title: Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0227(01)

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 7.5.2007KOM(2007)227 lõplik2007/0085(CNS)2007/0086(CNS)KOMISJONI TEATISseoses ettepanekutega muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta ning nõukogu määrust (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühendusesEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühendusesEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST2005. aasta novembris kokku lepitud ja nõukogu määruses (EÜ) nr 318/2006 kajastuva suhkrusektori reformi eesmärk on tagada ELi suhkrusektori jätkusuutlik tulevik. Aina suurenevat konkurentsi arvesse võttes tuleb järk-järgult alandada sisehindu ja vähendada ELi toodangut.ELi toodangu vabatahtliku vähendamise hõlbustamiseks pakutakse suhkrutootmisettevõtetele ümberkorraldamiseks finantsabi. Vajaduse korral on pärast ümberkorraldusaja lõppemist 2010. aastal võimalik ELi toodangut viimast korda kohandada lineaarse kvootide vähendamise kaudu, mille otsustab komisjon.Uues suhkruturu korralduses on kasutusele võetud ka kõrvaldamismehhanism. Kõnealuse juhtimisvahendi eesmärk on kohandada igal aastal tootmismahtusid, et tagada turu tasakaal võrdlushinna lähedasel tasemel. Uut mehhanismi kohaldatakse kvoodikohaselt toodetud suhkru suhtes ja see põhineb turult kõrvaldamise protsendimääral, mis määratakse kindlaks jooksva turustusaasta oktoobris.SUHKRUTURU UUE ÜHISE KORRALDUSE TOIMIMINE2006/2007. turustusaastal, suhkruturu ühise korralduse rakendamise esimesel aastal ulatus ümberkorralduskava raames kvootidest loobumine 1,5 miljoni tonnini. Vähenemist tasakaalustas osaliselt reformi kohaselt lubatud ühe miljoni tonni suurune suhkru ja isoglükoosi lisakvoot.Kuna alates reformi elluviimisest on eksport piiratud 1,374 miljoni tonnini aastas (võrreldes eelmiste turustusaastate keskmise 4,6 miljoni tonniga), arvati, et 2006. aasta alguses läheb turg tasakaalust välja. Erimeetmete alusel, mille eesmärk on muuta üleminek vanalt turukorralduselt uuele ühisele turukorraldusele kergemaks, otsustas komisjon 2006. aasta märtsis kõrvaldada 2006/2007. turustusaastal turult ennetavalt ühekordse koguse suhkrut:-  kasutades künnist, mis saadakse määratud kvootide korrutamisel koefitsiendiga, võimaldades ettevõtetel hoida kvoodikohast tootmist künnise tasemel,-  kehtestades igale liikmesriigile eraldi künnise, et võtta arvesse nii seda, kuidas nad rakendavad ümberkorralduskava, kui ka endisi A- ja B-kvoote.Kõnealuse meetme rakendamise tulemusel vähenes suhkrutootmine ja osaliselt ka ülekantud või tööstuslikuks kasutamiseks ette nähtud suhkru kogus (1,1 miljonit tonni). 2006. aasta oktoobris oli turg ajakohastatud prognooside kohaselt enam-vähem tasakaalus ja suhkru täiendavat turult kõrvaldamist ei peetud vajalikuks.2007/2008. turustusaastal, ümberkorraldatud suhkruturu ühise korralduse rakendamise teisel aastal on otsustatud vastavalt ümberkorralduskavale loobuda kvootidest 0,7 miljoni tonni ulatuses, mis on eeldatud 5 miljoni tonnisest eesmärgist tunduvalt vähem.Seetõttu ületab 2007. aasta alguses tehtud tasakaaluprognooside kohaselt 2007/2008. turustusaastal pakkumine nõudmise eeldatavasti 4 miljoni tonni võrra. Vastavalt talle eriolukorras antud erivolitustele otsustas komisjon 2007. aasta märtsis kõrvaldada turult kogus kvoodiga hõlmatud suhkrut ehk 2 miljonit tonni. Erandina määrusest (EÜ) nr 318/2006 hõlmas kõnealune erimeede järgmist:-  enne suhkrupeedi külvamist tehakse otsus, mis võimaldab vähendada suhkrupeedi ja suhkru tootmist,-  tootmist vähendavad ettevõtted vabastatakse kohustusest ladustada 13,5% oma kvoodikohasest toodangust,-  igale liikmesriigile kehtestatakse oma künnis, et võtta arvesse seda, kuidas nad täidavad ümberkorralduskava.PROBLEEMIDKõrvaldamineNõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 19 kohaselt määrab komisjon oktoobris vastavalt turu tasakaalule turult kõrvaldamise protsendimäära. Kõik ettevõtjad peavad ladustama oma kulul suhkrukogused, mis vastavad nende ettevõtjate kvoodikohase suhkrutoodangu suhtes kohaldatavale protsendimäärale. Kõrvaldatud suhkrukoguseid käsitatakse järgmise turustusaasta toodangu osana.Artikkel 19 oleks olnud asjakohane kvoodikohase toodangu mahu väikese kohandamise puhul, mis oleks eeldatavasti häirinud ELi turu tasakaalu vaid veidi. Pisikorrektsioonide puhul on oktoobris, iga turustusaasta alguses tehtav täpsetel tootmisandmetel põhinev otsus tõhus ja ülemääraste koguste kohustuslik ladustamine tööstusharu kulul ei kujuta endast suurt finantskoormust tootjate jaoks.Ümberkorralduskava puudulik järgimine toob siiski kaasa turu olulise tasakaalustamatuse, mida võib prognoosida juba enne turustusaasta algust, st pärast seda, kui ümberkorraldusfondist toetuse saamise taotluste esitamise tähtaeg on möödunud. Kohaldatava kõrvaldamismehhanismi järgi peab kogu üldkvoodi kohaseks tootmiseks vajalik suhkrupeet olema külvatud, mistõttu toodetakse liiga palju suhkrut, mille tootjad peavad oma kulul turult kõrvaldama ja ladustama.ÜmberkorralduskavaSeni on hinnalangus olnud töötlejate jaoks mõõdukas ja suhkrupeedikasvatajad, kellele kutsealadevahelise kokkuleppe kohaselt makstakse suhkrupeedi eest märkimisväärsete viivitustega ja osamaksetena, ei ole seda veel tundnud. Seetõttu ei ole tootjad, eelkõige suhkrupeedikasvatajad, veel tundlikud suhkruturu hinnamärguannete suhtes.Töötlejaid on heidutanud liikmesriikide võimalus vähendada ümberkorraldusaja esimesel kahel aastal nende kvoote kuni 25%, et anda need teistele suhkrutootjatele.[1] Kõnealust võimalust ei ole tegelikult kasutatud, kuid väidetavalt on ähvardatud seda teha.Töötlejad on ebakindlad, sest liikmesriigid võivad määrata põllumajandustootjatele antava abi protsentuaalse osa suuremana kui 10% suurune miinimummäär; seetõttu peavad töötlejad koostama ümberkorralduskava, teadmata, milline on neile antav täpne summa.HUVITATUD OSAPOOLTEGA PEETUD KONSULTATSIOONIDE TULEMUSED12. veebruaril 2007. aastal peeti suhkruturu nõuanderühma ja suhkrusektori turgude huvirühmadega nõupidamine, mille osavõtjaskonnal paluti esitada oma arvamused selle kohta, kuidas muuta ümberkorraldusfondi töö tõhusamaks. Euroopa Suhkrutootjate Komitee esitas ametliku ettepaneku. Oma seisukoha esitas ka Euroopa Suhkrupeedikasvatajate Liit.Veebruaris ja märtsis toimus mitu eri tasandi kohtumist. Ametlikke seisukohti saadeti ka kirja teel.Kohtumiste loeteluEuroopa Suhkrutootjate Komitee:13. märtsil 2007. aastal talitustega28. märtsil 2007. aastal talitustega ja Euroopa Suhkrupeedikasvatajate LiidugaEuroopa Suhkrupeedikasvatajate Liit:14. märtsil 2007. aastal talitustega,20. märtsil 2007. aastal volinikuga28. märtsil 2007. aastal talitustega ja Euroopa Suhkrutootjate KomiteegaEuroopa tärklisetootjad:28.veebruaril 2007. aastal talitustegaKirja teel esitatud ametlikud seisukohadEuroopa tärklisetootjate 20. märtsi 2007. aasta kiriKAVANDATUD MEETMEDKõrvaldamineArtiklit 19 tuleks muuta, et võtta kasutusele künniste süsteem ja loobuda süsteemist, millega vähendatakse kvoodikohaselt tulemuslikult toodetavaid suhkrukoguseid.Üleminekuajal kuni 2009/2010. turustusaastani:-  tuleks esimene otsus vastu võtta enne külvi algust, millele võib oktoobris järgneda suhkru täiendav turult kõrvaldamine ajakohastatud andmete alusel;-  tuleks ümberkorralduskavas osalevate liikmesriikide arvesse võtmiseks kohandada künnist proportsionaalselt loobutud kvootidega;-  seoses kõrvaldamisega ei tohiks vähendada tavapäraseid tarnevajadusi, st täiskoguseid, mille puhul on täiskoormusega rafineerimistehastel eelisjuurdepääs sooduskorra alusel toimuvale impordile.Ümberkorralduskava-  kasvatajatele ja töövõtjatele antava abi määr peaks suuremate kasvatajate puhul olema 10%;-  täiustatud tingimused peaksid olema tagasiulatuva jõuga, et vältida turustusaastatel 2006/2007 ja 2007/2008 osalenud kasvatajate ja ettevõtjate karistamist;-  kasvatajatele tuleks anda võimalus loobuda omal algatusel teatud osast kvoodist, et vältida asjaomase vabriku püsimise ohustamist;-  kui ettevõte loobub kvootidest järgmisel turustusaastal, ei maksta talle 2007/2008. turustusaastal ümberkorraldusabi selle kvoodiosa eest, mida kõrvaldamisotsus käsitleb;-  kui on usaldusväärseid näitajaid selle kohta, et ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava koguselist eesmärki võib ligilähedaselt saavutada juba 2008/2009. turustusaastal, võib komisjon taotluse esitamise tähtaega pikendada.Kui kohustuslikku kvooti vähendatakse 2010. aastal, peaks vähendamine kajastama liikmeriikide edusamme riiklike kvootide vähendamisel vastavalt ümberkorralduskavale.Kirjeldatud muudatused, mis käsitlevad kõrvaldamist ja lõplikke kvoote, on seotud määrusega (EÜ) nr 318/2006 ja ümberkorralduskava käsitlevad muudatused on seotud määrusega (EÜ) nr 320/2006.MÕJUKõrvaldamisega seotud muudatus leevendab ümberkorraldusprotsessi hilinemise tagajärgi. Sellel puudub finantsmõju.Ümberkorralduskavaga seotud muudatuse eesmärk on saavutada turustusaastatel 2008/2009 ja 2009/2010 täiendav kvootidest loobumine 3,8 miljoni tonni ulatuses.Ümberkorraldusabi lisasummad saadakse ümberkorraldusfondist, mille isemajandamispõhimõte jääb kehtima.KOMISJONI TEATISseoses ettepanekutega muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta ning nõukogu määrust (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühendusesKomisjon on nõukogule esitanud 7. mail 2007 ettepaneku võtta vastu määrus, millega muudetakse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 320/2006 (millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses),[2] ning määrus, millega muudetakse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta.[3]Esimese ettepaneku eesmärk on muuta ümberkorralduskavas osalemine ligitõmbavamaks. Selleks on tehtud ettepanek kinnitada suhkruroo ja suhkrupeedi kasvatajatele ja masinatega seotud töövõtjatele makstava ümberkorraldusabi määraks 10%, kõrvaldades sellega ebakindluse, mis tuleneb praegu olemasolevast võimalusest, et liikmesriik võib otsustada kehtestada kõrgema protsendimäära. Kasvatajatele makstakse selle asemel lisatasu.Lisaks tehakse ettepanek anda kasvatajatele võimalus käivitada 2008/2009. turustusaastaks ümberkorraldusprotsess, esitades otsetaotluse ümberkorraldusabi saamiseks, tingimusel, et nad loobuvad oma tarneõigustest seoses ettevõtetega, millega neil oli sõlmitud tarneleping eelmisel turustusaastal. Sellest tulenevalt peaks liikmesriik vastavalt vähendama asjaomase ettevõtte kvooti. Kavandatud meetme kohaldamine on siiski piiratud kvoodi 10%-lise vähendamisega asjaomasele ettevõttele eraldatud kvoodist ning liikmesriigid peaksid kasvatajatelt taotlusi vastu võtma vastavalt avalduste laekumise järjekorral põhinevale nimekirjale.Määruse (EÜ) nr 320/2006 muudatusi tuleks hakata kohaldama alates 2008/2009. turustusaastast. Võttes arvesse asjaolu, et ümberkorraldusabi taotluste esitamise tähtaeg on 31. jaanuar 2008, soovitatakse suhkrutootmisettevõtetel ja kasvatajatel hoolikalt analüüsida oma kesk- ja pikaajalist konkurentsivõimet ning õigeaegselt valmistuda võimalike taotluste esitamiseks.Teine ettepanek käsitleb muudatusi määruse (EÜ) nr 318/2006 sätetes, millega reguleeritakse loobumisinstrumenti. See hõlmab komisjoni määruses (EÜ) nr 290/2007 sätestatud kriteeriumide kaasamist kõnealusesse nõukogu määrusesse, võttes arvesse edaspidist võimalikku loobumist 2007. aasta sügisel. Samuti on tehtud ettepanek tühistada säte, mille kohaselt vähendatakse loobumise korral rafineerimistehaste tavapäraseid tarnevajadusi. Seda kohaldataks alates 2007/2008. turustusaastast.2007/0085(CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühendusesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006[5] võeti vastu eesmärgiga võimaldada kõige vähem konkurentsivõimelistel suhkrutootjatel loobuda kvoodikohasest tootmisest. Kvootidest loobumine kõnealuse määruse alusel ei ole siiski saavutanud eeldatud taset.2.  