               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.8.2015
            COM(2015) 410 final
            2015/0183(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ICCO peakorteri võimaliku üleviimise kohta Londonist Abidjani

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  2002. aasta mais otsustas rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni (ICCO) nõukogu viia oma peakorteri alates 1. jaanuarist 2003 üle Londonist Abidjani (Côte d’Ivoire). Cote d’Ivoire'i julgeolekuolukorra tõttu on peakorteri üleviimine Abidjani mitu korda edasi lükatud. Viimati tehti seda 2012. aasta märtsis, kui ICCO nõukogu leppis kokku, et langetab selles küsimuses lõpliku otsuse 2015. aasta septembris toimuval istungil.

                  Käesoleva otsusega võetakse vastu Euroopa Liidu seisukoht, mille ta võtab ICCO nõukogu 92. korralisel istungil 2015. aasta septembris (või mis tahes ICCO nõukogu erakorralisel istungil, mis toimub pärast septembrit kuni 2015. aasta lõpuni) seoses ICCO peakorteri üleviimisega Londonist Abidjani.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Nõukogu 26. märtsi 2012. aasta otsusega 2012/189/EL (ELT L 102, 12.4.2012, lk 1) kiitis Euroopa Liit liidu nimel heaks rahvusvahelise kakaolepingu.

                  Nõukogu 13. märtsi 2012. aasta järeldusega võttis Euroopa Liit vastu ICCO nõukogu 85. istungil (2012. aasta märtsis) seoses ICCO peakorteri üleviimisega Abidjani võetava seisukoha.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Käesoleva otsuse sisu on nõukogu põhitarbeainete töörühmaga arutatud 2015. aastal mitmel koosolekul.

               •Mõju hindamine

                  Alates 2002. aastast ei ole ükski teine riik peale Cote d’Ivoire'i pakkunud end ICCO peakorteri asukohariigiks. Arvestades, et Côte d’Ivoire on suurim kakaotootja, on ICCO peakorteri üleviimine Londonist Abidjani asjakohane, kui sealsed tingimused seda lubavad.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Côte d’Ivoire on teatanud, et kannab üleviimisega seotud kulud, mis on hinnanguliselt 1 949 944 naelsterlingit.

                  ICCO iga-aastaste halduseelarvete mahud on pärast peakorteri üleviimist Abidjani enam-vähem võrreldavad Londoni eelarvete mahtudega.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord

                  Otsus ICCO peakorteri üleviimise kohta Londonist Abidjani tuleks teha 2015. aasta septembris või hiljemalt 2015. aasta lõpuks.

                  Üleviimine ise peaks toimuma 2016. aasta septembris ning hiljemalt 2017. aasta märtsis.

               2015/0183 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ICCO peakorteri võimaliku üleviimise kohta Londonist Abidjani

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)EL on 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu osaline ja rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni (ICCO) liige.

               (2)ICCO nõukogu peaks 92. korralisel istungil 2015. aasta septembris võtma vastu otsuse ICCO peakorteri üleviimise kohta Londonist Abidjani,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu seisukoht, mis esitatakse ICCO nõukogu 92. korralisel istungil (21.–25. september 2015) seoses rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni peakorteri asukohaga, on alljärgnev.

               Tingimusel et 2015. aasta septembris toimuvaks ICCO nõukogu 92. korraliseks istungiks või mõneks tulevaseks kuni 2015. aasta lõpuni toimuvaks erakorraliseks istungiks

               saavutatakse Côte d’Ivoire'is vähemalt ÜRO turvalisuse tase 2;

               on ICCO ja Cote d’Ivoire’i vahel alla kirjutatud peakorterit käsitlev ajakohastatud leping või vastastikuse mõistmise memorandum või on vahetatud kirjavahetuse vormis muu samaväärne dokument, milles on sätestatud vastastikused kohustused ja vastutus;

               on heaks kiidetud ICCO nõukogu otsus üleviimise kulude (Cote d'Ivoire'i poolt tasutud 1 949 944 naelsterlingit) ning Côte d’Ivoire’i ja ICCO vastutuse jagamise kohta, üleviimise kulude makseviisid ja ajakava, pidades silmas, et Côte d’Ivoire’il tuleks ICCO-le tasuda 100 % prognoositud üleviimise kuludest 2016. aasta märtsiks;

               on heaks kiidetud ICCO nõukogu otsus, millega kehtestatakse üleviimise ajakava;

               on heaks kiidetud ICCO nõukogu otsus ICCO kontori võimaliku ehitamise kohta 10 aastat pärast selle üleviimist Abidjani, sealhulgas asjakohased rahastamisviisid (näiteks sellele konkreetsele eelarvepunktile 10 aasta jooksul laekuvad ICCO liikmemaksud);

               tuleks peakontor Abidjani üle viia.

               EL ei toeta kõnealuse otsuse edasilükkamist 2015. aasta järgsesse aega.

               Kui ICCO peakorter otsustatakse Abidjani üle viia, siis EL toetab tegevdirektori ametikoha täitmiseks kandidaadi valimist tarbijariikidest.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja


				|

		52013PC0696

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb liikmesriikide osamaksusid Euroopa Arengufondi 2013. aasta kolmanda osa rahastamiseks /* COM/2013/0696 final - 2013/0335 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Kooskõlas kümnenda Euroopa Arengufondi (edaspidi
„EAF”) finantsmääruse artikli 57 lõikega 3 käsitletakse käesolevas ettepanekus
2013. aasta (aasta „n+1” nimetatud artiklis sätestatud menetluste tähenduses)
osamaksu kolmanda osa suurust. Nõukogu peab tegema otsuse käesoleva ettepaneku
kohta hiljemalt 21 kalendripäeva pärast seda, kui komisjon on esitanud oma
ettepaneku, ja liikmesriigid peavad tasuma osamaksu kolmanda osa hiljemalt 21
kalendripäeva pärast kuupäeva, mil neid nõukogu otsusest teavitatakse.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kümnenda EAFi finantsmääruse artikli 57 lõike 7
kohaselt on täpsustatud komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (edaspidi
„EIP”) hallatavad summad.
EIP on edastanud komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite
kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt kümnenda EAFi
finantsmääruse artiklile 145.
Kümnenda EAFi finantsmääruse artikli 58
lõikes 2 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt
järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus
nimetatud osamaksunõuded hõlmavad seetõttu komisjoni puhul kümnenda EAFi ja EIP
puhul üheksanda EAFi summasid.
Kümnenda EAFi finantsmääruse artiklis 60 on
sätestatud, et kui liikmesriik ei tasu osamaksu tasumisele kuuluvat osa
ettenähtud tähtajaks, tasub ta maksmata jäänud summalt viivist vastavalt samas
artiklis sätestatud viivise maksmise korrale.
2013/0335 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
mis käsitleb liikmesriikide osamaksusid
Euroopa Arengufondi 2013. aasta kolmanda osa rahastamiseks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogus kokku tulnud
liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise
kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ
koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja
-territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa,
eriti selle artiklit 7,
võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008.
aasta määrust (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb kümnenda Euroopa Arengufondi
suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi „kümnenda EAFi finantsmäärus”),
eriti selle artikli 57 lõiget 5,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
ning arvestades järgmist:
(1)       19. novembril 2012 võttis
nõukogu komisjoni tehtud ettepaneku alusel vastu otsuse määrata liikmesriikide
2013. aasta EAFi osamaksu summast komisjoni osa suuruseks
3 100 000 000 eurot ja EIP osa suuruseks 250 000 000
eurot.
(2)       1. juulil 2013 võttis nõukogu
komisjoni tehtud ettepaneku alusel vastu nimetatud otsuse muudatuse ning määras
liikmesriikide 2013. aasta EAFi osamaksu summast komisjoni osa suuruseks
2 950 000 000 eurot ja EIP osa suuruseks 250 000 000
eurot.
(3)       Kümnenda EAFi finantsmääruse
artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt
varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Seepärast tuleks esitada üheksanda
EAFi rahastamisnõue EIP-le.
(4)       Nõukogu peaks tegema otsuse
komisjoni ettepaneku kohta hiljemalt 21 kalendripäeva möödudes pärast selle
esitamist ja liikmesriigid peaksid tasuma osamaksu kolmanda osa hiljemalt 21
kalendripäeva möödudes kuupäevast, mil neid teavitatakse nõukogu otsusest,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Summad, mille liikmesriigid maksavad
komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2013. aasta osamaksu kolmanda
osana, on esitatud lisas asuvas tabelis.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
EAFi 2013. aasta osamaksude kolmas osa
(eurodes)
 LIIKMESRIIGID || Osakaal 9. EAFis || Osakaal 10. EAFis || Osamaksu kolmas osa || Osamaksu kolmas osa kokku
   || % || % || tasutud || tasutud
   ||   ||   || EIP || Komisjon
   ||   ||   || EAFi raames || EAFi raames
 BELGIA || 3,92 || 3,53 || 1 960 000 || 8 825 000 || 10 785 000
 TAANI || 2,14 || 2,00 || 1 070 000 || 5 000 000 || 6 070 000
 SAKSAMAA || 23,36 || 20,50 || 11 680 000 || 51 250 000 || 62 930 000
 KREEKA || 1,25 || 1,47 || 625 000 || 3 675 000 || 4 300 000
 HISPAANIA || 5,84 || 7,85 || 2 920 000 || 19 625 000 || 22 545 000
 PRANTSUSMAA || 24,30 || 19,55 || 12 150 000 || 48 875 000 || 61 025 000
 IIRIMAA || 0,62 || 0,91 || 310 000 || 2 275 000 || 2 585 000
 ITAALIA || 12,54 || 12,86 || 6 270 000 || 32 150 000 || 38 420 000
 LUKSEMBURG || 0,29 || 0,27 || 145 000 || 675 000 || 820 000
 MADALMAAD || 5,22 || 4,85 || 2 610 000 || 12 125 000 || 14 735 000
 AUSTRIA || 2,65 || 2,41 || 1 325 000 || 6 025 000 || 7 350 000
 PORTUGAL || 0,97 || 1,15 || 485 000 || 2 875 000 || 3 360 000
 SOOME || 1,48 || 1,47 || 740 000 || 3 675 000 || 4 415 000
 ROOTSI || 2,73 || 2,74 || 1 365 000 || 6 850 000 || 8 215 000
 ÜHENDKUNINGRIIK || 12,69 || 14,82 || 6 345 000 || 37 050 000 || 43 395 000
 BULGAARIA ||   || 0,14 ||   || 350 000 || 350 000
 TŠEHHI VABARIIK ||   || 0,51 ||   || 1 275 000 || 1 275 000
 EESTI ||   || 0,05 ||   || 125 000 || 125 000
 KÜPROS ||   || 0,09 ||   || 225 000 || 225 000
 LÄTI ||   || 0,07 ||   || 175 000 || 175 000
 LEEDU ||   || 0,12 ||   || 300 000 || 300 000
 UNGARI ||   || 0,55 ||   || 1 375 000 || 1 375 000
 MALTA ||   || 0,03 ||   || 75 000 || 75 000
 POOLA ||   || 1,30 ||   || 3 250 000 || 3 250 000
 RUMEENIA ||   || 0,37 ||   || 925 000 || 925 000
 SLOVEENIA ||   || 0,18 ||   || 450 000 || 450 000
 SLOVAKKIA ||   || 0,21 ||   || 525 000 || 525 000
 EL 27 KOKKU || 100,00 || 100,00 || 50 000 000 || 250 000 000 || 300 000 000


