               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.9.2019
            COM(2019) 424 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel päritolureeglite komitees, mis on moodustatud Marrakechis 15. aprillil 1994 allakirjutatud lõppaktile lisatud päritolureeglite lepinguga (WTO GATT 1994)

               Mittesooduspäritolureeglite läbipaistvuse suurendamine

               _______________

               Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed,

               soovides tagada, et päritolureeglid ise ei avalda rahvusvahelisele kaubandusele piiravat, moonutavat ega häirivat mõju;

               soovides tagada, et päritolureegleid koostatakse ja kohaldatakse erapooletult, läbipaistvalt, prognoositavalt, järjepidevalt ja neutraalselt;

               tunnistades, et selged ja prognoositavad päritolureeglid ning nende kohaldamine hõlbustavad rahvusvahelist kaubandust;

               tõdedes, et soovitav on tagada päritolureegleid puudutavate õigusnormide ja tavade läbipaistvus;

               soovides täiendada päritolureeglite lepingu artiklis 5 kehtestatud teatamiskohustusi;

               kinnitades, et päritolureegleid puudutavate õigusnormide ja tavade läbipaistvuse suurendamine aitab vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid ettevõtjate jaoks, kes soovivad integreerida üleilmseid väärtusahelaid, pidades eelkõige silmas mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid;

               otsustavad seoses päritolureeglitega järgmist.

               1.On soovitav säilitada ja edendada kehtivate päritolureeglite ja WTO liikmete poolt nendega seoses kasutatavate dokumendinõuete läbipaistvust ja vastastikust mõistmist selles vallas. Päritolureeglitena mõistetakse reegleid, mis kuuluvad päritolureeglite lepingu artikli 1 kohaldamisalasse.

               2.Selleks et suurendada päritolureeglite läbipaistvust ja parandada nendest arusaamist, teatavad liikmed WTO sekretariaadile vastavalt käesoleva otsuse 1. lisale päritolureeglitest, mida nad kasutavad GATT 1994 I, II, III, XI ja XIII artikli alusel enamsoodustusrežiimi kohaldamisel.

               3.Liikmeid kutsutakse üles täitma 1. lisas esitatud teate vorm, kui nad teatavad WTO sekretariaadile mis tahes muudest päritolureeglitest, mida nad kasutavad muude soodustusteta kaubanduspoliitiliste vahendite rakendamiseks, nagu on sätestatud päritolureeglite lepingu artikli 1 lõikes 2.

               4.Peale selle peavad liikmed 2. lisa kohaselt kirjeldama oma tavasid, mis puudutavad päritolu tõendamist ja muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide nõudmist mittesooduspäritolureeglite kohaldamisel, millest on teatatud vastavalt 1. lisale
                  1
               . Liikmed, kes teatavad, et nad ei rakenda 1. lisa kohaselt päritolureegleid, peavad 2. lisa siiski täitma.

               5.Käesoleva otsuse punktide 2 ja 4 kohased teated esitatakse hiljemalt ühe aasta möödudes alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

               6.Käesoleva otsuse kohaselt esitatud teabe teeb WTO sekretariaat avalikult kättesaadavaks.

               7.Iga liige asutab või säilitab tema käsutuses olevate vahendite ulatuses vähemalt ühe teabekeskuse, et vastata valitsuste, kaubandusettevõtjate ja muude huvitatud isikute põhjendatud päringutele päritolureeglite ja nendega seotud dokumendinõuete asjus ning et väljastada nõutavaid vorme ja dokumente
                  2
               . Liikmed edastavad oma teabekeskuste kontaktandmed WTO sekretariaadile vastavalt 1. lisale. Vähim arenenud riikidest liikmetel on selle teabe WTO sekretariaadile esitamiseks aega kaks aastat.

               8.Liikmed püüavad esitada viited õigusnormidele, veebisaidid, selgitavad dokumendid või mis tahes muud dokumendid WTO ametlikus keeles.

               9.Liikmed, kes teevad sisulisi muudatusi oma päritolureeglites ja nendega seotud dokumendinõuetes, millest on teatatud vastavalt käesolevale otsusele, teatavad sellistest muudatustest käesoleva otsuse kohaselt viivitamata WTO sekretariaadile.

               10.Päritolureeglite komitee analüüsib kehtivaid päritolureegleid ja nendega seotud dokumendinõudeid käesoleva otsuse kohaselt esitatud teabe põhjal, et teha kindlaks kaubandust soodustavad tavad ja edendada nende rahvusvahelist levitamist.

