Avis juridique important

|

52004PC0463

Ettepanek nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta  /* KOM/2004/0463 lõplik - ACC 2004/0139 */

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKäesoleva määruse eesmärk on muuta määrust (EMÜ) nr 3030/93, et kohandada Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist teatavate tekstiiltoodete impordi koguselisi piirnorme, et võtta arvesse uute liikmesriikide liitumist ühendusega.Alates 1. maist 2004 muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 487/2004 [1] määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta [2]. Sellega kohandati teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest laienenud ühendusse importimise koguselisi piirnorme, võttes arvesse tavapärast importi kümnesse uude liikmesriiki ning kasutades aastate 2000-2002 keskmist importi, mida on kohandatud pro rata temporis põhimõttel. Sama meetodit tuleks nüüd kasutada koguseliste piirnormide kohandamiseks teatavate tekstiiltoodete importimisel Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist.[1]  ELT L 79, 17.3.2004, lk 1.[2]  ELT L 275, 8.11.1993, lk 1.Nõukogul palutakse heaks kiita käesolev ettepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta.2004/0139 (ACC)Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [3][3]  ELT C [...], [...], lk [...].ning arvestades järgmist:(1) 1. mail 2004 ühines Euroopa Liiduga kümme uut liikmesriiki. Ühinemisakti artikli 6 lõikes 7 on sätestatud, et uued liikmesriigid peavad seoses tekstiiltoodetega kohaldama ühist kaubanduspoliitikat ning et ühenduse kohaldatavaid koguselisi piirnorme tekstiil- ja rõivatoodete importimisel tuleb kohandada, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist ühendusega.(2) Alates 1. maist 2004 muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 487/2004 [4] määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta [5]. Sellega kohandati teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest laienenud ühendusse importimise koguselisi piirnorme, võttes arvesse tavapärast importi kümnesse uude liikmesriiki ning kasutades aastate 2000-2002 keskmist importi, mida on kohandatud pro rata temporis põhimõttel. Sama meetodit tuleks nüüd kasutada koguseliste piirnormide kohandamiseks teatavate tekstiiltoodete importimisel Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist.[4]  ELT L 79, 17.3.2004, lk 1.[5]  ELT L 275, 8.11.1993, lk 1.(3) Määrust nr 3030/93 tuleks seetõttu vastavalt muuta.(4) Käesolev määrus peaks soovitavalt jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, et ettevõtjad võiksid sellest võimalikult kiiresti kasu saada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 3030/93 V ja VII lisas Vietnami puhul 2004. aastaks sätestatud koguselised piirnormid asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud koguseliste piirnormidega.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Nõukogu nimelEesistujaLISAV lisas esitatud 2004. aasta koguselised piirnormid asendatakse Vietnami puhul järgmistega:>TABELPOSITION>VII lisas esitatud ühenduse 2004. aasta koguselised piirnormid reimportimiseks välistöötlemise korra alusel asendatakse Vietnami puhul järgmistega:>TABELPOSITION>


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0591

Ettepanek: Nõukogu määrus protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelises merekalapüügialases koostöökokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline osamaks ajavahemikuks 1. augustist 2001-31. juulini 2006, muutva kokkuleppe sõlmimise kohta kirjavahetuse teel  /* KOM/2005/0591 lõplik - CNS 2005/0229 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.11.2005KOM(2005) 591 lõplik2005/0229 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSprotokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelises merekalapüügialases koostöökokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline osamaks ajavahemikuks 1. augustist 2001-31. juulini 2006, muutva kokkuleppe sõlmimise kohta kirjavahetuse teel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKäesoleva ettepaneku eesmärk on Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise merekalapüügialase koostöökokkuleppe lisas oleva protokolli muutmine.Mauritaania pädevate ametiasutuste ja Euroopa Komisjoni esindajatest koosneva tehnilise töörühma, mille töökohtumised toimusid 30. juunist–2. juulini ning 14.–15. juulil Nouakchottis, samuti 7.–10. septembrini Brüsselis, järelduste ning kättesaadavate teaduslike arvamuste põhjal jõudsid mõlemad pooled 10. septembril 2004. aastal Brüsselis toimunud ühiskomitee koosolekul järeldusele, et püügikoormuse haldamise kohta Mauritaania majandusvööndis tuleks võtta teatav hulk meetmeid.Kokkuleppe kehtiva protokolli muudatuste kohta vormistati kirjavahetuse teel.Eespool nimetatud meetmete eesmärk on ühelt poolt peajalgsete lubatud kogupüügi vähendamine püügikoormuse vähendamise kaudu ning teiselt poolt pelaagilise ja tuunipüügi litsentside arvu suurendamine. Uute liikmesriikide lippude all sõitvate kalalaevade kaasamise lihtsustamiseks ning eespool nimetatud lepingu raames tavapäraselt tegutsevatele kalalaevadele jätkuva juurdepääsu tagamiseks, antakse pelaagipüügi litsentsid kõikidest liikmesriikidest saadud litsentsitaotluste põhjal, arvestades kõnealuse kokkuleppe raames tavapäraselt toimuvat kalastustegevust. Komisjon teeb vajadusel ettepaneku pelaagipüügi litsentside jaotamiseks liikmesriikide vahel.Peajalgsete püügi viie litsentsi peatamist, mis kooskõlastati liikmesriikidega 2004. aasta märtsis, kompenseeriti nüüd uute pelaagipüügi litsentside andmisega seotud ümberkorralduste käigus ning see tagab nõuetekohase ja usaldusväärse finantsjuhtimise, võimaldades vastavalt kalavarudele ja sektori nõudlusele kalapüügivõimalused ümber korraldada. Ümberkorralduste käigus saavutatud uus tasakaal kehtestati kehtiva protokolli üle 2001. aastal peetud läbirääkimiste tulemuste alusel ning kulude-tulude analüüsist lähtudes on tegemist väga rahuldava tulemusega ELi jaoks.Kõnealuse teabe põhjal teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta protokolli muutev kokkulepe vastu kirjavehetuse teel.Ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega käsitletakse asjaomast protokolli muutva kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe ajutist kohaldamist, esitatakse eraldi menetluse korras2005/0229 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSprotokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelises merekalapüügialases koostöökokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline osamaks ajavahemikuks 1. augustist 2001-31. juulini 2006, muutva kokkuleppe sõlmimise kohta kirjavahetuse teelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]ning arvestades järgmist:1.  Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelises merekalapüügialases koostöökokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline osamaks, jõustus 1. augustil 2001 ning kehtib kuni 31. juulini 2006.[3]2.  Võttes arvesse teaduslikke arvamusi Mauritaania majandusvööndi kalavarude olukorra kohta ning eelkõige Mauritaania okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudi (IMROP) neljanda ja viienda töögrupi ning teadusliku ühistöörühma tulemusi, ning võttes arvesse 10. septembril 2004 ning 15. ja 16. detsembril 2004 toimunud ühiskomitee koosolekutel tehtud järeldusi, otsustasid mõlemad pooled muuta praegu kehtivaid kalapüügivõimalusi.3.  Muudatuste tulemused esitati kirjavahetuse teel ning nendega käsitletakse ajutist püügikoormuse vähendamist peajalgsete kategoorias (kategooria 5), teise ühe kuu pikkuse püügikeelu kehtestamist põhjalähedase püügi osas, kalalaevade arvu suurendamist ritvõngedega tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga kalapüügilaevade kategoorias (kategooria 8) ning pelaagiliste traalnootadega külmutustraalerite kategoorias (kategooria 9).4.  Kõnealuste muudatuste heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega.5.  Tuleks kinnitada selliselt muudetud kalapüügivõimaluste uus jaotus liikmesriikide vahel.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Ühenduse nimel kiidetakse heaks asjaomast protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelises merekalapüügialases koostöökokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline osamaks ajavahemikuks 1. augustist 2001–31. juulini 2006, muutva kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe.Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale määrusele.Artikkel 2Pärast kirjavahetuse teel esitatud muudatusi on uued kalapüügivõimalused ritvõngedega tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga kalapüügilaevade kategoorias (protokolli teabeleht nr 8) ning pelaagiliste traalnootadega külmutustraalerite kategoorias (teabeleht nr 9) jaotatud liikmesriikide vahel järgmiselt:Tootekategooriad | Liikmesriik | Mahutavus/ kasutusel olevate laevade arv |ritvõngedega tuunipüügilaevad triivõngejadaga kalapüügilaevad | Hispaania Portugal Prantsusmaa | 20 + 3= 23 3 + 0= 3 8 + 1= 9 |Pelaagiline püük (laevad) | 15+10= 25 |Peajalgsete püügi litsentsi ajutine vähendamine viie (5) võrra kehtib alates 1. jaanuarist 2005. Kõnealuse viie (5) litsentsi uuesti kasutusele lubamine otsustatakse komisjoni ja Mauritaania pädevate asutuste ühiskomitee ühise kokkuleppega sõltuvalt kalavarude olukorrast.Kui kõnealused liikmesriigid ei kasuta kõiki püügivõimalusi, mis neile protokolli alusel on määratud, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi litsentsitaotlusi.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaKIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPEmillega käsitletakse muudatusi protokollis, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelises merekalapüügialases koostöökokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline osamaks, jõustus 1. augustil 2001 ning kehtib kuni 31. juulini 2006a. Mauritaania Islamivabariigi valitsuse kiriLugupeetud härraOsutades 31. juulil 2001. aastal parafeeritud protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelises merekalapüügialases koostöökokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline osamaks ajavahemikuks 1. augustist 2001–31. juulini 2006, ning 10. septembril 2004 ja 15.–16. detsembril 2004 toimunud ühiskomitee tulemusele, teatan Teile käesolevaga, et Mauritaania Islamivabariigi Valitsus on kooskõlas teaduslike arvamustega valmis kohaldama ajutist püügikoormuse vähendamist peajalgsete kategoorias, nagu täpsustatud protokolli teabelehes nr 5, vähendades ajutiselt püügivõimalusi 5 litsentsi võrra vastavalt protokollis pakutud võimalustele. Kõnealuse 5 litsentsi uuesti kasutusele lubamine otsustatakse ühise kokkuleppega sõltuvalt kalavarude olukorrast. Samuti kehtestab Mauritaania Islamivabariigi Valitsus teise ühe kuu pikkuse mittediskrimineeriva püügikeelu põhjalähedase püügi osas. Lisaks kohustub Mauritaania Islamivabariigi Valitsus ajutiselt alates 1. jaanuarist 2005 kohaldama protokolli sisse viidud muudatusi sätetes, millega käsitletakse teabelehes nr 8 kindlaks määratud kalapüügivõimalusi ritvõngedega tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga kalapüügilaevade kategoorias, suurendades kalalaevade arvu antud kategoorias 31-lt 35-le, ning teabelehes nr 9 kindlaks määratud pelaagiliste traalnootadega külmutustraalerite kategoorias, tõstes kalalaevade arvu 15-lt 25-le, eeldades, et Euroopa Ühendus on valmis tegema sama.Palun mulle kinnitada Euroopa Ühenduse nõusolekut kõnealuse ajutise kohaldamise kohta.LugupidamisegaMauritaania Islamivabariigi valitsuse nimelB. Euroopa Ühenduse kiriLugupeetud härraSain kätte Teie tänast kuupäeva kandva kirja, mille sisu on järgmine.«Lugupeetud härraOsutades 31. juulil 2001. aastal parafeeritud protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelises merekalapüügialases koostöökokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline osamaks ajavahemikuks 1. augustist 2001–31. juulini 2006, ning 10. septembril 2004 ja 15.