Kooskõlas nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta)[6] artikli 10 lõikega 2 tuleb hiljemalt 2010. aasta veebruari lõpuks ümberkorralduskava tulemusi arvesse võttes vähendada lineaarselt riiklikke ja piirkondlikke kvoote, et vältida turgude tasakaalustamatust alates 2010/2011. turustusaastast. Selline lineaarne vähendamine võib kahjustada kõige konkurentsivõimelisemaid ettevõtjaid ja nõrgestada tööstusharu tervikuna. Selle vältimiseks on vaja muuta ümberkorralduskava tõhusamaks, et suurendada kvootidest loobumist vastavalt kõnealusele kavale.3.  Ilmneb, et suhkruettevõtjad ei julge ümberkorraldusabi taotleda, sest puudub kindlus saadava ümberkorraldusabi summa suhtes, kuna liikmesriigid võivad kooskõlas määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 lõikega 6 otsustada suurendada suhkrupeedi-, suhkruroo- või sigurikasvatajatele ja masinatega seotud töövõtjatele eraldatud toetuse minimaalset protsentuaalset osa. Kõnealuse ebakindluse kõrvaldamiseks peaks suhkrupeedi-, suhkruroo- või sigurikasvatajatele ja masinatega seotud töövõtjatele eraldatud abiks olema määratud 10% suhkruettevõtjatele antavast toetusest ja asjaomastele kasvatajatele tuleks 2008/2009. turustusaastal maksta täiendavat toetust.4.  Et mitte karistada turustusaastatel 2006/2007 ja 2007/2008 ümberkorralduskavas osalenud ettevõtjaid ja kasvatajaid, tuleks neile tagasiulatuvalt kinni maksta vahe kõnealustel turustusaastatel makstud toetuse ja toetuse vahel, mida nad oleksid saanud 2008/2009. turustusaastal.5.  Kui komisjonil on usaldusväärsed näitajad, et ümberkorraldusfondi eesmärk, nimelt 3,8 miljoni tonni kvoodisuhkru kõrvaldamine, saavutatakse ligilähedaselt 2008/2009. turustusaastal, tuleks komisjonile anda võimalus taotluste esitamise tähtaega pikendada, et kiirendada ümberkorraldusprotsessi.6.  Arvatakse, et ümberkorralduskava oleks tulemuslikum, kui kasvatajad saaksid omal algatusel loobuda kvoodikohaseks suhkruks töödeldava suhkrupeedi või -roo tootmisest. Selleks tuleks 2008/2009. turustusaastal anda kasvatajatele võimalus taotleda otse määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 lõikes 6 ette nähtud toetust tingimusel, et nad lõpetavad suhkrupeedi või -roo tarnimise ettevõtjatele, kellega nad olid eelmisel turustusaastal sõlminud tarnelepingud. Järelikult peaksid liikmesriigid vähendama asjaomaste suhkruettevõtjate kvoote.7.  Selleks, et vältida olukorda, kus kasvatajate abitaotlused seavad ohtu asjaomaste suhkruettevõtjate majandusliku elujõulisuse, ei tohiks kvoote vähendada rohkem kui 10% igale ettevõtjale eraldatud kvoodist, mis vastab teatavale protsendile kvoodist, mida liikmesriigid võivad igal turustusaastal üle kanda määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 11 lõike 1 kohaselt.8.  Kui kasvatajate abitaotluste tõttu vähendatakse suhkruettevõtja kvoote, tuleks kõnealusele ettevõtjale anda määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 lõike 1 punktis c ette nähtud ümberkorraldusabi. Järelikult peaksid abisummad olema kõnealuse määruse artikli 3 lõike 5 punktis c nimetatud summad. Nimetatud summasid võib siiski vähendada, kui ettevõtja ei võta meetmeid kvoodikohase tootmise vähendamisest mõjutatud töötajate toetamiseks.9.  Kasvatajate abitaotlusega seotud suhkruettevõtjale peaks kuni asjaomasele turustusaastale eelneva 31. jaanuarini jääma õigus esitada määruse (EÜ) nr 320/2006 artiklite 3 ja 4 kohaselt ümberkorraldusabi saamise taotlus tingimusel, et ta loobub kvoodist vähemalt samas ulatuses, milles oleks kasvatajate esitatud abitaotluste tõttu kvooti vähendatud. Sellisel juhul peaks suhkruettevõtja taotlus asendama kasvatajate taotlused.10.  Et soodustada ettevõtjate edasist osalemist ümberkorralduskavas, peetakse asjakohaseks osaliselt vabastada määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 11 kohaselt 2007/2008. turustusaasta eest makstavast ajutisest ümberkorraldusmaksust need ettevõtjad, kes loobuvad 2008/2009. turustusaastal vähemalt 13,5% oma kvoodist. Summa, mille maksmisest tuleks vabastada, peaks olema proportsionaalne ettevõtja suhtes kohaldatava turult kõrvaldamise protsendimääraga.11.  Seega tuleks määrust (EÜ) nr 320/2006 vastavalt muuta.12.  Kõnealuses määruses tuleks arvesse võtta asjaolu, et vastavalt ümberkorralduskavale loobuti inuliinisiirupi tootmise kvoodist täielikult juba 2006/2007. turustusaastal. Seega ei ole enam vaja viidata kõnealusele tootele või toorainele, millest seda toodetakse, st sigurile,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 320/2006 muudetakse järgmiselt:1) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:a) lõike 6 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:„Summa, mis on vähemalt 10% lõikes 5 kehtestatud asjakohasest ümberkorraldusabist, tagatakse:a) suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajatele, kes on lõikes 2 osutatud ajavahemikule eelnenud turustusaastal tarninud neid tooteid suhkru tootmiseks asjakohase loobutud kvoodi alusel;b) masinatega seotud töövõtjatele, kes on eraisikutena või ettevõtjatena lepingu alusel kasutanud oma põllumajanduslikke masinaid kasvatajate huvides ja toodete tootmiseks punktis a osutatud ajavahemikul.Pärast huvitatud isikutega konsulteerimist määravad liikmesriigid kindlaks esimeses lõigus osutatud ajavahemiku.”b) lisatakse järgmised lõiked:„7. 2008/2009. turustusaastal saavad lõike 6 punktis a osutatud kasvatajad täiendavat toetust 237,5 eurot iga loovutatud kvooditonni eest.8. Käesolevat lõiget kohaldataksea) ettevõtjate suhtes, kes on vastavalt ümberkorralduskavale loobunud kvoodist turustusaastal 2006/2007 või 2007/2008, jab) kasvatajate ning masinatega seotud töövõtjate suhtes, kes on seotud punktis a nimetatud kvoodist loobumisega.Kui eelmises lõigus osutatud isikutele lõigete 1–6 alusel 2006/2007 ja 2007/2008. turustusaastal makstavad summad on väiksemad summadest, mida nad oleksid saanud 2008/2009. turustusaastal kohaldatavate tingimuste kohaselt, makstakse see vahe neile kinni tagasiulatuvalt.Kui kasvatajatele lõike 7 alusel alusel 2006/2007 ja 2007/2008. turustusaastal makstavad summad on väiksemad summadest, mida nad oleksid saanud 2008/2009. turustusaastal kohaldatavate tingimuste kohaselt, makstakse see vahe neile kinni tagasiulatuvalt.”2) Artikli 4 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:"Komisjon võib pikendada esimeses lõigus märgitud tähtaega 2008/2009. turustusaastaks taotluste esitamiseks kuni 20 tööpäeva võrra, kui 31. detsembriks 2007 on usaldusväärsed näitajad, et ühenduse suhtkrutootmise ajutise ümberkorralduskava raames 3,8 miljoni tonni ulatuses kvoodi kõrvaldamise eesmärk saavutatakse ligilähedaselt 2008/2009. turustusaastal. Komisjon teavitab sellest pikendamisest Euroopa Liidu Teataja C-seerias enne 1. jaanuari 2008."3) Lisatakse järgmine artikkel 4a :„ Artikkel 4a Ümberkorraldusabi taotlemine kasvatajate poolt1. 2008/2009. turustusaastaks võib iga kvoodikohase suhkru tootmiseks ette nähtud suhkrupeedi või -roo kasvataja esitada asjaomasele liikmesriigile otsetaotluse artikli 3 lõikes 6 ette nähtud toetuse saamiseks, millega peab kaasnema kohustus lõpetada kvoodikohase suhkrupeedi või -roo tarnimine ettevõtjale, kellega ta on eelmisel turustusaastal sõlminud tarnelepingu.2. Lõikes 1 nimetatud taotlust saab esitada kuni 30. novembrini 2007. Taotlusi võib esitada alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.3. Asjaomane liikmesriik koostab lõikes 1 nimetatud taotluste loetelu nende esitamise kronoloogilises järjestuses ja edastab kõnealuse loetelu taotlejatele ning asjaomastele ettevõtjatele 10 tööpäeva jooksul pärast lõikes 2 nimetatud esitamistähtaja möödumist.4. Asjaomased liikmesriigid võtavad lõikes 3 nimetatud kronoloogilise järjestuse alusel vastu kasvatajate taotlusi, mis vastavad kuni 10% igale ettevõtjale eraldatud kvoodist ja vähendavad asjaomase ettevõtja kvooti proportsionaalselt vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 11 lõikele 4.Kui 10% piirmäär on saavutatud, jätab asjaomane liikmesriik ülejäänud taotlused täielikult või osaliselt rahuldamata.Asjaomane ettevõtja koostab ja rakendab käesoleva määruse artikli 4 lõike 3 punktis f nimetatud sotsiaalkava.5. Kui liikmesriik on taotlused lõike 4 kohaselt vastu võtnud, antakse ümberkorraldusabi järgmiselt:a) kasvatajatele – 10% vastavast artikli 3 lõike 5 punktis c määratud toetuse summast ja 2008/2009. turustusaasta eest artikli 3 lõikes 7 nimetatud lisamakse;b) ettevõtjatele – vastav artikli 3 lõike 5 punktis c määratud toetuse summa, mida on vähendatud 10%, või 60%, kui asjaomane ettevõtja ei täida käesoleva artikli lõike 4 teises lõigus sätestatud tingimusi.6. Lõikeid 1–5 ei kohaldata juhul, kui ettevõtja esitab artikli 4 kohaselt ümberkorraldusabi taotluse, millega ta loobub kvoodist sellises ulatuses, mis vastab vähemalt kvoodile, mida oleks vähendatud, kui liikmesriik oleks vastu võtnud kasvatajate abitaotlused.”4) Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:"Kui komisjon pikendab artikli 4 lõikes 1 osutatud tähtaega nimetatud artikli 3 lõigu kohaselt, siis pikeneb samavõrra automaatselt esimeses lõigus märgitud tähtaeg."5) Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige„6. 2008/2009. turustusaastal vabastatakse osaliselt 2007/2008. turustusaasta eest makstavast ajutisest ümberkorraldusmaksest ettevõtjad, kelle suhtes kohaldati 16. märtsil 2007. aastal määrusega (EÜ) nr 290/2007* sätestatud turult kõrvaldamise protsendimäära ning kes loobusid oma kvoodist vähemalt kõnealuse kõrvaldamise protsendimäära ulatuses.Kui esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud, vähendatakse ajutist ümberkorraldusmakset summa võrra, mis saadakse kõnealuse makse korrutamisel määruse (EÜ) nr 290/2007 artikli 1 lõikega 1 või lõike 2 punkti c alusel kehtestatud turult kõrvaldamise protsendimääraga.* ELT L 78, 17.3.2007, lk 20.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2007/0086(CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[7]ning arvestades järgmist:13.  