               11.WTO sekretariaat peaks osutama taotluse korral abi, et aidata arenguriikidest ja vähim arenenud riikidest liikmetel rakendada käesoleva otsuse sätteid.

               12.Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata nii, et see mõjutab päritolureeglite lepingu artikliga 5 ja kaubanduse lihtsustamise lepingu artikliga 1 liikmetele ettenähtud õigusi ja kohustusi.

               13.Käesolev otsus, eelkõige selle punktid 2 ja 3, vaadatakse läbi kolme aasta möödudes pärast otsuse vastuvõtmist ja seejärel vastavalt vajadusele, et veelgi suurendada mittesooduspäritolureeglite läbipaistvust, kui see on asjakohane.

               1. LISA

               MITTESOODUSPÄRITOLUREEGLITEST TEATAMISEKS KASUTATAV VORM

               1. lisa võib esitada nii mitmel lehel, kui liige seda vajalikuks peab

               I.
                     PÕHITEAVE

                        1)

                        Teavitav liige

                        2)

                        Teabekeskus

                        (Võimaluse korral esitage järgmised kontaktandmed: nimi, telefon, e-posti aadress, veebisait)

                        3)

                        Kas on kehtestatud mittesooduspäritolureegleid?

                        □

                        Jah

                        □

                        Ei*

                        * Kui vastasite „Ei”, siis järgmistele käesoleva lisa küsimustele ei ole vaja vastata

                        4)

                        Palun märkige, milliste kaubanduspoliitiliste vahendite rakendamisel neid mittesooduspäritolureegleid kasutatakse (vt päritolureeglite lepingu artikli 1 lõige 2)

                        5)

                        Reeglite või nende mis tahes sisulise muudatuse jõustumise kuupäev:

                        6)

                        Kehtivuse lõpp (kui asjakohane):

                        7)

                        Haldamise eest vastutavad valitsus- või valitsusvälised asutused:

                        8)

                        Link õigusaktidele ja mis tahes muudele selgitavatele dokumentidele (kui on):

                        9)

                        Märkused (kui on):

               II.
                     MITTESOODUSPÄRITOLUREEGLITE KOHALDAMINE

                        10)

                        Kas mittesooduspäritolureegleid kohaldatakse impordil?

                        □

                        Jah

                        □

                        Ei

                        11)

                        Kas mittesooduspäritolureegleid kohaldatakse ekspordil?

                        □

                        Jah

                        □

                        Ei

                        12)

                        Mittesooduspäritolureeglite kohaldamisel rakendatav vähese tähtsusega abi reegel

                        □

                        Jah

                        □

                        Ei

                        Kui vastasite „Jah”, siis palun märkige vähese tähtsusega abi künnis ja esitage viited asjakohastele õigusnormidele, mida kohaldatakse seoses küsimustega 10–12.

               III.
                     KRITEERIUMID, MILLE ALUSEL TEHAKSE KAUBA PÄRITOLU HINDAMISE EESMÄRGIL KINDLAKS OLULINE TÖÖTLEMINE

                        13)

                        Üldkriteeriumid, kui neid kohaldatakse kõigi toodete puhul:

                        14)

                        Tootepõhised päritolureeglid, kui kohaldatav:

                        15)

                        Päritolustaatuseta materjali ja päritolustaatusega materjali määratlus (kui on):

                        16)

                        Loetelu vähimatest toimingutest, mis ei anna päritolustaatust (kui on):

                        17)

                        Ülejäänud reeglid (kui on):

                        18)

                        Kogu muu teave, mida liige peab vajalikuks (esitage veebilink, kui on)

               IV.
                     EELOTSUSED

                        Kas kauba päritolu kohta tehakse eelotsuseid
                           3
                        ?

                                 □

                                 Jah

                                 □

                                 Ei

                        (Päritolu käsitlevate) eelotsuste tegemise eest vastutav asutus

                        Juhised eelotsuse taotlemiseks

                        Link õigusaktidele ja mis tahes muud asjakohased õigusnormide viited:

               2. LISA

               MITTESOODUSPÄRITOLUREEGLITEGA SEOTUD DOKUMENDINÕUETEST

               TEATAMISEKS KASUTATAV VORM

                        1)

                        Kohustuslikud nõuded sertifikaadi ja/või mis tahes muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide esitamiseks impordil

                        □

                        Jah

                        □

                        Ei**

                        2)

                        Kohustuslikud nõuded sertifikaadi ja/või mis tahes muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide esitamiseks ekspordil

                        □

                        Jah

                        □

                        Ei**

                        3)

                        Kas sertifikaadi ja/või mis tahes muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide kohta on olemas standardne või ettenähtud vorm ja/või sisu?