–16. detsembril 2004 toimunud ühiskomitee tulemusele, teatan Teile käesolevaga, et Mauritaania Islamivabariigi Valitsus on kooskõlas teaduslike arvamustega valmis kohaldama ajutist püügikoormuse vähendamist peajalgsete kategoorias, nagu täpsustatud protokolli teabelehes nr 5, vähendades ajutiselt püügivõimalusi 5 litsentsi võrra vastavalt protokollis pakutud võimalustele. Kõnealuse 5 litsentsi uuesti kasutusele lubamine otsustatakse ühise kokkuleppega sõltuvalt kalavarude olukorrast. Samuti kehtestab Mauritaania Islamivabariigi Valitsus teise ühe kuu pikkuse mittediskrimineeriva püügikeelu põhjalähedase püügi osas. Lisaks kohustub Mauritaania Islamivabariigi Valitsus ajutiselt alates 1. jaanuarist 2005 kohaldama protokolli sisse viidud muudatusi sätetes, millega käsitletakse teabelehes nr 8 kindlaks määratud kalapüügivõimalusi ritvõngedega tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga kalapüügilaevade kategoorias, suurendades kalalaevade arvu antud kategoorias 31-lt 35-le, ning teabelehes nr 9 kindlaks määratud pelaagiliste traalnootadega külmutustraalerite kategoorias, tõstes kalalaevade arvu 15-lt 25-le, eeldades, et Euroopa Ühendus on valmis tegema sama.Palun mulle kinnitada Euroopa Ühenduse nõusolekut kõnealuse ajutise kohaldamise kohta.“Kinnitan Teile Euroopa Ühenduse nõusolekut kõnealuse ajutise kohaldamise kohta.LugupidamisegaEuroopa Ühenduse nimelFICHE FINANCIERE SIMPLIFIEEDomaine(s) politique(s): 11 Pêches Activité(s): 1103 Accords internationaux en matière de pêche |DÉNOMINATION DE L’ACTION: ACCORD SOUS FORME D’ECHANGE DE LETTRES RELATIF AUX AMENDEMENTS MODIFIANT LE PROTOCOLE FIXANT LES POSSIBILITÉS DE PÊCHE ET LA CONTREPARTIE FINANCIÈRE PRÉVUES DANS L’ACCORD DE PÊCHE CE/ MAURITANIE POUR LA PÉRIODE 01.08.2001- 31.07.2006. |1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)110301 : « Accords internationaux en matière de pêche »2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 86.000.000 € en Crédits d'engagement pour l’accord CE/Mauritanie en vigueur. Cette modification du protocole n’a pas d’incidence budgétaire supplémentaire.2.2 Période d’application: 1er août 2001 au 31 juillet 20062.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:a) Echéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière)(cf. point 6.1.1)Mio€ ( à la 3 ème décimale)Année 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Total |Crédits d'engagement | 86 | 86 | 86 | 86 | 86 | 430 |Crédits de paiement | 86 | 86 | 86 | 86 | 86 | 430 |b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA)(cf. point 6.1.2)CE | - | - | - | - | - | - |CP | - | - | - | - | - | - |Sous total a+b |CE | 86 | 86 | 86 | 86 | 86 | 430 |CP | 86 | 86 | 86 | 86 | 86 | 430 |2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières( Proposition compatible avec la programmation financière existante( Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières,( Y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel.( Type de dépense : il s'agit de définir la classification économique des dépenses en distinguant les dépenses courantes des dépenses en capital. Cette classification permet une meilleure articulation entre la comptabilité budgétaire et la comptabilité générale( Dépenses courantes : elles sont liées aux charges de l'exercice.( Dépenses en capital: elles sont liés aux postes du bilan. Quel type d'activité, ces dépenses sont-elles destinées à financer?3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRESNature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF |DO | CD | NON | NON | NON | N° 04 |4. BASE LÉGALE- Article 37 du Traité, en liaison avec l’art. 300, par.2 et par.3, premier alinéa ;- Accord de pêche CE/Mauritanie (Règlement (CE) n° 2528/2001 du Conseil du 17.12.2001)5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [4]5.1.1 Objectifs poursuivisSur la base des conclusions du groupe de travail, dont les réunions techniques se sont déroulées du 30 juin au 2 juillet 2004 et du 14 au 15 juillet à Nouakchott, ainsi que du 7 au 10 septembre 2004 à Bruxelles, et à la lumière des avis scientifiques disponibles, les deux parties sont arrivées à la conclusion lors de la Commission mixte du 10 septembre 2004 à Bruxelles, qu’il convenait de fixer de nouvelles possibilités de pêche. Ces modifications portent plus particulièrement sur :-  Une réduction temporaire de l’effort de pêche pour la catégorie de pêche céphalopodes (fiche technique n°5 du protocole), en réduisant temporairement de 5 licences les possibilités de pêche par rapport aux possibilités offertes par le protocole. La mobilisation future de ces 5 licences sera décidée de commun accord en fonction de l’état de la ressource.-  La fixation par les autorités mauritaniennes d’une seconde période d’arrêt biologique d’un mois pour la pêche démersale.-  Pour la catégorie de pêche thoniers canneurs et palangriers de surface (fiche technique n°8), le nombre de navires de cette catégorie passe de 31 à 35.-  Pour la catégorie de pêche chalutiers congélateurs de pêche pélagique (fiche technique n°9) le nombre de navires de cette catégorie passe de 15 à 25.Les deux parties ont donc procédé à un échange de lettres pour amender dans ce sens le protocole en cours.Les nouvelles possibilités de pêche sont réparties parmi les Etats membres proportionnellement à la clé de répartition définie dans le protocole initial.5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex-anteLa modification du protocole n’ayant aucun impact sur le plan financier ni sur les objectifs poursuivis, une évaluation ex-ante des modifications apportées n’est pas pertinente.Dans le cadre de la renégociation du protocole en 2005 et 2006, une évaluation ex-ante et une analyse d’impact seront effectuées.5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation ex-postUne évaluation ex-post portant sur l’ensemble de la période du protocole sera effectuée avant le début des négociations mentionnées au point 5.1.2.5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaireLa proposition a comme objectif :-  Une réduction temporaire de l’effort de pêche pour la catégorie de pêche céphalopodes (fiche technique n°5 du protocole), en réduisant temporairement de 5 licences les possibilités de pêche par rapport aux possibilités offertes par le protocole. La mobilisation future de ces 5 licences sera décidée de commun accord en fonction de l’état de la ressource et sur base des avis scientifiques qui seront rendus dans le cadre du comité scientifique conjoint créé par le protocole. La partie mauritanienne et communautaire décideront, de commun accord, des modalités pratiques de mise en œuvre de cette réduction temporaire.-  La fixation par les autorités mauritaniennes d’une seconde période d’arrêt biologique d’un mois pour la pêche démersale.-  Pour la catégorie de pêche thoniers canneurs et palangriers de surface (fiche technique n°8), le nombre de navires de cette catégorie passe de 31 à 35.-  Pour la catégorie de pêche chalutiers congélateurs de pêche pélagique (fiche technique n°9) le nombre de navires de cette catégorie passe de 15 à 25.Les modifications ainsi apportées au protocole permettront :-  de mettre davantage en adéquation l’effort de pêche et la situation des stocks, pour la catégorie céphalopodière-  de permettre l’augmentation du nombre de licences en raison de l’augmentation de la demande et des changements de zone opérés par les bateaux canneurs dans la région-  d’assurer une uniformité de traitement et d’encadrement à l’ensemble de la flotte pélagique européenne opérant dans la ZEE mauritanienne (NL, D, LT, LV) et qui répond aux critères d’éligibilité fixé par le protocole.5.3 Modalités de mise en œuvreLa mise en œuvre du protocole concerné relève de la responsabilité exclusive de la Commission, qui s’en chargera par le moyen de ses effectifs statutaires tant dans son siège de Bruxelles que dans sa Délégation en Mauritanie.La Direction de la pêche industrielle au sein du Ministère des Pêches et de l’Economie Maritime est responsable de l’octroi des licences de pêche.Pendant l’année 2004, à la demande de la Commission, il y a eu trois Commissions Mixtes CE/RIM (14-15 février, 06-11 septembre et 15-16 décembre 2004). Egalement et dans le même contexte, deux réunions d’un groupe de travail technique CE/RIM, se sont déroulées du 30 juin au 02 juillet et du 14 au 15 juillet à Nouakchott.Au cours de la Commission Mixte de février, il avait été décidé de créer un groupe de travail technique mixte pour examiner les éléments suivants :-  L’état de l’ensemble des stocks concernés par l’Accord pêche-  La réglementation en matière de pêche juvénile et la commercialisation des poulpes juvéniles.-  Les zonages et les interactions entre les différentes pêcheries-  Les repos biologiques-  Les normes techniques concernant les engins de pêcheLa réunion de la Commission Mixte du 15 et 16 décembre 2004 a abouti à la signature d’un PV ayant permis d’arriver à un accord sur l’ensemble des points ci-dessus et formalisé par l’échange de lettre amendant le protocole. [1] ELT C […],[…], lk […].[2] ELT C […],[…], lk […].[3] EÜT L 341, 22.12.2001.[4] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0674

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004, millega laiendatakse muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadist kile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu Brasiiliast ja Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaadist kile impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte  /* KOM/2005/0674 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.12.2005KOM(2005) 674 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004, millega laiendatakse muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadist kile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu Brasiiliast ja Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaadist kile impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus“)) ja nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus“)), mõlemat on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004, kohaldamist Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „PET-kile“) impordi suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruste rakendamisega ning põhineb algmääruste materiaal- ja menetlusõiguse normide kohaselt korraldatud uurimisel. |Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrustega (EÜ) nr 1676/2001 ja nr 2597/1999 kehtestati dumpinguvastased ja subsiidiumivastased meetmed muu hulgas Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes. Nõukogu määrustega (EÜ) nr 1975/2004 ja nr 1976/2004 laiendati kõnealuseid meetmeid (edaspidi „laiendatud meetmed“) Brasiiliast ja Iisraelist lähetatud PET-kile impordile, tehes erandi kummagi riigi ühele ettevõttele, mis on määrustes eraldi nimetatud. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli võimalus uurimise ajal oma huve kaitsta algmäärustega sätestatud korras. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruste rakendamise tulemus. Algmäärused ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldavad hinnatavate tingimuste täielikku loendit. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 2005. aasta augustis teatas komisjon määrusega (EÜ) nr 1370/2005, et algatab nõukogu määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 läbivaatamise (millega laiendati muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile ehk PET-kile impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse muu hulgas Iisraelist saadetud kõnealuse toote impordile), et välja selgitada, kas on võimalik teha nimetatud meetmete kohaldamise suhtes erand ühele Iisraeli eksportijale, s.t Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd-le (edaspidi „Hanita“). Nimetatud määrusega tunnistati ühtlasi kehtetuks Hanita impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks ning tehti kohustuslikuks kõnealuselt ettevõttelt pärineva impordi registreerimine. Uurimine näitas, et Hanita alustas CN-koodide ex 3920 6219 või ex 3920 6290 alla kuuluva PET-kile ühendusse eksportimist pärast meetmete laiendamist, et Hanita ekspordib ühendusse omavalmistatud PET-kile tooteid ja ei kasuta Indiast pärit kilet, et Hanita ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga ekspordiriikides, mille suhtes on kehtestatud asjaomase toote dumpinguvastased ja subsiidiumivastased meetmed, ning et ettevõte ei ole kõrvale hoidunud kehtivatest dumpinguvastastest või tasakaalustavatest meetmetest. Seega tehakse ettepanek muuta nõukogu määrusi (EÜ) nr 1975/2004 ja nr 1976/2004, et vabastada Hanita laiendatud meetmetest ja lõpetada Hanita poolt Iisraelist saadetud PET-kile impordi registreerimine ilma dumpinguvastast tollimaksu sisse nõudmata. Seepärast tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu seletuskirjale lisatud määruse ettepanek, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas nii kiiresti kui võimalik. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed („dumpinguvastane algmäärus“) ja nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mõlemat on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Seetõttu subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Meetmete vormi kirjeldatakse eelmainitud algmäärustes ja see ei võimalda teha riigisiseseid otsuseid. |Selle kohta, kuidas on ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust vähendatud ning mil viisil on nimetatud koormus proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, andmete avaldamist ei nõuta. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärustega ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004, millega laiendatakse muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadist kile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu Brasiiliast ja Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaadist kile impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96[1] kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 4 ja artikli 13 lõiget 4, ning võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97[2] kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi: „subsiidiumivastane algmäärus“), eriti selle artiklit 20 ja artikli 23 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. KEHTIVAD MEETMED2.  Nõukogu määrustega (EÜ) nr 1676/2001[3] ja nr 2597/1999[4] kehtestati dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadist kile (edaspidi „PET-kile“) impordi suhtes.3.  Nõukogu määrustega (EÜ) nr 1975/2004[5] ja nr 1976/2004[6] laiendati kõnealuseid meetmeid (edaspidi „laiendatud meetmed“) Brasiiliast ja Iisraelist saadetud PET-kile impordi suhtes, tehes erandi Brasiilia ettevõtte Terphane Ltda ja Iisraeli ettevõtte Jolybar Ltd toodete impordile, mõlemaid ettevõtteid on määrustes eraldi nimetatud.4.  10. detsembril 2004[7] algatas komisjon algmääruse artikli 18 alusel lõplike tasakaalustusmeetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse. Laiendatud meetmete tühistamine või jätkamine sõltub nimetatud kontrollmenetluse järeldustest.B. KÕNEALUNE UURIMINE1. Läbivaatamistaotlus5.  Komisjon on dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 ning subsiidiumivastase algmääruse artikli 20 ja artikli 23 lõike 3 kohaselt saanud laiendatud meetmetest vabastamise taotluse, mille esitas Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israel (edaspidi „Hanita“). Taotlejaks on tootja Iisraelis (edaspidi „asjaomane riik“).2. Läbivaatamise algatamine6.  Komisjon kontrollis Hanita esitatud tõendeid ja leidis, et need on piisavaks aluseks algatada läbivaatamine dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 ning subsiidiumivastase algmääruse artikli 20 ja artikli 23 lõike 3 sätete järgi, et välja selgitada, kas Hanitat saab laiendatud meetmetest vabastada. Olles konsulteerinud nõuandekomiteega ja pärast seda, kui asjaomasele ühenduse tööstusharule oli antud võimalus esitada oma arvamus, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 1370/2005[8] Hanita suhtes määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja nr 1976/2004 läbivaatamise.7.  Läbivaatamise algatamise aluseks olnud määrusega tunnistas komisjon kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1975/2004 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu Hanita poolt Iisraelist ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote suhtes ning kutsus tolliasutusi üles võtma vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid sellise impordi registreerimiseks.3. Asjaomane toode8.  Asjaomaseks tooteks on, nagu esialgses uurimises määratletud, Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile ehk PET-kile (edaspidi „asjaomane toode“), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodidega ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90.9.  Ollakse seisukohal, et asjaomasel tootel ja Iisraelist ühendusse eksporditaval CN-koodidega ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 PET-kilel (edaspidi „vaatlusalune toode“) on ühesugused tehnilised, füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad. Seetõttu peetakse neid samasugusteks toodeteks dumpinguvastase algmääruse artikli 1 lõike 4 ja subsiidiumivastase määruse artikli 1 lõike 5 tähenduses.4. Uurimine10.  Komisjon andis Hanitale ja asjaomase riigi esindajatele läbivaatamise algatamisest ametlikult teada. Huvitatud pooltele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda oma seisukohtade ärakuulamist. Komisjonile ei esitatud siiski ühtki sellist taotlust.11.  Komisjon saatis Hanitale küsimustiku ja sai rahuldava vastuse ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon hankis ka kõik andmed, mida ta läbivaatamiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis neid andmeid. Hanita ruumidesse tehti kontrollkäik.5. Uurimisperiood12.  Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni 30. juunini 2005 (edaspidi „uurimisperiood“). Andmeid koguti alates 2001. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, et välja selgitada kaubandusstruktuuri muutused.C. UURIMISTULEMUSED13.  Uurimine kinnitas, et Hanita ei olnud laiendatud meetmete kehtestamiseni viinud esialgse uurimise uurimisperioodi jooksul, s.o 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2003, vaatlusalust toodet ühendusse eksportinud. Hanita alustas vaatlusaluse toote ühendusse eksportimist pärast laiendatud meetmete kehtestamist.14.  Lisaks sellele suutis Hanita dokumentaalsete tõenditega nõuetekohaselt tõendada, et tal ei olnud mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid India eksportivate tootjatega ega Iisraeli ettevõtetega, kelle toodete suhtes kohaldatakse jõusolevaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid.15.  Nagu juba 12. põhjenduses mainiti, alustas Hanita vaatlusaluse toote eksporti ühendusse pärast laiendatud meetmete kehtestamist. Hanita töötleb ja lõikab ostetud PET-kilet ja valmistab mitmesuguseid tooteid, millest mõni kuulub sama CN-koodi alla kui asjaomane toode. Hanita töödeldud ja ühendusse eksporditud PET-kile ei sisalda Indiast pärit materjali. Seetõttu järeldatakse, et kõnealusel juhul ei ole tegemist kohustustest kõrvalehoidumisega.D. LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE16.  Eelöeldut silmas pidades leitakse, et Hanita ei ole kehtivatest meetmetest kõrvale hoidunud ja seega tuleks ettevõte laiendatud meetmetest vabastada.17.  Läbivaatamise algatamise määrusega kehtestatud Hanita poolt Iisraelist saadetava PET-kile impordi registreerimisnõue tuleks tühistada. Dumpinguvastase algmääruse artikli 15 lõike 5 kohaselt, mis sätestab, et impordi suhtes kohaldatakse meetmeid alates registreerimise kuupäevast, ei tohi sisse nõuda dumpinguvastast tollimaksu Hanita poolt Iisraelist saadetud PET-kile impordilt, mis saabus ühendusse algatamismäärusega kehtestatud registreerimisnõude alusel.18.  Hanita toodetud PET-kile impordi vabastamine laiendatud meetmetest jääb dumpinguvastase algmääruse artikli 13 lõike 4 ja subsiidiumivastase algmääruse artikli 23 lõike 3 kohaselt kehtima juhul, kui ei selgu, et erand tehti asjaomase ettevõtte esitatud vale või eksitava teabe alusel. Kui esmapilgul piisavad tõendid peaksid kinnitama viimast, võib komisjon algatada uurimise selgitamaks, kas vabastus tuleks tühistada.19.  Hanita toodetud PET-kile vabastati impordi suhtes kohaldatavatest laiendatud meetmetest käesoleva läbivaatamise käigus saadud andmete alusel. Kõnealune erand tehakse seega ainult Iisraelist saadetud ja konkreetse juriidilise isiku toodetud PET-kilele. Erandit ei saa teha imporditavale PET-kilele, mille tootjaks või saatjaks on ettevõte, mida pole määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 artikli 1 lõikes 1 eraldi koos nime ja aadressiga nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud ettevõtetega seotud üksused, ning nende toodete pealt tuleb maksta nõukogu määruste (EÜ) nr 1676/2001 ja (EÜ) nr 2597/1999 järgi jääktollimaksu .E. MENETLUS20.  Hanitat ja kõiki teisi huvitatud osapooli teavitati faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti Hanita laiendatud meetmetest vabastada, ning märkusi ei saadud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Määruse (EÜ) nr 1975/2004 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1676/2001 kehtestatud 53,3% suurust lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indiast pärineva ja CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes laiendatakse ka Brasiiliast ja Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte (TARICi koodidega 3920 62 19 01, 3920 62 19 04, 3920 62 19 07, 3920 62 19 11, 3920 62 19 14, 3920 62 19 17, 3920 62 19 21, 3920 62 19 24, 3920 62 19 27, 3920 62 19 31, 3920 62 19 34, 3920 62 19 37, 3920 62 19 41, 3920 62 19 44, 3920 62 19 47, 3920 62 19 51, 3920 62 19 54, 3920 62 19 57, 3920 62 19 61, 3920 62 19 67, 3920 62 19 74, 3920 62 19 92, 3920 62 90 31, 3920 62 90 92), tehes erandi polüetüleentereftalaatkilele, mida toodab ettevõte Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazil (TARICi lisakoodiga A569), ettevõte Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (TARICi lisakoodiga A570), ja ettevõte Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israel (TARICi lisakoodiga A691).“2. Määruse (EÜ) nr 1976/2004 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2597/1999 kehtestatud 19,1% suurust lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Indiast pärineva ja CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes laiendatakse ka Brasiiliast ja Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte (TARICi koodidega 3920 62 19 01, 3920 62 19 04, 3920 62 19 07, 3920 62 19 11, 3920 62 19 14, 3920 62 19 17, 3920 62 19 21, 3920 62 19 24, 3920 62 19 27, 3920 62 19 31, 3920 62 19 34, 3920 62 19 37, 3920 62 19 41, 3920 62 19 44, 3920 62 19 47, 3920 62 19 51, 3920 62 19 54, 3920 62 19 57, 3920 62 19 61, 3920 62 19 67, 3920 62 19 74, 3920 62 19 92, 3920 62 90 31, 3920 62 90 92), tehes erandi polüetüleentereftalaatkilele, mida toodab ettevõte Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazil (TARICi lisakoodiga A569), ettevõte Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (TARICi lisakoodiga A570), ja ettevõte Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israel (TARICi lisakoodiga A691).“Artikkel 2Komisjoni määruse (EÜ) nr 1370/2005 artikliga 3 kehtestatud PET-kile impordi registreerimine lõpetatakse ilma dumpinguvastaseid tollimakse sisse nõudmata.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk. 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk. 12).[2] EÜT L 288, 21.10.1997, lk. 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk. 12).[3] EÜT L 227, 23.8.2001, lk. 1.[4] EÜT L 316, 10.12.1999, lk. 1.[5] ELT L 342, 15.11.2004, lk. 1.[6] ELT L 342, 15.11.2004, lk. 8.[7] ELT C 306, 10.12.2004, lk 2.[8] ELT L 218, 23.8.2005, lk. 3.


