               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.2.2017
            COM(2017) 65 final
            2017/0021(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu – Mehhiko ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses EÜ–Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid) III lisa muutmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev leping allkirjastati Brüsselis 8. detsembril 1997. Kaubanduse liberaliseerimise sätted kehtestati lepingu alusel loodud EÜ–Mehhiko ühisnõukogu otsusega nr 2/2000 (edaspidi „otsus nr 2/2000“).

               EÜ–Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 III lisas, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega toode“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid, on kehtestatud lepinguosaliste territooriumilt pärinevate toodete päritolureeglid. Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse („tootepõhised päritolureeglid“), on esitatud otsuse nr 2/2000 III lisa II liite a jaos.

               Otsuse nr 2/2000 III lisa II liite a jao märkustes 2 ja 3 oli ette nähtud erand tootepõhistest päritolureeglitest teatavate harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 kuuluvate kemikaalide suhtes. Kõnealune erand kuulus esialgu kohaldamisele kuni 30. juunini 2003 ja selle kohaldamise aega pikendati seejärel kolm korda; kuni 30. juunini 2006 ELi-Mehhiko ühiskomitee otsusega nr 1/2004, kuni 30. juunini 2009 ELi-Mehhiko ühiskomitee otsusega nr 1/2007 ning kuni 30. juunini 2014 ELi-Mehhiko ühiskomitee otsusega nr 1/2010. Pärast seda erandi kohaldamise tähtaeg lõppes.

               Mehhiko ja Euroopa Liit on kokku leppinud kehtestada uuesti otsuse nr 2/2000 III lisa II liite a jao märkustes 2 ja 3 sisalduv erand tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2019. Lisaks on Mehhiko ja Euroopa Liit kokku leppinud teatavates alternatiivsetes ajakohastatud tootepõhistes päritolureeglites.

               Muudatusi tootepõhistes päritolureeglites kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2014, kui lõppes ELi-Mehhiko ühiskomitee eelmise otsuse kehtivus. Muudatuste tagasiulatuvaks kohaldamiseks on pikendatud päritolutõendina liikumissertifikaadi EUR.1 või arvedeklaratsiooni esitamise tähtaega kahelt aastalt kolmele aastale selliste kemikaalide puhul, mis toodi Euroopa Liitu ajavahemikul alates 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 kuuluvate kemikaalide suhtes kohaldatavate tootepõhiste päritolureeglite muudatused on kooskõlas ELi ja Mehhiko vahelise lepingu ajakohastamisega, mille eesmärk on selgitada ja lihtsustada päritolureegleid.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kuna ettepanek on seotud Euroopa Liidu kaubanduspoliitikaga, on sobiv õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 (eelkõige lõike 4 esimene lõik) koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on taotletud eesmärkide saavutamiseks vajalik või sobiv.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata. Käesoleva ettepanekuga ajakohastatakse olemasolevat teksti.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Välisekspertide arvamusi küsiti kutseorganisatsioonidelt, kelle kinnitusel toovad lihtsamad ja paindlikumad tootepõhised päritolureeglid kasu.

               •Mõjuhinnang

                  Käesoleva ettepanekuga muudetakse olemasolevat kahepoolset kaubanduslepingut. Muid võimalusi kaaluma ei pea.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Võimalik mõju eelarvele on tollimaksudest tulenevate omavahendite vähenemine ligikaudu 5 miljonit eurot aastas.

               5.MUU TEAVE

                  Puudub.

               2017/0021 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu – Mehhiko ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses EÜ–Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid) III lisa muutmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9
                  1
               ,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt V ühisdeklaratsioonile,
                  2
                mis on lisatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu alusel loodud EÜ–Mehhiko ühisnõukogu otsusele nr 2/2000,
                  3
                mis allkirjastati Brüsselis 8. detsembril 1997,
                  4
                peab kõnealuse lepinguga loodud ELi–Mehhiko ühiskomitee üle vaatama vajaduse pikendada otsuse nr 2/2000 III lisa II liite a jao märkustes 2 ja 3 esitatud päritolureeglite kohaldamise aega pärast 30. juunit 2003. See hõlmab otsuse 2/2000 III lisa II liites kehtestatud tootepõhiseid päritolureegleid harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 kuuluvate teatavate kemikaalide kohta.

               (2)Ühiskomitee võttis 17. septembril 2010 vastu otsuse nr 1/2010,
                  5
                millega pikendati kõnealustes märkustes sätestatud päritolureeglite kohaldamisaega kolmandat korda. Otsust nr 1/2010 kohaldati kuni 30. juunini 2014.

               (3)Peetakse asjakohaseks ajutiselt pikendada otsuse nr 2/2000 III lisa II liite a jao märkustes 2 ja 3 esitatud päritolureeglite kohaldamisaega 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2019 kooskõlas Mehhiko ja Euroopa Liidu vahelise lepingu ajakohastamise põhimõtetega, et tagada kooskõla tulevikus kehtestatavate tootepõhiste päritolureeglitega.

               (4)Kuna otsuse nr 2/2000 III lisa II liite a jao märkustes 2 ja 3 kehtestatud päritolureeglite kohaldamisele otsusega nr 1/2010 antud ajapikendus lõppes 30. juunil 2014, peetakse asjakohaseks pikendada kohaldamisaega uuesti tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2014, et mitte halvendada kehtivaid majandustingimusi.

               (5)Tagasiulatuva kohaldamise eesmärgil on päritolutõendina liikumissertifikaadi EUR.1 või arvedeklaratsiooni esitamiseks ette nähtud tähtaega pikendatud kahelt aastalt kolmele aastale selliste kemikaalide puhul, mis toodi Euroopa Liitu ajavahemikul alates 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1. Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ELi-Mehhiko ühiskomitees seoses EÜ–Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 III lisaga, põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi–Mehhiko ühiskomitee otsuse eelnõul.