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006[8] artikli 10 lõikega 2 pidi komisjon hiljemalt 2010. aasta veebruari lõpuks vähendama lineaarselt riiklikke ja piirkondlikke kvoote, et kohandada kõnealuseid kvoote püsivale tasemele pärast nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 320/2006 (millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta)[9] kehtestatud ümberkorralduskava tegevuse lõppemist. Et julgustada ettevõtjaid kõnealuses kavas osalema, peetakse asjakohaseks vähendada määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 10 lõikes 2 nimetatud protsendimäära, võttes arvesse liikmesriikides ümberkorralduskava alusel loobutud kvootide koguarvu.14.  Määruse (EÜ) nr 320/2006 artiklis 4a on sätestatud kvoodikohase suhkru tootmiseks ette nähtud suhkrupeedi ja suhkruroo kasvatajate võimalus esitada ümberkorraldusabi otsetaotlus tingimusel, et nad lõpetavad suhkru tarnimise ettevõtjatele, kellega nad on sõlminud eelmisel turustusaastal lepingu. Kõnealuste taotluste vastuvõtmisel peavad liikmesriigid vähendama asjaomaste ettevõtjate kvoote määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 11 lõike 1 teises taandes nimetatud 10% ulatuses. Seetõttu tuleb kõnealust artiklit muuta, et ettevõtjatele eraldatud kvoote oleks võimalik lõplikult vähendada.15.  Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 19 on sätestatud võimalus kõrvaldada suhkur turult, kui see on vajalik selleks, et säilitada turgude struktuuriline tasakaal võrdlushinna lähedasel tasemel. Kõnealust meedet kohaldatakse praegu kõigile liikmesriikidele ühise protsendimäära alusel, mida kohaldatakse kogu kvoodikohase toodangu suhtes. Viimase aja kogemused näitavad, et sellise lineaarse kohaldamise mõju võib olla vastupidine, sest tootjaid õhutatakse ettevaatusabinõuna turult kõrvaldatud koguste võimaliku kohustusliku ladustamise vastu tootma nende lepingulistest vajadustest rohkem. Seetõttu on asjakohane kohandada kõrvaldamismehhanismi ja asendada lineaarne protsendimäär künnisega, mis määratakse igale ettevõtjale määratud kvoodi korrutamise teel koefitsiendiga ja millest enamtoodetud kvoodikohased kogused tuleks turult kõrvaldada. Nii peaks ettevõtjatel olema võimalik vältida kõrvaldamise tagajärgi, kohandades oma tootmist nii, et see ei ületa künnist.16.  Liikmesriigid peavad otsustama määrusega (EÜ) nr 320/2006 ette nähtud ümberkorraldusabi andmise 2008. ja 2009. aasta veebruari lõpuks, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 5. Pärast otsuste tegemist on võimalik teha täpseid prognoose turu tasakaalu kohta järgmisel turustusaastal. Seetõttu leitakse, et turult kõrvaldamise eesmärki on kergem saavutada, kui turustusaastate 2008/2009 ja 2009/2010 kõrvaldamiskoefitsiendi saab ajutiselt ja ennetavalt määrata eelmise turustusaasta märtsi keskel, sest see võimaldab suhkrupeedikasvatajatel kohandada oma külvimahud vastavalt prognoosile.17.  Et võtta arvesse tootmist käsitlevaid ajakohastatud turuandmeid, tuleks märtsis määratud ajutisi ja ennetavaid kõrvaldamiskoefitsiente vähendada, kui see on asjaomasel turustusaastal vajalik.18.  Tuleb piirata määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 6 lõikega 5 ette nähtud kohustuse ulatust, et vältida olukorda, kus suhkrutootjad peaksid maksma miinimumhinda kogu kvoodile vastava suhkrupeedikoguse eest, sh koguste eest, mille tootmine võib ületada künnise.19.  Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 19 lõikes 3 on sätestatud, et turult kõrvaldatud koguseid, mida ei turustata tööstusliku suhkruna või isoglükoosina, tuleb käsitada järgmisel turustusaastal kvoodikohaselt toodetud esimeste kogustena. Kõnealune nõue võib tähendada seda, et ettevõtjad, kes soovivad turustusaastatel 2008/2009 ja 2009/2010 ümberkorralduskavas osaleda, ei saa kõnealusest kavast täielikku kasu. Suhkrusektori ümberkorraldamise pidurdamise vältimiseks tuleb ette näha vabastus kõrvaldamisest 2007/2008. turustusaastal või võimalikust kõrvaldamisest 2008/2009. turustusaastal neile ettevõtjatele, kes vastava kõrvaldamise turustusaastal on edukalt taotlenud määruses (EÜ) nr 320/2006 ette nähtud ümberkorraldusabi ja kes seega kavatsevad järgmisel turustusaastal oma kvoodist täielikult loobuda.20.  Suhkrusektori ümberkorraldamises suurema osalemise saavutamiseks peetakse asjakohaseks suurendada koefitsiente seoses liikmesriikides ümberkorralduskava alusel kvootidest täieliku loobumisega, mida iga liikmesriik kohandab vastavalt iga ettevõtte individuaalsele osalusele ümberkorralduskavas.21.  Teatud eeliskorralduse kohaselt välja antavaid impordilitsentse antakse ainult täiskoormusega rafineerimistehastele määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 29 sätestatud tavapärase tarnevajaduse piires. Kõnealust eelisõigust ei tohiks vähendada seoses kõrvaldamistaotlusega, võttes arvesse, et rafineerimistehastel puudub suhkrutootjate võimalus kohandada oma toodangut vastavalt kõrvaldamiskünnisele.22.  Komisjoni 16. märtsi 2007. aasta määruse (EÜ) nr 290/2007 (millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 19 osutatud protsendimäär 2007/2008. turustusaastaks)[10] artikli 1 lõikes 1 on kõnealuse turustusaasta turult kõrvaldamise protsendimääraks kinnitatud 13,5%. Kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 on sätestatud erand, mis seisneb kõrvaldamise protsendimäära taotlemise künnise kehtestamises ja sellega piiratakse kõrvaldamisnõudeid neile ettevõtjatele, kelle toodang on ettenähtud kvoodist väiksem. Lisaks vähendatakse turult kõrvaldamise protsendimäära liikmesriikide puhul, kes on teinud ümberkorralduskava raames konkreetseid jõupingutusi. Käesoleva määrusega kõrvaldamisvahendisse tehtud muudatustest tuleneva segaduse vältimiseks tuleks täpsustada, et 2007/2008. turustusaastal tuleks määruse (EÜ) nr 290/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud protsendimäär teisendada samaväärseks koefitsiendiks.23.  Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 6 on sätestatud mitme kutseala vaheliste kokkulepete suhtes kohaldatavad nõuded. Vastavalt kõnealuse artikli lõikele 6 võivad majandusharusisesed kokkulepped mõnest nimetatud nõudest kõrvale kalduda. Tuleks ette näha kohustusest vabastamise võimalus neile suhkrutootjatele, kes ei ole kvoodikohase suhkru kogusele vastavate koguste suhtes sõlminud külvieelseid lepinguid, mille kohaselt peavad nad maksma miinimumhinda kõigi suhkruks töödeldud suhkrupeetide eest, nagu tehti enne määruse (EÜ) nr 318/2006 kohaldamist.24.  Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 10 lõikes 1 on sätestatud kõnealuse määruse III lisas kehtestatud riiklike ja piirkondlike kvootide iga-aastane kohandamine eri mehhanismide abil, millega suurendatakse või vähendatakse üksikutele ettevõtjatele eraldatud kvoote. Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 10 lõikes 1 viidatakse ka kõnealuse määruse artiklitele 14 ja 19, milles käsitletakse vastavalt suhkru ülejäägi ülekandmist ja suhkru turult kõrvaldamist. Kõnealuste artiklite kohaldamise tulemusel kvoodid siiski ei suurene ega vähene. Seetõttu tuleks kõnealune viide kõrvaldada.25.  Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 318/2006 vastavalt muuta.26.  Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta asjaolu, et inuliinisiirupi tootmise kvoodist loobuti 2006/2007. turustusaastal määrusega (EÜ) nr 320/2006 sätestatud ümberkorralduskava raames täielikult,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 318/2006 muudetakse järgmiselt:1) Artikli 6 lõige 6 asendatakse järgmisega:„6. Sõltuvalt asjaomase liikmesriigi heakskiidust võivad majandusharusisesed kokkulepped kalduda kõrvale lõigetest 3, 4 ja 5.”2) Artikkel 10 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 10 Kvootide haldamine1. Artikli 39 lõikes 2 osutatud korras kohandatakse III lisas kehtestatud kvoote turustusaastate 2008/2009, 2009/2010 ja 2010/2011 jaoks hiljemalt eelneva turustusaasta veebruarikuu lõpuks. Kõnealused kohandused tulenevad käesoleva määruse artiklite 8 ja 9, käesoleva artikli lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 ja artikli 4a lõike 4 kohaldamisest.2. Võttes arvesse määruses (EÜ) nr 320/2006 sätestatud ümberkorralduskava tulemusi, otsustab komisjon artikli 39 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt 2010. aasta veebruari lõpuks ühise protsendimäära, mille võrra on vaja vähendada kehtivaid suhkru- ja isoglükoosikvoote liikmesriigiti või piirkonniti, pidades silmas turgude tasakaalustamatuse vältimist alates 2010/2011. turustusaastast. Liikmesriigid kohandavad need kvoodid vastavalt igale ettevõttele.Erandina esimesest lõigust määratakse protsendimäär, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes, kelle riiklikke suhkrukvoote on vähendatud määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 ja artikli 4a lõike 4 kohase kvootidest loobumise tagajärjel vastavalt käesoleva määruse VIII lisas sätestatud kriteeriumidele. Need liikmesriigid kohandavad iga oma territooriumil asuva ja kvoote omava ettevõtja suhtes protsendimäära, mis on saadud lisa VIII kohandamisel proportsionaalselt kvootidega, millest asjaomane ettevõte loobus ümberkorralduskava raames, nii et liikmesriigi üldine kvootide vähendamine teises lõigus osutatud protsendi võrra jääb muutumatuks.3) Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:a) pealkiri asendatakse järgmisega:„ Artikkel 11 Riigisiseste kvootide määramine ja kvootide vähendamine ”b) Lõikesse 1 lisatakse järgmine lause:„Seejuures kohaldavad liikmesriigid objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume.”c) Lisatakse järgmine lõige:„4. Erandina lõikest 3 kohandavad liikmesriigid määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 4a kohaldamisel asjaomasele ettevõtjale eraldatud suhkrukvooti, vähendades kvoote vastavalt kõnealuse artikli lõikega 4 ja käesoleva artikli lõike 1 teises taandes määratud protsendimäära piires. ”4) Artikli 15 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:„c) suhkur, isoglükoos ja inuliinisiirup, mis on kõrvaldatud turult kooskõlas artiklitega 19 ja 19a ning mille puhul ei ole täidetud artikli 19 lõikega 3 ette nähtud kohustusi.”5) Artikkel 19 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 19 Suhkru kõrvaldamine1. Selleks et säilitada turu struktuurilist tasakaalu võrdlushinna lähedasel tasemel, võib komisjon otsustada kõrvaldada turult kuni järgmise turustusaasta alguseni need kvoodikohase suhkru ja isoglükoosi kogused, mis ületavad lõike 2 kohaselt arvutatud künnise, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid ühenduse kohustusi.2. Lõikes 1 nimetatud kõrvaldamiskünnis arvutatakse iga ettevõtja puhul, kellele on eraldatud kvoot, korrutades tema kvoodi koefitsiendiga, mis määratakse artikli 39 lõikes 2 sätestatud korras hiljemalt asjaomase turustusaasta 31. oktoobriks turustusaasta eeldatavate turusuundumuste põhjal.3. Iga ettevõtja, kellele on määratud kvoot, ladustab kõrvaldamisperioodi vältel omaenda kulul kvoodi alusel toodetud suhkrukogused, mis ületavad lõike 2 kohaselt arvutatud künnise.Turustusaasta jooksul