                        Kui vastasite „Jah”, siis palun lisage selle koopia või esitage asjakohased üksikasjad käesoleva lisa liites

                           Jah
                              
                              Ei

                        ** Kui vastasite 1. ja 2. väitele „Ei”, siis järgmistele käesoleva lisa küsimustele ei ole vaja vastata

                        4)

                        Kui nõutav ainult teatavatel asjaoludel, siis palun kirjeldage juhtusid, mille korral nõutakse sertifikaati (või muid kohustuslikke päritolu tõendavaid dokumente), ja milline on vastav vorm (ettenähtud vorm või muu)

                        5)

                        Kui kohustuslikud nõuded sertifikaadi ja/või mis tahes muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide esitamiseks kehtivad ainult teatavate toodete puhul, siis palun märgige asjakohane HSi grupp ja vorm (ettenähtud vorm või muu)

                        6)

                        Erandid sertifikaadi ja/või mis tahes muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide esitamise nõuetest (nt väikese väärtusega saadetised, postisaadetised jne)

                        7)

                        Valitsus- või valitsusvälised asutused, kes on määratud väljastama sertifikaate ja/või mis tahes muid kohustuslikke päritolu tõendavaid dokumente (kui on)

                        8)

                        Palun esitage asjakohased viited õigusnormidele, mis on kohaldatavad seoses küsimustega 1–7

               2. LISA – LIIDE

               Palun lisage päritolusertifikaadi (või muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide) jaoks ettenähtud vorm ja/või link sellisele vormile, kui see on asjakohane.

               __________

                     (1)

                        See ei piira pädevate asutuste õigust nõuda kontrolli eesmärgil muid päritolutõendeid.

                     (2)

                        On kokku lepitud, et see teabekeskus võib olla sama, mis on asutatud või mida hoitakse tegevuses kaubanduse lihtsustamise lepingu artikli 1.3 („Teabekeskused“) kohaselt, ning liikmed ei pea esitama rohkem teavet või pakkuma rohkem vorme ja dokumente, kui on kaubanduse lihtsustamise lepinguga nõutud.

                     (3)

                        Nagu on määratletud päritolureeglite lepingu artikli 2 punktis h ja kaubanduse lihtsustamise lepingu artiklis 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.9.2019
            COM(2019) 424 final
            2019/0200(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel päritolureeglite komitees, mis on moodustatud Marrakechis 15. aprillil 1994 allakirjutatud lõppaktile lisatud päritolureeglite lepinguga (WTO GATT 1994)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel päritolureeglite komitees, mis on moodustatud Marrakechis 15. aprillil 1994 allakirjutatud lõppaktile lisatud päritolureeglite lepinguga (WTO GATT 1994), seoses mittesooduspäritolureeglite läbipaistvuse suurendamist käsitleva teatise kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Päritolureeglite leping

               Marrakechis 15. aprillil 1994 allakirjutatud lõppaktile lisatud päritolureeglite lepingu (WTO GATT 1994) (edaspidi „leping“) eesmärk on tagada, et mittesooduspäritolureeglid ise ei tekita tarbetuid kaubandustõkkeid, ning ühtlustada rahvusvahelisel tasandil päritolureegleid, mis ei ole tariifsete soodustuste andmisega seotud päritolureeglid. Kuni ühtlustamisprogrammi lõpuleviimiseni peavad lepinguosalised tagama, et nende päritolureeglid on läbipaistvad, et need ei avalda rahvusvahelisele kaubandusele piiravat, moonutavat ega häirivat mõju, et neid hallatakse järjepidevalt, ühtselt, erapooletult ja mõistlikult ning et need põhinevad positiivsel standardil. Leping jõustus 1. jaanuaril 1995.

               Euroopa Liit on lepingu osaline
                  1
               . Kõik liikmesriigid on samuti lepingu osalised.