               2. Liidu esindajad ELi-Mehhiko ühiskomitees võivad kokku leppida lõikes 1 osutatud ELi-Mehhiko ühiskomitee otsuse eelnõu väiksemates muudatustes ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Pärast seda, kui ELi-Mehhiko ühiskomitee otsus EÜ–Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 III lisa muutmise kohta on vastu võetud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku põhjused

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3,1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu – Mehhiko ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses EÜ–Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid) III lisa muutmisega

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  6

                  Tulude eelarverida: 12. peatükk (otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud tollimaksud ja muud maksud)

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ☒ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  7

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Ei kohaldata

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk nr

                  Ei kohaldata

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Tollimaksud

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Mehhiko ja ELi vaheline kaubavahetus harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 kuuluvate kemikaalidega, mille suhtes tootepõhiseid päritolureegleid muudetakse, ei vähene.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Ei kohaldata

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Ei kohaldata

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Ei kohaldata

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Ei kohaldata

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ☒ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –☒ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.7.2014–31.12.2019

               –◻ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  8

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻ rakendusametite kaudu;

               ☒ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Ei kohaldata

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Ei kohaldata

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  Ei ole määratletud

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta.

                  Ei kohaldata

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos.

                  Ei kohaldata

               2.3.Pettuse ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Ei kohaldata

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Ei kohaldata

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               Ei kohaldata

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –☒ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –◻ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –☒ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –◻ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –☒ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –◻ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☒ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

                  Ei kohaldata

               –◻ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

                  Ei kohaldata

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –◻ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               –☒ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

                omavahenditele

                mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           9

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Aasta
                        N+4

                        Aasta
                        N+5

                        Kokku

                        Artikkel 120

                        20 000 500 000

                        -2,5

                        -5

                        -5

                        -5

                        -5

                        -5

                        -27,5

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  Ei kohaldata

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.

                  Harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 kuuluvate teatavatelt kemikaalide Mehhikosse importimisel kuulub tasumisele enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär 5,5%. Tootepõhiste päritolureeglite muutmine võimaldaks importida neid kemikaale 0% soodustollimaksumääraga.

                     (1)
                  ELT C 326, 14.12.2013, lk 146.

                     (2)
                  EÜT L 245, 29.9.2000, lk 1167.

                     (3)
                  EÜT L 245, 29.9.2000, lk 1 ja EÜT L 157, 30.6.2000, lk 10.

                     (4)
                  EÜT L 276, 28.10.2000, lk 45.

                     (5)
                  ELT L 277, 21.10.2010, lk 30.

                     (6)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (7)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (8)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (9)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.2.2017
            COM(2017) 65 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu – Mehhiko ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid) III lisa muutmisega

               EUROOPA LIIDU – MEHHIKO ÜHISKOMITEE OTSUS nr X/XXXX,

               XX XXXXXX XXXX,

               seoses EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 III lisa (mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid) muudatustega

               ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsust nr 2/2000 (edaspidi „otsus nr 2/2000“) ja selle III lisa, eriti selle artiklit 38,

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     Otsuse nr 2/2000 III lisas on kehtestatud lepinguosaliste territooriumilt pärinevate toodete päritolureeglid.

               (2)
                     Tootespetsiifilisi päritolureegleid, mis otsuse nr 2/2000 III lisa II liites on esitatud harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 klassifitseeritud toodete kohta, tuleks muuta, et alates 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2019 oleks ajutiselt võimalik kohaldada otsuse nr 2/2000 III lisa II liite a osa märkustes 2 ja 3 esitatud tootespetsiifilisi päritolureegleid, samuti tuleks neid ajakohastada, et hiljutistest kaubanduslepingutest lähtuvalt oleks võimalik kohaldada ajakohaseid tootespetsiifilisi päritolureegleid. Selleks et vältida kehtivate majandustingimuste halvenemist, on asjakohane kohaldada uut pikendust tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2014.

               (3)
                     Otsuse nr 2/2000 III lisa V liites on osalistele kehtestatud ajaline piirang, kui kaua nad võivad aktsepteerida tagasiulatuvalt väljaantud liikumissertifikaati EUR.1, nagu on osutatud kõnealuse lisa artikli 17 lõikes 3, ja kui kaua võib eksportija otsuse nr 2/2000 III lisa artikli 20 lõike 6 kohaselt esitada arvedeklaratsiooni importiva lepinguosalise tollile pärast toodete eksportimist.

               (4)
                     Harmoneeritud süsteemi rubriikide 2914 ja 2915 alla kuuluvate toodete puhul, mis on imporditud Euroopa Liitu ajavahemikus alates 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015, tuleks esitamistähtaega pikendada kolmele aastale, võttes arvesse kõnealuste toodete spetsiifiliste päritolureeglite tagasiulatuvat muutmist.

               (5)
                     Otsuse nr 2/2000 III lisa V liite pealkirja tuleks muuta, et viia see kooskõlla muudetud ajalise piiranguga ning otsuse nr 2/2000 III lisa artikli 17 lõikega 3 ja artikli 20 lõikega 6.

               (6)
                     Seetõttu tuleks vastavalt muuta EÜ-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 III lisa,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1. Otsuse nr 2/2000 III lisa II liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

               2. Otsuse nr 2/2000 III lisa V liide asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatuga.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub 45 päeva möödumisel selle vastuvõtmise päevast.

               Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

               XXXX, XX XXXX 2017

               Ühiskomitee nimel

               I LISA

               Otsuse nr 2/2000 III lisa II liidet muudetakse järgmiselt:

               1)
                      lisatakse järgmine kirje:

                        „HSi rubriik

                        Tootekirjeldus

                        Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse

                        (1)

                        (2)

                        (3)                  või                     (4)

                        ex 2914*

                        Diatsetoonalkohol

                        Metüülisobutüülketoon

                        Mesitüüloksiid

                        Valmistamine atsetoonist

                        Valmistamisprotsess, mille käigus toimub keemiline reaktsioon**

               * Kohaldatakse alates 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2019

               ** „keemiline reaktsioon“ – protsess, sealhulgas biokeemiline protsess, mille tulemusel tekib molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või molekulis sisalduvate aatomite paigutuse muutumise teel uue struktuuriga molekul.