turult kõrvaldatud suhkrukoguseid käsitatakse esimeste järgmisel turustusaastal kvoodikohaselt toodetud kogustena. Võttes arvesse eeldatavaid suhkruturu suundumusi, võidakse artikli 39 lõikes 2 osutatud korras otsustada käsitada kogu turult kõrvaldatud suhkrut või isoglükoosi või osa sellest jooksval ja/või järgneval turustusaastal:a) suhkru või isoglükoosi ülejäägina, mida võib kasutada tööstusliku suhkru või tööstusliku isoglükoosina võib) täiendava kvoodikohase toodanguna, millest ühe osa võib reserveerida ekspordiks vastavalt asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevatele ühenduse kohustustele.4. Juhul kui ühenduse suhkruvarud on ebapiisavad, võidakse artikli 39 lõikes 2 osutatud korras otsustada, et teatava koguse turult kõrvaldatud suhkrut või isoglükoosi võib müüa ühenduse turul enne kõrvaldamisperioodi lõppu.”6) Lisatakse järgmine artikkel 19a:„ Artikkel 19a Suhkru turult kõrvaldamine turustusaastatel 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/20101. Erandina artikli 19 lõikest 2 võib komisjon artikli 39 lõikes 2 nimetatud korras otsustada määrata artikli 19 lõikes 2 nimetatud koefitsiendi turustusaastateks 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/2010 eelneva turustusaasta 16. märtsiks, võttes arvesse käesoleva määruse III lisas määratud riikliku suhkrukvoodi vähendamise tulemusi igas liikmesriigis võrreldes III lisa versiooniga, mida kohaldati 1. juulil 2006. aastal. Liikmesriikide puhul, kes ei olnud 1. juulil 2006. aastal ühenduse liikmed, tuleks võrdlemisel arvesse võtta seda III lisa versiooni, mida kohaldati nende ühendusega liitumise kuupäeval.Käesoleva artikli kohaldamisel teisendatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 290/2007* artikli 1 lõikes 1 2007/2008. turustusaastaks ette nähtud protsendimäär koefitsiendiks 0,865.2. Ajakohastatud turusuundumuste alusel võib asjaomase turustusaasta 31. oktoobriks ja artikli 39 lõikes 2 nimetatud korras vähendada käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määratud koefitsienti.3. Artikli 19 lõikes 2 ja käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud koefitsiente ei kohaldata asjaomasel turustusaastal ettevõtjate suhtes, kes loobuvad määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 lõike 1 punkti a või b kohaselt täielikult kõnealustele ettevõtjatele järgnevaks aastaks määratud kvoodist.4. Liikmesriikide puhul, kelle riiklikku suhkrukvooti on vähendatud määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 kohase kvootidest loobumise tulemusena, kohandatakse vastavalt artikli 19 lõikele 2 või käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 määratud koefitsiente käesoleva määruse IX lisa kohaselt.Need liikmesriigid kohandavad iga oma territooriumil asuva ja kvoote omava ettevõtja suhtes koefitsienti, mis on saadud lisa VIII kohandamisel proportsionaalselt suhkrukvootidega, millest asjaomane ettevõte individuaalselt loobus ümberkorralduskava raames, nii et asjaomase liikmesriigi üldine koefitsient, määratletud IX lisas, jääb muutumatuks.* ELT L 78, 17.3.2007, lk 20.”7) Artikli 29 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:„Kindlaksmääratud tavapärane tarnevajadus ühenduses suhkru rafineerimiseks on 2 324 735 tonni turustusaasta kohta väljendatuna valge suhkruna.”8) V lisa punktis VI asendatakse viide artikli 10 lõikele 3 viitega artikli 10 lõikele 2.9) Käesoleva määruse lisa tekst lisatakse VIII ja IX lisanaArtikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistujaLISA„VIII LISAPROTSENDIMÄÄRA ARVUTAMINE, MIDA KOHALDATAKSE LIIKMESRIIKIDES, KELLE RIIKLIKKU SUHKRUKVOOTI ON VÄHENDATUD1. Punktis 2 sätestatud arvutustes kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „ kohaldatav protsendimäär ” – protsendimäär, mida liikmesriigis kohaldatakse igale ettevõtjale eraldatud kvootide suhtes;b) „ ühine protsendimäär ” – ühine protsent, mille määrab komisjon vastavalt artikli 10 lõikele 2;c) „ vähendus ” – arv, mis saadakse liikmesriigi poolt täielikult loobutud suhkrukvoodi jagamisel käesoleva määruse III lisa 1. juulil 2006. aastal kohaldatud versioonis määratud riiklike suhkrukvootidega. Liikmesriikide puhul, kes ei olnud 1. juulil 2006. aastal ühenduse liikmed, tuleb viidet III lisale käsitada viitena versioonile, mida kohaldati nende ühendusega liitumise kuupäeval.2. Kohaldatav protsendimäär võrdub ühise protsendimääraga, mida on korrutatud järgmise arvuga: 1 – [1/0,6 x vähendus].Kui tulemus on väiksem kui 0, on kohaldatavaks protsendimääraks 0.IX LISAKOEFITSIENDI ARVUTAMINE, MIDA KOHALDATAKSE LIIKMESRIIKIDES, KELLE RIIKLIKKU SUHKRUKVOOTI ON VÄHENDATUD1. Punktides 2 ja 3 sätestatud arvutustes kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „ kohaldatav koefitsient ” – koefitsient, mida kohaldatakse liikmesriikides iga ettevõtja kvoodi suhtes;b) „ vähendus” – arv, mis on saadud liikmesriigi poolt täielikult loobutud suhkrukvoodi (sh selle turustusaasta loobumised, mille suhtes kohaldatakse turult kõrvaldamist) jagamisel käesoleva määruse III lisa 1. juulil 2006. aastal kohaldatud versioonis määratud riiklike suhkrukvootidega; liikmesriikide puhul, kes ei olnud 1. juulil 2006. aastal ühenduse liikmed, tuleb viidet III lisale käsitada viitena versioonile, mida kohaldati nende ühendusega liitumise kuupäeval;c) „ koefitsient ” – koefitsient, mille komisjon on määranud vastavalt artikli 19 lõikele 2 või artikli 19a lõigetele 1 ja 2.2. 2007/2008. turustusaastal kohaldatav koefitsient võrdub koefitsiendiga, mida on suurendatud järgmiselt: [(1/0,5) x vähendus] x (1 – koefitsient).Kui tulemus on suurem kui 1, on kohaldatav koefitsient 1.3. Turustusaastatel 2008/2009 ja 2009/2010 kohaldatav koefitsient võrdub koefitsiendiga, mida on suurendatud järgmiselt: [(1/0,6) x vähendus] x (1 – koefitsient).Kui tulemus on suurem kui 1, on kohaldatav koefitsient 1.”FINANTSSELGITUS |1. | EELARVERUBRIIK: (nomenklatuur 2007) 05 02 05 05 02 16 680 | ASSIGNEERINGUD Eelarve 2007: 323 miljonit eurot p.m. miljonit eurot p.m. miljonit eurot |2. | PEALKIRI: – Nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses; – Nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta |3. | ÕIGUSLIK ALUS: EÜ asutamislepingu artiklid 36 ja 37 |4. | EESMÄRGID: – täiustada suhkrusektori vabatahtlikku ümberkorralduskava ja motiveerida ettevõtjaid kavas osalema; – säilitada turu struktuuriline tasakaal, täpsustades turustusaastatel 2007/08, 2008/09, 2009/10 suhkru ajutise turult kõrvaldamise nõudeid. |5. | FINANTSTAGAJÄRJED | 12-KUULINE PERIOOD (miljonites eurodes) | EELARVEAASTA 2007 (miljonites eurodes) | EELARVEAASTA 2008 (miljonites eurodes) |5.0 | KULUD – EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) – RIIKLIKUD AMETIASUTUSED – MUU | – | + 332 |5.1 | TULUD – EÜ OMAVAHENDID (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD) – RIIKLIKUD | – | – 204 |2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | KULUDE EELKALKULATSIOON | + 62 | – | – | – |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | – 136 |5.2 | ARVUTUSMEETOD: Vt lisades kirjeldatud arvutusmeetodeid. |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |6.3 | KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KAVANDADA TULEVASTES EELARVETES? | JAH EI |MÄRKUSED: Ajutise ümberkorraldusfondi omafinantseerimise põhimõte jääb kõnealuste uute nõuete kohaselt kehtima. Nõukogu määruses (EÜ) nr 320/2006 nimetatud abi saab anda ainult fondis olemasolevate assigneeringute piires. Uutele nõuetele vastav fondi rahalise seisukorra mudel on esitatud lisas (punkt 5). Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 eesmärk on parandada turu tasakaalu suhkru võimaliku ülejäägi korral siseturul ja see ei too kaasa täiendavaid eelarvekulusid. |LISA |1. Ümberkorraldusfondis ette nähtud olemasolevad vahendid 2007/2008. turustusaasta lõpus (kehtiv korraldus) |(miljonites eurodes) |Kulu | Tulu | Saldo | Kumulatiivne saldo |turustusaasta 2006/2007 | 1358 | 2145 | 787 |turustusaasta 2007/2008 | 573 | 2866 | 2293 | 3080 |2. Turult kõrvaldatud koguste 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud lõivust vabastamise maksumus (kui 2008/2009. turustusaastal loobutakse kvootidest vähemalt samas ulatuses kõrvaldatud kogustega) |Lõivu maksimaalne vähendamine turustusaastal 2007/2008 = 173,8 eurot/t x 12% x 16,1 miljonit t: umbes 340 miljonit eurot |Kõnealune vabastus kehtib: |– 2008. aasta märtsis (2008. aasta eelarve) ajutise ümberkorraldusmakse esimese osamakse (60%) suhtes: 340*60% = 204 miljonit eurot |– 2008. aasta novembris (2009. aasta eelarve) ajutise ümberkorraldusmakse teise osamakse (40%) suhtes: 340*40% = 136 miljonit eurot |Kumulatiivne saldo 2007/2008. turustusaasta lõpus: 3 080 – 340 = 2740 miljonit eurot |3. 1. ja 2. aastal suhkrupeedikasvatajatele määratud osa tagasiulatuva suurendamise maksumus |Meetme maksumus: umbes 373 miljonit eurot (vt üksikasjalikku arvutusmeetodit allpool) |Kumulatiivne saldo 2007/2008. turustusaasta lõpus: 2 740 – 373 = 2367 miljonit eurot |4. 1. ja 2. aastal ettevõtjatele määratud osa tagasiulatuva suurendamise maksumus |Meetme maksumus: umbes 22 miljonit eurot (vt üksikasjalikke arvutusi allpool) |Kumulatiivne saldo 2007/2008. turustusaasta lõpus: 2 367 – 22 = 2345 miljonit eurot |Tagasiulatuvalt makstavad summad (suhkrupeedikasvatajate + ettevõtjate osa): |291 miljonit eurot | 2006/2007. turustusaastal. Kõige tõenäolisemalt 2008. eelarveaasta jooksul |104 miljonit eurot | 2007/2008. turustusaastal .Mõju ilmneb : |2008. aasta juunis (2008. aasta eelarve) 40%: | 41 miljonit eurot |2008. aasta novembris (2009. aasta eelarve) 60%: | 62 miljonit eurot |5. Fondi olukorra mudel kvoodist loobumisel ulatuses 625 eurot/t turustusaastal 2008/2009, millest 10% suhkrupeedikasvatajatele + lisatasu suhkrupeedikasvatajatele 237,5 eurot/t |Fond ammendatakse täielikult kvootidest loobumisega umbes 3,85 miljoni tonni ulatuses 3. aastal (jääksaldo: ainult umbes 54 miljonit eurot) |miljonit eurot | Kulu | Tulu | Saldo | Kumulatiivne saldo |turustusaasta 2006/2007 | 1 649 | 2 145 | 496 |turustusaasta 2007/2008 | 677 | 2 526 | 1 849 | 2 345 |turustusaasta 2008/2009 | 3 730 | 1 439 | –2 291 | 54 |turustusaasta 2009/2010 | Lõiv puudub | 0 | 54 |Kokku | 6 056 | 6 110 | 54 |Üksikasjalikud arvutused |Suhkrupeedikasvatajatele tagasiulatuvalt toetuse maksmise maksumus |Suhkrupeedikasvatajate toetus turustusaastal 2008/2009 (a) | 62,5 | = 10 %*625 eurot/t |Lisatasu suhkrupeedikasvatajatele (b) | 237,5 |Suhkrupeedikasvatajad kokku : (a) + (b) | 300 |=> ümberkorraldusabi 2006/2007. turustusaasta protsendimäär (730 eurot/t) | 41,10 |Eesmärk: | 41,10 % |2006/2007 | Registreeritud määr | Erinevus eesmärgist | Asjaomased kogused (tonnides) | Tagasiulatuvalt abi maksmise maksumus: erinevuse protsent x kogused x ümberkorraldusabi 2006/2007 |IR | 32,3 | 8,80 | 199 260 | 12 794 485 |SV | 12,5 | 28,60 | 42 562 | 8 884 818 |IT | 10 | 31,10 | 778 737,2 | 176 773 344 |SP - Linares | 10 | 31,10 | 75 325 | 17 098 775 |SP - Ciudad real | 15 | 26,10 | 17 793,5 | 3 389 662 |PT | 10 | 31,10 | 35 218 | 2 798 070 |BE - NL inuliin * | 10 | 31,10 | 296 195,8 | 50 427 335 |FR inuliin * | 10 | 31,10 | 24 521 | 5 566 267 |kokku | 277 732 755 |* Puuduvad andmed suhkrupeedikasvatajate ja masinatega seotud ettevõtjate kohta; säilitatud on 10% miinimummäär |Eesmärk: | 41,10 % |2007/2008 | Registreeritud määr | Erinevus eesmärgist | Asjaomased kogused (tonnides) | Tagasiulatuvalt abi maksmise maksumus: erinevuse protsent x kogused x ümberkorraldusabi 2007/2008 |IT | 10 | 31,10 | 24 860,499 | 5 643 333 |PT | 28 | 13,10 | 19 500 | 1 864 200 |SP – Linares | 10 | 31,10 | 12 186,6 | 2 766 358 |SP – Ciudad real | 15 | 26,10 | 4492,2 | 855 764 |FI | 17 | 24,10 | 56 087 | 9 865 703 |HU | 27 | 14,10 | 108 093 | 11 122 770 |CZ | 29,3 | 11,80 | 102 472,793 | 8 823 932 |SK | 20 | 21,10 | 70 133 | 10 800 482 |EE | 17 | 24,10 | 158 800 | 20 949 690 |SL | 10 | 31,10 | 52 973 | 12 024 871 |LV | 20 | 21,10 | 66 505 | 10 241 770 |Isoglükoosi ei arvestata 10% suuruse miinimummäära puhul | kokku | 94 958 874 |2 turustusaastat kokku: | 372 691 629 |Ettevõtjatele tagasiulatuvalt toetuse maksmise maksumus |Ettevõtjate osa turustusaastal 2008/2009 = 90%*625 = 562,5 eurot/t | eesmärk: 562,5 |2006/2007 | Registreeritud määr | Tonni kohta saadud summa = registreeritud määr x ümberkorraldusabi 2006/2007 | eesmärk | Tagasiulatuva maksmise maksumus = eesmärgi ja tegelikult saadud summade vahe x asjaomased kogused |IR | 67,7 | 494,21 | 562,5 | 13 607 465 |SV | 87,5 | 638,75 | 562,5 | 0 |IT | 90 | 657 | 562,5 | 0 |SP – Linares | 90 | 657 | 562,5 | 0 |SP – Ciudad real | 85 | 620,5 | 562,5 | 0 |PT | 90 | 229,95 | 196,875* | 0 |BE - NL inuliin | 90 | 492,75 | 421,875** | 0 |FR inuliin | 90 | 657 | 562,5 | 0 |Isoglükoosi ei arvestata | kokku | 13 607 465 |* Tootmisseadmeid ei demonteerita (määruse nr 320/2006 artikli 3 lõike 5 punkt c) ** Osaline tootmisseadmete demonteerimine (määruse nr 320/2006 artikli 3 lõike 5 punkt b) |2007/2008 | Registreeritud määr | Tonni kohta saadud summa = registreeritud määr x ümberkorraldusabi 2007/2008 | eesmärk | Tagasiulatuva maksmise maksumus = eesmärgi ja tegelikult saadud summade vahe x asjaomased kogused |IT | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |PT | 72 | 525,6 | 562,5 | 719 550,00 |SP – Linares | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |SP– Ciudad real | 85 | 620,5 | 562,5 | 0,00 |FI | 83 | 605,9 | 562,5 | 0,00 |HU | 73 | 532,9 | 562,5 | 3 199 552,80 |CZ | 70,7 | 516,11 | 562,5 | 4 753 712,87 |SK | 80 | 584 | 562,5 | 0,00 |EE | 83 | 454,425 | 421,875** | 0,00 |SL | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |LV | 80 | 584 | 562,5 | 0,00 |Isoglükoosi ei arvestata | kokku | 8 672 816 |** Osaline tootmisseadmete demonteerimine (määruse nr 320/2006 artikli 3 lõike 5 punkt b) | 2 turustusaastat kokku: | 22 280 281 |Turustusaasta 2006/2007 kokku (suhkrupeedikasvataja + ettevõtja): | 291 340 221 | € |Turustusaasta 2007/2008 kokku (suhkrupeedikasvataja + ettevõtja): | 103 631 689 | € |Turustusaasta 2008/2009 mudel Kulu | Tulu |2008/2009. turustusaastal oletuslikult loobutud kvoodid – tonnides | 3 850 000 | Suhkrukvoodid 2007/2008. turustusaasta lõpus (a) | 16 108 940,8 |Ümberkorraldusabi – ettevõtja osa – miljonit eurot (a) | 2 101 | oletuslikult loobutud kvoodid (b) | 3 850 000 |Ümberkorraldusabi – suhkrupeedikasvataja osa – miljonit eurot (b) | 1 120 | Ajutine ümberkorraldusmakse (c) | 113,3 eurot/t |Mitmekesistamisabi – miljonit eurot (c) | 361 | Suhkrutulu – miljonit eurot (d) = (a–b)*c | 1 389 |Täiendav mitmekesistamisabi – miljonit eurot (d) | 148 | Isoglükoosikvoodid 2007/2008. turustusaasta lõpus (e) | 880 092,8 |Ajutine ümberkorraldusmakse (f) | 56,65 eurot/t |Isoglükoosi tulu – miljonit eurot (g) = (e)*(f) | 50 |KOKKU : (a) + (b) + (c) + (d) | 3 730 | Kokku 2008/2009. turustusaasta tulu: (d)+(g) | 1 439 |[pic][pic][pic][1] On analüüsitud võimalust lubada liikmesriigil vähendada kokkuleppel suhkrupeedikasvatajatega ettevõtja kvoote 25% ja loobuda kõnealusest kvoodist ümberkorraldusfondi raames.[2] ELT L 58, 28.2.2006, lk 48.[3] ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.[4] ELT C.[5] ELT L 58, 28.2.2006, lk 42.[6] ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr […]/2007 (ELT L …,…, lk …).[7] ELT C …, …, lk ….[8] ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).[9] ELT L 58, 28.2.2006, lk 42. Määrust on muudetud määrusega nr …/2007 (ELT L …).[10] ELT L 78, 17.3.2007, lk 20.


				|

		52014PC0594

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes teatavate liidu tariifikvootide avamise ja haldamise kohta (kodifitseeritud) /* COM/2014/0594 final - 2014/0276 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
kodanikele loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikele parema võimaluse
neile antud õigusi kasutada.
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega
oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
2.           1. aprillil 1987. aastal
otsustas[1]
komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt
kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et
õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende
vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.
3.           Seda kinnitati Edinburghi Euroopa
Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise
tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele
kuuluva õiguse osas.
Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt
Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või
teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon
20. Detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et
kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud
menetlust.
4.           Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida
nõukogu 29. Märtsi 1994. aasta määrus (EÜ) nr 774/94,
kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning
kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes teatavate ühenduse
tariifikvootide avamise ja haldamise kohta[3].
Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus
on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on
tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
5.           Kodifitseerimise ettepanek on
koostatud määruse (EÜ) nr 774/94 ja selle muutmisaktide eelneva
konsolideerimise alusel 23 ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa
Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on
antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud
tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas.
ê 774/94
(kohandatud)
2014/0276 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha,
kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide
suhtes teatavate Ö liidu Õ tariifikvootide
avamise ja haldamise kohta (kodifitseeritud)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise
lepingut Õ, eriti selle artikli Ö 207
lõiget 2 Õ,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt,
ning arvestades järgmist:
ê
(1)       Nõukogu määrust (EÜ) nr 774/94[6] on korduvalt oluliselt
muudetud[7].
Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.
ê 774/94 1.
põhjendus (kohandatud) ja 2198/95 1. põhjendus (kohandatud)
(2)       Ö Liit Õ on pidanud
läbirääkimisi tariifisoodustuste suhtes vastavalt Ö üldise tolli-
ja kaubanduskokkuleppe Õ (GATT)
artiklile XXVIII Ö ja mitmepoolsete
kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus Õ. Ö Nende Õ läbirääkimiste
tulemusel on sõlmitud kokkulepped, Ö mis Õ on heaks kiidetud
nõukogu[8]
otsusega 94/87/EÜ Ö ja nõukogu
otsusega 94/800/EÜ[9] Õ.
ê 774/94 2.
põhjendus (kohandatud)
(3)       Kõnealuste kokkulepetega
sätestatakse teatavatel tingimustel aastaste tariifikvootide avamine CN-koodide
0201 30 00, 0202 30 90, 0206 10 95 ja 0206 29 91
alla kuuluva kvaliteetse veiseliha suhtes, CN-koodide 0203 19 13 ja
0203 29 15 alla kuuluva sealiha suhtes, CN-koodide Ö 0207 14 10 Õ, Ö 0207 14 50 Õ, Ö 0207 14 70 Õ, Ö 0207 27 10 Õ, Ö 0207 27 20 Õ ja Ö 0207 27 80 Õ alla kuuluva
kodulinnuliha suhtes, CN-koodide Ö 1001 11 00 Õ, Ö 1001 19 00 Õ ja Ö 1001 99 00 Õ alla kuuluva nisu ja
meslini suhtes ning CN-koodide 2302 30 10, 2302 30 90, Ö 2302 40 10 Õ ja Ö 2302 40 90 Õ alla kuuluvate
kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes.
ê 774/94 3.
põhjendus (kohandatud)
(4)       Ö Need Õ kokkulepped
sõlmitakse määramata ajaks; otstarbekohasuse ja tõhususe huvides tuleks kvoodid
avada mitmeks aastaks.
ê 774/94 4.
põhjendus (kohandatud)
(5)       Toodete laadi, lähteriiki ja
päritolu tagav süsteem võib osutuda asjakohaseks; sel eesmärgil tuleks Ö kokku lepitud Õ tariifisoodustuste
raames toimuval impordil esitada autentsussertifikaat.
ê 774/94 5.
põhjendus (kohandatud)
(6)       Võib osutuda põhjendatuks
jaotada Ö nende Õ sissevedu vastavalt Ö liidu Õ turu vajadustele
tervele aastale; sel eesmärgil võib osutuda asjakohaseks impordilitsentsi
esitamisel põhinev kvootide kasutussüsteem.
ê 252/2014 3.
põhjendus (kohandatud)
(7)       Ö Käesoleva Õ määruse teatavate
mitteolemuslike osade täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus
võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud
õigusakte seoses Ö käesoleva Õ määruse muudatuste
vastuvõtmisega, kui kvoodisüsteemi mahte ja muid tingimusi kohandatakse,
eelkõige nõukogu otsusega sõlmida kokkulepe ühe või mitme kolmanda riigiga. On
eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi
asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud
õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste
dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
ê 252/2014 4.
põhjendus (kohandatud)
(8)       Selleks et tagada Ö käesoleva Õ määruse ühetaolised
rakendamistingimused seoses Ö käesolevas Õ määruses osutatud
kvoodisüsteemi haldamiseks vajalike eeskirjadega, tuleks komisjonile anda
rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011[10],
ê 2198/95 art 1 (kohandatud)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
CN-koodide 0201 ja 0202 alla kuuluva värske,
jahutatud või külmutatud kvaliteetse veiseliha ja CN-koodide
0206 10 95 ja 0206 29 91 alla kuuluvate toodete suhtes Ö on avatud Õ Ö liidu Õ aastane tariifikvoot
kogumahuga 20 000 tonni väljendatuna toote kaalus.
Kõnealuse kvoodi suhtes kohaldatavaks ühise
tollitariifistiku maksumääraks kehtestatakse 20 %.
Artikkel 2
CN-koodide 0203 19 13 ja
0203 29 15 alla kuuluva värske, jahutatud või külmutatud sealiha
suhtes Ö on avatud liidu Õ aastane tariifikvoot
kogumahuga 7 000 tonni.
Kõnealuse kvoodi suhtes kohaldatavaks ühise
tollitariifistiku maksumääraks kehtestatakse 0 %.
Artikkel 3
CN-koodide Ö 0207 14 10 Õ, Ö 0207 14 50 Õ ja Ö 0207 14 70 Õ alla kuuluva
kodulinnuliha suhtes Ö on avatud liidu Õ aastane tariifikvoot
kogumahuga 15 500 tonni.
Kõnealuse kvoodi suhtes kohaldatavaks ühise
tollitariifistiku maksumääraks kehtestatakse 0 %.
Artikkel 4
CN-koodide Ö 0207 27 10 Õ, Ö 0207 27 20 Õ ja Ö 0207 27 80 Õ alla kuuluva
kalkuniliha suhtes Ö on avatud liidu Õ aastane tariifikvoot
kogumahuga 2 500 tonni.