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.6.2016
            COM(2016) 421 final
            2016/0194(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            kirjutada Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vahelisele lepingule nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Ettepanek tuleneb nõukogu 9. oktoobri 2008. aasta otsusest, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi, et ajakohastada ELi ja Kanada vahelist koostöölepingut konkurentsi valdkonnas. Eesmärk on lisada sätted, mis võimaldavad mõlema lepinguosalise konkurentsiasutustel vahetada tõendusmaterjali, mida nad on kogunud oma juurdluste käigus.

                  Kehtiv koostööleping Kanadaga sõlmiti 1999. aasta juunis ning toona ei peetud tõendusmaterjali vahetamist lepinguosaliste vahel vajalikuks. Vahepeal on kahepoolne koostöö Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel muutunud sagedasemaks ja sisulisemaks. Kanada konkurentsiametiga teabe vahetamise võimaluse puudumist peetakse suureks takistuseks tõhusale koostööle. Kehtiva lepingu kavandatud muudatustega antakse Euroopa Komisjonile ja Kanada konkurentsiametile õigus vahetada tõendusmaterjali, mille lepinguosalised on oma uurimiste käigus kogunud. See on eriti kasulik juhul, kui väidetav konkurentsivastane käitumine mõjutab Atlandi-üleseid või maailma turgusid. Paljud üleilmsed või Atlandi-ülesed kartellid hõlmavad Kanadat ning Kanada abil on komisjonil hea võimalus saada nende kartellide kohta lisateavet.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  Koostöö kolmandate riikide konkurentsiasutustega on praegu rahvusvahelise konkurentsiuurimiste puhul levinud tava. Lisaks lepingule Kanadaga on Euroopa Liit sõlminud spetsiaalsed konkurentsiasju käsitlevad koostöölepped Ameerika Ühendriikide, Jaapani, Korea ja Šveitsiga. Kõige põhjalikum on leping Šveitsiga, mis juba sisaldab sätteid tõendusmaterjali vahetamise kohta. Kavandatud ajakohastatud leping Kanadaga viiks selle samale tasemele kui Šveitsiga sõlmitud leping.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

                  Konkurentsipoliitika eesmärk on see, et turud tooksid suuremat kasu tarbijatele, ettevõtjatele ja kogu ühiskonnale. Seetõttu aitab konkurentsipoliitika saavutada komisjoni eesmärke laiemalt, eelkõige seoses töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute edendamisega. Seda eesmärki püütakse saavutada komisjoni konkurentsieeskirjade täitmise tagamisega, rikkumiste karistamisega ja konkurentsikultuuri edendamisega rahvusvahelisel tasandil.

                  Kavandatud leping parandab halduskoostööd Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel. Kokkuvõttes saavad kasu nii ELi kui ka Kanada tarbijad, kui konkurentsieeskirjade rikkumisi saab paremini tuvastada ja nende eest karistada, mis aitab ühtlasi kaasa suurema hoiatava mõju saavutamisele. Tõhusama konkurentsi tagamise tulemuseks on avatud ja konkurentsinõuetele vastavad turud, kus ettevõtjad konkureerivad oma saavutustele tuginedes vabamalt, mis võimaldab neil luua jõukust ja töökohti. See annab tarbijatele ka suurema valiku madalama hinnaga tooteid.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Õiguslikuks aluseks on ELi toimimise lepingu artiklid 103 ja 352. Artikkel 103 on õiguslik alus artiklite 101 ja 102 rakendamiseks. Artikkel 352 on määruse 139/2004 (ühinemismäärus) õiguslik alus ja kavandatav leping hõlmab ka koostööd ühinemiste uurimiseks.

               •Subsidiaarsus (jagatud pädevuse korral)

                  Algatus kuulub ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt ELi ainupädevusse, kuna see seondub konkurentsieeskirjadega, mis on vajalikud siseturu toimimiseks. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  ELi meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks, milleks on parem rahvusvaheline koostöö Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel. Parema halduskoostöö saab saavutada üksnes rahvusvahelise lepinguga, mis on sõlmitud ELi ja Kanada vahel.

                  Kavandatud leping reguleerib halduskoostööd Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel ja puudutab ainult neid juhtumeid, millega tegeleb Euroopa Komisjon. Kavandatav leping ei käsitle konkurentsiõiguse täitmise tagamist liikmesriikides, kuna seda ei kohaldata nende juhtumite suhtes.

               •Vahendi valik

                  Komisjon vajab sõnaselget seaduslikku luba Kanada konkurentsiametile seadusega kaitstud teabe edastamiseks. Mittesiduv vahend, nt vastastikuse mõistmise memorandum, ei oleks piisav, et lahendada vastuolu ametisaladuse hoidmise kohustusega, mis on sätestatud määruse 1/2003 artiklis 28 ja määruse 139/2004 (ühinemismäärus) artiklis 17. Kavandatud eesmärk on seetõttu võimalik saavutada vaid ametliku rahvusvahelise lepinguga.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               •Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Liikmesriike on korrapäraselt teavitatud läbirääkimiste kulgemisest ja algatusest on teadlik ka Euroopa Parlament.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Algatusega rakendatakse 2008. aasta oktoobris antud nõukogu volitusi. Volituste aluseks oli teave, mis koguti 1999. aasta lepingu praktilise rakendamise ajal mõlemas konkurentsiasutuses.

               •Mõju hindamine

                  Mõju hindamist ei olnud vaja. Kavandatud lepinguga järgitakse nõukogu volitustega antud juhiseid, samuti puuduvad muud võimalused volituste rakendamiseks.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Kavandatava lepingu sõnastust on kohandatud, et võtta arvesse muutusi Euroopa andmekaitsealastes õigusaktides, mis on vastu võetud alates kehtiva 1999. aasta lepingu jõustumisest. Kuna vahetatav tõendusmaterjal võib sisaldada isikuandmeid, on lepingu lisas esitatud andmekaitset käsitlevad üksikasjalikud sätted (C lisa).

                  Kaitseõiguse kohaldamise tagamiseks on lepingu eelnõus ette nähtud, et andmeid edastav asutus peab kindlaks tegema, et saadetavat teavet võiksid nad samuti kasutada üksnes kooskõlas enda menetlusõiguste ja privileegidega (artikli VII lõikes 7).

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud kokkuleppel puudub mõju eelarvele.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kuna lepingus käsitletakse ainult komisjoni ja Kanada konkurentsiameti halduskoostööd, ei ole rakendamine liikmesriikides vajalik.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Läbirääkimiste pooled jätsid olemasoleva teksti põhimõtteliselt muutmata ning lisasid üksnes vajalikud sätted, millega määratakse kindlaks seadusega kaitstud teavet käsitlevate arutelude ning selle edastamise ja kasutamise raamistik. Vajaduse korral ajakohastati teksti õiguslikke arenguid silmas pidades (uute konkurentsialaste õigusaktide jõustumine, ELi toimimise lepingu uus numeratsioon) ning jäeti välja vananenud sätted. Muudatused kajastavad ka Euroopa andmekaitsealaste õigusnormide arengut pärast lepingu jõustumist.

                  Artikli I punktis f määratletakse mõiste „uurimismenetluse käigus saadud teave“, mida rakendatakse kokkulepitud teabevahetuse mehhanismis.

                  VII artiklis määratakse kindlaks teabevahetuse asjaolud ja tingimused.

               Lepinguosalised võivad arutada kogu teavet, mis on saadud uurimismenetluse käigus (artikli VII lõige 2).

               Kui mõlemad asutused uurivad sama teguviisi või sellega seotud teguviisi, võivad nad teise asutuse taotlusel edastada sellist tõendusmaterjali, mis on juba tema valduses ja mis on saadud uurimismenetluse käigus, et kasutada seda võimaliku tõendina. (artikli VII lõige 4).

               Lepinguosalised ei tohi arutada ega edastada tõendeid, mis oleksid kaitstud lepinguosaliste vastavates õigusaktides sätestatud õiguste või privileegidega (nt õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu või kutsesaladuse privileeg, artikli VII lõige 7), või mis on saadud leebema kohtlemise või kokkuleppemenetluse raames (välja arvatud juhul, kui selleks on teavet esitanud lepinguosalise luba) (artikkel VII lõige 9).

               Otsuse teabe edastamise kohta teeb alati edastav asutus, puudub kohustus seda teha (artikli VII lõige 8).

                  Artiklis VIII esitatakse konfidentsiaalsuskohustused ja -tingimused, mille alusel saab teavet saav lepinguosaline VII artikli alusel edastatud teavet kasutada.

               Arutelu ja saadud teavet tuleb käsitleda konfidentsiaalsena ja seda võib avaldada ainult piiratud juhtudel (artikli VIII lõige 2).

               Artiklis VIII sätestatakse, et teavet võib kasutada üksnes taotluses täpsustatud eesmärgil ja konkurentsieeskirjade kohaldamiseks teavet saava asutuse poolt (artikli VIII lõige 8).

               Vastavalt 16. detsembri 2002. aasta nõukogu määrusele (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) ei tohi komisjon teavet edastada liikmesriigi konkurentsiasutusele, et seda võidaks kasutada isikutele vabadusekaotuslike karistuste määramiseks. Kuna Kanadas kuuluvad kartellid kriminaalõiguse kohaldamisalasse, oli oluline tagada, et leping ei lähe kaugemale teabevahetuse korrast, mida kasutavad Euroopa Liidu konkurentsiasutused. Lepingu projektis on seetõttu sätestatud, et edastatud teavet ei tohi kasutada isikutele vabaduskaotuslike karistuste määramiseks (artikli VIII lõige 9).