               Päritolu määramisel ei tohiks võtta arvesse järgmisi protsesse:

               a)lahustamine vees või muudes lahustites;

               b)lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või

               c)kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine.“;

               2)
                     rubriiki 2915 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

                        „HSi rubriik

                        Tootekirjeldus

                        Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse

                        1)

                        2)

                        (3)                  või                     (4)

                        2915*

                        Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped, nende anhüdriidid, halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad peroksühapped, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid, v.a

                        Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriigi 2915 ja 2916 materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

                        Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

                        äädikhappe anhüdriid, etüül- ja n-butüülatsetaat, vinüülatsetaat, isopropüül- ja metüülamüülatsetaat, mono-, di- ja trikloroäädikhape, ning nende soolad ja estrid

                        Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriigi 2916 materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

                        Valmistamisprotsess, mille käigus toimub keemiline reaktsioon**

               *
                     Kohaldatakse alates 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2019

               ** „keemiline reaktsioon“ – protsess, sealhulgas biokeemiline protsess, mille tulemusel tekib molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või molekulis sisalduvate aatomite paigutuse muutumise teel uue struktuuriga molekul.

               Päritolu määramisel ei tohiks võtta arvesse järgmisi protsesse:

               a)
                     lahustamine vees või muudes lahustites;

               b)
                     lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või

               c)
                     kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine.“

               II LISA

               Otsuse nr 2/2000 III lisa V liidet muudetakse järgmiselt:

               „V liide

               AJAVAHEMIK, MILLE JOOKSUL TOLL AKTSEPTEERIB III LISA ARTIKLI 17 LÕIKE 3 KOHASELT TAGASIULATUVALT VÄLJA ANTUD LIIKUMISSERTIFIKAATI EUR.1 JA ARVEDEKLARATSIOONI ESITAMIST KOOSKÕLAS KÕNEALUSE LISA ARTIKLI 20 LÕIKEGA 6

               1. Euroopa Liitu importimisel: on see ajavahemik kaks aastat alates liikumissertifikaadiga EUR.1 seotud toodete importimise ajast. II liites esitatud toodete puhul, mis kuuluvad HSi rubriikidesse ex 2914 ja 2915 ning mis on sisenenud Euroopa Liitu ajavahemikus alates 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015, on see ajavahemik kolm aastat alates liikumissertifikaadiga EUR.1 seotud toodete importimise ajast.

               2. Mehhikosse importimisel: on see ajavahemik üks aasta alates liikumissertifikaadiga EUR.1 seotud toodete importimise ajast.“


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0460

Ettepanek : Nõukogu otsus, milles käsitletakse ühenduse seisukohta rahvusvahelises džuudi uurimisrühma nõukogus 2001. aasta lepingu (milles sätestatakse rahvusvahelise džuudi uurimisrühma pädevus) pikendamise küsimuses  /* KOM/2009/0460 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.9.2009KOM(2009) 460 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse ühenduse seisukohta rahvusvahelises džuudi uurimisrühma nõukogus 2001. aasta lepingu (milles sätestatakse rahvusvahelise džuudi uurimisrühma pädevus) pikendamise küsimusesSELETUSKIRI15. aprillil 2002 kiitis Euroopa Ühendus nõukogu otsusega 2002/312/EÜ heaks 2001. aasta rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse rahvusvahelise džuudi uurimisrühma pädevus. Leping jõustus 27. aprillil 2002 ja sõlmiti kaheksaks aastaks. Kui lepingut ei pikendata, kaotab see 26. aprillil 2010 kehtivuse.5. ja 6. aprillil 2009 Dhakas toimunud rahvusvahelise džuudi uurimisrühma nõukogu kohtumisel lepiti ajutiselt ühehäälselt kokku, et rahvusvahelise džuudi uurimisrühma ametiaega pikendatakse vastavalt lõike 25 punktile b esialgu kahe aasta võrra, tingimusel et nende riikide ametiasutused, kes on nõukogu liikmed, annavad selleks oma ametliku heakskiidu. Lepingu pikendamine võimaldaks liikmetel hinnata uurimisrühma tegevust ja hiljem otsustada, kas taotleda veel kaheaastast pikendust, et pidada läbirääkimisi järellepingu sõlmimiseks.Euroopa Ühenduse osalemine lepingus kuulub tema ainupädevusse.Käesolev otsuse ettepanek ei mõjuta summat, mille Euroopa Ühendus maksab igal eelarveaastal osamaksuna rahvusvahelise džuudi uurimisrühma halduseelarvesse.Käesoleva ettepaneku eesmärk on volitada Euroopa Ühendust hääletama lepingu pikendamise poolt.Eespool nimetatut silmas pidades teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta lisatud otsus vastu.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse ühenduse seisukohta rahvusvahelises džuudi uurimisrühma nõukogus 2001. aasta lepingu (milles sätestatakse rahvusvahelise džuudi uurimisrühma pädevus) pikendamise küsimusesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:(1) 15. aprillil 2002 kirjutati nõukogu otsusega 2002/312/EÜ[2] Euroopa Ühenduse nimel alla ja sõlmiti 2001. aasta leping, milles sätestatakse rahvusvahelise džuudi uurimisrühma pädevus.(2) Leping, milles sätestatakse rahvusvahelise džuudi uurimisrühma pädevus, kaotab oma lõike 25 punktide a ja b alusel 26. aprillil 2010 kehtivuse, juhul kui rahvusvahelise džuudi uurimisrühma nõukogu otsusega ei pikendata lepingut ühe või kahe ajavahemiku võrra, mis ei ületa kokku nelja aastat.(3) Lepingu pikendamine on Euroopa Ühenduse huvides.(4) Tuleb kindlaks määrata Euroopa Ühenduse seisukoht rahvusvahelise džuudi uurimisrühma nõukogus,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelEuroopa Ühenduse seisukoht on hääletada rahvusvahelises džuudi uurimisrühma nõukogus 2001. aasta lepingu (milles sätestatakse rahvusvahelise džuudi uurimisrühma pädevus) pikendamise poolt ühe või kahe ajavahemiku võrra, mis ei ületa kokku nelja aastat, ning teatada lepingu pikendamisest ÜRO peasekretärile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT C[2] EÜT L 112, 27.4.2002, lk 34.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.2.2016
            COM(2016) 89 final
            2016/0053(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kehtestatakse Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) ohtlike kaupade veo ekspertide komitee 54. istungjärgul liidu nimel võetav seisukoht seoses rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) liites C tehtavate teatavate muudatustega, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