title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta {SeK(2008) 3028} {SEK(2008) 3029}

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0852

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.12.2008KOM(2008) 852 lõplik2008/0247 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSkonkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta{SEK(2008) 3028}{SEK(2008) 3029}(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. RAUDTEEKAUBAVEO ARENDAMISEGA SEOTUD ÜLESANDED1.1. Säästva transpordisüsteemi väljaehitamine – ühenduse peamine eesmärkÜhenduse vajadus täita endale võetud kohustusi seoses kasvuhoonegaaside vähendamise ja oma majanduse keskkonnamõju parandamisega ning järjest rangemad piirangud energiaressursside kasutamisele on ühenduse transpordipoliitika väga olulisteks komponentideks.Ühendus soovib rajada oma kodanike ja ettevõtjate jaoks võimalikult korraliku ja tõhusalt toimiva transpordisüsteemi. Sel eesmärgil teeb komisjon oma transpordipoliitika valge raamatu[1] vahekokkuvõttes ettepaneku keskenduda ühendvedude arengule, s.t veoliikide tõhusamale kasutusele ühe- või mitmeliigilises veos.Nimetatud areng tugineb eelkõige toimiva üle-euroopalise transpordi siseturu loomisele. Õhu- ja maanteetranspordi valdkonnas on juba selles suunas mitmeid edusamme tehtud. Kuid raudteetranspordis on vaja veel palju ära teha.1.2. Ülesanded raudteetranspordi vallasRaudtee-kaubaveoteenuste turg on konkurentsile avatud juba alates 1. jaanuarist 2007. Aja jooksul väljakujunenud ettevõtjad on ümber struktureerunud või on see neil teoksil. Samuti on turule tulnud uusi ettevõtjaid. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate poolt raudtee-ettevõtjatele osutatavate teenuste kvaliteet on paljudes liikmesriikides madal ning selle taset tuleb tõsta. Seega võiks paljudes ELi piirkondades raudteetranspordi alane nõudlus lähiaastatel tunduvalt suureneda.Raudtee-kaubaveoteenuste turg, millest umbes poole moodustavad rahvusvahelised teenused, ei saa korralikult areneda, kui raudteeinfrastruktuur ei suuda raudteekaubaveo ettevõtjatele pakkuda paremat teenust. Kitsaskoha ületamiseks tuleb lahendada hulk probleeme: nii investeeringute tegemisel kui ka läbilaskevõimsuse ja liikluse parema korraldamise vallas pööratakse kaubarongiliiklusega võrreldes liiga palju tähelepanu reisirongiliiklusele ning seetõttu on raudteekaubavedu enamikus liikmesriikides ebasoodsamas olukorras; riiklike raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate tegevus on veel liialt ebaefektiivne, raudteeinfrastruktuuri ja teiste veoliikide vahelised ühendused ei ole piisavalt tõhusad või on liiga piiratud.Seega peavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad suurendama omavahelist koostööd. Reisijate- ja kaubaveo kombineeritud vedu tuleb erinevalt juhtida, vähemalt kaubaliikluse jaoks olulistel liinidel. Seega on ühendvedude arendamiseks väga oluline anda raudteekaubaveo ettevõtjate käsutusse piisavas koguses ühendveorajatisi kvaliteetse teenuse osutamiseks, mis on kaasaegse raudteekaubaveo turu strateegiline lüli.Ilma selleta ei saa raudteekaubavedu korralikult areneda ning täita täies ulatuses oma rolli ühendvedude ülesehitamisel Euroopas.2. PARANDADA RAUDTEEKAUBAVEO ETTEVÕTJATELE OSUTATAVA INFRASTRUKTUURI TEENUSE KVALITEETI ERI RAUDTEEVÕRGUSTIKUS2.1. Tänaseks võetud meetmedViimastel aastatel on nii riigi kui ühenduse tasandil tehtud mitmeid algatusi, et parandada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate teenuse taset. Investeeringute ratsionaalset korraldamist, uute tehnoloogiate kasutuselevõttu ja üha keerukamate infrastruktuuri haldamise eeskirjade kehtestamist arendatakse üha edasi.Mitme järjestikuse raudteepaketi vastuvõtmine Euroopa tasandil on ajendanud liikmesriike oma raudteed kaasajastama ning riigisiseseid süsteeme integreerima. Esimese, teise ja kolmanda raudteepaketi direktiivid, mis sisaldavad sätteid infrastruktuurile juurdepääsu ja kasutustasude kehtestamise, infrastruktuuri läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamise, raudtee ohutuse ja koostalitusvõime edendamise kohta, moodustavad Euroopa õigusliku ja poliitilise raamistiku, mis aitab kaasa raudtee kaasajastamisele.Lisaks sellele aitavad üleeuroopaline transpordivõrgu programm (TEN-T), Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) väljaarendamine ja levik ning kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalituse tehniline kirjeldus (TAF KTK) kaasa koostalitlusvõime arengule ning Euroopa raudteeinfrastruktuuri ühtsele ja paremale haldamisele. Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) levikuga seoses määratleti näiteks rahvusvahelised kaubaveokoridorid. Nende loomise tulemusel kujunes välja aktiivne koostöö raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel. Lisaks sellele otsustasid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad koonduda organisatsiooni RailNetEurope, mis pakub mitmeid teenuseid rahvusvahelise kaubaveo ettevõtjatele ning ergutab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelist koostööd läbilaskevõime korraldamisel.2.2. Lahendamata probleemidKõik need algatused aitavad parandada infrastruktuuride haldamist. Algatusi peab veelgi tõhustama ning nende elluviimist kiirendama, et saavutada vajalik areng raudteevõrkude integreerimisel ja raudteekaubaveo edendamisel. Selleks on vaja eelkõige parandada ja tugevdada:-  raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelist koostööd, et kaotada raudteekaubaveo piirangud ja optimeerida rahvusvahelisel tasandil ja eeskätt kõige olulisematel liinidel investeeringute tegemist ja liinide läbilaskevõimsuse kasutamist;-  raudteed teenindavate ühendveoterminalide arengut ja haldamist.-  kaubaveoks ettenähtud infrastruktuuri kvaliteeti ja usaldusväärsust.Loodud ERTMSi koridoride raames teevad liikmesriigid ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad koostööd peamiselt investeeringute vallas ning see koostöö erineb tunduvalt oma intensiivsuselt erinevate koridoride lõikes. Lisaks sellele ei ole veel olulisi samme astutud parema tasakaalu saavutamiseks raudteevõrgustiku kasutamisel erinevate veoliikide vahel, kuigi see on peamine eeltingimus Euroopa raudtee-kaubaveoteenuste kvaliteedi parandamiseks. (vt teatis KOM(2008) 536 raudtee-kaubaveoteenuste kvaliteet).3. VAJADUS UUTE ALGATUSTE JÄRELE3.1. Sidusrühmad soovivad, et ühendus võtaks kõnealuses vallas meetmeidKomisjon võttis oma 18. oktoobri 2007. aasta teatises „Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas” endale ülesandeks esitada 2008. aastal ettepanekud põhiliselt kaubaveoks kasutatavate rahvusvaheliste raudteekoridoride koordineeritud väljaehitamise kohta. Selline lahendus oli eelistatum võrreldes üksnes kaubaveoks kasutatavate raudteekoridoride loomisega, mida peeti liiga ulatuslikuks ja kalliks ning mille elluviimist liiga aeganõudvaks. Pärast nimetatud kohustuse võtmist pidas komisjon ulatuslikke konsultatsioone asjaomaste sidusrühmadega.Kõigepealt määratles ligikaudu viisteist valdkonna eksperti komisjoni talitlustega koostöös raudteekaubaveo infrastruktuuriga seotud probleemid ning nende lahendusteed. Töörühma tehtud järeldused, mis on koondatud aruandesse, kus on ka loetletud soovitused sekkumisvaldkondade kaupa, on võetud põhiliselt aluseks käesoleva ettepaneku koostamisel.Teises etapis viidi läbi avalik arutelu. See andis huvitatud isikutele, liikmesriikidele, raudtee-ettevõtjatele, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele, tööstusettevõtjatele, ühingutele ja vedajatele võimaluse väljendada oma seisukohti kõnealusel teemal ja avaldada oma arvamust komisjoni ettepanekute suhtes.Nende kahe arutelu peamine järeldus on, et konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavate rahvusvaheliste raudteekoridoride väljaehitamine lähitulevikus aitaks oluliselt kaasa raudtee konkurentsivõime parandamisele.Lisaks sellele kutsus Euroopa Liidu Nõukogu 7. ja 8. aprillil 2008 komisjoni üles „töötama välja meetmed, mis võimaldavad tõhusamalt kasutada rahvusvahelisi raudtee-kaubaveo teenuseid, tugevdades raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelist koostööd raudtee kasutamise ja investeeringute vallas, määratledes rahvusvahelised koridorid, sealhulgas ühendveo raudteelõigud, kus tuleb tagada rahvusvahelise raudteeliikluse tõhus toimimine nii läbilaskevõime tõstmise kui investeeringute kavandamise kaudu, samuti tagada piisavalt arvukate usaldusväärsete rongi liinide olemasolu.” Euroopa Parlament, kes esitas samal teemal oma aruande, Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee on samuti avaldanud soovi, et need küsimused leiaksid võimalikult kiire lahenduse.3.2. Määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta ning seda täiendavad meetmedVõttes arvesse kõiki esitatud seisukohti, kaalus komisjon kolme erinevat valikuvõimalust (mitte algatada uusi meetmeid, tugevdada juba olemasolevaid meetmeid ja vajaduse korral võtta uusi poliitilisi meetmeid, kavandada uusi õiguslikke meetmeid), mis aitaksid luua rahvusvahelistest koridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku. Komisjon viis läbi valikuvõimaluste kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete mõjude hindamise[2].Analüüsi tulemusel jõuti järeldusele, et kolmandal variandil on kõige positiivsemad mõjud ning see annaks terve rea tagatisi nii ühendusele kui liikmesriikidele endile koostöö edendamiseks kõnealuse eesmärgi saavutamise nimel. Selle variandi puhul on suurimaks probleemiks ajakulu, mis on seotud uute õiguslike meetmete vastuvõtmise ja jõustumisega.Need järeldused, vajadus saavutada riigisiseste raudteeinfrastruktuuri võrkude integreerimisprotsessi kiire areng, et lähendada raudteed teiste veoliikidega, ning vajadus ühtlustada selleks väga täpselt kaubaveokoridori infrastruktuuri haldamise eeskirjad on ajendanud komisjoni tegema parlamendile ja nõukogule ettepaneku võtta vastu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamise kohta.Komisjoni määruse ettepanekus käsitletakse eelkõige koridoride valiku ja nende haldamisega seotud menetlusi, samuti omadusi, mis neil koridoridel peavad olema. Määrus on jätk eespool nimetatud algatustele ja õigusaktidele, näiteks TEN-T programmile, ERTMSi koridoridele ja raudteevedu käsitlevatele ühenduse kehtivatele õigusaktidele.Et vastata kiiresti tegutsemise vajadusele ning et julgustada ja suunata käesoleva algatusega samadel eesmärkidel elluviidavaid tegevusi, soovitab komisjon täiendada oma määruse ettepanekut ka teiste algatustega. Komisjon kavatseb ergutada liikmesriikide vaheliste ühingute moodustamist, mis tegeleksid koridoride väljaehitamise ja investeeringute ühise kavandamisega. Komisjon kavatseb kutsuda regulaarselt kokku liidu raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad, et soodustada heade tavade vahetamist ning arutelda ühist huvi pakkuvatel teemadel.Lisaks sellele pakub TEN-T poliitika praegu toimuv ülevaatamine võimaluse viia kõnealune algatus kooskõlla TEN-T poliitikaga, mis võimaldab näha ette saavutatava sünergia olulisi mõjusid seoses Euroopa jaoks oluliste infrastruktuuride tõhusama väljaehitamise ja kasutamise eesmärgil võetavate meetmetega ning tehtavate investeeringutega.4. MÄÄRUSE ETTEPANEKU ÜLDPÕHIMÕTTEDKäesolev ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Ettepanek sisaldab raudteeinfrastruktuuride riikidevahelist haldamist reguleerivaid sätteid, mida liikmesriigid ei saa üksinda ellu viia. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Ettepanekus on määratletud liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ühised eesmärgid ja menetlusnõuded. Kokkuvõttes täiendab käesolev ettepanek kehtivaid raudteealaseid õigusnorme ning lähtub nendest. Ettepanek lihtsustab nende õigusnormide tõlgendamist ning osaleb seeläbi ühenduse tasandil otsustatud õigusaktide lihtsustamise protsessis.Käesolev ettepanek on jaotatud viieks peatükiks, millest kolmes käsitletakse konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kontseptsiooni ja haldamist; infrastruktuuri, terminalidesse ja nende varustusse tehtavaid investeeringuid ning lisaks raudteekoridoride kasutamist. Esimene peatükk sisaldab üldsätteid ja viies peatükk lõppsätteid.Iga raudteekoridori puhul on kavandatavate sammude aluseks regulaarselt läbiviidav turuanalüüs, pidevad kliendiküsitlused ning rakenduskava koostamine, mis sisaldab meetmeid klientide vajaduste rahuldamiseks ja määruse ettepaneku sätete täitmise tagamiseks. Meetmete elluviimise eest vastutavad infrastruktuuride ja terminalide haldajad asjaomase koridori väljaehitamisega tegelevate liikmeriikide toetusel ja ergutusel.4.1. Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku määratlemine ja haldamineTeises peatükis on sätestatud kõigepealt liikmesriikide kohustused seoses konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavate rahvusvaheliste raudteekoridoride väljaehitamisega ning nende koridoride valiku protseduur. Need sätted peavad tagama ühelt poolt kavandatavate koridoride kvaliteedi ja teiselt poolt erinevate kavandatavate koridoride ühilduvuse. Peatükis on ka sätestatud, et kõik liikmesriigid, kellel ei ole kõnealuse eesmärgiga kokkusobimatuid geograafilisi iseärasusi, osalevad konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamisel.Kavandatav meetod jaguneb järgnevalt: õigusaktidega määratakse liikmesriikide üldine kohustus ehitada välja TEN-T sisesed kaubaveokoridorid; liikmesriigid otsustavad ühiselt, millised koridorid nad soovivad välja ehitada; liikmesriikide valik kinnitatakse ühenduse tasandil komiteemenetlusega pärast kavandatava koridori sobivuse ning kõigi teiste kavandatavate kaubaveokoridoridega ühilduvuse analüüsimist.Teises peatükis on määratletud ka iga kaubaveokoridori haldusorgani põhiomadused. Komisjon toetub ERTMi koridoride ja RailNetEurop poolt rajatud koridoride raames omandatud kogemustele, ekspertide rühma tõstatatud küsimustele ning nimetatud põhiomaduste määramiseks peetud avaliku arutelu tulemustele. Üldiselt ilmnes, et selle ülesande täitmiseks on hädavajalik luua rahvusvaheline struktuur, mis ergutaks liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelist koostööd koridori raames.4.2. InvesteeringudKolmandas peatükis on täpsustatud, milliseid kohustusi tuleb täita kaubaveokoridori tasandil seoses investeeringute koordineerimise ja kavandamisega, samuti seoses erinevate võrkude koostalitlusvõime ja rongide veomahu parandamisega. Koostalitlusvõime arendamine võimaldab saavutada olulist võitu raudteekaubaveo läbisõiduajas, läbilaskevõimes ja tootlikkuses. Rongide veomahu parandamine, näiteks koridoris liiklevate rongide suurima lubatud pikkuse tõstmise teel, võimaldab samuti efektiivselt tõsta raudteekaubaveo tootlikkust.Selles peatükis teeb komisjon ka ettepaneku määratleda iga koridori tasandil strateegiliste terminalide võrk. Kõnealuse algatuse õnnestumiseks on tegelikult kõige olulisem tagada iga kaubaveokoridori hea ühendus ülejäänud võrgu ja teiste, näiteks meresadamates või sisemaal kasutatavate veoliikidega. Seega peab igal koridoril olema tõhus strateegia eelkõige ühendveoterminalide arendamiseks ja nende läbilaskevõime viimiseks vastavusse koridori kaubaveoliikluse vajadustega.4.3. Kaubaveokoridori kasutamineNeljandas peatükis käsitletakse seitset põhiküsimust: koostalitlusvõime arendamine; liikluse parem kooskõlastamine ühelt poolt raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja teiselt poolt raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja terminalide haldajate vahel; infrastruktuuridele ja terminalidele juurdepääsu parandamine; kaubarongide soodne kohtlemine rongiliinide eraldamisel ja liikluse korraldamisel; järelevalve teenuse kvaliteedi üle kaubaveokoridoris; koostöö kontrolliasutuste vahel.Kaubaveokoridori kasutamise parem kooskõlastamine peaks võimaldama piiratud kuludega tõsta rahvusvahelise kaubaveo tulemuslikkust kõnealuses koridoris. See eeldab näiteks, et rongiliini taotlejale võimaldatakse universaalteenistuse teenindust rongiliini taotlemisel mitmes erinevas võrgus. Mõju hindamine näitas lisaks, et terminalide ja peamise infrastruktuuri kasutamise tõhus kooskõlastamine võimaldab tõsta tunduvalt raudteekaubaveo tulemuslikkust. See aitaks vähendada rongide ooteaega terminalidesse või terminalieelsetesse peamistesse infrastruktuuridesse pääsemiseks.Kaubarongi tõhusaks liiklemiseks vajalikele teenustele juurdepääsu tingimusi ja viise käsitleva teabe kvaliteet võimaldab lisaks ka mittediskrimineerivat juurdepääsu kaubaveokoridori infrastruktuuri osutatavatele teenustele.Kaubarongide ja reisirongide vahelise tasakaalu saavutamiseks on eesmärgiks seatud tagada kaubarongide jaoks kvaliteetsed ja usaldusväärsed liinid ning omavahel hästi ühilduvatest riigisisestest raudteeliinidest koosnevad rahvusvahelised liinid. Vaadeldavas peatükis käsitletakse ka kaubarongide paremat kohtlemist liikluse kasutamise tasandil. Selleks tuleb tagada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate poolt raudteekaubaveole osutatavate teenuste usaldusväärsus ja kvaliteet. Nendel tagatistel, mis raudteekaubaveol üldiselt puuduvad, peaks olema mõõdetav mõju reisijateveo tulemuslikkuse parandamisele. Lisaks sellele ei tohiks need tagatised kujuneda liiga tugevaks piiranguks, mis võiks kahjustada infrastruktuuri optimaalset haldamist.Eespool kirjeldatud meetmetel peab olema positiivne mõju raudteekaubaveo tulemuslikkusele, mida tuleb mõõta ja korrapäraselt analüüsida. Sel põhjusel on neljandas peatükis sätestatud, et iga koridor on kohustatud määratlema regulaarselt ajakohastatavad tulemuslikkuse näitajad.2008/0247 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSkonkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[4],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[5],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[6]ning arvestades järgmist:(1) Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia ning ühenduse säästva arengu strateegia raames on raudteeveo, eelkõige kaubaveo siseturu loomisel oluline roll jätkusuutliku liikuvuse saavutamisel.(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta[7] on oluliseks etapiks raudteeveo siseturu loomisel.(3) Et olla konkurentsivõimeline teiste veoliikidega võrreldes, peab rahvusvahelistele ja riigisisestele raudteekaubaveo-teenustele, mis on konkurentsile avatud alates 1. jaanuarist 2007, olema tagatud raudteeinfrastruktuur, mis on kõrge kvaliteediga, s.t võimaldab osutada kaubaveo teenuseid heades tingimustes nii äritegevuse tõhususe kui läbilaskeaja osas, ning usaldusväärne, s.t pakutav teenus vastab reaalselt raudtee-ettevõtjatega sõlmitud kokkulepetes võetud kohustustele.(4) Euroopa Liidu Nõukogu otsustas oma 7. ja 8. aprillil 2008 toimunud istungil, et tuleb soodustada infrastruktuuride tõhusat kasutamist ja vajaduse korral parandada raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsust Euroopa ja riigi tasandil võetavate meetmetega, eelkõige õigusaktidega.(5) Sellega seoses võimaldaks konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku väljaehitamine, kus kaubarongide liiklemiseks oleks loodud head tingimused ja võimalus kergesti liikuda ühest riigisisesest võrgust teise, parandada infrastruktuuri kasutamise tingimusi.(6) Raudteeinfrastruktuuri vallas tehtud algatused näitavad, et konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamise kõige sobivamaks viisiks on rahvusvaheliste koridoride loomine, mis vastavad kaubaveoturu ühe või mitme segmendi selgelt määratletud erivajadustele.(7) Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav raudteevõrgustik tuleb rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T). Selleks on vajalik nende kahe võrgustiku kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasoleva TEN-T võrguga. Lisaks sellele tuleb kehtestada ühenduse tasandil ühtsed kaubaveokoridore käsitlevad eeskirjad. Vajaduse korral võib nende koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T programmi[8] raames.(8) Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole piisava eelistuse, rajama tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks.(9) Kaubaveokoridori loomist tuleks analüüsida ja see tuleks heaks kiita ühenduse tasandil läbipaistvate selgelt määratletud kriteeriumide ja menetluse alusel, mis jätavad liikmesriikidele ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele piisavad otsustus- ja juhtimisõigused, mis võimaldavad neil võtta oma erivajadustele vastavaid meetmeid.(10) Liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostöö ergutamiseks peaks iga kaubaveokoridori toetama üks haldusorgan, mille moodustavad vastava kaubaveokoridori erinevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad.(11) Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridori loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava. Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks kaubaveokoridori kasutajate vajadustele või ootustele nendega regulaarselt konsulteerida selgelt määratletud menetluskorra alusel.(12) Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus, peavad liikmesriigid ja asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes. Investeeringute kava tuleb avaldada, et tagada teabe kättesaadavus kaubaveokoridori kasutusloa taotlejale. Investeeringute kava peaks sisaldama toetusprojekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide veomahu suurendamiseks.(13) Samal põhjusel tuleb kaubaveokoridori tasemel kooskõlastada ka rasked hooldustööd, mis omavad väga tihti olulist mõju raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsusele, ning pidevalt avaldada selle kohta ajakohastatud teavet.(14) Kaupade ühendveoteenuste arendamiseks vajalike infrastruktuuride ja süsteemide rajamine on samuti vajalik ühenduse raudteekaubaveo arengu soodustamiseks.