid eeskirju, et luua selles piirkonnas elektrienergia siseturg. 2003. aasta detsembris kirjutati alla teisele vastastikuse mõistmise memorandumile, mille üheks osaliseks oli ka Euroopa Ühendus ja millega nähti ette Ateena protsessi laiendamine loodusliku gaasi turgudele ja kinnitati esimest memorandumit.Koos Kagu-Euroopas tegutsevate rahvusvaheliste rahastajatega esitas komisjon 2002. aasta novembris ühise strateegiadokumendi. Ühises strateegiadokumendis kutsuti üles looma õigusraamistikku, mis võimaldaks osutada sellele piirkonnale tõhusat rahalist abi. See ühine strateegia on muutunud rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide jätkuva osalemise aluseks.Bulgaaria Vabariik, Rumeenia, Türgi Vabariik ja Horvaatia Vabariik on Euroopa Liidu kandidaatriigid ja ka endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on esitanud liikmeks astumise avalduse. Kopenhaagenis 2002. aasta detsembris kokkutulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia ja Montenegro kui ELi tulevaste liikmekandidaatide väljavaateid ühinemiseks Euroopa Liiduga ja rõhutas, et on vaja toetada nende jõupingutusi lähenemiseks Euroopa Liidule.Vastavalt nõukogu 17. mai 2004. aasta otsusele on Euroopa Komisjon pidanud läbirääkimisi, et sõlmida leping, millega asutatakse energiaühendus Albaania Vabariigi, Bulgaaria Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi, Türgi Vabariigi ja ÜRO ajutise missiooniga Kosovos (vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile nr 1244). Leping aitab suuresti kaasa eespool nimetatud eesmärkide saavutamisele.Leping loob juriidiliselt siduva raamistiku Ateena protsessi 2002. ja 2003. aasta vastastikuse mõistmise memorandumite alusel toimuva koostöö jätkumisele Euroopa Ühenduse ja kõnealuse piirkonna riikide vahel. Lepingu põhisisu kiitsid 2004. aasta detsembris heaks kõik Ateena protsessi osalised, sealhulgas ka viis osalevat Euroopa Liidu liikmesriiki. Komisjon võib teha ettepaneku esitada koos nõukoguga ühisdeklaratsioon selle kohta, et nende liikmesriikide huvid on kaitstud.Lepinguga luuakse elektrienergia siseturg Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liitu mittekuuluvate kõnealuse piirkonna riikide vahel, nähakse ette vastastikune abistamine ja võib-olla ühine elektrienergia väliskaubanduspoliitika, mis on siseturu puhul hädavajalik tegur. See võimaldab rajada õigusraamistiku, mis loob tingimused kõnealuse piirkonna, sealhulgas ka selles piirkonnas asuvate ELi liikmesriikide energiaturgude tõhusaks toimimiseks. Sellega nähakse ette energeetikat, keskkonda, konkurentsi ja taastuvaid loodusvarasid käsitlevate asjakohaste ühenduse õigustiku osade elluviimine. Lepingu ja selle taustaks oleva Ateena protsessiga nähakse ette teatav koordineerimine piirkonna tasandil, et saada jagu riigi tasandil kujunenud poliitilistest probleemidest, sealhulgas nendest, mis on seotud õigusloomet käsitleva koostöö, investeeringute, statistika ja füüsilise turukoordineerimisega.Sisepiirideta gaasi-ja elektrituru loomisega taotleb leping gaasi ja elektri kõrgetasemelist tarnimist kõigile inimestele avalike teenuste osutamise kohustuste kaudu, majanduslikku ja sotsiaalset progressi, tööhõive tõstmist ning tasakaalustatud ja jätkusuutlikku arengut.Aktiivselt arutatakse tööhõive ja sotsiaalmõju, sealhulgas töötingimuste ning sotsiaalse dialoogiga seotud küsimusi, ning selle sotsiaalse mõõtme kui siseturu lahutamatu osa kindlustamiseks taotletakse eraldi poliitiliste kohustuste võtmist täiendavas vastastikuse mõistmise memorandumis. Sotsiaalpartnerite ja teiste asjakohaste sidusrühmade osavõtt selle sotsiaalmõõtme väljaarendamisel on otsustava tähtsusega.Peale kõige muu on see esimene mitmepoolne leping, mis eales on sõlmitud selles piirkonnas, ja sellega lõimitakse üks konkreetne ja ka suure sümboolse tähtsusega majandusharu. Luues stabiilse õigusliku ja tururaamistiku, hakkab see juurde meelitama investeeringuid ning loob tingimused majandusarengu ja sotsiaalse stabiilsuse tagamiseks selles piirkonnas. Lisaks suurendab see Euroopa Liidu varustuskindlust, luues stiimulid Balkani poolsaare riikide ühendamiseks Kaspia, Põhja-Aafrika ja Kesk-Ida maagaasivarudega ning lõpetades Kreeka äralõigatuse tarnevõrkudest.Koostöös rahvusvaheliste rahastajatega parandab kõnealune leping sellele piirkonnale antava rahalise abi koordineerimist. Sellega seoses on Maailmapank teatanud 1,75 miljardi dollari suuruse investeerimisfondi loomisest kõnealuse piirkonna elektri-ja gaasisektori tarbeks. Rahade eraldamise eeltingimuseks on kõnealuse lepingu täitmine. Maailmapanga fondi võidakse suurendada, kuna Maailmapank oletab, et ELi tasemel turu loomiseks on vaja umbes 20 miljardit dollarit investeeringuid. Ka EBRD on hakanud energiaühenduse lepingu protsessi arvestama oma laenude andmisel ja on andnud mitmeid laene, arvestades selle lepingu üldeesmärke. Eesmärk on kaotada vastuolud rahastajate esitatavate tingimuste vahel, kus see on võimalik.Euroopa Ühendusele jääb vetoõigus kõigi energiaühenduse otsuste suhtes. Mõju Euroopa Ühenduse eelarvele on väga väike, kuna energiaühenduse lepingu eelarve hõlmab üksnes energiaühenduse tegevuskulusid, mis on vajalikud selle institutsioonide toimimiseks.Komisjonil palutakse kinnitada:1.  otsused allakirjutamiseks ja sõlmimiseks ja2.  komisjoni ja nõukogu ühisdeklaratsiooni eelnõu.2005/0177 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSenergiaühenduse lepingu allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse pooltEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55, 83, 89, 95, 133 ja 175 koostoimes asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1]ning arvestades järgmist:(1) Vastavalt nõukogu 17. mai 2004. aasta otsusele on Euroopa Komisjon pidanud läbirääkimisi, et sõlmida leping, millega asutatakse energiaühendus Albaania Vabariigi, Bulgaaria Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi, Türgi Vabariigi ja ÜRO ajutine missiooniga Kosovos (vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile nr 1244).(2) Lepingule, mis parafeeriti 31. mail 2005, tuleks Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutada tingimusel, et see oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu eesistujale antakse õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama energiaühenduse lepingule tingimusel, et see oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.Artikkel 2Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0178 (AVC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSenergiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse pooltEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2, artikleid 55, 83, 89, 95, 133 ja 175 ning artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset koostoimes sama artikli lõike 3 teise lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut [3]ning arvestades järgmist:(1) Vastavalt nõukogu 17. mai 2004. aasta otsusele on Euroopa Komisjon pidanud läbirääkimisi, et sõlmida leping, millega asutatakse energiaühendus Albaania Vabariigi, Bulgaaria Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi, Türgi Vabariigi ja ÜRO ajutine missiooniga Kosovos (vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile nr 1244).