                  Nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk on kehtestada Euroopa Liidu seisukoht 25. mail 2016 kogunevas Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) ohtlike kaupade veo eksperdikomitees (edaspidi „RIDi eksperdikomitee”) seoses rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) liite C lisas olevate tehniliste eeskirjade ja haldusnormide teatavate muudatustega, mille kohta eespool nimetatud komitee peab otsuse langetama.

                  Eespool nimetatud lisaga, mida harilikult nimetatakse „RID” (Regulations concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Rail, rahvusvahelist ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevad eeskirjad), reguleeritakse ohtlike kaupade rahvusvahelist vedu raudteel selliste COTIFi osalisriikide vahel, kes kohaldavad RIDi eeskirju (RIDi osalisriigid).

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Ohtlike kaupade vedu käsitlevad rahvusvahelised sätted on koostatud eri rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevaheline Organisatsioon (OTIF), ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UNECE), ning ÜRO mitme spetsialiseeritud asutuse poolt. Kuna eeskirjad peavad üksteisega ühilduma, on selle valdkonna asjaomaste organisatsioonide vahel välja töötatud keeruline rahvusvaheline kooskõlastamis- ja ühtlustamissüsteem. Sätteid kohandatakse iga kahe aasta järel.

                  Käesolevate muudatuste ettevalmistamisel konsulteeriti suure hulga avaliku ja erasektori ekspertidega. Käesolevate muudatuste väljatöötamise jooksul peeti järgmised tehnilised kohtumised:

                  ohtlike kaupade veo alane ÜRO ekspertide allkomitee oma:

               1) 43. istungjärgul Genfis (24.–28. juuni 2013),

               2) 44. istungjärgul Genfis (25. november – 4. detsember 2013);

               3) 45. istungjärgul Genfis (23. juuni – 2. juuli 2014) ning

                  4) 46. istungjärgul Genfis (1.–9. detsember 2014);

                  RIDi eksperdikomitee ja ohtlike kaupade veo küsimuste töörühm UNECE–OTIFi ühiskoosolekul oma:

                  1) 2014. aasta sügisesel istungjärgul Genfis (15.–19. september 2014);

                  2) 2015. aasta kevadisel istungjärgul Bernis (23.–27. märts 2015);

                  3) 2015. aasta sügisesel istungjärgul Genfis (15.–25. september 2015) ning

                  4) toimub veel üks ühiskoosolek (2016. aasta kevadine istungjärk Bernis, 14.–18. märts 2016), kus kavatsetakse soovitada täiendavaid muudatusi, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017;

                  RIDi eksperdikomitee alaline töörühm oma:

                  1) neljandal istungjärgul Madridis (17.–20. november 2014) ning

                  2) viiendal istungjärgul Zagrebis (23.–27. november 2015).

                  Kõnealustel koosolekutel analüüsisid ja töötlesid eksperdikomiteed üksikuid muudatusettepanekuid. Enamikul juhtudel lepiti soovitatud meetmetes kokku ühehäälselt. Teatavaid ettepanekuid soovitati ekspertide enamuse seisukoha põhjal. OTIFi ohtlike kaupade veo eksperdikomitee teeb otsused nende ettepanekute kohta 25. mail 2016.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta)
                     1
                   alusel loodud ohtlike kaupade veo komitee viis ettepanekute esialgsed arutelud läbi oma 14. detsembri 2015. aasta koosolekul.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

                  Euroopa Liit ühines COTIFiga 2011. aasta juulis nõukogu otsuse 2013/103/EL
                     2
                   alusel. COTIF on segakonventsioon, mille osalised on nii liit kui ka enamik liikmesriike. Kõnealuse otsuse III lisas on kehtestatud sisekord, mida nõukogu, liikmesriigid ja komisjon OTIFi menetluste korral peavad järgima. ELi ainupädevusse kuuluvates küsimustes hääletab EL kõigi COTIFi liikmeks olevate liikmesriikide häälte arvuga. 26 ELi liikmesriiki on ka COTIFi liikmed. RIDi osalisriike on praegu 45 ja OTIFi liikmeks olevaid riike 50.

                  Alates 1. jaanuarist 1997 on Euroopa Liit kohaldanud RIDi sätteid kõigi ELi territooriumil toimuvate vedude suhtes; algselt tehti seda vastavalt nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivile 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
                     3
                  . 2008. aastal asendati direktiiv 96/49/EÜ direktiiviga 2008/68/EÜ, mis järgib oma eelkäija põhimõtteid.

                  Direktiivi 2008/68/EÜ artiklis 4, milles käsitletakse kolmandaid riike, on sätestatud, et „ohtlike kaupade veoks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel antakse luba juhul, kui vedu vastab ADRi, RIDi või ADNi tingimustele, kui lisades ei ole sätestatud teisiti”. Lisaks on direktiivi 12. põhjenduses sätestatud, et „kolmandates riikides registreeritud transpordivahendeid tuleks lubada liikmesriikide territooriumil ohtlike kaupade rahvusvaheliseks veoks kasutada juhul, kui on täidetud ADRi, RIDi, ADNi ning käesoleva direktiivi asjaomased sätted”. Seega kuulub eespool nimetatud muudatuste küsimus täielikult liidu ainupädevusse.