(15) Asjaomased liikmesriigid ja pädevad riigisisesed kaubaveokoridori ohutusasutused võivad sõlmida kokkuleppeid ühelt poolt sõidukite ja teiselt poolt rongijuhtide vastastikuse tunnustamise kohta. Kaubaveokoridoriga seotud liikmesriikide ohutusasutused peaksid tegema koostööd nende kokkulepete täitmise tagamiseks.(16) Et soodustada infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotluste rahuldamist rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste osutamiseks, on asjakohane rakendada kõigi kaubaveokoridoride jaoks universaalteenust. Selleks tuleb kasutada olemasolevaid, eelkõige RailNetEurope’i algatusi. RailNetEurope'i puhul on tegemist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostööorganiga, mis osutab teatavaid teenuseid rahvusvahelistele raudteekaubaveo- ettevõtjatele.(17) Arvestades erinevate veoliikide sõiduplaanide erinevust on soovitatav jälgida, et kaubaveoinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi põhjendamatult ei kitsendataks reisijateveo vastavate taotlustega võrreldes, pidades eelkõige silmas nende taotluste sotsiaalmajanduslikku tähtsust. Infrastruktuuri kasutustasud peaksid sõltuma eraldatud rongiliini kvaliteedist ja usaldusväärusest.(18) Vedude hilinemise ja graafiku täpsuse suhtes väga tundlikke kaupu vedavatele rongidele peaks tagama piisavad eelised liiklushäirete esinemise korral.(19) Kaubaveokoridoris raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate vahelise konkurentsi arengu tagamiseks on soovitatav lisaks raudtee-ettevõtjatele või nende rühmitustele lubada ka teistel taotlejatel infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi esitada.(20) Kaubaveokoridori haldamise optimeerimiseks ja rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste parema sujuvuse ja toimivuse tagamiseks tuleb jälgida, et kaubaveokoridori erinevate võrkude vahel jaotuvate raudteeliikluse reguleerivate organite vahel toimiks tõhus koostöö. Et tagada raudteeinfrastruktuuride parem kasutamine, on vaja kooskõlastada nende infrastruktuuride ja kaubaveokoridoris asuvate strateegiliste terminalide haldamist.(21) Et soodustada kaubaveokoridori peamiste infrastruktuuride kasutamist käsitleva teabe kättesaadavust ja tagada mittediskrimineeriv juurdepääs kaubaveokoridoridele, on soovitatav anda kõigi rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate käsutusse kogu vastavat teavet koondav aruanne.(22) Et objektiivselt mõõta nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele ja tagada tõhus järelevalve nende meetmete üle, tuleks välja töötada ja regulaarselt avaldada kaubaveokoridoris osutatavate teenuste tulemuslikkuse näitajad.(23) Et parandada heade tavade levitamist ja tagada tõhus järelevalve konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku haldamise üle, on soovitatav tugevdada komisjoni toetusel ühenduse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelist koostööd.(24) Võttes arvesse, et käesoleva määruse eesmärki, milleks on kaubaveokoridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamine, ei ole liikmesriigid üksi võimelised piisavas ulatuses saavutama ning see on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealusest artiklist tuleneva proportsionaalsuse põhimõttega ei ületa käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikke tingimusi.(25) Investeeringute kooskõlastamiseks ning raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamiseks tuleb kehtestada ausad eeskirjad, mis põhinevad koostööl raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, kes peavad osutama rahvusvahelise raudteekoridori raames raudteekaubaveo-ettevõtjatele kvaliteetset teenust.(26) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.(27) Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus otsustada käesoleva määruse rakendamise tingimused ja kriteeriumid. Et tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid ja täiendada seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need meetmed vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK ÜLDSÄTTEDArtikkel 1Sisu ja kohaldamisala1. Käesoleva määrusega kehtestatakse konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavatest rahvusvahelistest raudteekoridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku (edaspidi „kaubaveokoridorid”) väljaehitamise ja organiseerimise eeskirjad. Määrusega kehtestatakse kaubaveokoridoride valiku ja organiseerimise eeskirjad, samuti investeeringute kavandamise ja raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamise ühtlustatud põhimõtted.2. Käesoleva määrusega reguleeritakse raudteeinfrastruktuuride haldamist ja kasutamist riigisisesteks ja rahvusvahelisteks raudteevedudeks, välja arvatud:a) eraldiseisvad kohalikud ja piirkondlikud võrgud, mis on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks raudteel;b) võrgud, mis on ette nähtud üksnes linna- ja linnalähiliinide reisijateveo teenuste osutamiseks;c) piirkondlikud võrgud, mida kasutab piirkondlikeks kaubavedudeks üksnes raudtee-ettevõtja, kes ei kuulu direktiivi 91/440/EMÜ[9] reguleerimisalasse, kuni kõnealuse võrgu läbilaskevõimsust soovib kasutada ka mõni teine taotleja;d) eraomandis olevad raudteeinfrastruktuurid, mis on ette nähtud üksnes infrastruktuuri omaniku oma kaubavedudeks.Artikkel 2Mõisted1. Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 osutatud mõisteid.2. Lisaks lõikes 1 osutatud mõistetele kasutatakse veel järgmisi mõisteid:a) „kaubaveokoridor” – liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate Euroopa riikide territooriumile rajatud rongiliinid, mis ühendavad ühte või mitut strateegilist terminali ühe või mitme teise strateegilise terminaliga ning mis koosnevad ühest peateljest, alternatiivteedest ja neid ühendavatest liinidest, samuti raudteeinfrastruktuurid ja nende varustus kaubaterminalides, rongide sorteerimis- ja koostamisjaamad ning neid ühendavad liinid;b) „rakenduskava” – dokument, milles on esitatud strateegia, meetmed ja vahendid, mida asjaomased isikud kavatsevad rakendada, et arendada kindlaksmääratud ajavahemikus vajalikke ja piisavaid kaubaveokoridori väljaehitamiseks vajalikke tegevusi;.c) „rasked hooldustööd” – igasugune raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse hooldamine või parandamine, mis on vajalik rongide liiklemiseks kaubaveokoridoris, arvestades hoolduseks reserveeritud infrastruktuuri läbilaskevõimsust kooskõlas direktiivi 2001/14/EÜ artikliga 28;d) „terminal” – kaubaveokoridoris asuv rajatis, mis on spetsiaalselt kohandatud kas kaubarongide lasti peale- ja/või mahalaadimiseks ning raudtee-kaubaveoveo teenuste ühendamiseks maantee-, mere-, jõe- ja õhuveo teenustega või kaubarongide koostamiseks või koosseisu muutmiseks;e) „strateegiline terminal” – kaubaveokoridori terminal, mis on avatud kõigile taotlejatele ning millel on oluline roll kaubaveokoridoris toimuvas raudteekaubaveos;f) „universaalteenistus” – kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate asutatud ühisinstants, mis annab taotlejatele võimaluse taotleda ühest kohast ja ühe toiminguna raudteeliini kasutamist vähemalt ühte riigipiiri ületaval teekonnal.II PEATÜKK KONKURENTSIVÕIMELISEKS KAUBAVEOKS KASUTATAVA EUROOPA RAUDTEEVÕRGUSTIKU KONTSEPTSIOON JA HALDAMINEArtikkel 3Kaubaveokoridoride valik1. Kaubaveokoridori eesmärk on võimaldada rahvusvaheliste ja riigisiseste raudtee-kaubaveoteenuste kasutamist vähemalt kahe liikmesriigi territooriumil. Kaubaveokoridoril on järgmised omadused:a) koridor on TEN-T osa;b) koridor võimaldab raudteekaubaveo olulist arengut;c) koridor on sotsiaal-majandusliku analüüsi kohaselt põhjendatud. Analüüsis käsitletakse mõju sellistele transpordisüsteemi osadele, kus kaubakoridori infrastruktuuri läbilaskevõimsuste eraldamine mõjutab märgatavalt reisijate- ja kaubavedu. See hõlmab ühtlasi peamiste mõjude analüüsi väliskulude puhul;d) koridori toetatakse rakenduskavaga.2. Kaubaveokoridori väljaehitamiseks või muutmiseks teevad ettepaneku asjaomased liikmesriigid. Selleks edastavad nad komisjonile koos asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostatud ettepaneku, võttes arvesse lisas esitatud kriteeriume.3. Kaubaveokoridorid ehitatakse välja vastavalt järgmisele korrale:a) hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist peab iga liikmesriik, millel on vähemalt kaks maismaapiiri teiste liikmesriikidega, vastu võtma vähemalt ühe kaubaveokoridori ehitamise ettepaneku;.b) hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt:i) ühe kaubaveokoridori,ii) kaks kaubaveokoridori, kui asjaomase liikmesriigi raudteekaubaveo aastane maht on 30 miljardit tonnkilomeetrit või rohkem,iii) kaks kaubaveokoridori, kui asjaomase liikmesriigi raudteekaubaveo aastane maht on 70 miljardit tonnkilomeetrit või rohkem.4. Komisjon vaatab läbi lõikes 2 osutatud ettepanekud kaubaveokoridori väljaehitamiseks ja võtab vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele vastu otsuse esimeste kaubaveokoridoride väljaehitamise kohta hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist. Ettepanekute läbivaatamisel lähtutakse lisas osutatud kriteeriumidest.5. Kaubaveokoridori võivad kuuluda kolmandate Euroopa riikide raudteevõrkude osad. Vajaduse korral peavad need osad olema kooskõlas TEN-T poliitikaga.6. Lõikes 4 osutatud kaubaveokoridore muudetakse ja täiendatakse järk-järgult kaubaveokoridori väljaehitamiseks või muutmiseks esitatud ettepanekute alusel ja pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele. Liikmesriikide ettepanekute läbivaatamisel lähtutakse lisas osutatud kriteeriumidest.7. Kui kahe või enama liikmesriigi vahel tekivad lahkhelid nende territooriumil asuva raudteeinfrastruktuuriga seotud kaubaveokoridori väljaehitamise või muutmisega seoses, konsulteerib komisjon ühe asjaomase liikmesriigi palvel sel teemal artiklis 18 osutatud komiteega. Komitee arvamus edastatakse asjaomastele liikmesriikidele. Asjaomased liikmesriigid võtavad seda arvamust lahenduse leidmisel arvesse.9. Meetmed lisa kohandamiseks, mille puhul on tegemist üldmeetmetega ja mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.Artikkel 4Kaubaveokoridoride haldamine1. Kaubaveokoridoriga seotud liikmesriigid teevad koostööd, et tagada kaubaveokoridori areng vastavalt selle rakenduskavale. Nad määravad kaubaveokoridori üldeesmärgid ja jälgivad, et rakenduskava elluviimisel võetaks neid eesmärke arvesse.2. Iga kaubaveokoridori jaoks loovad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 määratletud asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad haldusorgani, mille ülesandeks on kaubaveokoridori rakenduskava koostamine ning selle elluviimise juhtimine. Haldusorgan esitab regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta asjaomastele liikmesriikidele ning vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1692/96/EÜ[10] artiklis 17a osutatud TEN-T prioriteetsete projektide Euroopa koordinaatoritele, kes on kõnelause kaubaveokoridoriga seotud.3. Haldusorgan on sõltumatu juriidiline isik. Haldusorgani võib asutada Euroopa majandushuvigrupina määruse (EMÜ) nr 2137/85[11] tähenduses ning tal