Kõnealuse kvoodi suhtes kohaldatavaks ühise
tollitariifistiku maksumääraks kehtestatakse 0 %.
Artikkel 5
CN-koodide Ö 1001 11 00 Õ, Ö 1001 19 00 Õ ja Ö 1001 99 00 Õ alla kuuluva
kvaliteetnisu suhtes Ö on avatud liidu Õ aastane tariifikvoot
kogumahuga 300 000 tonni.
Kõnealuse kvoodi suhtes kohaldatavaks ühise
tollitariifistiku maksumääraks kehtestatakse 0 %.
Artikkel 6
CN-koodide 2302 30 10, 2302 30 90,
2302 40 10 ja 2302 40 90 alla kuuluva nisu ja teravilja
(välja arvatud maisi ja riisi) kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes Ö on avatud liidu Õ aastane tariifikvoot
kogumahuga 475 000 tonni.
Kõnealuse kvoodi suhtes kohaldatavaks ühise
tollitariifistiku maksumääraks kehtestatakse CN-koodide 2302 30 10 ja
2302 40 10 alla kuuluvate toodete puhul 30,60 Ö eurot Õ tonni kohta ning
CN-koodide 2302 30 90 ja 2302 40 90 alla kuuluvate toodete
puhul 62,25 Ö eurot Õ tonni kohta.
ê 252/2014 art 1
lg 1
Artikkel 7
Rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks ja kui
Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu kohandavad käesolevas määruses
osutatud kvoodisüsteemi mahte ja muid tingimusi, eelkõige nõukogu otsusega
sõlmida kokkulepe ühe või mitme kolmanda riigiga, antakse komisjonile õigus
võtta kooskõlas artikliga 9 vastu delegeeritud õigusakte sellest tingitud
käesoleva määruse muudatuste kohta.
Artikkel 8
Komisjon võtab rakendusaktidega vastu
vajalikud eeskirjad käesolevas määruses osutatud kvoodisüsteemi haldamiseks
ning vajaduse korral:
a)           toote laadi, lähteriiki ja päritolu
tagavad sätted;
b)           punktis a osutatud tagatiste
kontrollimist võimaldavate dokumentide tunnustamisega seotud sätted ning
c)           impordilitsentside väljaandmise ja
nende kehtivusaja tingimused.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
ê 252/2014 art 1
lg 2
Artikkel 9
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklis 7 osutatud õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 9. aprillist
2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa
kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse
automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament
või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga
ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artiklis 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud
delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
5. Artikli 7 alusel vastu võetud
delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile
ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda
tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 10
1. Komisjoni abistab põllumajandusturgude
ühise korralduse komitee, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
(EL) nr 1308/2013[11]
artikliga 229. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
3. Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku
menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui
arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab
või kui vähemalt veerand komitee liikmetest seda taotleb.
ê
Artikkel 11
Määrus (EÜ) nr 774/94 tunnistatakse
kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt
II lisas esitatud vastavustabelile.
ê 774/94
(kohandatud)
Artikkel 12
Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal
päeval pärast Õ selle Ö avaldamist Õ Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas.
ê 774/94
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
President                                                        President
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Vt järelduste 3 lisa A osa.
[3]               Õigusloomeprogrammi lülitatud 2014.
[4]               Vt käesoleva ettepaneku I lisa.
[5]               ELT C […], […], lk […].
[6]               Nõukogu 29. märtsi 1994. aasta määrus (EÜ)
nr 774/94 kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja
meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes teatavate ühenduse
tariifikvootide avamise ja haldamise kohta (EÜT L 91, 8.4.1994, lk 1).
[7]               Vt lisa I.
[8]               Nõukogu 20 detsembri 1993. aasta otsus 94/87/EC, mis käsitleb
Euroopa Ühenduse ning Argentiina, Brasiilia, Kanada, Poola, Rootsi ja Uruguai vahel
kooskõlastatud protokolli vormis vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe
(GATT) XXVIII artiklile sõlmitud lepinguid õliseemnete kohta (EÜT L 47, 18.2.1994, lk 1).
[9]               Nõukogu, 22. detsember
1994 otsus 94/800/EC, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema
pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati
mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336,
23.12.1994, lk 1).
[10]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
(ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[11]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri
2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse
põllumajandussaaduste ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks
nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ)
nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013,
lk 671).
é
I LISA
Kehtetuks
tunnistatud määrus koos hilisemate muudatustega
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 774/94 (EÜT L 91, 8.4.1994, lk 1) ||   ||
 || Komisjoni määrus (EÜ) nr 2198/95 (EÜT L 221, 19.9.1995, lk 3) ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 252/2014 (ELT L 84, 20.3.2014, lk 35) ||
_____________
II LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ) nr 774/94 || Käesolev määrus
 Artikli 1 lõige 1 || Artikli 1 esimene lõige
 Artikli 1 lõige 2 || Artikli 1 teine lõige
 Artikli 2 lõige 1 || Artikli 2 esimene lõige
 Artikli 2 lõige 2 || Artikli 2 teine lõige
 Artikli 3 lõige 1 || Artikli 3 esimene lõige
 Artikli 3 lõige 2 || Artikli 3 teine lõige
 Artikli 4 lõige 1 || Artikli 4 esimene lõige
 Artikli 4 lõige 2 || Artikli 4 teine lõige
 Artikli 5 lõige 1 || Artikli 5 esimene lõige
 Artikli 5 lõige 2 || Artikli 5 teine lõige
 Artikli 6 lõige 1 || Artikli 6 esimene lõige
 Artikli 6 lõige 2 || Artikli 6 teine lõige
 Artikkel 7 || Artikkel 8
 Artikkel 8 || Artikkel 7
 Artikkel 8a || Artikkel 9
 Artikkel 8b || Artikkel 10
 Artikkel 9 || –
 Artikkel 10 || Artikkel 12
 – || Artikkel 11
 – || I Lisa
 – || II Lisa
_____________


title: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta

text:
|

52010PC0525

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 29.9.2010KOM(2010) 525 lõplik2010/0279 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSeuroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohtaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTKriisi puhkemisel osutus suurte makromajanduse tasakaalunihete tekkimine, sealhulgas laialdaste ja kestvate hälvete ilmnemine konkurentsivõime suundumustes, Euroopa Liidule ja eriti eurole väga kahjulikuks. Kriisieelsetel aastatel soodustasid väikesed rahastamiskulud vahendite väärpaigutamist sageli vähem otstarbekalt, mis toitis mõnedes liikmesriikides mittejätkusuutlikku tarbimist, kinnisvaramulli ning välis- ja sisevõla kogunemist. Seepärast on oluline töötada välja uus struktureeritud menetlus ebasoodsate makromajanduslike tasakaalunihete ennetamiseks ja korrigeerimiseks kõikides liikmesriikides.Oma teatises ja aruandes „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu edusammud ja ülesanded pärast kümmet tegutsemisaastat“[1] pakkus komisjon välja ulatusliku poliitilise tegevuskava eesmärgiga parandada majandus- ja rahaliidu toimimist. Komisjon rõhutas eriti vajadust laiendada majandusjärelevalvet, mis võimaldaks tuvastada makromajanduse tasakaalunihked juba varajases staadiumis ja kohe nende suhtes midagi ette võtta. Süvendatud järelevalvet peeti eriti põhjendatuks väliskonkurentsivõime ja maksebilansi valdkonnas, kus pärast euro kasutuselevõttu olid tekkinud liikmesriikide vahel märgatavad lahknevused. Selleks et neid probleeme käsitleda, leppis eurorühm 2008. aasta juulis kokku, et euroalal hakatakse konkurentsivõime arengusuundi regulaarselt läbi vaatama ning see töö on olnud viljakas.Euroopa 2020. aasta strateegias on sätestatud kaugelepürgiv ja kõikehõlmav strateegia, millega soovitakse edendada ELi majanduse arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat kasvu. Strateegias kehtestatakse kriisist saadud kogemuse põhjal uutmoodi lähenemisviis Euroopa nõrkade külgede tugevdamiseks seoses makrorahanduslike ja struktuursete probleemide järelevalvega. Arvestades majanduse ja rahanduse tihedat seotust euroala sees ja nende mõju ühisvaluutale, kutsutakse Euroopa 2020. aasta strateegias üles töötada euroala jaoks välja spetsiifiline poliitikaraamistik, et korrigeerida suuremaid makromajanduse tasakaalunihkeid[2]. Sellest vaatevinklist on tarvis õigusaktides sätestatud mehhanismi, et jälgida makromajanduse tasakaalunihete põhjuseid ning tagada vajaduse korral asjakohaste parandusmeetmete võtmine. Eriti tähtis on, et ennetavad ja parandavad meetmed oleksid omavahel seotud, et vältida tarvidust majanduse valuliku kohandamise järele, kui tasakaalunihked on väljunud kontrolli alt.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSEDLisaks pakiliste vajaduste täitmiseks rakendatud hädapärastele meetmetele reageeris komisjon enneolematu ulatusega kriisi olukorras kiiresti, esitades kaugelepürgiva, kuid siiski realistliku reformikava. See sõnastati kahes teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis avaldati vastavalt 12. mail ja 30. juunil 2010. Valides suhtluskanaliks avalikud õiguslikud dokumendid, näitas komisjon innukalt üles oma kindlat tahet astuda liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja kõigi teiste huvitatud isikutega dialoogi, pakkudes samal ajal välja praktilisi meetmeid.Oma 12. mai 2010. aasta teatises määratles komisjon mitmesambalise lähenemisviisi majanduspoliitika paremaks kooskõlastamiseks. Teatises rõhutati vajadust võtta täielikult tarvitusele kõik ELi toimimise lepingu kohaselt võimalikud järelevalvevahendid. Vajaduse korral tuleb olemasolevaid vahendeid muuta ja täiendada. Teatises kutsuti üles stabiilsuse ja kasvu paktist kinnipidamise karmistamisele ja majandusjärelevalve laiendamisele. Selle saavutamiseks tehti ettepanek kehtestada nn Euroopa poolaasta, et liikmesriikidel oleks abi majanduspoliitika varajasest kooskõlastamisest Euroopa tasandil. Samuti sätestati teatises põhimõtted, mis peaksid tugevdama euroala liikmesriikides kindlat kriisiohjamise raamistikku. Üldiselt käis enamik ettepanekuid ELi kui terviku kohta, ent euroala suhtes tuleb kohaldada rangemaid eeskirju.Vahepeal pinged finantsturgudel kasvasid ning 9. mail 2010 otsustati ECOFINi erakorralisel istungil luua komisjoni ettepanekul Euroopa stabiliseerimismehhanism ning lepiti kokku kindlas kohustuses eelarved kiiremini konsolideerida, kus selleks on põhjust.30. juunil 2010 võttis Euroopa Komisjon vastu ajakohastatud teatise, milles ta määratles üksikasjalikumalt 12. mai teatises sätestatud majandusjärelevalve põhimõtted. Teatises keskenduti rakendamise ja jõustamise küsimustele. Selles rõhutati, et EL vajab riikide makromajanduse tugevamat järelevalvet, mis hõlmaks kõiki majanduspoliitika olulisi valdkondi. Makromajanduse tasakaalunihkeid tuleb vaadelda koos eelarvepoliitika ja majanduskasvu edendavate reformidega Euroopa 2020. aasta strateegia raames. Teatises osutati, et tõhustatud järelevalve peaks olema nn Euroopa poolaasta alus ning leiti, et sellega peavad kaasnema sanktsioonid, et ennetada ELi ja euroala finantsstabiilsust ohustada võivaid ületamisi või neid korrigeerida. Seoses eelarvepoliitikaga tuleks tugevdada stabiilsuse ja kasvu pakti nii ennetuslikku kui ka paranduslikku osa. Samuti esitati üldine kava liikmesriikide vaheliste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks.Komisjon aitas eespool nimetatud teatistega kaasa majanduse juhtimise töökonna tööle; nimetatud töökond loodi Euroopa Ülemkogu märtsiistungil ning selle tööd juhib Euroopa Ülemkogu eesistuja. Töökond tunnistas, et tasakaalunihked on eriline probleem, eriti euroala liikmete jaoks. Tunnistati vajadust jälgida makromajanduslikku arengut põhjalikumalt väikese hulga võtmenäitajate abil, ennekõike häiremehhanismi kaudu. Kokkuvõttes nõustuti, et makromajanduse järelevalve peab toimima paralleelselt stabiilsuse ja kasvu pakti kohase eelarvejärelevalvega.Euroopa Ülemkogu jälgis töökonna tööd tähelepanelikult. Esmased töösuunad toodi välja Euroopa Ülemkogu 17. juuni järeldustes, milles lepiti kokku tulemustabeli väljatöötamises mittejätkusuutlike või ohtlike suundumuste varajaseks tuvastamiseks. Euroopa Ülemkogu 16. septembri 2010 järeldustes väljendati heameelt uue makrojärelevalve raamistiku väljatöötamise üle, mis võimaldab mittejätkusuutlikke konkurentsivõime hälbeid ja tasakaalunihkeid jälgida ja neid õigel ajal korrigeerida.