                  Seega jõustuvad muudatused – niipea kui need on RIDi eksperdikomitee poolt vastu võetud – vastavalt COTIFi artiklile 35 kõigi konventsiooniosaliste suhtes esimesel päeval pärast kuue kuu möödumist sellest kuust, mille jooksul peasekretär on teatanud neist konventsiooniosalistele. Konventsiooniosaline võib esitada vastuväiteid nelja kuu jooksul alates teatamise kuupäevast. Kui veerand konventsiooniosalistest on esitanud vastuväiteid, siis muudatus ei jõustu.

                  Nende konventsiooniosaliste puhul, kes on ettenähtud ajavahemiku jooksul esitanud mõne muudatusotsuse kohta vastuväiteid, peatatakse asjaomase liite kohaldamine täielikult alates hetkest, mil otsused jõustuvad, ja niivõrd, kui see puudutab teiste riikide ja kõnealuste konventsioonis osalevate riikide vahelist raudteeliiklust ja nende riikide omavahelist raudteeliiklust. Kui aga vastuväiteid esitatakse mõne tehnilise standardi kinnitamise või ühtsete tehniliste nõuete vastuvõtmise kohta, peatatakse siiski ainult selle standardi või nende tehniliste nõuete kohaldamine kõnealuste riikidega peetava raudteeliikluse või nende riikide vahelise liikluse suhtes alates hetkest, kui otsused jõustuvad; sama kehtib ka siis, kui muudatused on osaliselt vastuvõtmatud.

                  Kui konventsiooniosalised ei ole esitanud piisavalt vastuväiteid, peaksid käesoleva ettepaneku kohased muudatused jõustuma 1. jaanuaril 2017 ja muutuvad siduvaks liidus ja selle liikmesriikides, moodustades lahutamatu osa liidu õigustikust.

                  Lisaks on COTIFi artiklis 38 sätestatud, et artikli 35 §2 ja §4 sätestatud hääleõiguse ja vastuväidete esitamise õiguse kasutamisel on piirkondlikel organisatsioonidel, eelkõige Euroopa Liidul, nii palju hääli, kui neil on liikmeid, kes on ka organisatsiooni liikmesriigid.

                  Käesoleva ettepaneku väljatöötamisel võeti aluseks nõukogu otsus ELi ühinemise kohta COTIFiga. Nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

                  Otsuse ettepaneku artikli 1a lisas on esitatud kavandatud muudatuste üksikasjalik loetelu ning märgitud, milliste muudatustega võib liit nõustuda. Kavandatud muudatustest peetakse asjakohaseks ohtlike kaupade ohutuks kulutõhusaks veoks, võttes arvesse tehnoloogia arengut, ja seetõttu võib neid toetada.

               4.RAKENDAMINE EUROOPA LIIDUS

                  Eespool nimetatud muudatused tuleb määral, mil nad on liidu jaoks siduvad, inkorporeerida direktiivi 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta, millega COTIFi raames kohaldatakse ühtseid eeskirju ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedude suhtes liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel. Sel eesmärgil on komisjonil õigus kohandada direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotist II.1 teaduse ja tehnika arenguga, võttes vastu rakendusakte. Kui OTIFi peasekretäri teatega seotud vastuväidete esitamise aeg on läbi, algatab komisjon kohandamisprotsessi.

               2016/0053 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kehtestatakse Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) ohtlike kaupade veo ekspertide komitee 54. istungjärgul liidu nimel võetav seisukoht seoses rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) liites C tehtavate teatavate muudatustega, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit ühines 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga, mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (edaspidi „COTIFi konventsioon”), lähtudes nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsusest 2013/103/EL Euroopa Liidu kõnealuse konventsiooniga liitumist käsitleva Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu allakirjutamise ja sõlmimise kohta
                  4
               .

               (2)Kõik liikmesriigid, välja arvatud Küpros ja Malta, on COTIFi konventsiooniga ühinenud ja kohaldavad seda.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/68/EÜ
                  5
                on sätestatud ühtsed eeskirjad ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedudeks liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel, viidates rahvusvahelist ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevatele eeskirjadele, mis on esitatud COTIFi konventsiooni C liitena (RID lisa). Lisaks on kõnealuse direktiivi artiklis 4 sätestatud, et „ohtlike kaupade veoks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel antakse luba juhul, kui vedu vastab ADRi, RIDi või ADNi tingimustele, kui lisades ei ole sätestatud teisiti”.

               (4)Oma 25. mail 2016 toimuval 54. istungjärgul langetab COTIFi konventsiooni artikli 13 punkti 1 alapunkti d kohaselt asutatud ohtlike kaupade veo alane ekspertide komitee eeldatavasti otsuse teatavate RID lisa muudatuste kohta. Nende tehnilisi standardeid või ühtseid tehnilisi nõudeid käsitlevate muudatuste eesmärk on tagada ohutu ja tõhus ohtlike kaupade vedu, võttes samal ajal arvesse teaduse ja tehnika arengut selles sektoris ning selliste uute ainete ja toodete väljatöötamist, mis kujutavad vedamise ajal endast ohtu.

               (5)Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 9 kohaselt asutatud ohtlike kaupade veo komitee on läbi viinud kõnealuste muudatuste esialgsed arutelud.

               (6)Kõik kavandatud muudatused on õigustatud ja kasulikud ning seepärast peaks liit neid toetama,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu seisukoht

               1.   Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude konventsiooni raames ohtlike kaupade veo ekspertide komitee 54. istungjärgul, peab olema kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

               2.   Käesoleva otsuse lisas nimetatud dokumentide väiksemates muudatustes võivad kokku leppida liidu esindajad eespool nimetatud organis ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Avaldamine

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, milles märgitakse ka ära selle jõustumisaeg.