               Kuna vahetatav tõendusmaterjal võib sisaldada isikuandmeid, sisaldavad artikli VIII lõige 5 ja C lisa üksikasjalikke sätteid isikuandmete kaitse kohta.

                  IX artiklit kohaldatakse üksnes ELi suhtes ning selles käsitletakse dokumentide vahetust komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste vahel ning komisjoni ja EFTA järelevalveameti vahel.

                  Kuigi olemasoleva lepingu struktuur on jäänud samaks, on muutusi nii palju, et ei olnud praktiline koostada lepingu muudatust, milles loetletakse kõik muudatused. Seetõttu on tehniliselt vaja sõlmida uus leping, mis asendab olemasoleva lepingu, ning mitte teha lihtsalt muudatusi kehtivasse lepingusse. XIV artikli lõikega 5 on seega ette nähtud, et kavandatud leping asendab praegu kehtivat 1999. aasta lepingut.

               2016/0194 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               kirjutada Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vahelisele lepingule nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 103 ja 352 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu volitas 9. oktoobril 2008 komisjoni alustama läbirääkimisi Kanada valitsusega seoses lepinguga, mis käsitleb konkurentsiõiguse kohaldamist.

               (2)Läbirääkimised Kanada valitsusega on lõpule viidud.

               (3)Lepingule tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga volitatakse liidu nimel alla kirjutama Euroopa Liidu ja Kanada vahelisele nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitlevale lepingule, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse
                  1
               .

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija poolt nimetatud isiku(te)le täisvolituse lepingule alla kirjutamiseks tingimusel, et kõnealune leping sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.6.2016
            COM(2016) 421 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            kirjutada Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vahelisele lepingule nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               kirjutada Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vahelisele lepingule nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

               Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

               EUROOPA LIIT ühelt poolt ja KANADA VALITSUS (edaspidi „Kanada“) teiselt poolt (edaspidi „lepinguosalised“):

               arvestades tihedaid omavahelisi majandussidemeid;

               tunnustades, et maailmamajandus, sealhulgas lepinguosaliste majandused on järjest rohkem omavahel seotud;

               märkides, et lepinguosalised on ühisel seisukohal, et konkurentsiõiguse veatu ja tõhus rakendamine on nende turgude toimimise ja omavahelise kaubanduse seisukohast väga oluline;

               tunnustades oma kohustust edendada konkurentsiõiguse veatut ja tõhusat rakendamist koostöö kaudu ning kohastel juhtudel nende seaduste omavahelise kooskõlastamise kaudu;

               märkides, et võrreldes lepinguosaliste iseseisvate täitetoimingute tulemustega võib täitetoimingute kooskõlastamise tulemuseks teatavatel juhtudel olla lepinguosaliste vastavate konkurentsiprobleemide tõhusam lahendamine;

               tunnustades lepinguosaliste kohustust kaaluda hoolikalt teineteise olulisi huve oma konkurentsiõiguse rakendamisel ja anda endast parim, et need huvid lepitada;

               võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni 27. ja 28. juulil 1995. aastal vastuvõetud soovitust, milles käsitletakse liikmesriikide koostööd rahvusvahelist kaubandust mõjutavas piiravas äritegevuses, ja

               võttes arvesse 6. juulil 1976. aastal vastu võetud Kanada ja Euroopa ühenduste vahelist majanduskoostöölepingut, 22. novembril 1990. aastal vastu võetud Euroopa Ühenduse ja Kanada suhteid käsitlevat deklaratsiooni ja 17. detsembril 1996. aastal vastu võetud ühist poliitilist deklaratsiooni Kanada-EL suhete kohta koos selle juurde kuuluva tegevuskavaga,

               tunnistades, et suurem teabevahetus, sealhulgas sellise teabe vahetus, mis on saadud lepinguosaliste uurimismenetluse käigus, aitab tõhustada koostööd ja aitab kaasa kummagi lepinguosalise konkurentsiõiguse täitmise usaldusväärsele ja tõhusale tagamisele;

               tunnistades, et lepinguosalised jagavad ühiseid väärtusi seoses isikuandmete kaitsega, mis kajastub nende vastavates õigusaktides, ja et järelevalvet teeb sõltumatu ametiasutus ning Kanada puhul, kui asjaomased isikud ei viibi Kanadas, administratiivsete vahenditega loodud asutus,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               I. Eesmärk ja mõisted

               1. Käesoleva lepingu eesmärk on edendada lepinguosaliste konkurentsiasutuste vahelist koostööd ja tegevuse kooskõlastamist ning vähendada oma konkurentsiõiguse rakendamisel lepinguosaliste erimeelsuste võimalusi või nende mõju.

               2. Käesolevas lepingus tähendab:

               a) „konkurentsivastane tegevus“ mis tahes tegevust või tehingut, mille suhtes võib lepinguosalise konkurentsiõiguse alusel kohaldada karistusi, keelde või muid hüvitamisviise;

               b) „liikmesriigi pädev asutus“ A lisas sätestatud liikmesriigi asutust. Euroopa Liit võib igal ajal teha A lisasse täiendusi või seda muuta. Täiendustest või muudatustest teatatakse Kanadale alati kirjalikult enne mis tahes teabe saatmist nimekirja lisatud asutusele;

               „konkurentsiasutus“ ja „konkurentsiasutused“:

               i) Kanada puhul konkurentsiseaduse alusel ametisse määratud konkurentsivolinikku (Commissioner of Competition), R.S.C. 1985, c. C-34, (edaspidi „konkurentsiseadus“) and

               ii) Euroopa Liidu puhul Euroopa Komisjoni seoses tema ülesannetega Euroopa Liidu konkurentsiõiguse alusel;

               d) „konkurentsiõigus või -seadused“:

               i) Kanada puhul konkurentsiseadust, välja arvatud selle punktid 52–62 ja osa VII.1, ja seadusest tulenevaid määruseid, ning

               ii) Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 101, 102 ja 105 nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle („ühinemismäärus“) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 139/2004“) ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3) (edaspidi „EMP leping“) artiklid 53 ja 54, kui neid kasutatakse koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102, ja nende rakendusmäärused,

               ning nende muudatused ja seadused või määrused, mille osas lepinguosalised võivad kirjalikult kokku leppida, et need kuuluvad käesoleva lepingu tähenduses konkurentsiõiguse alla,

               e) „täitetoiming“: konkurentsiõiguse mis tahes rakendamist uurimise või menetluse abil, mille viib läbi lepinguosalise konkurentsiasutus.

               f) „uurimismenetluse käigus saadud teave“:

               i) Kanada puhul konkurentsiseaduse punktide 11, 15, 16 ja 114 alusel saadud teave; ning

               ii) Euroopa Liidu puhul tähendab see teavet, mis on saadud teabenõude kaudu kooskõlas nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82
                  1
                sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) (edaspidi „määrus (EÜ nr 1/2003“) artikliga 18, küsitluse kaudu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikliga 19, komisjoni poolt Euroopa Komisjoni nimel tehtud kontrollimiste kaudu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitega 20, 21 või 22 ja teavet, mis on saadud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise tulemusena;

               g) „teave, mis on saadud puutumatuse või leebema kohtlemise taotluse raames“:

               i) Kanada puhul taotleja poolt konkurentsiasutusele esitatud teave selle kohta, kas riiklik süüdistaja (Director of Public Prosecutions) on kriminaalmenetluse käigus andnud puutumatuse kriminaalvastutusele võtmise eest või leebema kohtlemise soovituse. ning

               ii) Euroopa Liidu puhul teave, mis on saadud vastavalt komisjoni teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (ELT C 298, 8.12.2006, lk 17).

               h) „kokkuleppemenetluse raames saadud teave“ tähendab Euroopa Liidu puhul komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a kohaselt saadud teavet, mis on seotud komisjoni poolt menetluse läbiviimisega vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 81 ja 82
                  2
                (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18);

               i) isikuandmed tähendavad igasugust teavet tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta mis tahes talletatud vormis.

               3. Mis tahes viidet käesolevas lepingus ühe lepinguosalise konkurentsiõiguse konkreetsele sättele tõlgendatakse viitena sellele sättele kehtivas redaktsioonis koos kõigi järgnevate sätetega.

               Teavitamine

               1. Kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele käesolevas artiklis ja IX artiklis sätestatud korras oma täitetoimingutest, mis võivad mõjutada teise lepinguosalise olulisi huve.

               2. Täitetoimingud, mis võivad mõjutada teise lepinguosalise olulisi huve ja millega seetõttu kaasnevad asjaolud, millest tuleb teatada, on sellised täitetoimingud, mis:

               i) on seotud teise lepinguosalise täitetoimingutega;

               ii) on seotud teise lepinguosalise kogu territooriumil või osal sellest toimuva konkurentsivastase tegevusega, välja arvatud ühinemised ja ülevõtmised;

               iii) on seotud teguviisiga, mida teine lepinguosaline või üks selle provintsidest või liikmesriikidest on nõudnud, soodustanud või heaks kiitnud;

               iv) on seotud ühinemise või ülevõtmisega, kus:

               –üks või mitu tehingu osalistest või

               –äriühing, mis kontrollib ühte või mitut tehingu osalist,

               on teise lepinguosalise või selle provintsi või liikmesriigi seaduste alusel asutatud või organiseeritud äriühing;

               v) hõlmavad konkurentsiasutuse kehtestatavaid või rakendatavaid õiguskaitsevahendeid, millega nõutakse teguviisi või keelustatakse see teise lepinguosalise territooriumil, või

               vi) hõlmavad teabe otsimist ühe lepinguosalise poolt teise lepinguosalise territooriumil.

               3. Käesoleva artikli alusel toimub teatamine tavaliselt kohe, kui konkurentsiasutus saab teada teatatavate asjaolude olemasolust, ning igal juhul vastavalt käesoleva artikli lõigetele 4–7.

               4. Kui teatatavad asjaolud on seotud ühinemise või ülevõtmisega, toimub teatamine:

               a) Euroopa Liidu puhul, kui on avaldatud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 3 alusel teatis Euroopa Liidu Teatajas, ja

               b) Kanada puhul mitte hiljem kui selle konkurentsiasutus annab välja kirjaliku taotluse vande all antud või kinnitatud teabe saamiseks või saab seoses tehinguga korralduse konkurentsiseaduse paragrahvi 11 alusel.