(2) [kuupäeval] kirjutati nõukogu otsuse [ ] alusel ühenduse nimel alla energiaühenduse lepingule.(3) Energiaühenduse lepinguga nähakse ette maagaasi ja elektrienergia ühisturu loomine, mis loob stabiilse õigusliku ja tururaamistiku, millega suudetakse kaasata investeeringuid maagaasivõrkudesse, elektrienergia tootmisesse ja ülekandevõrkudesse, nii et kõik lepinguosalised saavad juurdepääsu stabiilsetele ja pidevatele maagaasi-ja elektritarnetele, mis on olulised majandusarengu ja sotsiaalse stabiilsuse saavutamiseks. See võimaldab luua õigusraamistiku, mis tagab tingimused kõnealuse piirkonna energiaturgude tõhusaks toimimiseks, sealhulgas ülekoormuse juhtimiseks, elektrienergia piiriüleseks transportimiseks, elektribörsideks ja muuks. Sellega taotletakse gaasi ja elektrienergia kõrgetasemelist tarnimist kõigile inimestele avalike teenuste osutamise kohustuste alusel, majanduslikku ja sotsiaalset progressi ning tööhõive tõstmist.(4) 2003. aasta juunis kiitis Euroopa Ülemkogu heaks „Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole“, et veelgi tugevdada Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide erisuhteid. Soodsate majandustingimuste loomise ja ühenduse õigustiku asjakohase osa elluviimise nõudega aitab energiaühenduse leping kaasa teiste lepinguosaliste majanduslikule lõimimisele.(5) Energiaühenduse leping suurendab lepinguosaliste varustuskindlust, ühendades Kreeka Mandri-Euroopas asuvate Euroopa Liidu maagaasi-ja elektriturgudega ning luues stiimuleid Balkani poolsaare riikide ühendamiseks Kaspia mere, Põhja-Aafrika ja Kesk-Ida maagaasivarudega.(6) Energiaühenduse leping võimaldab arendada energiaturul laialdasemat konkurentsi ja kasutada mastaabisäästu.(7) Energiaühenduse leping parandab maagaasi ja elektrienergiaga seotud keskkonnaaspekte ning aitab kaasa energiasäästlikkusele ja taastuvate energiavarude kasutamisele.(8) Leping võimaldab naabruses asuvatel huvitatud kolmandatel riikidel, eriti Moldoval, Norra Kuningriigil ja Ukrainal, saada energiaühenduse liikmeteks või vaatlejateks.(9) Seetõttu tuleks energiaühenduse leping heaks kiita.(10) Energiaühendusel on autonoomne otsustusõigus. Euroopa Ühendusel on kaks esindajat ministrite nõukogus ja lepingu alusel moodustatavas alalises kõrgetasemelises töörühmas. Seetõttu tuleb Euroopa Ühenduse esindatuse korraldamiseks ning Euroopa Ühenduse seisukoha kindlaksmääramiseks ja väljendamiseks energiaühenduse institutsioonides näha ette asjakohased eeskirjad ja kord.(11) Energiaühenduse otsuste puhul, millega Euroopa Ühendusele pannakse olulisi kohustusi, määrab Euroopa Ühenduse seisukoha nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 teisele lõigule.(12) Liikmesriigid, keda III jaotis otseselt mõjutab, peavad mängima otsustavat osa energiaühenduse eesmärkide saavutamisel. Seepärast on oluline, ilma et see piiraks EÜ asutamislepinguga ettenähtud korra kohaldamist, saavutada nende aktiivne osavõtt otsustamisest ja nende täielik toetus III jaotise alusel vastu võetavatele rakendusmeetmetele.(13) On asjakohane määrata kindlaks eeskirjad selle kohta, mille puhul Euroopa Liidu Nõukogu või Euroopa Komisjoni esindaja esitab Euroopa Ühenduse seisukohad.(14) On asjakohane määrata kindlaks kõnealuse lepingu artikli 100 punktis iii ettenähtud sisemise läbivaatussätte rakendamise konkreetne kord,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1(1) Euroopa Ühenduse nimel kinnitatakse energiaühenduse asutamisleping.(2) Energiaühenduse asutamislepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistujale antakse õigus nimetada isik, kes on Euroopa Ühenduse nimel volitatud teatama nõukogu peasekretärile, kes tegutseb vastavalt lepingu artiklile 106 selle lepingu hoiulevõtjana, artiklis 1 sätestatud heakskiitmisdokumendist, et väljendada ühenduse nõusolekut olla lepinguga seotud.Artikkel 3(1) Euroopa Ühendus on ministrite nõukogus ja alalises kõrgetasemelises töörühmas esindatud järgmiselt:a) Euroopa Liidu Nõukogu esindaja, kelle nimetab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik, ningb) Euroopa Komisjoni nimetatud esindaja.(2) Komisjon tegutseb ministrite nõukogu ja alalise kõrgetasemelise töörühma asejuhatajana.(3) Euroopa Komisjon esindab Euroopa Ühendust reguleerivas asutuses ja lepingu alusel moodustataval foorumil.Artikkel 43.  Ministrite nõukogus, alalises kõrgetasemelises töörühmas ja reguleerivas asutuses esitatavad Euroopa Ühenduse seisukohad energiaühenduse selliste artikli 76 teises lõigus sätestatud otsuste tegemisel, mis võetakse vastu kõnealuse lepingu artiklite 82, 84, 91, 92, 96 ja 100 alusel ning mis mõjutavad Euroopa Ühendust, võtab komisjoni ettepanekul vastu nõukogu kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.4.  Lepingu III jaotise alusel tehtavate energiaühenduse otsuste puhul, mida kohaldatakse ühe või mitme liikmesriigi territooriumil, ei tohi lõike 1 alusel vastuvõetavad seisukohad olla vastuolus ühenduse õigustikuga.5.  Eespool lõikes 1 viidatud otsusest, mille nõukogu teeb ministrite nõukogus, alalises kõrgetasemelises töörühmas või reguleerivas asutuses esitatava ühenduse seisukoha kohta, teavitatakse viivitamatult ja täielikult Euroopa Parlamenti.6.  Energiaühenduse institutsioonides esitatavad Euroopa Ühenduse seisukohad tagavad, et energiaühendus ei võta mingeid Euroopa Ühendust mõjutavaid meetmeid, mis on vastuolus ühenduse õigustiku mis tahes osaga, diskrimineerivad liikmesriike või mõjutavad mõne liikmesriigi pädevust määrata kindlaks oma energiaallikate kasutamise tingimusi, valida energiaallikaid või kehtestada oma energiavarustuse üldstruktuuri.7.  Reguleerivas asutuses esitatavad Euroopa Ühenduse seisukohad määratakse kindlaks pärast konsulteerimist elektri-ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühmaga vastavalt komisjoni 11. novembri 2003. aasta otsusele, millega luuakse elektri-ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (2003/796/EÜ).Artikkel 51) Kahes järgmises lõikes sätestatud korda kohaldatakse enne Euroopa Ühenduse seisukoha vastuvõtmist eespool artikli 4 lõikes 1 viidatud otsuste kohta, mis energiaühendus teeb vastavalt kõnealuse lepingu artikli 100 punktile iii.2) Komisjoni soovitusel volitab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni võtma osa aruteludest energiaühenduse institutsioonides. Komisjon võtab osa aruteludest, konsulteerides erikomiteega, mille nõukogu määrab selle ülesande täitmiseks komisjoni abistama, ning niisuguste suuniste raames, mida nõukogu peab vajalikuks komiteele anda.3) Enne Euroopa Ühenduse seisukoha kinnitamist konsulteerib nõukogu parlamendiga.Artikkel 6Euroopa Ühenduse seisukohti väljendab energiaühenduse institutsioonides Euroopa Komisjon.Artikkel 7Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimelEesistuja  FINANCIAL STATEMENTThis document is intended to accompany and complement the Explanatory Memorandum. As such, when completing this Legislative Financial Statement, and without prejudice to its legibility, an attempt should be made to avoid repeating information contained in the Explanatory Memorandum. Before filling in this template, please refer to the specific Guidelines that have been drafted to provide guidance and clarification for the items below.8.  