               Artikkel 3

               Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 260, 30.9.2008, lk 8.

                     (2)
                  Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).

                     (3)
                  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25.

                     (4)
                  Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).

                     (5)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.2.2016
            COM(2016) 89 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega kehtestatakse Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) ohtlike kaupade veo ekspertide komitee 54. istungjärgul liidu nimel võetav seisukoht seoses rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) liites C tehtavate teatavate muudatustega, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: nõukogu otsus,

               millega kehtestatakse Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) ohtlike kaupade veo ekspertide komitee 54. istungjärgul liidu nimel võetav seisukoht seoses rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) liites C tehtavate teatavate muudatustega, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017

                        Ettepanek

                        Viitedokument

                        Teema

                        Märkused

                        ELi seisukoht

                        1

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/2

                        OTIF/RID/CE/GTP/INF.14

                        OTIF/RID/CE/GTP/INF.15

                        Hoolduse eest vastutavate üksuste kohustuste lisamine RIDi

                        Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

                        Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

                        2

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/3

                        Muuta erisätet TU 16 RID/ADR/ADN peatükis 4.3

                        Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas

                        Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

                        3

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/5

                        Vedaja kohustus teavitada vedurijuhti ohtlike kaupade asukohast rongis

                        Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas

                        Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

                        4

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/6

                        Painduvad mahtlastipakendid

                        Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas

                        Nõustuda painduvaid mahtlastipakendeid käsitleva tekstiga OTIF/RID/CE/GTP/2015/12

                        5

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/7

                        Mõisted „täiskoorem”/ „vagunsaadetis”

                        Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas

                        Nõustuda muudatustega

                        6

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/12

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/INF.2

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/INF.3

                        Mitmesugused alalises töörühmas kokku lepitud konsolideeritud muudatused

                        Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas

                        Nõustuda muudatustega

                        7

                        Sama

                        Muudatused jäetud täiendavaks läbivaatamiseks alalisele töörühmale

                        –

                        –

                        8

                        Sama

                        UNECE–OTIFi ühiskoosoleku ühisseisukohta nõudvad

                        Tuleb hõlbustada tõhusat mitmeliigilist transporti

                        Nõustuda ühiskoosoleku soovitatud muudatustega

                        9

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/14

                        Ohtlikke kaupu käsitlevatest juhtumitest teavitamine kooskõlas RIDi punktiga 1.8.5; Hamburg-Billwerder, 3. juuli 2013

                        Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas

                        Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

                        10

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/INF.4

                        Ohutu kaugus maanteesõidukite puhul

                        Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas

                        Nõustuda muudatustega


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.4.2016
            COM(2016) 186 final
            2016/0102(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001
                  1
                on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Määrust (EÜ) nr 539/2001 kohaldavad kõik liikmesriigid peale Iirimaa ja Ühendkuningriigi.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014
                  2
                muudeti määrust (EÜ) nr 539/2001, kandes 19 riiki üle II lisasse, kus on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud. Kõnealused 19 riiki on: Araabia Ühendemiraadid, Belau, Colombia, Dominica, Grenada, Ida-Timor, Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Peruu, Saalomoni Saared, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu ning Vanuatu. II lisas on lisatud igale nimetatud riigile osutavale viitele joonealune märkus, milles täpsustatakse, et „vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast”.

               Määrus (EL) nr 509/2014 võeti vastu 20. mail 2014 ja see jõustus 9. juunil 2014. Juulis 2014 esitas komisjon nõukogule soovituse anda talle volitused alustada läbirääkimisi viisavabaduslepingu sõlmimiseks järgmise 17 riigiga: Araabia Ühendemiraadid, Belau, Dominica, Grenada, Ida-Timor, Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Saalomoni Saared, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu ning Vanuatu
                  3
               . 9. oktoobril 2014 esitas nõukogu komisjonile läbirääkimisjuhised.

               Esimesed viisavabaduslepingud kirjutati alla 6. mail 2015 (Araabia Ühendemiraatidega), 26. mail 2015 (Ida-Timoriga) ja 28. mail 2015 (Dominica, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Samoa, Trinidadi ja Tobago ning Vanuatuga) ning alates lepingute allakirjutamise kuupäevast kuni nende jõustumiseni kohaldatakse neid ajutiselt. Nõukogu andis volituse kirjutada alla ka teised viisavabaduslepingud ning seda on tehtud Tongaga (20. novembril 2015), Colombiaga (2. detsembril 2015) ja Palauga (7. detsembril 2015). Kiribatiga ei ole veel lepingu allakirjutamise aeg kindlaks määratud. Alates nende nelja lepingu allakirjutamisele järgnevast päevast kuni nende jõustumiseni kohaldatakse neid lepinguid ajutiselt.

               Läbirääkimisi Marshalli Saartega alustati 17. detsembril 2014 ja need toimusid kirjavahetuse teel. Järgnenud kirjavahetuste käigus jõuti kokkuleppele kõikides aspektides. Pealäbirääkijad parafeerisid lepingu kirjavahetuse teel 11. detsembril 2015 (Marshalli Saared) ja 13. jaanuaril 2016 (EL). Liikmesriikidele teatati sellest nõukogu viisatöörühma 18. jaanuari 2016. aasta koosolekul.

               2.ÕIGUSLIK ALUS

               Liidu poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Lisatud ettepanek on õigusakt lepingu allakirjutamiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega.