               2.2.Päritolureeglite komitee

               Päritolureeglite komitee moodustati Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames ja selle töös võivad osaleda kõik WTO liikmed. Komitee tuleb kokku vähemalt kord aastas ja tema ülesanne on läbi vaadata päritolureeglite lepingu rakendamine ja toimimine. Komitee keskendus oma töös peamiselt mittesooduspäritolureeglite ühtlustamisele. Läbirääkimised ei ole lõppenud ning WTO liikmed kohaldavad praegu mittesooduspäritolu kindlakstegemiseks siseriiklikke päritolureegleid. Hiljuti on alustatud ka teataval määral tööd sooduspäritolureeglite valdkonnas, eelkõige seoses nende reeglitega, mida kasutatakse vähim arenenud riikidele kaubandussoodustuste andmisel. Komitee otsused võetakse tavaliselt vastu ühehäälselt.

               2.3.Päritolureeglite komitee kavandatav akt

               Päritolureeglite komitee võtab [kuupäev] toimuval aastakoosolekul kavakohaselt vastu teatise
                  2
                mittesooduspäritolureeglite läbipaistvuse suurendamise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on suurendada mittesooduspäritolureeglitega seotud õigusnormide ja tavade läbipaistvust ning täiendada päritolureeglite lepingu artikliga 5 ettenähtud teatamiskohustusi.

               WTO komiteede vastuvõetavate aktide õiguslikku seisundit ei ole käsitletud ei Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingus ega ka päritolureeglite lepingus. Kavandatava akti siduvus tuleb kindlaks määrata kõnealuse akti teksti põhjal. Võttes arvesse mittesooduspäritolureeglite läbipaistvuse suurendamist käsitleva teatise sõnastust, muutub kavandatav akt poolte jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Mittesooduspäritolureeglid on reeglid, mida kohaldatakse mis tahes kaubandussoodustuste puudumise korral, st kui kauplemine toimub enamsoodustusrežiimi alusel. Peale selle võivad mõned kaubanduspoliitikameetmed, nagu kvoodid, dumpinguvastased meetmed ja päritolu märkimine, nõuda päritolu kindlaksmääramist mittesooduspäritolureeglite alusel.

               Iga WTO liige pidi vastavalt päritolureeglite lepingu artiklile 5 teatama WTO sekretariaadile ettenähtud aja jooksul alates kuupäevast, mil tema suhtes jõustub WTO leping, sel kuupäeval jõus olnud päritolureeglid ning mittesooduspäritolureeglitega seotud õigusalased otsused ja üldkohaldatavad haldusotsused. Euroopa Liit edastas nõutud teabe WTO sekretariaadile.

               WTO liikmed leppisid päritolureeglite lepingus kokku, et peavad läbirääkimisi ühtlustatud mittesooduspäritolureeglite üle. Need läbirääkimised ei ole veel lõppenud ning WTO liikmed kohaldavad praegu mittesooduspäritolu kindlakstegemiseks siseriiklikke päritolureegleid. Selle tulemusena kohaldatakse olenevalt asjaomastest WTO liikmetest importimisel ja/või eksportimisel erinevaid mittesooduspäritolureegleid. Peale selle ei kohalda kõik WTO liikmed mittesooduspäritolureeglitega seoses spetsiaalseid õigusnorme. Liidus on need reeglid sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik)
                  3
                artiklitega 59–61.

               Selleks et vältida arvukate erisuguste mittesooduspäritolureeglite kohaldamisest tulenevaid tarbetuid kaubandustõkkeid, moodustati päritolureeglite komitee delegaatide seas väike töörühm, et uurida mittesooduspäritolureeglite läbipaistvuse suurendamise võimalusi. Euroopa Liit osales selle väikese töörühma töös ja andis kavandatava akti koostamisse konstruktiivse panuse. Arutelud jätkusid päritolureeglite komitee koosolekutel, mis toimusid 2019. aasta märtsis ja mais. Liikmesriikide vaheline kooskõlastamine tagati liikmesriikide WTO delegatsioonide ja tolliekspertide rühma selle osa kaudu, mis tegeleb päritolureeglitega.

               Kuna selged ja prognoositavad päritolureeglid hõlbustavad rahvusvahelise kaubanduse toimimist, soovitakse kavandatava aktiga suurendada mittesooduspäritolureeglitega seotud õigusnormide ja tavade läbipaistvust ning täiendada päritolureeglite lepingu artikliga 5 ettenähtud teatamiskohustusi.