               5. a) Kui lepinguosalise konkurentsiasutus esitab taotluse isikult teise lepinguosalise territooriumil asuva teabe, dokumentide või muude andmete saamiseks või teise lepinguosalise territooriumil asuva isiku suulise tunnistuse saamiseks menetluses või isiku ülekuulamises osalemiseks, esitatakse teatis taotluse esitamise ajal või enne seda.

               b) Teatamist käesoleva lõike punkti a alusel nõutakse vaatamata sellele, et täitetoimingust, millega seoses nimetatud teavet otsitakse, on juba varem teatatud II artikli lõigete 1 kuni 3 alusel. Täitetoimingu käigus sama isiku esitatud järjestikuste teabenõuete korral ei nõuta siiski eraldi teatamist, kui lepinguosaline, kellele teatatakse, ei nõua teisiti või kui teavet otsivale lepinguosalisele ei ilmne uusi asjaolusid, mis mõjutavad selle lepinguosalise olulisi huve, kellele teatatakse.

               6. Teatatavate asjaolude olemasolu korral esitatakse piisavalt varakult teatis iga järgmise sündmuse kohta, et oleks võimalik võtta arvesse teise lepinguosalise seisukohti:

               a) Euroopa Liit,

               i) kui selle konkurentsiasutus otsustab algatada menetluse seoses koondumisega määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti c alusel;

               ii) vastuväidete avaldamine muudel juhtudel kui ühinemised ja ülevõtmised; või

               iii) otsuse vastuvõtmine või muu lahendi leidmine,

               b) Kanada puhul,

               i) konkurentsikohtule (Competition Tribunal) avalduse esitamine,

               ii) kriminaalmenetluse algatamine,

               iii) asja lahendamine kohustuse või korralduse (consent order) teel.

               7. a) Kumbki lepinguosaline teatab teisele alati ka siis, kui tema konkurentsiasutus sekkub regulatiiv- või kohtumenetlusse või osaleb selles muul moel, kui need sekkumise või osalemisega seotud küsimused võivad mõjutada teise lepinguosalise olulisi huve. Käesoleva lõike kohast teatamist kohaldatakse ainult:

               i) avalike regulatiiv- või kohtumenetluste suhtes ja

               ii) sekkumise või osalemise suhtes, mis on avalik ja mis toimub ametliku korra kohaselt.

               b) Teatamine toimub sekkumise või osalemise ajal või võimalikult kiiresti pärast seda.

               8. Teatises sisalduvad andmed on piisavalt üksikasjalikud, et lepinguosaline, kellele see esitatakse, saaks anda esialgse hinnangu täitetoimingu mõjule oma oluliste huvide suhtes. Teatistes on vastavalt riigisisestele õigusnõuetele asjassepuutuvate füüsiliste ja juriidiliste isikute nimed ja aadressid, uurimise all oleva tegevuse olemus ja asjaomased õigusnormid.

               9. Käesoleva artikli kohased teatised edastatakse vastavalt IX artiklile.

               III. Konsultatsioonid

               1. Kumbki lepinguosaline võib taotleda konsultatsioonide pidamist igas küsimuses, mis on seotud käesoleva lepinguga. Konsultatsioonitaotluses esitatakse taotluse põhjus ja kas on protseduurilisi tähtaegu või muid piiranguid konsultatsioonide kiirendamiseks. Kumbki lepinguosaline kohustub taotluse korral viivitamata konsulteerima, jõudmaks käesolevas lepingus sätestatud põhimõtetele vastavale otsusele.

               2. Lõike 1 alusel peetavate konsultatsioonide käigus võtab mõlema lepinguosalise konkurentsiasutus

               a) hoolikalt arvesse teise lepinguosalise esildisi, pidades silmas käesolevas lepingus sätestatud põhimõtteid, ja on valmis selgitama teisele lepinguosalisele nende põhimõtete rakendamise konkreetseid tulemusi kõnealuses küsimuses; ning

               b) annab teisele lepinguosalise konkurentsiasutusele võimalikult palju teavet, et saaks võimalikult laialdaselt arutada konkreetse tehingu asjaomaseid tahke.

               Täitetoimingute kooskõlastamine

               1. Kummagi lepinguosalise konkurentsiasutus abistab teise lepinguosalise konkurentsiasutust tema täitetoimingute läbiviimisel, kuivõrd see vastab abistava lepinguosalise seadustele ja olulistele huvidele.

               2. Juhul kui mõlema lepinguosalise konkurentsiasutused on huvitatud täitetoimingute läbiviimisest seotud olukordades, võivad nad leppida kokku täitetoimingute kooskõlastamise nende vastastikustes huvides. Kaaludes, kas konkreetseid täitetoiminguid tuleks kooskõlastada täielikult või osaliselt, võtab mõlema lepinguosalise konkurentsiasutus muu hulgas arvesse järgmisi tegureid:

               i) kooskõlastamise mõju mõlema lepinguosalise konkurentsiasutuse suutlikkusele saavutada oma täitetoimingu eesmärke;

               ii) mõlema lepinguosalise konkurentsiasutuse suhtelist suutlikkust saada täitetoimingu läbiviimiseks vajalikku teavet;

               iii) mil määral kummagi lepinguosalise konkurentsiasutus suudab tagada tõhusa esialgse või püsiva hüvitamise asjaomase konkurentsivastase tegevuse eest;

               iv) vahendite tõhusama kasutamise võimalikkust ja

               v) võimalust vähendada kulutusi, mida põhjustavad isikud, kelle suhtes kohaldatakse täitetoimingut.

               3. a) Lepinguosaliste konkurentsiasutused võivad kooskõlastada oma täitetoiminguid, leppides kokku nende toimingute ajastatuses konkreetses küsimuses, austades täielikult oma seadusi ja olulisi huve. Lepinguosaliste konkurentsiasutuste kokkuleppel võib kooskõlastamise tulemuseks olla ühe või mõlema lepinguosalise konkurentsiasutuse läbiviidav täitetoiming vastavalt sellele, mis paremini sobib eesmärkide saavutamiseks.

               b) Kooskõlastatud täitetoimingu läbiviimisel püüavad mõlema lepinguosalise konkurentsiasutused suurendada teise lepinguosalise täiteeesmärkide saavutamise võimalikkust.

               c) Kumbki lepinguosaline võib alati teatada teisele lepinguosalisele, et ta soovib kooskõlastamist piirata või lõpetada ning viia täitetoiminguid ellu sõltumatult ja käesoleva lepingu muude sätete alusel.

               V. Koostöö seoses ühe lepinguosalise huve kahjustava konkurentsivastase tegevusega teise lepinguosalise territooriumil

               1. Lepinguosalised märgivad, et ühe lepinguosalise territooriumil võib toimuda konkurentsivastane tegevus, mis lisaks selle lepinguosalise konkurentsiõiguse rikkumisele kahjustab teise lepinguosalise olulisi huve. Lepinguosalised nõustuvad, et mõlema huvides on tegelda sellise konkurentsivastase tegevusega.

               2. Kui lepinguosalisel on alust arvata, et teise lepinguosalise territooriumil toimuv konkurentsivastane tegevus kahjustab või võib kahjustada tema olulisi huve, võib see lepinguosaline esitada teise lepinguosalise konkurentsiasutusele taotluse kohaste täitetoimingute algatamiseks. Taotluses on võimalikult konkreetsed andmed konkurentsivastase tegevuse olemuse ja selle mõju kohta taotluse esitanud lepinguosalise huvidele ning selles on lisateabe ja muu koostöö pakkumine, mida taotluse esitanud lepinguosalise konkurentsiasutus suudab pakkuda.

               3. Lepinguosaline, kellele taotlus esitati, konsulteerib taotluse esitanud lepinguosalisega ja selle lepinguosalise konkurentsiasutus, kellele taotlus esitati, võtab taotlust täielikult ja mõistvalt arvesse, kui teeb otsuse, kas seoses taotluses määratletud konkurentsivastase tegevusega algatada täitetoiming või mitte või kas seda laiendada. Selle lepinguosalise konkurentsiasutus, kellele taotlus esitati, teatab viivitamata teisele lepinguosalisele oma otsusest ja selle põhjustest. Kui täitetoiming algatatakse, annab selle lepinguosalise konkurentsiasutus, kellele taotlus esitati, taotluse esitanud lepinguosalisele teada olulisematest arengutest ja täitetoimingu tulemustest.

               4. Käesoleva artikli ükski säte ei takista selle lepinguosalise konkurentsiasutusel, kellele taotlus esitati, oma konkurentsiõiguse ja täitepoliitika alusel kaalutleda, kas viia läbi täitetoiminguid või mitte seoses taotluses määratletud konkurentsivastase tegevusega, ega välista taotluse esitanud lepinguosalise konkurentsiasutuse võimalust viia läbi täitetoiminguid seoses selle konkurentsivastase tegevusega.

               VI. Konfliktide vältimine

               1. Oma seaduste raamistikus ja kuivõrd see vastab tema enda olulistele huvidele ning võttes arvesse käesoleva lepingu eesmärke, mis on sätestatud I artiklis, võtab kumbki lepinguosaline hoolikalt arvesse teise lepinguosalise olulisi huve konkurentsi täitetoimingute kõigis etappides, sealhulgas ka otsuste tegemisel, mis puudutavad uurimise või menetluse algatamist, uurimise või menetluse ulatust ning iga juhtumi puhul taotletavate õiguskaitsevahendite või karistuste olemust.