NAME OF THE PROPOSALProposal for the Treaty creating the Energy Community based on a Council Decision for a Negotiating Directive under Article 300 of 17 May 2004, the “Energy Community Treaty”.9.  ABM / ABB FRAMEWORKPolicy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:06: Energy and Transport – Conventional energies10.  BUDGET LINES11.  Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :060403xx(new budget line based on the treaty creating the Energy Community and extending the internal energy market – to be financed under future Heading 4 )NOTE: – action to be administered by DG TREN , but intended to be financed under the DG ELARG Pre-accession instrument (IPA) , therefore– future Heading 4 ‘External policies’ in the financial perspective12.  Duration of the action and of the financial impact:The Treaty itself will cover the period 2007 to 2016, whereas this Legislative Financial Statement covers the period 2007-2013. Towards the end of the period 2007-2013, a revised financial statement should be presented concerning the years 2014-2016.In the years 2005 and 2006 the interim Energy Community Secretariat is paid under CARDS program.13.  Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |060403xx | Non-comp | Diff[4]/ [5] | YES | NO | YES | Future No [04] |14.  SUMMARY OF RESOURCES15.  Financial Resources16.  Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Expenditure type | Section no. | Year n 2007 | n + 1 2008 | n + 2 2009 | n + 3 2010 | n + 4 2011 | n + 5 and later 2012+ 2013 | Total |Operational expenditure[6] |Commitment Appropriations (CA) | 8.1 | a | 3,171 | 4,227 | 4,713 | 4,989 | 5,091 | 10,575 | 32,765 |Payment Appropriations (PA) | b | 3,171 | 4,227 | 4,713 | 4,989 | 5,091 | 10,575 | 32,765 |Administrative expenditure within reference amount[7] |Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | 0,02 | 0,02 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,08 | 0,21 |TOTAL REFERENCE AMOUNT |Commitment Appropriations | a+c | 3,191 | 4,247 | 4,743 | 5,019 | 5,121 | 10,655 | 32,975 |Payment Appropriations | b+c | 3,191 | 4,247 | 4,743 | 5,019 | 5,121 | 10,655 | 32,975 |Administrative expenditure not included in reference amount[8] |Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 1,296 | 4,536 |Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,16 | 0,563 |Total indicative financial cost of interventionTOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | 3,919 | 4,975 | 5,471 | 5,747 | 5,849 | 12,111 | 38,074 |TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 3,919 | 4,975 | 5,471 | 5,747 | 5,849 | 12,111 | 38,074 |Co-financing detailsIf the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):EUR million (to 3 decimal places)Co-financing body (constant share over period as to Treaty) | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |…………………… | f | 0,306 | 0,408 | 0,455 | 0,481 | 0,491 | 1,021 | 3,162 |TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f | 4,225 | 5,383 | 5,926 | 6,228 | 6,340 | 13,132 | 41,236 |17.  Compatibility with Financial Programming( Proposal is compatible with existing financial programming.( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[9] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspectiveThe proposal concerns the period 2007-2013 and the request for funding as detailed in point 4. will be covered by the future Pre-accession instrument (IPA).18.  Financial impact on Revenue( Proposal has no financial implications on revenue( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.EUR million (to one decimal place)Prior to action [Year n-1] | Situation following action |Total number of human resources | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 12 |19.  CHARACTERISTICS AND OBJECTIVESDetails of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:20.  Need to be met in the short or long termThe creation of the Energy Community by means of a binding treaty is a major initiative of the European Commission to prepare a smooth transition of pre-accession candidate countries having in mind a sectoral approach. It is an initiative of EC accession and neighbourhood policy, however limited to the energy sector.The aim is to bring the signatory countries to comply with European standards and specific provisions of the acquis communautaire.In that respect it is essential to guide the process intensively in the short as well as in the longer term (2007-2013) to ensure the respect of the compliance with commitments agreed and the safeguard of the European Community’s interests.21.  Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe Community – and the Commission as the guardian of the Treaties and the arbiter of compliance with the acquis communautaire - involvement is a condition sine qua non and not only contributes to stabilising the region but also to enhance the European Community’s possibility to secure security of supply on energy resources.Coherence with other financial instruments and possible synergies:The new Institutions can better co-ordinate the needs of the region with respect to energy. The Institutions have a detailed regional overview and a co-ordination role on all Donor’s activities in that area, raising thus synergies and avoiding overlaps.22.  Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjectives:- to establish a stable and reliable energy supply which is a precondition to economic growth in that area- to ensuring EU access to gas resources in Middle East and the Caspian Area, enhancing diversity of supply and security of supply- to increase environmental standards to EU acquis provisions- to introduce sectoral provisions of the acquis communautaire and to create a larger single European energy market- to foster investment climate and reduce regulatory risk in the areaOperational objectives (cost allocation to activities):- to run the institutions effectuating the tasks attributed to them by the Treaty and indicatively depicted in the details’ section below- to organise and co-fund/reimburse larger meetings as the PHLG (Permanent High level group meetings), the Ministerial, the Fora (electricity and gas) if so decided under the Treaty provisionsDetails:1. The ENERGY COMMUNITY process1.1. The Energy Community ProcessThe project of the creation of the Energy Community in South East Europe is a major step of European Union foreign policy with respect to the EC neighbouring countries. It is the first initiative where the European Union takes a sectoral approach to questions of trade and environment, to assist applying EU standards with a view to possible future accession. A stable and reliable energy supply is an important precondition for economic growth and prosperity.This process, which already accomplished significant achievements with the signing of the Athens Memoranda 2002 and 2003 as well as the Tirana Declaration, was endorsed by the European Council by granting a negotiating directive to the European Commission with a view of establishing a binding treaty with the countries of the region. The treaty has been initialled recently and is likely to be signed in mid 2005.This includes the CARDS countries (Albania, Bosnia & Herzegovina, Croatia, the FYROM, Serbia and Montenegro, the UNMIK) and the energy-wise linked neighbouring countries of Bulgaria, Romania and Turkey [NOTE: Turkey participation unclear].Several institutions will be established by the Treaty (which are already in place from the stipulations of the Athens Memoranda), shadowing the institutions of the European Union as can be seen in the following graph:[pic]1.1.1. The ENERGY COMMUNITY SecretariatThe purpose of the ENERGY COMMUNITY Secretariat is to assist the European Commission in its tasks to assure the ENERGY COMMUNITY process co-ordination on a daily basis and to serve as a monitoring institution.To avoid any unclear interpretation of the purpose, the activity of the ENERGY COMMUNITY Secretariat does under no circumstances intervene with the task of the Commission to act as “the secretariat” to the institutions stipulated in the Memoranda and the draft treaty.1.1.2. Overview - The tasks of the ENERGY COMMUNITY SecretariatThe tasks of the ENERGY COMMUNITY Secretariat stem from the obligations of the EC with respect to the stipulations of the Athens Memoranda (MOU) 2002 & 2003, the Tirana Declaration and the negotiating directive of the Council. In that sense and reflecting the negotiating directive of the Council as well as the initialled treaty, it is clear that the EC has substantive control over the work of the Secretariat. The detailed tasks follow the Annexe 2 of the EC ENERGY COMMUNITY strategy discussion paper, issued at the Athens Energy Week in June 2004. It is clear that when the treaty enters into force, the definitions and tasks therein and to be confirmed by procedural act under the terms of the Treaty itself are the base of work for the Secretariat.1.1.2.1. The ENERGY COMMUNITY Secretariat StructureGiven the work load attributed to the Secretariat and the estimated time necessary for the accomplishment of the aim of creating an Energy Community in South East Europe in line with the relevant provisions of the acquis communautaire, it is envisaged to set up a permanent structure, embracing the specific advantages of local know how and geographic synergies. In the period until the end of 2006, an interim Secretariat has been established in Vienna, the major part of which is funded under EC CARDS provisions. Being an interim Secretariat, the structure and budget are limited to set-up the process and to prepare for the entry into force of the treaty.Thereafter, it is envisaged to build up the Secretariat as well as other institutions to cope with its tasks as currently envisaged in the Treaty.The budget plan runs from 2007 to 2013. The likely duration of the treaty is until 2016, with a possible extension. The specific budget plan for 2014-16 will be presented in time and according to the exigencies then needed.The chart below demonstrates a possible structure of the Secretariat:[pic]To realise efficient cost management all tasks attributed to the Secretariat or any other Institution of the Treaty are administered via the Secretariat. The Secretariat re-distributes funds when entitled to do so. The financial auditing of the whole process can be assured and double or triple overhead costs avoided.Some funds might be attributed to staff which will work most of the time on other locations than the Secretariat, supporting other Institutions mainly for administrative purposes.1.2. Some assumptions for the Institutions in the ENERGY COMMUNITY process, other than the Secretariat1.2.1. MinisterialThe ministerial is the decision making body of the process. It entitles other institutions to act. The venue of the Ministerial meetings will rotate. It is funded by the host, some co-funding is included in the forecast.1.2.2. Permanent High Level GroupThe Permanent High level group shadows the work of the Council Energy Working Group and gives guidance within their competence given by the ministerial. The PHLG organisation is co-funded.1.2.3. Regulatory BoardThe Regulatory Board might have secretarial services at its disposal. The Funds are dispatched via the Secretariat accounting system.1.2.4. Regulatory Forum ElectricityThe Regulatory Forum Electricity shadows the Florence Forum process. Roughly 50.000 € per year are foreseen from 2007 onwards (indexed)1.2.5. Regulatory Forum GasThe Regulatory Forum Gas shadows the Madrid Forum process. Roughly 50.000 € per year are foreseen from 2007 onwards (indexed)2. The detailed tasks of the ENERGY COMMUNITY Secretariat Divisions(according to annex 2, EC ENERGY COMMUNITY strategy discussion paper and interpreting the treaty on the creation of the energy community)The ENERGY COMMUNITY Regulatory SecretariatThe tasks of the ENERGY COMMUNITY Regulatory Secretariat are the following:Regulation and Legislation:Operation of Treaty, Athens Memoranda 2002/2003Benchmarking and Peer Review activitiesEstablishing of policy guidelines (road map to reform)Monitoring of the implementation of the acquis (assist to establish state action plans,..)Liaison with the RegulatorsAspects of granting derogationsAspects of Inter TSO and transmission guidelinesAspects of Market DesignDonor Co-ordinationCo-ordination of the donors’ group (currently done by EC) with respect to legal and regulatory aspectsAct as an information clearing house of Donor’s activities with respect to legal and regulatory aspectsThe ENERGY COMMUNITY Infrastructure SecretariatThe tasks of the ENERGY COMMUNITY Infrastructure Secretariat are the following:Infrastructure Project Preparation and Infrastructure Identification:Assist the World Bank with respect to infrastructure investment fundingPrepare the project dossiers following an agreed methodology and in line with the World Bank APL (Advanced P Loans) Procedures.Assist