               Kavandatava aktiga nähakse igale WTO liikmele ette kohustus teatada mittesooduspäritolureeglitest, mida kasutatakse GATT 1994 I, II, III, XI ja XIII artikli alusel enamsoodustusrežiimi kohaldamiseks. Sellega nähakse samuti ette vabatahtlik teatamine mittesooduspäritolureeglitest, mida kasutatakse kõikidel muudel päritolureeglite lepingu artikli 1 lõikega 2 hõlmatud eesmärkidel (dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud GATT 1994 VI artikli alusel, kaitsemeetmed GATT 1994 XIX artikli alusel, päritolu märkimise nõuded GATT 1994 IX artikli alusel, kogusepiirangud või tariifikvoodid, riigihangetes kasutatavad päritolureeglid ja kaubandusstatistika). Peale selle kehtestatakse kavandatava aktiga WTO liikmetele kohustus teatada võimalikest mittesooduspäritolusertifikaatidest, mis on kohustuslikud impordi- või eksporditehingute tegemisel. Teated tuleb koostada, kasutades kavandatavale aktile lisatud vorme.

               Kavandatava aktiga kehtestatavad teatamiskohustused täiendavad päritolureeglite lepingu artiklis 5 nimetatud kohustusi.

               Seetõttu on vaja kindlaks määrata liidu nimel päritolureeglite komitees võetav seisukoht.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõike 9 kohaselt võetakse vastu otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Päritolureeglite komitee on lepinguga, nimelt päritolureeglite lepinguga (WTO GATT 1994) moodustatud organ.

               Akt, mis päritolureeglite komiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Päritolureeglite komitee vastuvõetavate aktide õiguslikku seisundit ei ole käsitletud ei Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingus ega ka päritolureeglite lepingus. Kavandatava akti siduvus tuleb seetõttu kindlaks määrata kõnealuse akti teksti põhjal. Võttes arvesse mittesooduspäritolureeglite läbipaistvuse suurendamist käsitleva teatise sõnastust, käsitatakse kavandatavat akti õigusliku toimega aktina.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on üksnes kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Ei ole asjakohane.

               2019/0200 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel päritolureeglite komitees, mis on moodustatud Marrakechis 15. aprillil 1994 allakirjutatud lõppaktile lisatud päritolureeglite lepinguga (WTO GATT 1994)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Marrakechis 15. aprillil 1994 allakirjutatud lõppaktile lisatud päritolureeglite lepingu (WTO GATT 1994) (edaspidi „leping“) nõukogu otsusega 94/800/EÜ
                  5
                ja see jõustus 1. jaanuaril 1995.

               (2)Lepingu artikli 4 alusel moodustati päritolureeglite komitee.

               (3)Päritolureeglite komitee võtab [kuupäev] toimuval [...] koosolekul kavakohaselt vastu teatise mittesooduspäritolureeglite läbipaistvuse suurendamise kohta.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel päritolureeglite komitees võetav seisukoht, kuna kõnealune teatis on liidule siduv.

               (5)Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk on suurendada mittesooduspäritolureeglitega seotud õigusnormide ja tavade läbipaistvust eeskirjade abil, millega nähakse ette WTO liikmete poolne kohustuslik või vabatahtlik teatamine mittesooduspäritolureeglitest, milleks tuleb kasutada standardvorme. Selle tulemuseks on selgemad ja prognoositavamad päritolureeglid ning rahvusvahelise kaubanduse sujuvam toimimine,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel päritolureeglite komitee [...] koosolekul võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud päritolureeglite komitee akti eelnõul.

               Liidu esindajad võivad ilma nõukogu täiendava otsuseta nõustuda akti eelnõu väiksemate redaktsiooniliste muudatustega, olenevalt arengusuundadest päritolureeglite komitee eelseisvatel koosolekutel, konsulteerides selleks liikmesriikidega, või kohapealsete kooskõlastuskoosolekute ajal.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).

                     (2)

                        Austraalia, Brasiilia, Kanada, Hongkongi, Jaapani, Korea Vabariigi, Uus-Meremaa, Norra, Filipiinide, Venemaa Föderatsiooni, Singapuri, Šveitsi, Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumi ning Ameerika Ühendriikide teatis.