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGValminud ennetus- ja parandusmehhanism makromajanduse tasakaalunihete käsitlemiseks koosneb kahest määruse ettepanekust. Esimeses ettepanekus kavandatakse ülemäärase tasakaalunihke menetlus ning teises keskendutakse sellega seotud täitemeetmetele. Käesolevas seletuskirjas on kirjeldatud mõlemat ettepanekut.Esimeses ettepanekus esitatakse kava luua raamistik makromajanduse tasakaalunihete, sealhulgas konkurentsivõime halvenemise suundumuste tuvastamiseks ja nende käsitlemiseks. Niisugusena täiendab see riikide makromajanduse struktuurse järelevalve menetlust, mis on sätestatud Euroopa 2020. aasta strateegias.Ülemäärase tasakaalunihke menetlus on majanduse järelevalve menetluses täiesti uus element. See hõlmab tasakaalunihke riskide regulaarset hindamist, sealhulgas häiremehhanismi, ja eeskirju, mille eesmärk on võimaldada parandusmeetmete rakendamist, kui ebasoodsad makromajanduse tasakaalunihked laienevad väljapoole eelarvepoliitika raame. Ülemäärase tasakaalunihke menetlust kohaldatakse kõikide liikmesriikide suhtes.Järelevalve esimeseks elemendiks on häiremehhanism, mille eesmärk on tuvastada liikmesriigid, kus makromajanduse tasakaalunihked võivad olla problemaatilisel tasemel. Häiremehhanism koosneb tulemustabelist (artikkel 3), mida toetab hindamisanalüüs. Tulemustabel on kavandatud niiviisi, et see oleks läbipaistev, suhteliselt lihtne ja majandusteooriale tuginev. Selleks kasutatakse teatavat hulka näitajaid eesmärgiga tagada majanduse eri osades tekkivate tasakaalunihete õigeaegne tuvastamine. Nende näitajate kogum peab olema piisavalt suur selleks, et hõlmata kõiki võimalikke suuremate tasakaalunihete juhtumeid ning tagada, et see oleks küllaldaselt tundlik tuvastamaks tasakaalunihked juba varajases staadiumis. Tulemustabel koostatakse mitme näitaja põhjal iga liikmesriigi kohta.Läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks kehtestatakse iga näitaja jaoks häirekünnised, mis tehakse teatavaks. Mõnede näitajate puhul on künnised sümmeetrilised: nende abil tuvastatakse muutuja nii ülemäära suur kui ülemäära väike väärtus. Samas on siiski oluline silmas pidada, et nimetatud näitajatesse ei tohiks suhtuda kui poliitilistesse eesmärkidesse ega vahenditesse. Näiteks võib jooksevkonto puudujääki 3 % pidada vastuvõetavaks lähenemisetapis olevas riigis, kelle investeerimisvajadused on suured, kuid mitte arenenumas riigis, kelle elanikkond vananeb kiiresti. Seega tuleks neid künniseid vaadelda suunavate väärtustena, millest hindamisel juhinduda, kuid neid ei tohiks tõlgendada mehaaniliselt; neile tuleks lisada majandusolukorra hinnang ja riigispetsiifiline eksperdihinnang.Komisjon avaldab tulemustabeli näitajad, nende väärtused ja aluseks olevad meetodid eraldi dokumendis, et tagada häiremehhanismi toimimise täielik läbipaistvus. Tulemustabeli sisu võib aja jooksul muutuda vastavalt makromajanduse stabiilsust ähvardavate ohtude muutumisele või andmete parema kättesaadavuse korral. Võimalike näitajate hulka arvatakse kõige tõenäolisemalt nii välis- kui sisenäitajaid. Välise tasakaalunihke tuvastamist hõlbustaksid välispositsiooni (nt jooksevkonto ja välisvõlg) ning hinna- või kulukonkurentsivõimet (nt reaalsed kehtivad vahetuskursid) käsitlevad meetmed. Sisenäitajate (nt era- ja avaliku sektori võlg) kasutamine on põhjendatud sellega, et välised tasakaalunihked põhinevad alati mingitel sisemistel tasakaalunihetel. Sisenäitajate jälgimine on ka iseenesest õigustatud, kuna sisemised tasakaalunihked võivad kajastuda negatiivselt ka teistes liikmesriikides, eriti finantskriisi levimise kaudu. Koos katavad need näitajad suurt osa sellest, mida on tarvis võimalike tasakaalunihete esialgseks hindamiseks ja analüüsimiseks.Komisjon avaldab tulemustabeli regulaarselt ning lisab selle juurde oma aruande, milles selgitatakse näitajate võimalikke vasturääkivusi (artikkel 4). Kogu olemasoleva teabe põhjal koostab komisjon nimekirja sellistest liikmesriikidest, kus arvatakse olevat tasakaalunihke tekkimise oht. Olukorra arutamine nõukogus ja eurorühmas õigel ajal võimaldab komisjonil saada liikmesriikidelt asjakohast tagasisidet ning tagada komisjoni kaalutluste läbipaistvus. Pärast arutelusid viib komisjon läbi riigispetsiifilise analüüsi nendes liikmesriikides, kus häiremehhanism viitab võimalikule tasakaalunihkele või selle tekke ohule (artikkel 5). Olukorra põhjalik analüüs tähendab seda, et kindlaksmääratud liikmesriigis uuritakse üksikasjalikult olukorra tekkepõhjuseid. Vajaduse korral võib lisaks analüüsile teha kontrollkäike vastavasse liikmesriiki. Arvesse võetakse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu varajasi hoiatusi või soovitusi ning samuti analüüsitava liikmesriigi poliitilisi kavatsusi, mis kajastuvad tema stabiilsus- ja lähenemisprogrammis ning riiklikus reformikavas. Komisjoni põhjaliku analüüsi alusel on võimalik saada kolm erinevat tulemust, nagu on sätestatud artiklites 6 ja 7:-  Kui makromajanduse tasakaalunihkeid ei peeta probleemseks, teeb komisjon ettepaneku edasisi meetmeid mitte rakendada.-  Kui komisjon on pärast olukorra põhjalikku analüüsi seisukohal, et makromajanduse tasakaalunihe (või selle tekke oht) on olemas, soovitab ta nõukogul võtta vastu vajalikud ennetavad soovitused asjaomasele liikmesriigile kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikega 2. Kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega ja sõltuvalt tasakaalunihke olemusest võivad ennetavad soovitused käsitleda mitmesse eri poliitikavaldkonda liigitatavaid ülesandeid.-  Kui olukorra põhjalik analüüs viitab konkreetses liikmesriigis suurtele või majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist ohustavatele tasakaalunihetele, võib nõukogu komisjoni soovitusel ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, võtta vastu soovitused, milles tehakse teatavaks ülemäärase tasakaalunihke olemasolu ning soovitatakse vastaval liikmesriigil võtta määratud tähtaja jooksul parandusmeetmeid ning palutakse esitada oma poliitilised kavatsused parandusmeetmete kavas. Liikmesriikidele, kus esineb ülemäärane tasakaalunihe ülemäärase tasakaalunihke menetluse mõistes, avaldataks teiste liikmesriikide poolt suuremat survet. Ülemäärase tasakaalunihke menetlust käsitlevad soovitused tuleks avalikustada; need peaksid olema üksikasjalikumad ja ettekirjutavamad kui artiklis 6 sätestatud ennetavad soovitused. Olenevalt tasakaalunihke olemusest võivad ettekirjutused käsitleda neid aspekte eelarve-, palga-, makrostruktuuri ja makrotasandi usaldatavuse poliitikas, mis on riigiasutuste kontrolli all.Pärast ülemäärase tasakaalunihke menetluse alustamist on kõnealune liikmesriik kohustatud vastu võtma kindla aja jooksul artikli 8 kohase parandusmeetmete kava, milles kehtestatakse poliitikameetmete rakendamisega seotud tegevuskava. Parandusmeetmete kava peaks näitama kõnealuse liikmesriigi otsustavust töötada selle nimel, et oma tasakaalunihet korrigeerida. Kahe kuu jooksul pärast parandusmeetmete kava esitamist hindab nõukogu seda komisjoni aruande alusel. Kui nõukogu peab kava rahuldavaks, võtab ta komisjoni ettepanekul vastu otsuse selle kinnitamiseks. Juhul kui parandusmeetmete kavaga ettenähtud meetmed, mida on rakendatud või kavas rakendada, või mille rakendamise ajakava peetakse soovituste täitmiseks ebapiisavaks, palub nõukogu komisjoni ettepaneku alusel liikmesriigil oma parandusmeetmete kava uue tähtaja jooksul muuta. Ülemäärase tasakaalunihke menetlus on paindlik, kuna see peaks võimaldama nõukogul kehtestada menetlusekohaste soovituste esitamisel sobiv tähtaeg, mille puhul võetakse arvesse tasakaalunihete ulatust ja pakilisust ning seda, kuidas olukorda on poliitikameetmetega võimalik muuta. Erinevalt eelarvepoliitikast, ei ole mitte kõik poliitikahoovad riigi valitsuse otsese kontrolli all, kui on tarvis korrigeerida tasakaalunihet. Veelgi enam, olenevalt nende iseloomust, võivad parandusmeetmed avaldada tasakaalunihetele mõju viiteajaga. Näiteks 2008. aasta kriisile eelnenud kümne aasta jooksul suurenesid erinevused euroala liikmesriikide konkurentsipositsiooni ja maksebilansi näitajate vahel püsivalt. Konkurentsivõime ja maksebilansi tasakaalunihete korrigeerimine nõuab märkimisväärseid muutusi suhtelistes hindades ja kuludes ning nõudluse ja pakkumise ümberjaotamist suletud sektori ja ekspordisektori vahel. Paljude euroala liikmesriikide majandust mõjutab tööjõu- ja tooteturu suhteline jäikus, mis võib asjakohaste reformide puudumisel korrigeerimisperioodi suure tõenäosusega pikendada. Komisjon jälgib kõigil juhtudel parandusmeetmete rakendamist asjaomastes liikmesriikides, kes peavad artikli 9 kohaselt esitama korrapäraselt eduaruandeid. Kui majandusolud muutuvad, võib soovitusi ülemäärase tasakaalunihke menetluse kohta komisjoni soovituse alusel muuta.Nõukogu teeb komisjoni soovituse alusel järelduse, kas kõnealune liikmesriik on soovitatud parandusmeetmeid rakendanud või mitte. Artiklis 10 on sätestatud selle hindamise tingimused. Kui nõukogu otsustab, et kõnealune liikmesriik on asjakohaseid meetmeid rakendanud, peatatakse ajutiselt menetlus. Peatamine tähendab, et liikmesriik teeb parandusmeetmete rakendamisel rahuldavaid edusamme. Samas võib makromajanduse tasakaalunihete tegelik korrigeerimine võtta tublisti aega, kuna viiteaeg parandusmeetmete rakendamise ja nende tegeliku mõjumise vahel võib olla pikk. Asjaomane liikmesriik peab esitama perioodilisi aruandeid ja tema suhtes teostatakse järelevalvet, kuni ülemäärase tasakaalunihke menetlus on reaalselt lõpetatud.Lõppkokkuvõttes aitab parandusmeetmete järjekindel ja edukas rakendamine tasakaalunihet korrigeerida. Nagu sätestatud artiklis 11, lõpetatakse ülemäärase tasakaalunihke menetlus siis, kui nõukogu on jõudnud komisjoni soovituse alusel järeldusele, et ülemäärast tasakaalunihet liikmesriigis enam ei esine.Kui kõnealune liikmesriik ei ole asjakohaseid meetmeid rakendanud, siis ülemäärase tasakaalunihke menetlus tema suhtes jätkub. Nõukogu peab vastu võtma läbivaadatud soovitused parandusmeetmete võtmiseks ning kehtestama uue tähtaja, mis on tõenäoliselt lühem. Euroala liikmesriikide puhul võib jõustamismehhanism viia lõppkokkuvõttes sanktsioonideni, mida on kirjeldatud määruses euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks rakendatavate täitemeetmete kohta. Kui tasakaalunihete järelevalvega seoses esitatud soovitusi piisavalt ei järgita, võidakse ka seda pidada raskendavaks asjaoluks eelarveolukorra hindamisel vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile, kuna see loob teineteist võimendavat sünergiat eri poliitikasuundade rakendamisel.Teises määruse ettepanekus käsitletakse täitemeetmeid makromajanduse ülemääraste tasakaalunihete korrigeerimiseks. Sellega täiendatakse