võib olla sellise grupi staatus.4. Haldusorgani liikmed määravad juhataja, kelle üks ametiaeg kestab vähemalt kolm aastat.5. Moodustatakse artiklis 9 osutatud kaubaveokoridori strateegiliste terminalide haldajatest ja omanikest koosnev töörühm. Töörühm võib esitada oma arvamuse iga sellise haldusorgani ettepaneku kohta, millel on otsene mõju strateegilistesse terminalidesse tehtavatele investeeringutele ja nende juhtimisele. Haldusorgan ei või võtta vastu ühtegi otsust, mis on vastuolus töörühma arvamusega.Artikkel 5Kaubaveokoridori rakendusmeetmed1. Haldusorgani heakskiidetud rakenduskava sisaldab:a) kaubaveokoridori omaduste kirjeldust ning kaubaveokoridori väljaehitamiseks vajalike meetmete rakenduskava;b) lõikes 3 osutatud turu-uuringu peamisi andmeid;c) haldusorgani eesmärke seoses kaubaveokoridori tulemuslikkusega, mis on väljendatud nii teenuste kvaliteedi kui ka kaubaveokoridori läbilaskevõimsusena vastavalt artikli 16 sätetele;d) käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava.2. Rakenduskava kohandatakse korrapäraselt, võttes arvesse selles sisalduvate meetmete elluviimise protsessi, raudteekaubaveo turu arengut kaubaveokoridoris ja vastavalt artikli 16 lõikele 2 mõõdetud tulemusi.3. Tehakse turu-uuring. See hõlmab eespool nimetatud ja loodetavaid kaubaveokoridori liikluse arenguid ning sellega seotud transpordisüsteemi üksikasju. Turu-uuringus analüüsitakse erinevate veoliikide arengut nii kaubaveo kui ka reisijateveo puhul. Turu-uuring sisaldab ka artikli 3 punktis c osutatud sotsiaal-majandusliku analüüsi peamisi üksikasju. Seda ajakohastatakse vähemalt kord aastas. Turu-uuringu tulemusi kasutatakse kaubaveokoridori rakenduskava kohandamiseks.4. Koostatakse kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava. Kava sisaldab eelkõige ühiseid eesmärke, tehnilisi lahendusi ja artiklites 7–16 osutatud raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse jaoks vajalike meetmete elluviimise ajakava.Artikkel 6Taotlejatega konsulteerimine1. Direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 määratletud kaubaveokoridori kasutusloa taotlejate sobiva osaluse eesmärgil kehtestab haldusorgan konsultatsioonimehhanismid.2. Haldusorgan konsulteerib kaubaveokoridori kasutusloa taotlejatega enne rakenduskava heakskiitmist ja selle ajakohastamise käigus. Haldusorgani ja taotlejate vahel tekkiva lahkarvamuse korral võivad taotlejad pöörduda komisjoni poole, kes konsulteerib sel teemal artikli 18 lõikes 1 osutatud komiteega artikli 12 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt..III PEATÜKK KAUBAVEOKORIDORI TEHTAVAD INVESTEERINGUDArtikkel 7Investeeringute kavandamine1. Haldusorgan töötab välja ja kiidab heaks:a) kaubaveokoridori infrastruktuuri tehtavate investeeringute ühise pikaajalise kava vähemalt kümneks aastaks;b) vajaduse korral kaubaveokoridori tehtavate investeeringute ühise keskpika (vähemalt kaheaastase) kava.Investeeringute kavades on esitatud projektide nimekiri kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuride ja nende varustuse laiendamiseks, uuendamiseks või ümberkorraldamiseks ning nende rahalised vajadused.2. Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad kaubaveokoridoris kasutatavate koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku strateegiat, mis vastab direktiivis 2008/57/EÜ[12] määratletud raudteevõrgustike koostalitlusvõime peamistele nõudmistele ja tehnilistele spetsifikatsioonidele. Selle strateegia aluseks on nende süsteemide leviku kulude-tulude analüüs. Strateegia peab olema kooskõlas koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku siseriiklike ja üle-euroopaliste kavadega, eelkõige Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) leviku kavaga.3. Vajaduse korral nähakse investeeringute kavades ette oodatavat ühendusepoolset panust TEN-T programmi ning näidatakse ära, kuidas on need kavad ja TEN-T programm omavahel kooskõlas.4. Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad ka kaubaveokoridoris liiklevate kaubarongide veomahu suurendamise strateegiat. See strateegia võib põhineda kaubaveokoridoris liiklevate rongide pikkuse, gabariidi või teljekoormuse suurendamisel.5. Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad avaldatakse artiklis 15 osutatud dokumendis ja neid ajakohastatakse regulaarselt. Investeeringute kavad moodustavad kaubaveokoridori rakenduskava osa.Artikkel 8Rasked hooldustöödKaubaveokoridori infrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastavad omavahel vähemalt kord aastas oma infrastruktuuride ja nende varustuse raskete hooldustööde kavad.Artikkel 9Strateegilised terminalid1. Kokkuleppel artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühmaga võtab haldusorgan vastu strateegiliste terminalide arendamise strateegia, et need terminalid vastaksid kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo vajadustele.2. Haldusorgan võtab vajalikud meetmed strateegia elluviimiseks. Strateegia vaadatakse korrapäraselt üle.IV PEATÜKK KAUBAVEOKORIDORI HALDAMINEArtikkel 10Universaalteenistus rahvusvaheliste rongiliinide taotlemiseks1. Haldusorgan loob universaalteenistuse rongiliinide taotlemiseks kaubaveokoridoris vähemalt ühte riigipiiri ületavale kaubarongile.2. Kõiki rongiliini taotlusi vähemalt ühte riigipiiri ületavale või mitut kaubaveokoridori võrgustikku kasutavale kaubarongile tuleb menetleda lõikes 1 osutatud universaalteenistuse kaudu.3. Käesoleva määruse artiklis 17 osutatud asjaomased reguleerivad organid jälgivad, et universaalteenistus töötaks läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.Artikkel 11Kiirveos1. Haldusorgan määratleb, millised kaubaveoliigid on kaubaveokoridoris lubatud. Vähemalt üks liik (edaspidi „kiirveos”) hõlmab kaupu, mille kohaletoimetamine ei tohi hilineda ning millele tuleb seega tagada kiire ja täpse veo võimalused.2. Kaubaveoliikide määratlemise kriteeriumid otsustatakse vajaduse korral vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele.Artikkel 12Kaubarongidele eraldatud rongiliinid1. Erandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 20 lõikest 2 näevad kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ette vajaliku reservläbilaskevõimsuse kiirveoste liikumiseks tulevasel eelarveaastal enne direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 18 osutatud sõiduplaani iga-aastast koostamist, võttes aluseks toimunud kaubaveo ja artikli 5 lõikes 1 osutatud turu-uuringu.2. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad jätavad lõplikku sõiduplaani reservläbilaskevõimsuse, mis võimaldab neil direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 23 osutatud ühekordsetele läbilaskevõimsuse taotlustele kiiresti ja asjakohaselt reageerida. Kõnealune läbilaskevõimsus peab olema piisav, et rongiliini taotlusi rahuldada ning tagada eraldatud rongiliini piisav kvaliteet nii selle läbisõiduaja kui ka kaubaveo jaoks koostatud sõiduplaani osas.4. Kaubavedudeks eraldatud rongiliinid võivad olla erineva kvaliteediga läbisõiduaja osas. Direktiivi 2001/14/EÜ artiklite 7 ja 8 kohaselt võib kõnealuste rongiliinide raudteeinfrastruktuuri kasutustasu erineda olenevalt pakutavast kvaliteedist.5. Välja arvatud vääramatust jõust tingitud juhtudel, ei või kiirveose vedamiseks eraldatud rongiliini tühistada vähem kui kolm kuud enne sõiduplaanis ettenähtud aega, kui asjaomane taotleja ei ole andnud tühistamiseks oma nõusolekut.6. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada raudteeinfrastruktuuri ja artiklis 9 osutatud strateegiliste terminalide läbilaskevõimsuse jaotuse optimaalne kooskõlastamine.Artikkel 13Kinnitatud taotlejadErandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 16 lõikest 1 võivad peale raudtee-ettevõtjate ja nende rahvusvaheliste ühenduste teised taotlejad kaubaveoks rongiliine taotleda juhul, kui rongiliinid hõlmavad ühte või mitut kaubaveokoridori osa.Artikkel 14Liikluse korraldamine1. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kehtestavad ja avaldavad direktiivi 2001/14/EÜ I lisa artiklis 3 osutatud võrguaruandes tähtsuse järjekorra erinevate veoliikide vahel liiklushäirete korral kaubaveokoridoris.2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tähtsuse järjekorras peab olema vähemalt ette nähtud, et oma rongiliini algsest korraldusest kinnipidavale kiirveost vedavale rongile määratud rongiliini ei tohi määrata mõnele teisele rongile ega muuta, välja arvatud juhul, kui rongiliini algne valdaja annab oma nõusoleku liini määramiseks mõnele teisele rongile või selle muutmiseks.3. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kehtestavad korra liikluse korraldamise kooskõlastamiseks kaubaveokoridoris.4. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada raudteeinfrastruktuuri ja artiklis 9 osutatud strateegiliste terminalide ja raudtee-infrastruktuuri kasutamise optimaalne kooskõlastamine.Artikkel 15Teave kaubaveokoridori kasutamise tingimuste kohtaHaldusorgan koostab ja avaldab dokumendi, mis sisaldab:a) vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 osutatud korrale koostatud riigisisestes võrguaruannetes sisalduvat kogu teavet kaubaveokoridoride kohta;b) strateegiliste terminalide nimekirja ja omadusi ning kogu teavet strateegilistele terminalidele juurdepääsu tingimuste ja korra kohta.Artikkel 16Teenuse kvaliteet kaubaveokoridoris1. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad tagavad kaubaveokoridoris rakendatavate direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 11 määratletud toimivusskeemide kooskõla.2. Et mõõta teenuse kvaliteeti ning kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo rahvusvaheliste ja riigisiseste teenuste tulemuslikkust, määratleb haldusorgan kaubaveokoridori tulemuslikkuse näitajad ja avaldab need vähemalt üks kord aastas.Tulemuslikkuse näitajate arvestamise rakenduseeskirjad kehtestatakse vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele.Artikkel 17Reguleeriv organ1. Kaubaveokoridoride eest vastutavad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud reguleerivad organid teevad koostööd järelevalve teostamisel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejate rahvusvahelise tegevuse üle kaubaveokoridoris. Nad konsulteerivad omavahel ja vahetavad teavet. Vajaduse korral küsivad nad oma haldusalasse kuuluva liikmesriigi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt vajalikku teavet.2. Mõne taotleja esitatud kaebuse korral raudteekaubaveo rahvusvaheliste teenuste suhtes või ex officio uurimise raames konsulteerib asjaomane reguleeriv organ kõigi teiste selliste liikmesriikide reguleerivate organitega, kelle territooriumit läbib vaatlusalune kaubaveokoridor, ja palub neil enne oma otsuse vastuvõtmist esitada vajalik teave. Teised reguleerivad organid esitavad kogu teabe, mida neil endil on oma siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt õigus küsida. Vajaduse korral edastab kaebusega tegelev või ex officio uurimise algatanud reguleeriv organ toimiku pädevale reguleerivale organile juhtumi osapoolte suhtes meetmete võtmiseks.V PEATÜKK LÕPPSÄTTEDArtikkel 18Komitee1. Komisjoni abistab komitee.2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.3. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid. Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.4. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.Artikkel 19KoostööRaudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad teevad koostööd käesoleva määruse rakendamisel. Nad vahetavad teavet oma heade tavade kohta, et neid ühendusesiseselt kooskõlastada. Komisjon abistab neid nende ülesannete täitmisel. Selleks moodustab ta raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate töörühma, kelle tööd ta ise juhatab.Artikkel 20ErandVajaduse korral võib liikmesriik teha erandi käesoleva määruse sätetest. Selleks esitab ta komisjonile põhjendatud erandi tegemise taotluse. Komisjon teeb otsuse taotluse suhtes vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele, võttes arvesse nii geograafilist asendit kui ka raudteekaubaveo teenuste arengut erandi tegemise taotluse esitanud liikmesriigis.Artikkel 21Määruse rakendamise jälgimineAsjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile iga kahe aasta järel alates kaubaveokoridori väljaehitamisest aruande artikli 4 lõikes 1 osutatud koostöö tulemuste kohta. Komisjon analüüsib aruannet ja teavitab sellest artiklis 18 osutatud komiteed.Artikkel 22AruanneKomisjon vaatab korrapäraselt läbi käesoleva määruse rakendamise. Ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimese aruande viie aasta jooksul käesoleva määruse jõustumisest alates ja seejärel iga kolme aasta järel.Artikkel 23ÜlevaatamineKui TEN-T tegevussuuniste ülevaatamise käigus vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud korrale leiab komisjon, et on asjakohane käesolevat määrust kohandada vastavalt nendele tegevussuunistele, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta.Artikkel 24JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikidesBrüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaLISA Kaubaveokoridori väljaehitamise ettepanekute hindamiskriteeriumidArtiklis 3 osutatud kaubaveokoridoride valik ja konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku väljaehitamine toimub järgmiste kriteeriumide alusel:1.  asjaomaste liikmesriikide vahel on olemas kavatsuste protokoll, mis kinnitab nende soovi kaubaveokoridor välja ehitada;2.  kaubaveokoridor on TEN-T osa;3.  kui kaubaveokoridori marsruut ühtib ühe või mitme TEN-T prioriteetse projekti[13] mõne lõiguga (või selle osaga), ühendatakse see kaubaveokoridoriga, välja arvatud juhul, kui see kaubaveokoridor on ette nähtud reisijateveo teenuse osutamiseks;4.  kavandatav kaubaveokoridor läbib vähemalt kolme liikmesriigi territooriumi või vähemalt kahe liikmesriigi territooriumi, kui kavandatava kaubaveokoridori raudteejaamade vaheline kaugus on üle 500 kilomeetri;5.  kaubaveokoridori majanduslik teostatavus ja selle sotsiaal-majanduslik kasu;6.  liikmesriikide kavandatavate kaubaveokoridoride ühilduvus, et jõuda konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku rajamiseni;7.  ühilduvus olemasolevate Euroopa raudteevõrgustike, näiteks ERTMSi koridoride ja RailNetEurope’i määratletud koridoridega;8.  hea ühenduse olemasolu teiste veoliikidega, eelkõige tänu strateegiliste terminalide piisavale võrgule, sealhulgas nii meresadamates kui ka sisemaal;9.  artiklite 4 kuni 16 sätete rakendamiseks kavandatav lähenemisviis.FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamise kohta.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Jaotis 06: Energeetika ja transportTegevus: „Sise-, õhu- ja meretransport” (peatükk 06 02)Eesmärk: „Veoteenuste siseturu elluviimise kindlustamine”3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:Puudub3.2. Meetme ja finantsmõju kestusEttepaneku sätete mõju ei ole põhimõtteliselt ajaliselt piiratud. Nende rakendamise võib jaotada kahte ajavahemikku: 2010 (määruse jõustumine) kuni 2013 (liikmesriikide kaubaveokoridoride väljaehitamise ettepanekute kinnitamise tähtaeg); pärast 2013. Käesolev selgitus käsitleb ajavahemikke 2009–2013 ja 2014–2015, mille puhul võib finantsmõju korduda järgmistel aastatel.3.3. Eelarve tunnusjoonedEelarverida | Kulu liik | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | Mittekohust. |Mittekohust. | Liigendamata[14] | EI | EI | EI | EI |Mittekohust. | Liigendatud | EI | EI | EI | EI |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Kokku |Tegevuskulud[15] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a |Maksete assigneeringud | b |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[16] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c |Maksete assigneeringud | b+c |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[17] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,122 | 0,122 | 0,976 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,06 | 0,06 | 0,44 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0,263 | 0,263 | 0,263 | 0,263 | 0,182 | 0,182 | 1,416 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0,263 | 0,263 | 0,263 | 0,263 | 0,182 | 0,182 | 1,416 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | aasta n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 jj | Kokku |…………………… | f |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[18] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine::miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Enne meetme rakendamist[aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 2 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusKaubaveokoridoride väljaehitamise ettepanekute hindamine ja järelevalve ettepaneku sätete rakendamise üle.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeRaudteekaubaveo arendamine eeldab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele kvaliteetsete ja usaldusväärsete ning vajadusel rahvusvaheliste põhimõtete järgi hallatavate infrastruktuuride kasutamise võimaldamist. Selle ülesande täitmiseks on vaja ühenduse meetmeid, mis aitaksid parandada ja formuleerida siseriiklike raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelist koostööd ja infrastruktuuride haldamist laiemas mõttes.Ettepaneku elluviimine peaks muu hulgas aitama kaasa üleeuroopalise transpordivõrgu optimaalsele kasutamisele ja TEN-T programmi tõhususe suurendamisele.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesTagada transporditeenuste siseturu elluviimine.Ettepanekus nõutakse, et liikmesriigid ehitaksid välja rahvusvahelised kaubaveokoridorid konkurentsivõimelise kaubaveo tagamiseks. Nende koridoride toimimise aluseks on neli põhimõtet: infrastruktuuride kasutamise tõhusam kooskõlastamine; investeeringute kooskõlastamine; ühendvedude arendamine; infrastruktuuride kasutamise tingimuste läbipaistvuse suurendamine; raudteekaubaveo soodsam kohtlemine koridori liinidel.Määruse ettepanekuga loodav komitee osaleb koridoride valikus ja vajaduse korral ka regulatiivmenetluses.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud::( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordMeetmete rakendamise üle teostab järelevalvet energeetika ja transpordi peadirektoraat ja ettepanekus määratud komitee.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineÕigusakti ettepanekud koostati komisjoni poolt 2008. aasta esimesel poolaastal kokkukutsutud ja konsulteeritud ekspertide rühma aruande alusel (aruanne avaldatakse ettepanekuga samal ajal).Lisaks sellele teostati ja kinnitati 2008. aasta kolmandas kvartalis kavandatavate meetmete mõju hindamine.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Ettepaneku aluseks on ka ERTMSi leviku prioriteetsete koridoride ehk ERTMSi koridoride kogemus (vt ettepaneku mõju hindamine).6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusEttepanekus nähakse ette, et selle elluviimise hindamine toimub iga kahe aasta järel.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDEi kohaldata.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiEi kohaldata.8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigidAmetikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |aasta 2010 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal[20] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[21] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[22] |KOKKU | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1 | 1 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusKomisjonil on kolm põhiülesannet:- hinnata liikmesriikide koostatud ettepanekuid kaubaveokoridoride väljaehitamiseks;- teostada järelevalvet ettepaneku sätete rakendamise üle;- koostada aruandeid ettepaneku sätete rakendamise kohta.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aastas n+5 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |- sise- |- välis- |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta 2010 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aastas n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (06 01 01) | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,122 | 0,122 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,122 | 0,122 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse vahendite piires, mis võidakse eraldada energeetika ja transpordi peadirektoraadile aastaseks eelarveperioodiks, võttes arvesse eelarvepiiranguid.Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |aasta 2010 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aastas n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,06 | 0,06 | 0,42 |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,06 | 0,06 | 0,42 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |[1] KOM(2006) 314 (lõplik), 22.6.2006.[2] Komisjoni talituste töödokument KOM.[3] ELT C […] […], lk […].[4] ELT C […] […], lk […].[5] ELT C […] […], lk […].[6] Euroopa Parlamendi arvamus [kuupäev] ja nõukogu ühisseisukoht [kuupäev].[7] EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29.[8] EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1 muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1655/1999 (EÜT L 197, 29.7.1999, lk 1) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 807/2004 (ELT L l43, lk 46, 30.4.2004).[9] EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.[10] EÜT L 228, 9.9.1996.[11] EÜT L 199, 31.7.1985 lk 1.[12] ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.[13] Ette nähtud otsuse nr 1692/96/EÜ III lisaga.[14] Liigendamata assigneeringud.[15] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[16] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[17] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[18] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[19] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[20] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[21] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[22] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.