                     (3)

                        ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.10.2019
            COM(2019) 466 final
            2019/0233(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Eurocontroli laiendatud komisjonis Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta marsruudi navigatsioonitasude kulubaasi kehtestamise ja ühikumäära arvutamise põhimõtete ning marsruudi navigatsioonitasude süsteemi tingimuste ja maksetingimuste kohaldamise kohta
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel enne Eurocontroli laiendatud komisjoni istungjärku 28. novembril 2019 seoses marsruudi navigatsioonitasude süsteemi kohaldamise tingimuste (edaspidi „kohaldamistingimused“) ning marsruudi navigatsioonitasude kulubaasi kehtestamise ja ühikumäärade arvutamise põhimõtete (edaspidi „põhimõtted“) ajakohastamist käsitlevate õigusaktide (edaspidi „kavandatud õigusaktid“) kavandatud vastuvõtmise kohta.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Marsruudi navigatsioonitasusid käsitlev mitmepoolne kokkulepe

               Marsruudi navigatsioonitasusid käsitleva mitmepoolse kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“)
                  1
                eesmärk on kehtestada ühine marsruudi navigatsioonitasude süsteem. Kokkuleppe artikli 1 kohaselt leppisid osalisriigid kokku, et nad võtavad vastu ühise poliitikasuuna marsruudil aeronavigatsiooniseadmete kasutamise ja osutatavate aeronavigatsiooniteenuste eest võetavate tasude (edaspidi „marsruudi navigatsioonitasud“) kohta nende pädevusse kuuluvates lennuinfopiirkondades. Seega otsustasid nad luua ühise süsteemi marsruudi navigatsioonitasude kehtestamiseks ja kogumiseks ning kasutada selleks Eurocontroli teenuseid. Kokkuleppe artikli 3 kohaselt on Eurocontroli laiendatud komisjoni ülesanne luua marsruudi navigatsioonitasude ühine süsteem.

               Kokkulepe jõustus 1986. aastal.

               Kõik liikmesriigid on kokkuleppe osalised
                  2
               .

               2.2.Eurocontroli laiendatud komisjon

               Vastavalt kokkuleppe artikli 3 lõikele 2 Eurocontroli laiendatud komisjon:

               (1)kehtestab marsruudi navigatsioonitasude arvutamiseks kulude hindamise põhimõtted;

               (2)töötab välja marsruudi navigatsioonitasude arvutamiseks kasutatava valemi;

               (3)iga maksustamisperioodi jaoks kiidab heaks määra, mille ulatuses tuleb kulud katta;

               (4)määrab kindlaks arvestusühiku, milles marsruudi navigatsioonitasusid väljendatakse;

               (5)määrab kindlaks süsteemi kohaldamise tingimused, sealhulgas maksetingimused ning ühikumäärad ja tariifid ning ajavahemiku, mille jooksul neid kohaldatakse;

               (6)määrab kindlaks marsruudi navigatsioonitasudest vabastamise põhimõtted.

               Eurocontroli liikmesriikidel ja osalisriikidel, kes ei ole Eurocontroli liikmesriigid, on igaühel üks hääl. Vastavalt kokkuleppe artikli 6 lõike 1 punktile a otsustab laiendatud komisjon ühehäälselt küsimuste üle, mis hõlmavad marsruudi navigatsioonitasude arvutamisel aluseks võetavate kulude hindamist (kokkuleppe artikli 3 lõike 2 punkt a) ja kohaldamistingimusi (kokkuleppe artikli 3 lõike 2 punkt e) ning need otsused on siduvad kõikidele osalisriikidele. Kui ühehäälset otsust ei saavutata, võtab laiendatud komisjon otsuse vastu kahekolmandikulise häälteenamusega; iga osalisriik, kes ei saa ülekaalukatel riiklikel põhjustel sellist otsust kohaldada, esitab laiendatud komisjonile seletuskirjas selle põhjused (kokkuleppe artikli 6 lõike 1 punkt a).

               2.3.Laiendatud komisjoni kavandatud õigusaktid

               Laiendatud komitee teeb kavandatud õigusaktide kohta otsused kirjaliku menetluse teel, kuid mitte hiljem kui oma 113. istungjärgul 20.–21. novembril 2019.

               Kavandatud õigusaktide eesmärk on tagada jätkuv kooskõla ELi eeskirjadega ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kohta, eelkõige 11. veebruari 2019. aasta määrusega (EL) nr 2019/317,
                  3
                mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020 algavast kolmandast võrdlusperioodist (2020–2024).