               Asjaolu, et Marshalli Saared on võimelised viima siseriikliku ratifitseerimismenetluse lõpule lühikese aja jooksul, ja pidades silmas pikka ajavahemikku, mis on möödunud sellest, kui komisjon esimest korda tegi ettepaneku vabastada Marshalli Saarte kodanikud viisanõudest (2012. aasta novembris), nähakse allakirjutamist käsitleva otsuse ettepanekuga ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 5 kohaselt ette lepingu ajutine kohaldamine alates selle allakirjutamise kuupäevale järgnevast kuupäevast. Võttes arvesse, et lepingu sõlmimiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut, teatab komisjon Euroopa Parlamendile lepingu ajutisest kohaldamisest.

               3.LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on Euroopa Liidule vastuvõetav.

               Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

               Eesmärk

               Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Kõikide ELi kodanike võrdse kohtlemise tagamiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Marshalli Saared võivad lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes ning liit võib omakorda lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

               Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.

               Kohaldamisala

               Viisanõudest on vabastatud kõik isikud (tava-, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi ning eripassi kasutajad), kes reisivad kõikidel muudel eesmärkidel peale tasustatava töö tegemise. Viimasesse reisijate kategooriasse kuuluvate teise lepinguosalise kodanike suhtes on igal liikmesriigil ja samuti Marshalli Saartel õigus kehtestada kooskõlas kohaldatavate liidu või riiklike õigusaktidega viisanõue. Ühtlase rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse tasustatava töö tegemise eesmärgil reisivate isikute kategooriat.

               Viibimise kestus

               Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse kõnealust 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Lepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda Schengeni acquis’d täies ulatuses. Kuni need liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Marshalli Saarte kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga kõnealuse liikmesriigi (praegu Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia) territooriumil.

               Territoriaalne kohaldamisala

               Leping sisaldab territoriaalse kohaldatavusega seotud sätteid: Prantsusmaa ja Madalmaade puhul annab viisanõudest loobumine Marshalli Saarte kodanikele õiguse viibida kõnealuste liikmesriikide Euroopas paikneval territooriumil.

               Deklaratsioonid

               Lisaks eespool nimetatud ühisdeklaratsioonidele on lepingule lisatud veel kaks ühisdeklaratsiooni:

               –ühisdeklaratsioon, mis käsitleb Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

               –ühisdeklaratsioon viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise kohta.

               4.KOKKUVÕTE

               Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon nõukogule ettepaneku

               –võtta vastu otsus lepingu allakirjutamise kohta liidu nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama;

               –kiita heaks lepingu ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni.

               2016/0102 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014
                  4
                kanti viide Marshalli Saarte Vabariigile nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001
                  5
                I lisast II lisasse.

               (2)Kõnealusele viitele Marshalli Saarte Vabariigile on lisatud joonealune märkus, milles märgitakse, et vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast.

               (3)Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu otsuse, millega andis komisjonile loa pidada Marshalli Saarte Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu (edasipidi „leping”) sõlmimise üle.

               (4)Läbirääkimised lepingu üle algasid 17. detsembril 2014 ja need viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega 13. jaanuaril 2016.

               (5)Leping tuleks alla kirjutada ja lepingule lisatud deklaratsioonid liidu nimel heaks kiita. Lepingut tuleks kohaldada ajutiselt alates selle allakirjutamise kuupäevale järgnevast päevast kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               (6)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  6
               ; seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (7)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  7
               ; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) liidu nimel allakirjutamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama.

               Artikkel 4

               Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allakirjutamisele järgnevast kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 509/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 149, 20.5.2014, lk 67).

                     (3)
                  COM(2014) 467, 17.7.2014.

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 509/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 149, 20.5.2014, lk 67).

                     (5)
                  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

                     (6)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (7)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.4.2016
            COM(2016) 186 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               Euroopa Liidu ja Marshalli Saarte Vabariigi vaheline

               lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev
                  LEPING

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit” või „EL”, ja

               MARSHALLI SAARTE VABARIIK, edaspidi „Marshalli saared”,

               edaspidi koos „lepinguosalised”,

               PIDADES SILMAS lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 509/2014 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud),
                  1
                millega kantakse muu hulgas 19 kolmandat riiki, sealhulgas Marshalli Saared, nende kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel liikmesriikides viisanõudest vabastatud,

               PIDADES SILMAS määruse (EL) nr 509/2014 artiklit 1, milles on sätestatud, et kõnealuse 19 riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alates liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,

               SOOVIDES kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,

               VÕTTES ARVESSE, et käesolev leping ei hõlma isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes ka edaspidi asjakohaseid liidu õigusnorme ja liikmesriikide õigusakte ning asjakohaseid Marshalli Saarte õigusakte, mis käsitlevad viisanõude kehtestamist või viisanõudest vabastamist ja tööturule juurdepääsu,

               VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Eesmärk

               Käesoleva lepinguga nähakse liidu ja Marshalli Saarte kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               ARTIKKEL 2

               Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „liikmesriik” – liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;

               b)
                     „liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;

               c)
                     „Marshalli Saarte kodanik” – isik, kellel on Marshalli Saarte kodakondsus;

               d)
                     „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis’d.

               ARTIKKEL 3

               Reguleerimisala

               1.
                     Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi välja antud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt Marshalli Saarte territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud ajavahemikul.

               Marshalli Saarte kodanikud, kellel on Marshalli Saarte välja antud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 kindlaks määratud ajavahemikul.

               2.
                     Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.

               Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001
                  2
                artikli 4 lõikele 3 kehtestada Marshalli Saarte kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.

               Kõnealuse isikute kategooria puhul võivad Marshalli Saared iga liikmesriigi kodanike suhtes kehtestada viisanõude või viisanõudest loobuda kooskõlas siseriikliku õigusega.

               3.
                     Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest loobumise kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Marshalli Saartel on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.

               4.
                     Viisanõudest loobumist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.

               5.
                     Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse liidu õigust ning liikmesriikide ja Marshalli Saarte siseriiklikku õigust.

               ARTIKKEL 4

               Viibimise kestus

               1.
                     Liidu kodanikud võivad viibida Marshalli Saarte territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               2.
                     Marshalli Saarte kodanikud võivad viibida Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d.