               2. Kui näib, et ühe lepinguosalise täitetoiming võib kahjustada teise lepinguosalise olulisi huve, annavad mõlemad lepinguosalised vastavalt eespool sätestatud üldpõhimõtetele endast parima, et jõuda kohase lahenduseni seoses lepinguosaliste võistlevate huvidega, seda tehes võtab kumbki lepinguosaline arvesse kõiki asjaomaseid tegureid, sealhulgas:

               i) ühe lepinguosalise territooriumil toimuva teguviisi suhtelist tähtsust konkurentsivastasele tegevusele võrreldes teguviisiga, mis toimub teise lepinguosalise territooriumil;

               ii) konkurentsivastase tegevuse mõju suhtelist tähtsust ja prognoositavust ühe lepinguosalise olulistele huvidele võrreldes selle mõjuga teise lepinguosalise olulistele huvidele;

               iii) kas konkurentsivastase tegevusega seotud isikutel on soov mõjutada tarbijaid, tarnijaid või konkurente jõustava lepinguosalise territooriumil või mitte;

               iv) täitetoimingute ja teise lepinguosalise seaduste või selgesti välja toodud majanduspoliitika, kaasa arvatud vastava konkurentsiõiguse alusel kohaldatavate või tehtavate otsuste vahelise konflikti või kooskõla ulatust;

               v) kas lepinguosalised esitavad füüsiliste või juriidiliste eraisikute suhtes vastuolulisi nõudeid;

               vi) põhjendatud ootuste olemasolu või puudumist, mida täitetoiming suurendaks või kahandaks;

               vii) asjaomaste varade asukohta;

               viii) millises ulatuses tuleks õiguskaitsevahendit ühe lepinguosalise territooriumil rakendada, et see oleks tulemuslik;

               ix) vajadust viia miinimumini negatiivsed mõjud teise lepinguosalise olulistele huvidele, eelkõige siis, kui rakendatakse konkurentsivastaste mõjude õiguskaitsevahendeid lepinguosalise territooriumil, ja

               x) mil määral mõjutatakse teise lepinguosalise täitetoimingut seoses samade isikutega, sealhulgas sellest toimingust tulenevaid otsuseid või kohustusi.

               VII Teabe arutamine ja edastamine

               1. Käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide täitmiseks nõustuvad lepinguosalised, et nende ühistes huvides on vahetada arvamusi ning edastada teavet, mis aitaks kaasa nende konkurentsiõiguse tõhusale rakendamisele ja edendaks teineteise täitepoliitika ja -tegevuse paremat mõistmist, nagu on sätestatud käesolevas artiklis ning artiklites VIII ja XI.

               2. Lepinguosaliste konkurentsiasutused võivad arutada mis tahes nende valduses olevat teavet, sealhulgas uurimismenetluse käigus saadud teavet, kui see on vajalik käesolevas lepingus sätestatud koostöö ja kooskõlastamise jaoks.

               3. Konkurentsiasutused võivad teineteisele edastada nende valduses olevat teavet, kui teabe esitanud üksikisik või ettevõtja on andnud selleks oma selge kirjaliku nõusoleku. Kui konkurentsiasutuse valduses olev teave sisaldab isikuandmeid, võib neid andmeid edastada üksnes juhul, kui mõlemad konkurentsiasutused uurivad sama või seotud tegevust või tehingut.

               4. Kui lõikes 3 osutatud nõusolekut ei ole antud, võib konkurentsiasutus taotluse alusel edastada teisele konkurentsiasutusele uurimismenetluse käigus saadud teavet üksnes juhul, kui:

               a) teave on juba tema valduses ning

               b) teave on seotud mõlema konkurentsiasutuse uurimisega sama või seotud tegevuse või tehingu puhul.

               5. Lõike 4 kohane taotlus esitatakse kirjalikult ning see sisaldab teema üldist kirjeldust, taotlusega seotud täitetoimingu liiki ning õigusnorme, mis võivad olla asjaga seotud.

               6. Lõike 4 alusel taotluse saanud konkurentsiasutus teeb taotluse esitanud konkurentsiasutusega nõu pidades kindlaks, milline tema valduses olev teave on asjakohane ja mida võib edastada.

               7. Hoolimata käesoleva artikli lõigetest 2, 3 ja 4 ei jaga lepinguosalise konkurentsiasutus seisukohti, ei aruta ega edasta uurimismenetlusega saadud teavet, kui sellise teabe kasutamine on täitetoimingute puhul keelatud kõnealuse lepinguosalise vastavate õigusaktidega tagatud menetlusõiguste ja privileegide kohaselt, sealhulgas:

               a) õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu ning

               b)

               i) Kanada puhul advokaadi-kliendi privileeg ning

               ii) Euroopa Liidu puhul kutsesaladus.

               8. Kumbki konkurentsiasutus ei pea edastama teisele konkurentsiasutusele teavet, eriti kui see ei ole kooskõlas selle lepinguosalise oluliste huvidega või kui taotluse esitamise ajal ei ole piisavaid vahendeid.

               9. Konkurentsiasutus ei jaga seisukohti, ei aruta ega edasta teavet, mis on saadud puutumatuse või leebema kohtlemise taotluse raames, või Euroopa Liidu puhul teavet, mis on saadud kokkuleppemenetlusega, välja arvatud juhul, kui konkurentsiasutusele teavet andev üksikisik või ettevõtja on selleks andnud selgesõnalise kirjaliku nõusoleku.

               10. Kui konkurentsiasutus saab teada, et käesoleva artikli kohaselt edastatav dokument sisaldab ebaõiget teavet, teatab ta sellest teisele konkurentsiasutusele nii kiiresti kui reaalselt võimalik ning see konkurentsiasutus võtab parandusmeetmed.

               11. Käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud mis tahes teavet võib edastada otse konkurentsiasutuste vahel.

               12. Vastuolu korral lepingu või kokkuleppega, mis on seotud salastatud teabe edastamise või vahetamisega Kanada ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe kaitse ja vahetamise julgeolekukorda käsitleva lepingu kohaselt, on käesoleva lepingu sätted ülimuslikud.

               VIII. Teabe konfidentsiaalsus ja kasutamine

               1. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, säilitab kumbki lepinguosaline nii palju kui võimalik mis tahes teabe konfidentsiaalsust, mille ta on konfidentsiaalselt saanud teiselt lepinguosaliselt käesoleva lepingu alusel, sealhulgas asjaolu, et teabenõue on esitatud või saadud.

               2. Kumbki lepinguosaline seisab võimalikult palju vastu kolmanda poole mis tahes nõudmisele avalikustada lõikes 1 osutatud teave, kui see ei ole vajalik kõnealuse konkurentsiasutuse käesoleva lepinguga ette nähtud täitetoiminguks, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on suunatud:

               a) üksikisikutele või ettevõtjatele, kelle suhtes kohaldatakse teavet saanud lepinguosalise konkurentsiõiguse kohaseid täitetoiminguid, ja kelle vastu võib seda teavet kasutada, kui selline avalikustamine on ette nähtud kõnealuse lepinguosalise seadusega,

               b) vajaduse korral kohtutele kohtuliku läbivaatamise menetluse käigus, või

               c) mis on vältimatu dokumentidele juurdepääsu põhiõiguse täitmiseks lepinguosalise õiguse alusel.

               3. Lõikes 1 osutatud teabe avalikustamise puhul tagab teavet saav konkurentsiasutus, et ärisaladused on kaitstud nii palju kui võimalik kõnealuse lepinguosalise kohaldatavate õigusaktide alusel.

               4. Kui seadus kohustab avaldama lõikes 1 osutatud teavet, mille on edastanud teine konkurentsiasutus käesoleva lepingu alusel, teatab teabe saanud konkurentsiasutus teisele konkurentsiasutusele kõnealusest avalikustamisest mõistliku aja jooksul.

               5. Isikuandmete edastamisel kohaldatakse C lisas sätestatud põhimõtteid.

               6. Teavet, mida arutatakse või mille lepinguosalise konkurentsiasutus käesoleva lepingu alusel saab, välja arvatud artikli II alusel edastatud teave, kasutatakse ainult selle lepinguosalise konkurentsiõiguse jõustamiseks. Artikli II alusel saadud teavet kasutatakse ainult käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks.

               7. Uurimismenetluse käigus saadud teavet, mida on arutatud teise lepinguosalise konkurentsiasutusega või mis on talle edastatud käesoleva lepingu alusel, kasutab vaid teavet saav asutus oma konkurentsiõiguse kohaldamiseks seoses sama või sellega seotud tegevuse või tehinguga.

               8. Artikli VII lõike 4 alusel edastatud teavet kasutab teavet saav konkurentsiasutus üksnes artikli VII lõike 4 kohases taotluses täpsustatud eesmärgil.

               9. Käesoleva lepingu kohaselt edastatud teavet ei kasutata isikutele vabadusekaotuslike karistuste määramiseks.

               10. Konkurentsiasutus võib nõuda, et käesoleva lepingu alusel esitatud teabe suhtes kohaldataks tema määratletud tingimusi. Teavet saav konkurentsiasutus ei kasuta seda teavet ilma teavet edastava konkurentsiasutuse eelneva nõusolekuta viisil, mis ei vasta neile tingimustele.

               11. Kui üks konkurentsiasutus saab teada, et vaatamata tema jõupingutustele on teavet kogemata kasutatud või avaldatud viisil, mis on vastuolus käesoleva artikliga, teavitab ta sellest viivitamata teist konkurentsiasutust. Konkurentsiasutused konsulteerivad kohe sammude üle, et minimeerida mis tahes kahju, mis tuleneb sellisest kasutamisest või avaldamisest, ja selle üle, kuidas kõnealuse olukorra kordumist vältida.

               IX. Euroopa Liidu liikmesriikide konkurentsiasutuste ja EFTA järelevalveameti teavitamine

               1. Euroopa Komisjon

               a) olles saanud teatise Kanada konkurentsiasutuselt, teatab sellest artikli II kohaselt liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle olulisi huve Kanada konkurentsiasutuse poolt Euroopa Komisjonile saadetud teatised mõjutavad,

               b) olles konsulteerinud Kanada konkurentsiasutusega, teatab selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle olulisi huve mõjutatakse igasuguse jõustamistegevuse alase koostöö ja kooskõlastamisega IV ja V artikli alusel;

               c) võib avaldada üksnes teavet, mille Kanada konkurentsiasutus on edastanud artikli VII kohaselt:

               i) liikmesriikide pädevatele asutustele, et täita oma kohustusi vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 11 ja 14 ning määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 19; ning

               ii) EFTA järelevalveametile, et täita oma kohustusi vastavalt EMP lepingu protokolli nr 23 (mis käsitleb järelevalveasutuste vahelist koostööd) artiklitele 6 ja 7.

               2. Euroopa Komisjon tagab, et teavet, mis ei ole üldsusele kättesaadav ning mis on edastatud liikmesriigi pädevatele asutustele või EFTA järelevalveametile käesoleva artikli lõike 1 alusel, ei kasutata muuks otstarbeks kui Euroopa Liidu konkurentsiõiguse täitmise tagamiseks ning Euroopa Komisjon ei avalda seda ühelegi teisele isikule ilma Kanada konkurentsiasutuse selgesõnalise kirjaliku nõusolekuta.