               Põhimõtete eelnõus nähakse jätkuvalt ette kaks võimalikku varianti kulude ja ühikumäärade arvutamiseks: kas kõikide kulude katmine või kindlaksmääratud kulude katmine. Kavandatud muudatused sisaldavad järgmist avaldust: „Osalisriigid, kes kohaldavad Euroopa Liidu vastuvõetud eeskirju ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kohta, loetakse olevat kooskõlas EUROCONTROLi poolt neis küsimustes vastu võetud eeskirjadega.“ Kavandatud õigusaktides ei käsitleta järgmisi küsimusi, mille üksikasjad on sätestatud ELi õigusaktides:

               (1)tingimused, mille korral võib kindlaksmääratud kulusid ja teenuseühikuid läbi vaadata tulemuslikkuse kava võimaliku läbivaatamise eesmärgil;

               (2)kohustus arvata kindlaksmääratud kuludest maha aeronavigatsiooniteenuse osutajatele antud riiklikud vahendid (liidu õiguses sätestatud nõue, mis ei kuulu EUROCONTROLi ühisesse poliitikasse);

               (3)marsruudi navigatsioonitasude kasutamine ühisprojektide rahastamiseks;

               (4)liiklusriski jagamise mehhanismi näitajad ja väärtused;

               (5)teatavate järgmisesse eelarveaastasse tehtavate ülekandmiste aeg ja kord, näiteks liiklusriski jagamise mehhanismi ja kuluriski mehhanismi kohandused;

               (6)aeronavigatsiooniteenuse osutajate stiimulite üksikasjad;

               (7)tulemuslikkusega seotud tingimused, mida on vaja lihtsustatud tasude süsteemi väljatöötamiseks ja kohaldamiseks.

               Põhimõtete eelnõu on kooskõlas määruse (EL) 2019/317 artikli 22 lõikega 4, mille kohaselt ei võeta kapitalikulude arvutamisel arvesse kulusid, mis aeronavigatsiooniteenuste osutajatel tekivad põhivara rentimisest.

               Kohaldamistingimuste kavandatud muudatused käsitlevad artiklit 5 (teekonnategur), artiklit 6 (massitegur) ja artiklit 8 (erandid), eelkõige seoses konkreetse õhusõiduki maksimaalse stardimassi arvutamisega. Viimati nimetatud ettepanekuga asendataks praegune arvutus, mis põhineb õhuruumi kasutaja kohasel ja õhusõiduki tüübi kohasel keskmisel maksimaalsel stardimassil, ja see jõustuks 1. jaanuaril 2020.

               Lisaks sellele teeb Eurocontroli marsruudi navigatsioonitasude keskasutus kaks muudatusettepanekut kohaldamistingimuste kohta. Neist esimene on uue klausli lisamine seoses pangakuludega, mis tulenevad arvete tasumisest õhuruumi kasutajate poolt. Teine ettepanek on seotud arvete alusel tehtavate maksete reaga, kui õhuruumi kasutajad ei edasta Eurocontroli marsruudi navigatsioonitasude keskasutusele juhiseid.

               Marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade loetelu, mis on esitatud kohaldamistingimuste 1. lisas, sisaldab järgmisi ajakohastusi: Bulgaaria ja Rumeenia tasude sissenõudmise piirkondade kirjelduste redaktsioonilised muudatused, Põhja-Makedoonia uus nimi ja Ukraina tasude sissenõudmise piirkonna uus kirjeldus.

               Nimetatud muudatustega tugevdatakse liidu transporditaristu maksustamispoliitika põhimõtet: kasutaja maksab.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kavandatud õigusaktidega tagatakse jätkuv kooskõla ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi käsitlevate ELi eeskirjadega ning liit peaks neid õigusakte toetama. Tehakse ettepanek, et liikmesriigid, kes tegutsevad ühiselt liidu nimel, nõustuvad kavandatud õigusaktides tehtavate muudatustega. .

               Kavandatud õigusakt muutub osalisriikidele siduvaks kooskõlas kokkuleppe artikli 6 lõike 1 punktiga a, milles on sätestatud, et: „otsused artikli 3 lõike 2 punktides a–f ja h osutatud küsimustes tehakse kõikide kokkuleppe osalisriikide ühehäälse otsusega ja need on kõikide kokkuleppe osalisriikide suhtes siduvad; kui ühehäälsele otsusele ei jõuta, teeb laiendatud komisjon otsuse kahekolmandikulise häälteenamusega; kokkuleppe osalisriik, kes ei saa kaalukatel riigisisestel kaalutlustel kõnealust otsust kohaldada, esitab laiendatud komisjonile seletuskirjas selle põhjused.“

               Kavandatud õigusaktide reguleerimisese on suures osas hõlmatud liidu õigusaktidega, eelkõige määrusega (EL) 2019/317. Kõnealused õigusaktid võivad seega mõjutada ühiseeskirju või muuta nende kohaldamisala. Selle tulemusena on liidul ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 viimase osa kohaselt ainuvälispädevus.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  4
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Laiendatud komisjon on kokkuleppega loodud organ ning õigusaktid, mida laiendatud komisjon peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kavandatud õigusaktid on rahvusvahelise õiguse alusel siduvad kooskõlas kokkuleppe artikli 6 lõike 1 punktiga a.