käesolevat ülemäärase tasakaalunihke menetluse määrust ning selles keskendutakse jõustamisele euroala liikmesriikides. Määruses sätestatakse, et kui liikmesriik ei täida korduvalt nõukogu soovitusi makromajanduse ülemääraste tasakaalunihete korrigeerimiseks, peab ta maksma iga-aastast trahvi, kuni nõukogu on veendunud, et parandusmeetmeid on rakendatud. Korduv mittetäitmine tähendab nõukogu soovituste täitmatajätmist uueks tähtajaks, mis on kehtestatud vastavalt määruse (…) artikli 10 lõikele 4. Lisaks peab liikmesriik maksma iga-aastast trahvi ka siis, kui ta jätab korduvalt nõukogule ja komisjonile esitamata parandusmeetmete kava, milles esitatud meetmed on nõukogu soovituste järgimiseks piisavad. Sellisel juhul tähendab korduv mittetäitmine rahuldava parandusmeetmete kava esitamata jätmist uueks tähtajaks, mis on kehtestatud vastavalt määruse (…) artikli 8 lõikele 2. Ähvardav iga-aastane trahv loob euroala liikmesriikidele vajaliku stiimuli soovitused täita või koostada rahuldav parandusmeetmete kava, isegi pärast seda, kui esimene trahv on juba makstud.Selleks et tagada liikmesriikide võrdne kohtlemine, peab trahv olema kõigile euroala liikmesriikidele ühesuurune: 0,1 % vastava liikmesriigi eelneva aasta SKPst. Üldjuhul teeb komisjon ettepaneku nõuda trahvi selle suurimas sätestatud summas ning see ettepanek loetakse vastuvõetuks juhul, kui nõukogu pole kümne päeva jooksul pärast seda, kui komisjon on oma ettepaneku vastu võtnud, otsustanud kvalifitseeritud häälteenamusega vastupidiselt. Nõukogu võib komisjoni ettepanekut muuta, otsustades selle üle ühehäälselt vastavalt aluslepingu artikli 293 lõikele 1.Nõukogu võib komisjoni ettepanekul võtta vastu otsuse trahv tühistada või vähendada selle summat. Komisjon võib teha sellise ettepaneku pärast liikmesriigi põhjendatud taotluse hindamist ning sanktsiooni tühistamise aluseks olevate tõendite leidmine oleks liikmesriigi ülesanne. Komisjon võib teha samasuguse ettepaneku erakorraliste majandusolude korral, mis on määratletud stabiilsuse ja kasvu paktis (määrus (EÜ) nr 1467/97).Nõukogu otsuste vastuvõtmisel niisuguste trahvide kohta osalevad ainult need nõukogu liikmed, kes esindavad liikmesriike, mille rahaühik on euro. Hääletamisel ei võeta arvesse selle nõukogu liikme häält, kes esindab liikmesriiki, mida hääletamisel olev otsus puudutab.Käesoleva ettepanekuga ettenähtud trahvide näol on tegemist aluslepingu artiklis 311 osutatud muu tuluga. Vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti (määrus 1467/97) paranduslikus osas kehtestatud praktikale jaotatakse see tulu nende liikmesriikide vahel, kelle rahaühik on euro ning kelle suhtes ei kohaldata ülemäärase tasakaalunihke menetlust määruse (…) tähenduses ja kelle suhtes ei kohaldata ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust määruse (EÜ) nr 1467/1997 tähenduses, proportsionaalselt nende osale nõudeid täitvate liikmesriikide üldises kogurahvatulus.2010/0279 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSeuroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 ja artikli 121 lõiget 6,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3],toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:(1) Aluslepingu kohaselt peaks liikmesriikide majanduspoliitika ELi sisene kooskõlastamine hõlmama kinnipidamist stabiilsete hindade, riigi rahanduse ja majanduse usaldusväärsuse ning tasakaalustatud maksebilansi juhtpõhimõtetest.(2) On vaja tugineda majandus- ja rahaliidu toimimise esimese kümne aasta jooksul saadud kogemustele.(3) Eelkõige tuleks laiendada liikmesriikide majanduspoliitika järelevalvet enamatele valdkondadele kui eelarvejärelevalve, et ennetada makromajanduse ülemäärast tasakaalunihet ning aidata sellistel liikmesriikidel, kus selline tasakaalunihe esineb, töötada välja parandusmeetmete kava enne, kui kõrvalekalded suurenevad. Majandusjärelevalve raamistikku tuleks laiendada paralleelselt eelarvejärelevalve tugevdamisega.(4) Et aidata selliseid tasakaalunihkeid korrigeerida, on vaja õigusaktides üksikasjalikult sätestatud menetlust.(5) On asjakohane täiendada aluslepingu artikli 121 lõikes 3 ja 4 osutatud mitmepoolset järelevalvet konkreetsete eeskirjadega makromajanduse tasakaalunihete tuvastamiseks, ennetamiseks ja korrigeerimiseks. See menetlus peaks olema integreeritud iga-aastasesse mitmepoolse järelevalve tsüklisse.(6) Määruse (EL) nr […/…][4] paremaks jõustamiseks tuleks kehtestada trahvid eurot rahaühikuna kasutavatele liikmesriikidele juhuks, kui nad ei täida korduvalt soovitusi ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks.(7) Makromajanduse tasakaalunihked võivad põhjustada avaliku sektori tulude ja kulude liigset kõikumist kogu majandustsükli vältel, mis mõjutab avaliku sektori statistikat ja moonutab eelarve planeerimiseks ja otsuste vastuvõtmiseks vajalikku üldpilti. Moonutatud suundumustel põhinevad ebasobivad eelarvepoliitilised valikud võivad nõrgestada ja ka ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Eelarvega seotud ja muud makromajanduslikud tasakaalunihked võivad üksteist võimendada, kui neid ei jälgita, ja võimalik, et ka ohustada majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist. Seepärast peaks eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide eelarvedistsipliini tugevdamist toetama makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimise süsteem.(8) Kui liikmesriik jätab korduvalt täitmata nõukogu soovitused võtta ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete suhtes meetmeid, tuleks seda üldjuhul karistada iga-aastase trahviga, kuni nõukogu on veendunud, et liikmesriik on võtnud tema soovituste järgimiseks parandusmeetmeid.(9) Samuti tuleks liikmesriiki üldjuhul karistada iga-aastase trahviga, kui ta ei täida korduvalt nõuet koostada nõukogu soovituste täitmiseks parandusmeetmete kava, kuni nõukogu on veendunud, et liikmesriik on esitanud sellise kava, milles on nõukogu soovitusi piisavalt arvesse võetud.(10) Selleks et tagada liikmesriikide võrdne kohtlemine, peaks trahv olema kõigile eurot rahaühikuna kasutavatele liikmesriikidele ühesuurune: 0,1 % vastava liikmesriigi eelneva aasta sisemajanduse koguproduktist (SKP).(11) Menetlus trahvide kohaldamiseks selliste liikmesriikide suhtes, kes ei võta makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks tõhusaid meetmeid, tuleks üles ehitada nii, et trahvi kohaldamine sellise liikmesriigi suhtes oleks reegel mitte erand.(12) Kogutud trahvisummad tuleks jaotada selliste eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide vahel, kelle suhtes ei kohaldata ülemäärase tasakaalunihke menetlust ja kellel ei ole ülemäärast eelarvepuudujääki.(13) Käesolevas määruses sätestatud trahvide kohaldamist käsitlevate üksikotsuste vastuvõtmise õigus tuleks anda nõukogule. Osana liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamisest, mida tehakse nõukogus vastavalt aluslepingu artikli 121 lõikele 1, on kõnealused üksikotsused nende meetmete lahutamatud järelmeetmed, mille nõukogu on vastu võtnud vastavalt aluslepingu artiklile 121 ning määrusele (EL) nr […/…].(14) Kuna käesolev määrus sisaldab määruse (EL) nr […/…] tõhusa rakendamise üldeeskirju, tuleks see vastu võtta aluslepingu artikli 121 lõikes 6 nimetatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.(15) Kuna liikmesriikide tasandil ei ole võimalik luua piisavalt tõhusat makromajanduslike tasakaalunihete tuvastamise ja ennetamise raamistikku, sest liikmesriikide vahel on tihedad kaubandus- ja finantssidemed ning riiklik majanduspoliitika mõjutab liitu ja euroala tervikuna, ning seda on lihtsam saavutada ELi tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik seatud eesmärgi saavutamiseks.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 Sisu ja reguleerimisala1. Käesoleva määrusega kehtestatakse trahvisüsteem makromajanduse tasakaalunihete tõhusaks korrigeerimiseks euroalal.2. Käesolevat määrust kohaldatakse eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide suhtes.Artikkel 2 MõistedKäesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr […/…] artiklis 2 sätestatud mõisteid.Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:-  „erakorralised majandusolud“ – asjaolud, mille puhul valitsemissektori eelarvepuudujäägi ületamist võrreldes kontrollväärtusega käsitatakse erandlikuna aluslepingu artikli 126 lõike 2 punkti a teises taandes ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97[5] sätestatu kohaselt.Artikkel 3 Trahvid1. Nõukogu määrab komisjoni ettepanekul iga-aastase trahvi, kui:1.  kooskõlas määruse (EL) nr […/…] artikli 7 lõikega 2 ja artikli 10 lõikega 4 on kehtestatud kaks järjestikust tähtaega ning nõukogu jõuab seejärel kooskõlas kõnealuse määruse artikli 10 lõikega 4 järeldusele, et asjaomane liikmesriik ei ole ikka võtnud soovitatud parandusmeetmeid, või kui2.  kooskõlas määruse (EL) nr […/…] artikli 8 lõikega 1 ja artikli 8 lõikega 2 on kehtestatud kaks järjestikust tähtaega ning nõukogu jõuab seejärel kooskõlas kõnealuse määruse artikli 8 lõikega 2 järeldusele, et asjaomane liikmesriik on esitanud jälle ebapiisava parandusmeetmete kava.Otsus loetakse nõukogus vastuvõetuks juhul, kui nõukogu ei ole kümne päeva jooksul pärast komisjoni poolt otsuse vastuvõtmist otsustanud seda kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi lükata. Nõukogu võib ettepanekut muuta vastavalt aluslepingu artikli 293 lõikele 1.2. Komisjoni ettepanekul kehtestatava iga-aastase trahvi suurus on 0,1 % vastava liikmesriigi eelneva aasta SKPst.3. Erandina lõikest 2 võib komisjon erakorraliste majandusolude korral või asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotlusel, mis on esitatud komisjonile kümne päeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud nõukogu järelduste vastuvõtmist, teha ettepaneku vähendada trahvi suurust või trahv tühistada.4. Juhul kui liikmesriik on tasunud teatava kalendriaasta trahvi ning nõukogu jõuab seejärel kooskõlas määruse (EL) nr […/…] artikli 10 lõikega 1 järeldusele, et liikmesriik on selle aasta jooksul rakendanud soovitatud parandusmeetmeid, tagastatakse selle aasta eest tasutud trahv liikmesriigile pro rata temporis .Artikkel 4 Trahvist saadud tulude jaotamineKäesoleva määruse artikli 3 kohaselt kogutud trahvisummad arvatakse aluslepingu artiklis 311 osutatud muude tulude hulka ning jaotatakse proportsionaalselt nende osale nõudeid täitvate liikmesriikide üldises kogurahvatulus selliste eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide vahel, kelle suhtes ei kohaldata ülemäärase tasakaalunihke menetlust määruse (EL) nr […/…] tähenduses ja kellel ei ole aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohast ülemäärast eelarvepuudujääki.Artikkel 5 Hääletamine nõukogusArtiklis 3 sätestatud meetmete üle otsustamisel hääletavad ainult need nõukogu liikmed, kes esindavad selliseid liikmesriike, kelle rahaühik on euro, ning nõukogu ei võta arvesse asjaomast liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält.Eelmises lõigus osutatud nõukogu liikmete kvalifitseeritud häälteenamus määratakse kindlaks vastavalt aluslepingu artikli 238 lõike 3 punktile a.Artikkel 6 JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav liikmesriikides vastavalt aluslepingutele.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] European Economy nr 2/2008, Euroopa Komisjon, majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat.[2] Komisjon on varem korduvalt märkinud, et euroalal oleks tarvis majandust sügavamalt ja ulatuslikumalt kooskõlastada, sealhulgas oma euroala käsitlevas 2009. aasta aruandes ning teatises „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu edusammud ja ülesanded pärast kümmet tegevusaastat.”[3] ELT C , , lk .[4] ELT L […], […], […].[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.