               X. Poolaastakoosolekud

               1. Oma ühiste huvide täitmiseks täitetoimingutega seotud koostöö ja kooskõlastamise valdkonnas kohtuvad lepinguosaliste konkurentsiasutuste asjaomased ametnikud kaks korda aastas või muu ajakava alusel lepinguosaliste konkurentsiasutuste kokkuleppel, et: a) vahetada teavet oma hetkel läbiviidatavate täitetoimingute ja prioriteetide kohta, b) vahetada teavet ühist huvi pakkuvate majandussektorite kohta, c) arutada kavandatavaid muudatusi poliitikas ja d) arutada muid vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi seoses konkurentsiõiguse rakendamisega.

               2. Poolaastakoosolekute aruanne esitatakse Euroopa ühenduste ja Kanada vahelise kaubandus- ja majanduskoostöö raamlepingu alusel asutatud ühisele koostöökomiteele.

               XI. Teatiste edastamine käesoleva lepingu alusel

               Teatiste edastamine käesoleva lepingu alusel, sealhulgas teatised II artikli alusel ja taotlused III ja V artikli alusel, võib toimuda lepinguosaliste pädevate asutuste vahelise otsese suulise suhtluse, telefoni- või faksiside teel, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. Teatised II artikli alusel ja taotlused III ja V artikli alusel kinnitatakse viivitamatult kirjalikult tavaliste diplomaatiliste kanalite kaudu.

               XII. Territoriaalne kohaldamisala

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut neis lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Kanada territooriumi suhtes.

               XIII. Kehtivad õigusaktid

               Käesoleva lepinguga ei nõuta lepinguosaliselt selliste meetmete võtmist, mis ei ole tema kehtivate õigusaktidega vastavuses, ega nõuta lepinguosaliste või nende provintside või liikmesriikide õigusaktide muutmist, välja arvatud artiklite VII ja VIII puhul, nagu neid kohaldatakse Euroopa Liidu suhtes. Suurema selguse huvides ei saa ühegi käesoleva lepingu osaga kohustada lepinguosalist võtma mis tahes meetmeid, mis on vastuolus nende isikuandmete kaitse seadustega.

               XIV. Lõppsätted

               1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Lepinguosalised teatavad teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest. Käesolev leping jõustub viimase heakskiitmisteate kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval.

               2. Käesolev leping on jõus 60 päeva pärast seda, kui üks lepinguosaline on teisele lepinguosalisele kirjalikult teatanud oma soovist leping lõpetada.

               3. Lepinguosalised võivad kokku leppida lepingu mis tahes muutmises. Kui selles on kokku lepitud ja see on heaks kiidetud kooskõlas kummagi lepinguosalise kohaldatavate õiguslike menetlustega, moodustab muudatus käesoleva lepingu lahutamatu osa.

               4. Lepinguosalised konsulteerivad lepingu muutmise üle, kui muudatused kummagi lepinguosalise olemasolevates õigusaktides mõjutavad nendevahelist koostööd.

               5. Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse Euroopa Ühenduste ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse kohaldamise kohta, mis sõlmiti 17. juunil 1999 Bonnis.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

               Sõlmitud …, kahes eksemplaris, ...kuu … päeval aastal … inglise, prantsuse, bulgaaria, horvaatia, tšehhi, taani, eesti, saksa, kreeka, ungari, läti, leedu, malta, poola, hispaania, itaalia, hollandi, portugali, soome, rumeenia, slovaki, sloveeni ja rootsi keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               .

               A LISA

               AUSTRIA

               Bundeswettbewerbsbehörde (Föderaalne konkurentsiasutus)

               BELGIA

               Autorité belge de la concurrence/ Belgische Mededingingsautoriteit (Belgia konkurentsiasutus)

               BULGAARIA

               Комисията за защита на конкуренцията (Konkurentsikaitse komisjon)

               HORVAATIA

               Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (Horvaatia konkurentsiamet)

               KÜPROS

               Επιτροπή Προστασίας του Ανταγωνισμού -ΕΠΑ (Konkurentsikaitse komisjon)

               TŠEHHI VABARIIK

               Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (Konkurentsikaitse amet)

               TAANI

                Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (Taani konkurentsi- ja tarbijakaitseamet)

               EESTI

               Konkurentsiamet

               SOOME

               Kilpailu- ja kuluttajavirasto (Soome konkurentsi- ja tarbijakaitseamet)

               PRANTSUSMAA

               Autorité de la concurrence (Prantsuse konkurentsiasutus)

               SAKSAMAA

               Bundeskartellamt (Föderaalne kartelliamet)

               KREEKA

               Ετητροπή ανταγωνισμού (Kreeka konkurentsiamet)

               UNGARI

               Gazdasági Versenyhivatal (Ungari konkurentsiamet)

               IIRIMAA

               The Competition Authority (Konkurentsiamet)

               ITAALIA

               Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (Konkurentsi- ja kaubandusasutus)

               LÄTI

               Konkurences padome (Läti konkurentsinõukogu)

               LEEDU

               Lietuvos Respublikos konkurencijos taryba (Leedu Vabariigi konkurentsinõukogu)

               LUKSEMBURG

               Conseil de la concurrence (Konkurentsinõukogu)

               MALTA

               Malta Competition and Consumer Affairs Authority / L-Awtorità ta’ Malta għall-Kompetizzjoni u għall-Affarijiet tal-Konsumatur (Malta konkurentsi- ja tarbijakaitseamet)

               MADALMAAD

               Autoriteit Consument & Markt (Tarbija- ja turuamet)

               POOLA

               Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (Konkurentsi- ja tarbijakaitseamet)

               PORTUGAL

               Autoridade da Concorrência (Konkurentsiamet)

               RUMEENIA

               Consiliul Concurenței (Konkurentsinõukogu)

               SLOVAKKIA

               Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (Slovakkia monopolivastane amet)

               SLOVEENIA

               Javna Agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence (Sloveenia konkurentsikaitse amet)

               HISPAANIA

               Comisión Nacional de la Competencia (Riiklik konkurentsikomisjon)

               ROOTSI

               Konkurrensverket (Rootsi konkurentsiamet)

               ÜHENDKUNINGRIIK

               Competition and Markets Authority (Konkurentsi- ja turuasutus)

               B LISA

               KOMISJONI AVALDUS

               (mis käsitleb liikmesriikidele esitatavat teavet)

               Vastavalt põhimõtetele, mida kohaldatakse komisjoni ja liikmesriikide vahelistes suhetes konkurentsieeskirjade kohaldamisel, mis on sätestatud näiteks määruses nr 1/2003 ja määruses (EÜ) nr 139/2004, ning vastavalt konkurentsiõiguse rakendamist käsitleva Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vahelise lepingu artiklile IX,

               –edastab komisjon liikmesriigile või liikmesriikidele, kelle olulisi huve mõjutatakse, teatise, mille komisjon on saatnud Kanada konkurentsiasutusele või saanud sellelt. Liikmesriikidele teatatakse võimalikult kiiresti ja selles keeles, mis teatis on koostatud. Kui komisjon saadab teavet Kanada asutustele, teatatakse sellest samal ajal liikmesriikidele,

               –komisjon teatab ka liikmesriigile või liikmesriikidele, kelle olulisi huve mõjutatakse, võimalikult kiiresti täitetoimingutega seotud igasugusest koostööst ja kooskõlastamisest.

               Käesolevas avalduses loetakse, et liikmesriigi olulised huvid on mõjutatud, kui kõnealune täitetoiming:

               i) on seotud teise lepinguosalise täitetoiminguga;

               ii) on seotud liikmesriigi kogu territooriumil või osal sellest toimuva konkurentsivastase tegevusega, välja arvatud ühinemised ja ülevõtmised;

               iii) on seotud teguviisiga, mida liikmesriik on arvatavasti nõudnud, soodustanud või heaks kiitnud;

               iv) on seotud ühinemise või ülevõtmisega, kus:

               –üks või mitu tehingu osalistest või

               –äriühing, mis kontrollib ühte või mitut tehingu osalist,

               on liikmesriigi seaduste alusel asutatud või organiseeritud äriühing;

               v) hõlmab õiguskaitsevahendite kehtestamist või rakendamist, millega nõutaks teguviisi või keelustataks see liikmesriigi territooriumil; või

               vi) hõlmab sellise teabe otsimist Kanada konkurentsiasutuse poolt, mis asub liikmesriigi territooriumil.

               Lisaks sellele teatab komisjon lepingu rakendamisest kõigile liikmesriikidele vähemalt kaks korda aastas valitsuse konkurentsispetsialistide koosolekul, eelkõige teatab ta kontaktidest, mis on toimunud Kanada konkurentsiasutusega seoses liikmesriikidele teabe edastamisega, mille komisjon on saanud käesoleva lepingu alusel.

               C LISA

               Lepingu alusel vahetatud isikuandmete kaitse põhimõtted

               Järelevalve

               1. Käesoleva lepingu kohase isiklike andmete töötlemise andmekaitsemeetmete üle teostab järelevalvet sõltumatu ametiasutus või administratiivsete vahenditega loodud asutus, mis tegutseb erapooletult ja millel on tõendatud sõltumatus. Kõnealusel asutusel on laiad volitused uurida nende kehtivate eeskirjade järgimist, mis on seotud käesoleva lepingu alusel edastatud isikuandmete kogumise, kasutamise, avaldamise, säilitamise või hävitamisega. Asutus võib läbi viia vastavuskontrolle ja uurimisi, anda aru tulemustest ning esitada soovitusi asjaomasele konkurentsiasutusele. Järelevalveasutusel on volitused viia vajaduse korral käesoleva lepinguga seotud seadusrikkumised kohtusse või võtta distsiplinaarmeetmeid.

               2. Asjaomane asutus tagab, et käesoleva lepingu alusel saadud isikuandmete töötlemiseeskirjade rikkumisega seotud kaebusi võetakse vastu, uuritakse, neile vastatakse ja need lahendatakse nõuetekohaselt.