               Kavandatud õigusaktidega ei täiendata ega muudeta kokkuleppe institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatud õigusaktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, kuid teine on üksnes kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud transpordiga (ELi toimimise lepingu VI jaotis).

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0233 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Eurocontroli laiendatud komisjonis Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta marsruudi navigatsioonitasude kulubaasi kehtestamise ja ühikumäära arvutamise põhimõtete ning marsruudi navigatsioonitasude süsteemi tingimuste ja maksetingimuste kohaldamise kohta

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)1. jaanuaril 1986. aastal jõustus marsruudi navigatsioonitasusid käsitlev mitmepoolne kokkulepe (edaspidi „kokkulepe“)
                  6
               .

               (2)Vastavalt kokkuleppe artikli 3 lõikele 2 võtab laiendatud komisjon vastu aeronavigatsioonitasude arvutamisel aluseks võetavate kulude hindamise põhimõtted ja selliste tasude kohaldamise ja maksmise tingimused.

               (3)Laiendatud komitee võtab enne oma 113. istungjärku, mis toimub 20.–21. novembril 2019, või istungjärgu käigus kirjaliku menetluse teel vastu otsused marsruudi navigatsioonitasude kulubaasi kehtestamise ja ühikumäärade arvutamise põhimõtete ajakohastamise kohta ning marsruudi navigatsioonitasude süsteemi kohaldamise tingimuste ja maksetingimuste ajakohastamise kohta (edaspidi „otsused“).

               (4)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Eurocontroli laiendatud komisjonis, kuna nende otsuste sisu on suures osas hõlmatud liidu õigusaktidega, nimelt komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/317
                  7
               . Seega võivad need õigusaktid mõjutada ühiseeskirju või muuta nende kohaldamisala ja liidul on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt ainuvälispädevus.

               (5)Otsuste eesmärk on tagada jätkuv kooskõla liidu transpordialaste eeskirjadega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 549/2004
                  8
                ja rakendusmäärusega (EL) 2019/317. Seetõttu tuleks toetada nende otsuste vastuvõtmist.

               (6)Liidu seisukoha esitavad ühiselt ELi liikmesriigid, kes on Eurocontroli laiendatud komisjoni liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel kirjaliku menetlusega enne Eurocontroli laiendatud komisjoni  istungjärku 28. novembril 2019 või selle käigus, on järgmine:

               a) toetada marsruudi navigatsioonitasude kulubaasi kehtestamise ajakohastatud põhimõtteid
                  9
               ;

               b) toetada marsruudi navigatsioonitasude süsteemi kohaldamise ajakohastatud tingimusi ja ajakohastatud maksetingimusi
                  10
               .

               Artikkel 2

               Artiklis 1 nimetatud seisukoha esitavad ühiselt liidu liikmesriigid, kes on Eurocontroli laiendatud komisjoni liikmed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/article/attachments/multilateral-agreement-relating-to-route-charges.pdf

                     (2)

                        Lisaks ELi liikmesriikidele on kokkuleppeosalised Albaania, Armeenia, Bosnia ja Hertsegoviina, Gruusia, Moldova Vabariik, Montenegro, Monaco, Norra, Põhja-Makedoonia, Šveits, Türgi ja Ukraina, ning nad on kokkuleppe ratifitseerinud.

                     (3)

                        Komisjoni 11. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/317, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva algatuse raames tulemuslikkuse kava ja tasude süsteem ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärused (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013 (ELT L 56, 25.2.2019, lk 1).

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (5)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/article/attachments/multilateral-agreement-relating-to-route-charges.pdf

                     (7)

                        Komisjoni 11. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/317, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva algatuse raames tulemuslikkuse kava ja tasude süsteem ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärused (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013 (ELT L 56, 25.2.2019, lk 1).

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (ELT L 096, 31.3.2004, lk 1).

                     (9)

                  https://ext.eurocontrol.int/ftp/?t=93085cefad506a898b74bf51ae9f2ec6
                   Eurocontrol Document No 19.60.01

                     (10)

                  https://ext.eurocontrol.int/ftp/?t=5db7f9ad4dda0c0a7803388ca46b101e
                   Eurocontrol Document No 19.60.02-1