other Donors with respect to infrastructure investment funding activitiesPrepare the project dossiers following an agreed methodology and in line with the donors’ specific programs’ rules and procedures.On site evaluation of project feasibilityEvaluation of compliance with environmental standards, following the provisions of the acquisFollow up and monitoring of compliance with environmental standardsLiaise with the responsible project managers of the projects’ parent companies.Follow-up project implementation, if accepted for realisationPreparation of in-depth progress reports on each “project realisation” and subject to information to the PHLGAssuring the good use of funds for project realisation, project auditing activities in liaison with the donors’ respective activities.Establish guidelines for good procurement policy and practice, suitable for each state.Establish in liaison with the activities of the donors an indicative priority list for infrastructure projectsDonor Co-ordinationCo-ordination of the donors’ group (currently done by EC) with respect to infrastructure aspectsAct as an information clearing house of Donor’s activities with respect to infrastructure aspectsInformation and energy outlookEstablish demand forecast scenarios for the Energy Community in South East EuropeMonitor demand structure and developmentIssue a bi-annual energy outlook reportThe ENERGY COMMUNITY Information CenterThe tasks of the ENERGY COMMUNITY Information Center are the following:Regional Energy Information and Techncial Center:To act as an information clearing house for participants to the process, statistical data should be gathered for all energy sourcesTo act as an information platform for the publicTo act as a platform for technical co-operation for technical associations.5.4 Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[11] chosen for the implementation of the action.x Centralised Managementٱ x Directly by the CommissionIndirectly by delegation to:ٱ Executive Agenciesٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)Relevant comments:23.  MONITORING AND EVALUATION24.  Monitoring systemThe institutions act under the supervision of the European Commission and the Permanent High Level Group. Activities include reports and road maps. Transparency of activities is a key requisite for the institutions’ acceptance. The European Commission monitors progress ultimately itself with adequate internal measures.Auditing is done twice, once on behalf of the Institutions, once on behalf of the European Commission independently.25.  Evaluation26.  Ex-ante evaluationThe Council and the signatory states evaluate the initiative and demonstrate with their signature their commitment27.  Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The European Commission envisages to benefit from experience gained through the set up of Agencies. However no similar activity has been undertaken so far.28.  Terms and frequency of future evaluationThe process is under permanent evaluation by the signatory countries and the European Commission. Once a year independent auditing is taking place.29.  ANTI-FRAUD MEASURESNormal auditing provisions apply as well as the applicable legal framework on anti-fraud measures.30.  DETAILS OF RESOURCES31.  Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2 Description of tasks deriving from the action- analyse political impact of the initiative- develop the implementation policy strategy to enlarging the single energy market- manage the process of enlarging the single energy market- give guidance to the process and the institutions- manage high level (international) donor co-ordination- ensure consistency of EU-25 acquis communautaire with energy community activities- moderate the process and the stakeholders to achieve regional optimisation- assist and market process in the signatory countries (pre-accession)8.2.3 Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)x( Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended (currently 2 A posts)( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year nx( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure (2 A, 1 B, 1 C)( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4 Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | Year n 2007 | Year n+1 2008 | Year n+2 2009 | Year n+3 2010 | Year n+4 2011 | Year n+5 and later 2012+2013 | TOTAL |Other technical and administrative assistance |- intra muros |- extra muros (Auditing) | 0.02 | 0.02 | 0.03 | 0.03 | 0.03 | 0.08 | 0.21 |Total Technical and administrative assistance | 0.02 | 0.02 | 0.03 | 0.03 | 0.03 | 0.08 | 0.21 |8.2.5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 1,296 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) | NA |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 1,296 |Calculation– Officials and Temporary agentsReference should be made to Point 8.2.1, if applicableThe calculation is based on the indication in 8.2.1.; 4 persons grade A and 1 grade B and 1 grade C at 108.000 €/a each. It is assumed that the internal calculatory cost remains stable over the period (no indexation).Calculation– Staff financed under art. XX 01 02Reference should be made to Point 8.2.1, if applicableN.A.8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | Incl. |XX 01 02 11 03 – Committees[18] | Incl |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | N.A. |XX 01 02 11 05 - Information systems | N.A. |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,16 | 0,562 |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | N.A. |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,16 | 0,562 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount[pic]The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure. [1] ELT C , , lk .[2] ELT C , , lk .[3] ELT C , , lk .[4] Differentiated appropriations[5] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA[6] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[7] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[8] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[9] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[10] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years[11] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[12] As described under Section 5.3[13] As described under Section 5.3[14] Cost of which is NOT covered by the reference amount[15] Cost of which is NOT covered by the reference amount[16] Cost of which is included within the reference amount[17] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.[18] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta # Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0064(01)