               Läbipaistvus

               3. Konkurentsiasutused avaldavad oma veebisaitidel:

               a) nimekirja oma õigusaktidest, millega lubatakse isikuandmete kogumist käesoleva lepingu alusel;

               b) isikuandmete kogumise põhjused;

               c) isikuandmete kaitse viisi;

               d) isikuandmete võimaliku avaldamise viisi ja ulatuse;

               e) juurdepääsu, paranduste tegemist, märkuste lisamist ning õiguskaitset käsitleva teabe

               f) kontaktandmed päringute korral ning

               g) teabe haldus- ja õiguskaitse kohta.

               Üksikisikute juurdepääs

               4. Konkurentsiasutus tagab, et iga üksikisik võib tutvuda oma isiklike andmetega, mis on edastatud käesoleva lepingu alusel, ning teeb järgmist:

               a) annab üksikisiku taotluse korral talle koopia tema isikuandmetega;

               b) vastab kirjalikult igale taotlusele;

               c) võimaldab üksikisikul tutvuda salvestatud andmetega, mis kinnitavad üksikisiku isikuandmete avaldamist, kui üksikisik taotleb sellist kinnitust;

               d) esitab õiguslikud või faktilised põhjused, mille kohaselt keeldutakse juurdepääsu võimaldamisest üksikisiku isikuandmetele;

               e) teavitab üksikisikut isikuandmete puudumisest;

               f) teavitavad üksikisikut kaebuse esitamise võimalusest ja kaebuste esitamise menetlusest.

               Üksikisikute õigus parandada andmeid ja lisada märkusi

               5. Konkurentsiasutused tagavad, et iga üksikisik võib taotleda käesoleva lepingu alusel edastatud isikuandmete parandamist.

               6. Konkurentsiasutused vaatavad läbi kõik parandustaotlused ja teevad mõistliku aja jooksul järgmist:

               a) parandab isikuandmed ja teavitab üksikisikut paranduse tegemisest; või

               b) keelduvad täielikult või osaliselt paranduse tegemisest ning:

               i) lisavad isikuandmetele märkuse taotletud, kuid tagasilükatud parandustaotluste kohta;

               ii) teavitavad üksikisikut sellest, et:

               a) parandustaotlus on tagasi lükatud, ning esitab tagasilükkamise õiguslikud või faktilised põhjused; ning

               b) isikuandmetele on lisatud alapunkti i kohane märkus, ning

               c) teavitavad üksikisikut kaebuse esitamise võimalusest ja kaebuste esitamise menetlusest.

               Juurdepääsu ning paranduste ja märkuste tegemise piirangud

               7. Konkurentsiasutused võivad lõigete 4–6 sätete suhtes kehtestada seadusest tulenevaid piiranguid, kui on vaja kaitsta:

               a) käesolevas lepingus osutatud pädevate asutuste poolelioleva uurimise erapooletust;

               b) kriminaal- või tsiviilasjade ennetamist, uurimist, avastamist ja süüdistuse esitamist seoses tegevustega, mis on hõlmatud käesoleva lepinguga; või

               c) jälgimist, kontrollimist ja regulatiivsete ülesannete täitmist, mis on kas või ajutiselt seotud avaliku võimu teostamisega käesoleva lepingu kohaldamisalas.

               Haldus- ja õiguskaitse

               8. Kumbki lepinguosaline tagab, et lõikes 1 osutatud ametiasutus võtab vastu ja uurib üksikisikute esitatud kaebusi seoses nende taotlustega käesoleva lepingu alusel edastatud isikuandmetega tutvuda, neid parandada või nende kohta märkusi esitada, ning vastab nendele kaebustele. Asjaomane asutus teavitab kaebuse esitajat lõikes 9 sätestatud võimalustest õiguskaitse taotlemiseks.

               9. Kumbki osapool tagab, et iga üksikisik, kes leiab, et tema isikuandmetega seotud otsuse või toiminguga seoses on tema õigusi rikutud, võib taotleda tõhusat õiguskaitset vastavalt asjaomase lepinguosalise seadustele, kas kohtuliku läbivaatamise või mõne muu sellise õiguskaitsevahendi kaudu, millega võib kaasneda hüvitise saamine.

               Isikuandmete säilitamine

               10. Käesoleva lepingu alusel saadud isikuandmeid ei tohi säilitada kauem, kui on vajalik konkreetsel eesmärgil, milleks neid käesoleva lepingu alusel edastati.

               Määratlus

               11. Käesolevas lisas tähendab „sõltumatu ametiasutus“

               Kanada puhul andmekaitse volinikku, kes on ametisse nimetatud õigusakti Privacy Act (ja kõigi selle muudatuste) punkti 53 kohaselt (R.S.C., 1985, c. P-21); ning

               Euroopa Liidu puhul Euroopa Andmekaitseinspektorit, kes on ametisse nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1), ja kõigi selle muudatuste alusel.

                     (1)
                  Kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 5 nummerdati Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 81 ja 82 ümber Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 101 ja 102.

                     (2)
                  Kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 5 nummerdati Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 81 ja 82 ümber Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 101 ja 102.


|

52011PC0592

/* KOM/2011/0592 lõplik - 2011/0253 (NLE) */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu raames loodud kaubanduskomitees võetavat Euroopa Liidu seisukohta seoses kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmisega ja nimekirja koostamisega 15 isiku kohta, kes täidavad vahekohtuniku ülesandeid

		(...PICT...)SELETUSKIRIÜhelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubandusleping (edaspidi „leping”) allkirjastati 6. oktoobril 2010 ja seda kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2011.Lepingu artikliga 15.1 asutatakse kaubanduskomitee ning määratletakse selle peamised ülesanded. Lepingu artikli 15.1 lõike 4 punktis f on täpsustatud, et see kaubanduskomitee võib kehtestada oma töökorra. Selleks et lepingut saaks hakata sujuvalt rakendama, tuleks kaubanduskomitee ühel esimesel koosolekul vastu võtta kaubanduskomitee töökord. Esimene selline koosolek peaks kavakohaselt toimuma 12. oktoobril 2011 Sŏulis. Hilisemas etapis tuleks koostada erikomiteede ja töörühmade üksikasjalikud töökorrad.Lepingu artiklis 14.18 nõutakse, et kaubanduskomitee koostaks nimekirja, kuhu kuulub 15 vahekohtunikku, kes täidavad oma ülesandeid kuue kuu jooksul pärast lepingu jõustumist või lepingu ajutist kohaldamist. Vaidluse korral saaksid lepinguosalised kokkuleppe saavutamise eesmärgil konsulteerida vahekohtunikega, kes arutaksid küsimust vahekohtus (kui lepinguosalised ei suuda vahekohtu koosseisus kokkuleppele jõuda, siis valitakse vahekohtunikud sellest nimekirjast loosi teel). Seega on nimekirja koostamine oluline selle tagamiseks, et lepingus sätestatud vaidluste lahendamise menetlus oleks tegelikult kättesaadav.Lisatud ettepanek kujutab endast ettepanekut õigusakti kohta, millega kiidetakse heaks seisukoht, mille Euroopa Liit võtab kaubanduskomitees kahe eespool nimetatud teema kohta.2011/0253 (NLE)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu raames loodud kaubanduskomitees võetavat Euroopa Liidu seisukohta seoses kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmisega ja nimekirja koostamisega 15 isiku kohta, kes täidavad vahekohtuniku ülesandeidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut [1]ning arvestades järgmist:(1) 23. aprillil 2007 andis nõukogu komisjonile volitused pidada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel Korea Vabariigiga läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle.(2) Need läbirääkimised on lõppenud ning vabakaubandusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel (edaspidi „leping”) [2] allkirjastati 6. oktoobril 2010.(3) Lepingu artikli 15.10 lõike 5 kohaselt on seda lepingut ajutiselt kohaldatud alates 1. juulist 2011, pidades silmas võimalust sõlmida see hilisemal kuupäeval.(4) Lepingu artikliga 15.1 on moodustatud kaubanduskomitee, mille ülesannete hulka kuulub lepingu nõuetekohase toimimise tagamine.(5) Lepingu artikli 15.1. lõike 4 punktis f on sätestatud, et see kaubanduskomitee võib vastu võtta oma töökorra.(6) Lepingu artiklis 14.18 on sätestatud, et kaubanduskomitee koostab hiljemalt kuus kuud pärast lepingu jõustumist või lepingu ajutist kohaldamist nimekirja 15 isikust, kes tegutsevad vahekohtunikena.(7) Euroopa Liit peab kindlaks määrama seisukoha, mis võetakse kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmise ja 15 isikust koosneva vahekohtunike nimekirja suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Seisukoht, mille Euroopa Liit peab võtma ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu raames loodud kaubanduskomitees selle kohta, et võetakse vastu kaubanduskomitee töökord ja koostatakse nimekiri, mis koosneb 15 isikust, kes täidavad vahekohtuniku ülesandeid, põhineb kaubanduskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Euroopa Liidu delegatsioon kaubanduskomitees koosneb aluslepingus sätestatud pädevuste jaotuse kohaselt komisjoni ja liikmesriikide esindajatest, kes tegutsevad oma pädevuse piires, mis on aluslepingutega kindlaks määratud.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaI LISAELi-KOREA KAUBANDUSKOMITEE OTSUS nr […],[kuupäev],kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmise kohtaKAUBANDUSKOMITEE,võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel 6. oktoobril 2010 Brüsselis allkirjastatud vabakaubanduslepingut (edaspidi „leping”), eriti selle artikli 15.1 lõike 3 punkti c ja artikli 15.1 lõike 4 punkti f,ning arvestades järgmist:(1) Kaubanduskomitee võib vastu võtta oma töökorra ja komitee ülesandeks on erikomiteede, töörühmade ja muude organite töö juhatamine, välja arvatud lepingu juurde kuuluva kultuurikoostöö protokolli artikli 3.3 kohase kultuurikoostöökomitee töö juhatamine.(2) Kui lepingus ei ole teisiti sätestatud, on ainult kaubanduskomiteel õigus vastu võtta erikomiteede ja töörühmade valdkonda kuuluvaid otsuseid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:1. Kaubanduskomitee töökord on sätestatud lisas.2. Käesolev otsus jõustub …Koostatud …(koht) (kuupäev) …Kaubanduskomitee nimelLisaKAUBANDUSKOMITEE TÖÖKORDArtikkel 1Koosseis ja eesistujad1. Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu (edaspidi „leping”) artikli 15.1 kohaselt moodustatud kaubanduskomitee täidab lepingu artiklis 15.1 sätestatud kohustusi ning vastutab lepingu üldise rakendamise eest.2. Lepingu artikli 15.1 lõike 1 kohaselt kuuluvad kaubanduskomiteesse ühelt poolt ELi ja teiselt poolt Korea esindajad.3. Kaubanduskomitee kaasesimeesteks on Korea kaubandusminister ja Euroopa Komisjoni liige, kes vastutab kaubandusküsimuste eest. Lepingu artikli 15.1 lõikes 2 on sätestatud, et komitee esimehed võivad endale määrata esindajad.Artikkel 2Esindamine1. Üks lepinguosaline edastab teisele lepinguosalisele nimekirja neist isikutest, kelle ta on määranud kaubanduskomitee liikmeteks. Nimekirja haldab kaubanduskomitee sekretariaat.2. Liige, kes soovib, et teda esindaks asendusesindaja, teatab kaubanduskomitee esimehele enne asjaomast koosolekut asendusesindaja nime. Kaubanduskomitee liikme asendusesindajal on kõik selle liikme õigused.Artikkel 3Koosolekud1. Kaubanduskomitee tuleb kokku kord aastas või kummagi lepinguosalise taotlusel. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimuvad koosolekud vaheldumisi Brüsselis või Sŏulis.2. Erandkorras ja lepinguosaliste kokkuleppel võivad kaubanduskomitee koosolekud toimuda video- või telekonverentsina.3. Kaubanduskomitee koosoleku kutsub kokku kaubanduskomitee sekretariaat mõlema lepinguosalise poolt kokkulepitud ajal ja kohas. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, saadab kaubanduskomitee sekretariaat kaubanduskomitee liikmetele koosoleku kutse hiljemalt 28 päeva enne koosoleku algust.Artikkel 4DelegeerimineKaubanduskomitee liikmetel võib kaasas olla ametnikke. Enne iga koosolekut teatatakse kaubanduskomitee esimeestele koosolekul osalevate delegatsioonide kavandatav koosseis.Artikkel 5VaatlejadKaubanduskomitee võib otsustada kutsuda koosolekule ajutisi vaatlejaid.Artikkel 6SekretariaatKaubanduskomitee sekretariaadi tööülesandeid täidavad ühiselt lepingu artikli 15.6 kohaselt lepinguosaliste määratud koordinaatorid.Artikkel 7DokumendidKui kaubanduskomitee arutelud põhinevad täiendavatel kirjalikel dokumentidel, tuleb need dokumendid nummerdada ja kaubanduskomitee sekretariaat peab need edastama kaubanduskomitee dokumentidena.Artikkel 8Kirjavahetus1. Kaubanduskomitee esimeestele saadetud kirjad edastatakse kaubanduskomitee sekretariaadile, kes saadab need kaubanduskomitee liikmetele.2. Kaubanduskomitee sekretariaat saadab kaubanduskomitee esimeeste kirjad adressaatidele, need kirjad nummerdatakse ja edastatakse vajadusel kaubanduskomitee liikmetele.Artikkel 9Koosolekute päevakord1. Kaubanduskomitee sekretariaat koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. See saadetakse hiljemalt seitse päeva enne koosoleku toimumist koos asjakohaste dokumentidega kaubanduskomitee liikmetele ning kaubanduskomitee esimeestele.2. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse koos asjakohaste dokumentidega on üks lepinguosaline esitanud kaubanduskomitee sekretariaadile hiljemalt 14 päeva enne koosoleku algust.3. Kaubanduskomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkti võib lepinguosaliste nõusolekul päevakorda lisada.4. Kaubanduskomitee esimehed võivad kokkuleppe korral kutsuda teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks koosolekutele eksperte.5. Kaubanduskomitee esimehed võivad kokkuleppe korral lõigetes 1 ja 2 osutatud tähtaegu lühendada, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.Artikkel 10Koosoleku protokoll1. Kaubanduskomitee sekretariaat koostab tavaliselt 21 päeva jooksul pärast iga koosolekut koosoleku protokolli kavandi.2. Protokollis võetakse üldreeglina kokku iga päevakorrapunkt, täpsustades vajaduse korral:a) kaubanduskomiteele esitatud dokumente,b) avaldusi, mida mõni kaubanduskomitee liige on palunud protokolli kanda ningc) vastu võetud otsuseid, antud soovitusi, kokku lepitud seisukohti ja konkreetsetes küsimustes tehtud järeldusi.3. Protokoll sisaldab ka koosolekul osalenud kaubanduskomitee liikmete või nende asendusesindajate nimekirja, neid saatvate delegatsiooniliikmete nimekirja ja koosolekul viibinud vaatlejate või ekspertide nimekirja.4. Mõlemad lepinguosalised peavad koosoleku protokolli 28 päeva jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva või muul lepingusoaliste poolt kokkulepitud tähtajal kirjalikult heaks kiitma. Kui protokoll on heaks kiidetud, allkirjastab kaubanduskomitee sekretariaat protokolli kaks eksemplari ja kumbki lepinguosaline saab selle autentse dokumendi ühe eksemplari. Allkirjastatud protokolli koopiad saadetakse kaubanduskomitee liikmetele.Artikkel 11AruandedLepingu artikli 15.1 lõike 5 kohaselt annab kaubanduskomitee raamlepingu ühiskomiteele enda ning oma erikomiteede, töörühmade ja muude organite tegevusest aru igal ühiskomitee korralisel koosolekul.Artikkel 12Otsused ja soovitused1. Lepingu artikli 15.4 kohaselt teeb kaubanduskomitee oma otsused ja soovitused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel.2. Koosolekutevahelisel ajal võib kaubanduskomitee lepinguosaliste nõusolekul teha otsuseid ja anda soovitusi kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus toimub kaubanduskomitee esimeeste kirjavahetuse teel.3. Kui kaubanduskomiteel on lepingust tulenev õigus võtta vastu otsuseid või soovitusi, nimetatakse need vastavalt „otsuseks” või „soovituseks”. Kaubanduskomitee sekretariaat paneb kõigile otsustele ja soovitustele seerianumbri ja vastuvõtmise kuupäeva ning lisab sisu kirjelduse. Igas otsuses peab olema sätestatud selle jõustumise kuupäev.4. Kaubanduskomitees vastuvõetud otsused ja soovitused kinnitatakse kahes eksemplaris kaubanduskomitee esimeeste allkirjadega.Artikkel 13Avaldamine ja konfidentsiaalsus1. Kaubanduskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.2. Lepingu artikli 15.1 lõikes 7 on sätestatud, et kui lepinguosaline annab kaubanduskomiteele, erikomiteedele, töörühmadele või muudele organitele teavet, mis on tema õigusnormide kohaselt konfidentsiaalne, säilitab teine lepinguosaline sellise teabe konfidentsiaalsuse.3. Kumbki lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada kaubanduskomitee otsuseid ja soovitusi oma ametlikus väljaandes.Artikkel 14Kulud1. Lepinguosalised kannavad kõik kaubanduskomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas tööjõu-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.2. Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.Artikkel 15Erikomiteed ja töörühmad1. Kaubanduskomiteed abistavad kohustuste täitmise juures kaubanduskomitee egiidi all loodud erikomiteed ja töörühmad.2. Kaubanduskomiteele edastatakse iga erikomitee ja töörühma kontaktisiku andmed. Iga erikomitee kontaktisiku ja töörühma vaheline kogu kirjavahetus, kõik dokumendid ja muu teave, ka e-kirjad, milles käsitletakse lepingu rakendamist, saadetakse ka kaubanduskomitee sekretariaadile.3. Kaubanduskomitee igal korralisel koosolekul esitavad kõik erikomiteed ja töörühmad aruande oma tegevusest.4. Kõik erikomiteed ja töörühmad võivad kehtestada oma töökorra, mis tuleb edastada kaubanduskomiteele.ELi-KOREA KAUBANDUSKOMITEE OTSUS nr […][kuupäev],ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu artiklis 14.18 osutatud vahekohtunike nimekirja kehtestamise kohtaKAUBANDUSKOMITEE,võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel 6. oktoobril 2010 Brüsselis allkirjastatud vabakaubanduslepingut (edaspidi „lepinguosalised” ja „leping”), eriti selle artiklit 14.18,ning arvestades järgmist:(1) Lepingus on sätestatud vaidluste lahendamise mehhanism, mille kohaselt lahendatakse vaidlusi vahekohtus.(2) Vaidluse korral konsulteerivad lepinguosalised vahekohtu koosseisus kokkuleppele jõudmiseks, kui nad kokkulepet ei saavuta, moodustatakse vahekohus nimekirjast nimede loosimise teel.(3) Selle nimekirja kehtestab vastavalt lepingu artiklile 14.18 kaubanduskomitee.(4) Lepinguosalised on kokku leppinud 15 isikust koosnevas nimekirjas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:1. 15 isikust koosnev vahekohtunike nimekiri on esitatud käesoleva otsuse lisas.2. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.Koostatud …(koht) (kuupäev) …Kaubanduskomitee nimelKorea VabariigikaubandusministerKim Jong-hoon | Euroopa KomisjonikaubandusvolinikKarel De Gucht |LisaVahekohtunike nimekiriKorea soovitatud vahekohtunikudDukgeun AHNSeungwha CHANGSungjoon CHOJoongi KIMJaemin LEEELi soovitatud vahekohtunikudJacques BOURGEOISClaus-Dieter EHLERMANNPieter Jan KUIJPERGiorgio SACERDOTIRamon TORRENTVahekohtu esimehedWilliam DAVEY (USA)Merit JANOW (USA)Virachai PLASAI (Tai)Helge SELAND (Norra)Florentino FELICIANO (Filipiinid)FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMETUS:NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu raames loodud kaubanduskomitees võetavat Euroopa Liidu seisukohta seoses kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmisega ja nimekirja koostamisega 15 isiku kohta, kes täidavad vahekohtuniku ülesandeid2. EELARVEREAD:Peatükk ja artikkel:3. FINANTSMÕJUEttepanekul puudub finantsmõjuEttepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on finantsmõju tuludele. Mõju on järgmine:(miljonites eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)| |Eelarverida | Tulud [3] | 12kuuline periood, alates pp.kk.aaaa | [Aasta n] |Artikkel ... | Mõju omavahenditele | | |Olukord pärast meetme rakendamist || [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |Artikkel ... | | | | | |Artikkel ... | | | | | |4. PETTUSEVASTASED MEETMED[1] ELT C xx, xx.xx.xxxx, lk x.[2] ELT L 127, 14.5.2011, lk 6.[3] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.--------------------------------------------------