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2006/0064 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 17.02.2006KOM(2006) 64 lõplik2006/0016 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIRahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lepingute lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete lepingutega.Vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu otsustele kohtuasjades C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 ja C-476/98 on ühendusel mitmetes välislennunduse küsimustes ainupädevus. Euroopa Kohus selgitas ka, et ühenduse lennuettevõtjatel on õigus kasutada asutamisvabadust, sealhulgas diskrimineerimiseta turulepääsu õigust ühenduses.Liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramisklauslid on vastuolus ühenduse õigusaktidega. Need võimaldavad kolmandal riigil tagasi lükata, tühistada või peatada sellise lennuettevõtja tegevus- või muud load, kelle liikmesriik on määranud, kuid kelle puhul oluline osalus või tegelik kontroll ei kuulu kõnealusele liikmesriigile või selle kodanikele. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ühenduse lennuettevõtjaid, kes on asutatud liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad teiste liikmesriikide kodanike omandusse ning on nende kontrolli all. See on vastuolus asutamislepingu artikliga 43, mis tagab oma asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele vastuvõtvas liikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärse kohtlemise.Euroopa Kohtu otsuseid järgides volitas nõukogu 2003. aasta juunis komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.[1]Vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele on komisjon pidanud Uruguay Idavabariigiga läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, millega asendatakse liikmesriikide ja Uruguay Idavabariigi vaheliste kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramisklauslid ühenduse määramisklausliga, mis annab kõikidele ühenduse lennuettevõtjatele õiguse kasutada asutamisvabadust. Lepingu artiklites 4 ja 5 käsitletakse kahte liiki klausleid ühenduse pädevusse kuuluvates valdkondades. Artiklis 4 käsitletakse lennukikütuse maksustamise küsimust, mis on ühtlustatud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik), eriti selle artikli 14 lõikega 2. Artikliga 5 („Hinnakujundus“) lahendatakse vastuolud kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute ning piletihindu ja lastitariife käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2409/92 vahel, millega keelatakse kolmandate riikide lennuettevõtjatel lennuteenuste hindu määrav tegutsemine seoses ühenduse piires toimuvate vedudega.Nõukogul palutakse heaks kiita otsused Euroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise ning lepingu sõlmimise kohta ning nimetada isikud, kellel on volitused leping ühenduse nimel alla kirjutada.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Uruguay Idavabariigiga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada tingimusel, et see oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus määrata isik või isikud, kellel on õigus kirjutada ühenduse nimel alla Euroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule, tingimusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.2. Kuni jõustumiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Nõukogu eesistujat volitatakse esitama kõnealuse lepingu artikli 9 lõikes 2 ettenähtud teade.3. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2006/0016 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Uruguay Idavabariigiga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Leping kirjutati ühenduse nimel alla [kuupäev] tingimusel, et kooskõlas nõukogu otsusega …/…/EÜ[5] oleks seda võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.(4) See leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 11. Euroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping on ühenduse nimel heaks kiidetud.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku(d), kellel on õigus esitada lepingu artikli 9 lõikes 1 sätestatud teade.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISALEPINGEuroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelteatavate lennundusküsimuste kohtaEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt ningURUGUAY IDAVABARIIKteiselt poolt(edaspidi „lepinguosalised”),MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse mitme liikmesriigi ja Uruguay Idavabariigi vahel on alla kirjutatud kahepoolsed lennunduslepingud, mis sisaldavad Euroopa Ühenduse õigusega vastuolus olevaid sätteid,MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes aspektides, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriigis asutatud ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi kokkuleppeid, millega võimaldatakse kõnealuste kolmandate riikide kodanikel omandada osalus Euroopa Ühenduse õiguse alusel tegevusloa saanud lennuettevõtjates,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Uruguay Idavabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, tuleb viia sellega vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ja Uruguay Idavabariigi vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel ei tohi lennuettevõtjad sõlmida lepinguid, mis võivad mõjutada Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi piiramine või moonutamine,TÕDEDES, et eespool nimetatut silmas pidades võivad Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Uruguay Idavabariigi vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätted muuta kasutuks ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad, kui nende sätetega i) nõutakse või soodustatakse ettevõtjatevahelisi kokkuleppeid, ettevõtjate ühenduste otsuseid või kooskõlastatud toiminguid, mis takistavad, piiravad või moonutavad konkurentsi asjaomaste marsruutide lennuettevõtjate vahel, või ii) tõhustatakse niisuguste kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevuste mõju või iii) delegeeritakse lennuettevõtjatele või teistele eraettevõtjatele kohustus võtta meetmeid, mis takistavad, piiravad või moonutavad konkurentsi asjaomaste marsruutide lennuettevõtjate vahel,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse eesmärk ei ole mõjutada ühenduse lennuettevõtjate ja Uruguay Idavabariigi lennuettevõtjate vahelist tasakaalu või pidada läbirääkimisi liiklusõigusi käsitlevate muudatuste üle kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute sätetes,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:A RTIKKEL 1 Üldsätted1. Käesolevas lepingus tähendab termin „liikmesriigid“ Euroopa Ühenduse liikmesriike. „LACACi liikmesriigid“ tähendab Ladina-Ameerika tsiviillennunduse komisjoni (Latin American Civil Aviation Commission) liikmesriike.2. Viiteid 1. lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.3. Viiteid 1. lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena selle liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.A RTIKKEL 2 Tegevuslubade andmine ja piiramine1. Käesoleva artikli lõikega 2 asendatakse 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtja määramisega asjaomase liikmesriigi poolt ning sellele tegevus- ja muude lubade andmisega Uruguay Idavabariigi poolt ning lõikega 3 asendatakse 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega. Käesoleva artikli lõikega 4 asendatakse 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtja määramisega Uruguay Idavabariigi poolt ning sellele antud tegevus- ja muude lubade andmisega liikmesriigi poolt ning lõikega 5 asendatakse 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.2. Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Uruguay Idavabariik lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega sobivad tegevus- ja muud load, eeldusel et:i. lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud;iii. lennuettevõtja on otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või muude 3. lisas loetletud riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all.3. Uruguay Idavabariik võib keelduda tegevuslubade või muude lubade andmisest liikmesriigi määratud lennuettevõtjale, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:i. lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil Euroopa Ühenduse asutamiselepingu alusel või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega võiii. lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud võiiii. lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või muude 3. lisas loetletud riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning tõhusa kontrolli all võiiv. Uruguay Idavabariik tõendab, et käesoleva lepinguga ettenähtud liiklusõiguste kasutamine liinil, mis hõlmab punkti teises liikmesriigis, tähendaks, et lennuettevõtja hoiab kõrvale liiklusõiguste piirangutest, mis on kehtestatud Uruguay Idavabariigi ja kõnealuse teise liikmesriigi kahepoolse lepinguga, võiv. lennuettevõtjal on liikmesriigi poolt väljaantud lennuettevõtja sertifikaat ning Uruguay Idavabariigi ja selle liikmesriigi vahel ei ole kahepoolset lennunduslepingut sõlmitud ning sellele Uruguay Idavabariigi poolt määratud lennuettevõtjale ei ole antud liiklusõigusi sellesse liikmesriiki.Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Uruguay Idavabariik ühenduse lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.4. Kui Uruguay Idavabariik on lennuettevõtja määranud, annab liikmesriik minimaalse protseduurilise viivitusega sobivad tegevus- ja muud load, eeldusel et:i. lennuettevõtja on asutatud Uruguay Idavabariigi territooriumil jaii. lennuettevõtja on Uruguay Idavabariigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning Uruguay Idavabariik vastutab talle lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest jaiii. lennuettevõtja on otse või enamusaktsiate kaudu LACACi liikmesriikide ja/või nende liikmesriikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all, välja arvatud juhul, kui selle liikmesriigi ja Uruguay Idavabariigi vahelises kahepoolses lennunduslepingus on kokku lepitud soodsamad sätted.5. Liikmesriik võib Uruguay Idavabariigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, neid tühistada, peatada või piirata, kui:i. lennuettevõtja ei ole asutatud Uruguay Idavabariigi territooriumil võiii. lennuettevõtja ei ole Uruguay Idavabariigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või kui Uruguay Idavabariik ei vastuta talle lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest; võiiii. lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu LACACi liikmesriikide ja/või nende liikmesriikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all, välja arvatud juhul, kui selle liikmesriigi ja Uruguay Idavabariigi vahelises kahepoolses lennunduslepingus on kokku lepitud soodsamad sätted võiiv. lennuettevõtjal on juba liikmesriigi ja mõne LACACi liikmesriigi vahelise kahepoolse lepingu kohaselt tegevusluba ning kui liikmesriik tõendab, et käesoleva lepingu alusel liiklusõiguste kasutamine marsruudil, mis hõlmab punkti selles LACACi liikmesriigis, tähendaks kahepoolse lepinguga kehtestatud liiklusõiguspiirangutest kõrvalehoidmist.A RTIKKEL 3 Reguleeriva kontrolliga seotud õigused1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2 lisa punktis c loetletud artikleid.2. Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse samuti Uruguay Idavabariigi õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Uruguay Idavabariigi vahelise lepingu ohutust käsitlevatest sätetest, selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.A RTIKKEL 4 Lennukikütuse maksustamine1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest, ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast mittediskrimineerival alusel makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütusele, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Uruguay Idavabariigi määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust kõnealuse liikmesriigi teatava punkti ja selle liikmesriigi või mõne muu liikmesriigi territooriumil asetseva teise punkti vahel.3. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest, ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu Uruguay Idavabariiki kehtestamast mittediskrimineerival alusel makse, lõivusid, tollimaksu või tasusid kütusele, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks liikmesriigi määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust Uruguay Idavabariigi teatava punkti ja Uruguay Idavabariigi või mõne muu LACACi liikmesriigi territooriumil asetseva teise punti vahel.A RTIKKEL 5 Ühendusesiseste vedude tariifid1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis e loetletud artikleid.2. Tariifide suhtes, mida võtavad Uruguay Idavabariigi määratud lennuettevõtjad ühendusesiseste vedude puhul 1. lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab 2. lisa punktis e loetletud sätet, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust. Euroopa Ühenduse õigust kohaldatakse mittediskrimineerivalt.A RTIKKEL 6 Vastavus konkurentsieeskirjadele1. Liikmesriikide ja Uruguay Idavabariigi vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätetega ei või: i) nõuda ega soodustada ettevõtjatevahelisi kokkuleppeid, ettevõtjate ühenduste otsuseid või kooskõlastatud toiminguid, mis takistavad, piiravad või moonutavad konkurentsi asjaomaste marsruutide lennuettevõtjate vahel, ega ii) tõhustada niisuguste kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevuste mõju, ega iii) delegeerida lennuettevõtjatele või teistele eraettevõtjatele kohustust võtta meetmeid, mis takistavad, piiravad või moonutavad konkurentsi asjaomaste marsruutide lennuettevõtjate vahel.2. 2. lisa punktis f loetletud sätteid ei või kohaldada viisil, mis oleks vastuolus käesoleva artikli lõikega 1.A RTIKKEL 7 Kokkuleppe lisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.A RTIKKEL 8 Läbivaatamine või muutmineKäesoleva lepingu osalised võivad selle vastastikusel kokkuleppel alati läbi vaadata või seda muuta.A RTIKKEL 9 Jõustumine ja ajutine kohaldamine1. Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.2. Olenemata lõikest 1 lepivad lepinguosalised kokku, et käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.3. Liikmesriikide ja Uruguay Idavabariigi vahelised lepingud, mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäeval ei ole veel jõustunud ja mida ajutiselt ei kohaldata, on loetletud 1. lisa punktis b. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide selliste lepingute ja korralduste suhtes alates nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest korral.ARTIKKEL 10 Konventsiooni kehtivuse lõppemine1. Kui 1. lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik need käesoleva lepingu sätted, mis on seotud asjaomase 1. lisas loetletud lepinguga.2. Kui kõik 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud käesolevale lepingule alla kirjutanud.Käesolev leping on sõlmitud [……….(koht)] [… …(kuupäev)] […(aasta)] kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovakkia, sloveenia, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles. Lahknevuste korral kehtib hispaaniakeelne tekst.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: URUGUAY IDAVABARIIGI NIMEL:1. lisaKäesoleva lepingu artiklis 1 osutatud lepingute loetelua) Lennunduslepingud Uruguay Idavabariigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahel, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt-  Uruguay Idavabariigi ja Saksa Föderatiivse Vabariigi vaheline õhutranspordileping, alla kirjutatud 31. augustil 1957. aastal Montevideos, edaspidi 2. lisas „Uruguay-Saksamaa leping“;viimati muudetud 9. juulil 1997 Bonnis sõlmitud kooskõlastatud protokolliga;-  Uruguay Idavabariigi valitsuse ja Belgia Kuningriigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud 5. oktoobril 1972. aastal Montevideos, edaspidi 2. lisas „Uruguay-Belgia leping“;-  Uruguay Idavabariigi valitsuse ja Taani Kuningriigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud 18. detsembril 1981. aastal Montevideos, edaspidi 2. lisas „Uruguay-Taani leping“;-  Hispaania Kuningriigi ja Uruguay Idavabariigi vaheline kommertsõhutranspordileping, alla kirjutatud 13. augustil 1979. aastal Montevideos, edaspidi 2. lisas „Uruguay-Hispaania leping“;viimati muudetud 21. oktoobril 2005 Madridis allakirjutatud kooskõlastatud protokolliga;-  Uruguay Idavabariigi ja Portugali Vabariigi vaheline õhutranspordileping, nagu on sätestatud 9. septembril 1998. aastal Lissabonis allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumi 2. lisas, edaspidi käesoleva lepingu 2. lisas „Uruguay-Portugali leping“;-  Uruguay Idavabariigi valitsuse ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse vaheline leping, nagu on sätestatud 6. veebruaril 1998. aastal Londonis allakirjutatud kooskõlastatud protokolli B lisas, edaspidi käesoleva lepingu 2. lisas „Uruguay-Ühendkuningriigi leping“;-  Uruguay Idavabariigi valitsuse ja Rootsi Kuningriigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud 18. detsembril 1981. aastal Montevideos, edaspidi 2. lisas „Uruguay-Rootsi leping“.b) Lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mis on parafeeritud ja alla kirjutatud Uruguay Idavabariigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide poolt ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ei kohaldata ajutiselt-  Uruguay Idavabariigi valitsuse ja Austria föderaalvalitsuse vahelise õhutranspordilepingu eelnõu, nagu on sätestatud 28. veebruaril 1996. aastal Montevideos allakirjutatud protokolli B lisas, edaspidi käesoleva lepingu 2. lisas „Uruguay-Austria lepingu eelnõu“;-  Hispaania Kuningriigi ja Uruguay Idavabariigi vahelise õhutranspordilepingu eelnõu, nagu on sätestatud 21. oktoobril 2005. aastal Madridis allakirjutatud kooskõlastatud protokolli lisas, edaspidi käesoleva lepingu 2. lisas „Uruguay-Hispaania lepingu läbivaadatud eelnõu“.2. lisaNimekiri 1. lisas loetletud lepingute artiklite kohta, millele viidatakse käesoleva lepingu artiklites 2–5a) Määramine:-  Uruguay-Saksamaa lepingu artikkel 3;-  Uruguay-Austria lepingu eelnõu artikkel 3;-  Uruguay-Belgia lepingu artikkel 3;-  Uruguay-Taani lepingu artikkel 3;-  Uruguay-Hispaania lepingu artikkel 3;-  Uruguay-Hispaania lepingu läbivaadatud eelnõu artikkel 3;-  Uruguay-Portugali lepingu artikkel 3;-  Uruguay-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4;-  Uruguay-Rootsi lepingu artikkel 3.b) Tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:-  Uruguay-Saksamaa lepingu artikkel 4;-  Uruguay-Austria lepingu eelnõu artikkel 4;-  Uruguay-Belgia lepingu artikkel 3;-  Uruguay-Taani lepingu artikkel 4;-  Uruguay-Hispaania lepingu artikkel 4;-  Uruguay-Hispaania lepingu läbivaadatud eelnõu artikkel 4;-  Uruguay-Portugali lepingu artikkel 4;-  Uruguay-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 5;-  Uruguay-Rootsi lepingu artikkel 4;c) Ohutus:-  ohutusalane artikkel, nagu on sätestatud 9. juulil 1997. aastal Bonnis allakirjutatud, Uruguay-Saksamaa lepingut käsitleva kooskõlastatud protokolli 3. lisas;-  Uruguay-Portugali lepingu artikkel 17;-  Uruguay-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 14.d) Lennukikütuse maksustamine:-  Uruguay-Saksamaa lepingu artikkel 6;-  Uruguay-Austria lepingu eelnõu artikkel 7;-  Uruguay-Belgia lepingu artikkel 4;-  Uruguay-Taani lepingu artikkel 9;-  Uruguay-Hispaania lepingu artikkel 6;-  Uruguay-Hispaania lepingu läbivaadatud eelnõu artikkel 5;-  Uruguay-Portugali lepingu artikkel 6;-  Uruguay-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 8.-  Uruguay-Rootsi lepingu artikkel 9.e) Euroopa Ühenduse sisese veo tariifid:-  Uruguay-Saksamaa lepingu artikkel 9;-  Uruguay-Austria lepingu eelnõu artikkel 11;-  Uruguay-Belgia lepingu artikkel 9;-  Uruguay-Taani lepingu artikkel 6;-  Uruguay-Hispaania lepingu artikkel 7;-  Uruguay-Portugali lepingu artikkel 16;-  Uruguay-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7;-  Uruguay-Rootsi lepingu artikkel 6.f) Vastavus konkurentsieeskirjadele:-  Uruguay-Saksamaa lepingu artikkel 9;-  Uruguay-Austria lepingu eelnõu artikkel 11;-  Uruguay-Belgia lepingu artikkel 9;-  Uruguay-Taani lepingu artikkel 6;-  Uruguay-Hispaania lepingu artikkel 7;-  Uruguay-Portugali lepingu artikkel 16;-  Uruguay-Rootsi lepingu artikkel 6.3. lisaKäesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muude riikide loetelu1.  Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);2.  Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);3.  Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);4.  Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu alusel).[1] Nõukogu 5. juuni 2003. aasta otsus 11323/03 (piiratud kasutusega dokument).[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].