               Marshalli Saarte kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvutamisel arvesse Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.

               3.
                     Käesoleva lepinguga ei piirata Marshalli Saarte ja liikmesriikide võimalust lubada kooskõlas siseriikliku ja liidu õigusega viibida oma territooriumil kauem kui 90 päeva.

               ARTIKKEL 5

               Territoriaalne kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

               2.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

               ARTIKKEL 6

               Lepingu haldamise ühiskomitee

               1.
                     Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb liidu esindajatest ja Marshalli Saarte esindajatest. Liitu esindab Euroopa Komisjon.

               2.
                     Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:

               a)
                     teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;

               b)
                     esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

               c)
                     lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.

               3.
                     Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.

               4.
                     Komitee kehtestab oma töökorra.

               ARTIKKEL 7

               Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Marshalli Saarte vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute vahel

               Käesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Marshalli Saarte vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute ja kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.

               ARTIKKEL 8

               Lõppsätted

               1.
                     Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma sisemenetlusele ning see jõustub teise kuu esimesel päeval pärast viimase sellise teate saamise kuupäeva, millega lepinguosalised teineteisele teatavad, et kõnealused menetlused on lõpule viidud.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allakirjutamise kuupäevale järgnevast päevast.

               2.
                     Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse lõike 5 kohaselt.

               3.
                     Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

               4.
                     Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahvatervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul, kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Lepingu täitmise peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle kavandatud jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.

               5.
                     Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90. päeval pärast teatamise kuupäeva.

               6.
                     Marshalli Saared võivad käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi liikmesriikide suhtes korraga.

               7.
                     Liit võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

               Koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

               Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Marshalli Saarte ametiasutused sõlmiksid viivitamata lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud käesoleva lepingu tingimustega sarnastel tingimustel.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIAT

               Lepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise või tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.

               Kõnealune kategooria ei hõlma:

               –
                     äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil);

               –
                     sportlasi või kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt;

               –
                     ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning

               –
                     äriühingusiseseid praktikante.

               Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 SÄTESTATUD 90-PÄEVAST VIIBIMISE KESTUST MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE TEAVITAMISE KOHTA
                  VIISANÕUDEST LOOBUMISE LEPINGUST

               Teadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ja Marshalli saarte kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisanõudest loobumise lepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks territooriumile sisenemise tingimuste laialdase levitamise.

               _________________

                     (1)
                  ELT L 149, 20.5.2004, lk 67.

                     (2)
                  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.10.2015
            COM(2015) 603 final
            2015/0250(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega nähakse ette meetmed euroala ühtse esindatuse järkjärguliseks loomiseks Rahvusvahelises Valuutafondis

               SELETUSKIRI

               Euroala on suur avatud majandus, millel on rahvusvahelised poliitilised kohustused. Euroala majanduslik ja finantsalane tähtsus ning ühtne raha- ja vahetuskursipoliitika on muutnud euroala poliitilised otsused ja majandusarengu üha olulisemaks maailmamajanduse jaoks.

               Euroala poliitiline tähtsus on viimastel aastatel oluliselt kasvanud. Euroopa poolaasta koos esimese ja teise majanduse juhtimise paketi
                  1
                vastuvõtmisega ning majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise leping
                  2
                on integreerinud, tugevdanud ja laiendanud ELi tasandi järelevalvet liikmesriikide poliitika üle makromajanduse ja eelarve seisukohast olulistes valdkondades. Euroopa stabiilsusmehhanism on loodud euroala riikide alalise kriisilahendusmehhanismina. Liit on loonud ka pangandusliidu, millel on tsentraliseeritud järelevalve ja kriisilahendusmehhanism euroala pankade jaoks ning millega võivad ühineda kõik teised liikmesriigid.

               Samal ajal ei ole euroala välisesindatus suutnud selle arenguga sammu pidada. Euroala edasisel sisemisel integreerimisel saavutatud edu peab peegelduma ka väljaspool, eelkõige edusammudena püüdlemisel euroala ühtse välisesindatuse suunas Rahvusvahelises Valuutafondis (IMF). ELil (euroalal) on ainupädevus või liikmesriikidega jagatud pädevus paljudes IMFi põhikirjas käsitletud valdkondades.

               IMF täidab tänu oma rahastamisvahenditele ja järelevalvesuutlikkusele olulist osa ülemaailmses majandus- ja finantsjuhtimises. IMFil koos komisjoni ja Euroopa Keskpangaga (EKP) on olnud keskne roll selliste programmide väljatöötamisel ja rakendamisel, mille eesmärk on finants- ja võlakriisi tõttu kannatanud liikmesriikide päästmine. Lisaks tähendavad majanduspoliitika koordineerimise juhtimise tugevdatud raamistik ning finantssektori reguleerimise ja järelevalve tihedad seosed pangandusliidu kontekstis, et tulevikus ei saa IMF euroalal oma hinnangutes järelevalvele ja kriisiohjamisel tegutseda üksnes liikmesriikide perspektiivist lähtudes.

               Tõhus euroala esindatus võimaldaks ka edastada IMFile euroala ühise sõnumi sellistes küsimustes nagu programmid ja läbivaatamised, majandus- ja eelarvepoliitika, makromajanduslik järelevalve, vahetuskursi poliitika ja finantsstabiilsus. Sidusam esindatus oleks kasulik ka kolmandatele riikidele, eelkõige tänu euroala suuremale ja järjepidevamale panusele maailmamajandusse ja finantsstabiilsusesse.

               2014. aasta oktoobris teatas komisjon oma 2015. aasta tööprogrammis,
                  3
                et ta kavatseb käsitleda euroala välisesindatust majandus- ja rahaliidu süvendamise raamistikus.

               Kooskõlas 2015. aasta juunis avaldatud viie juhi aruandega „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine”
                  4
                on tugevam rahvusvaheline osalus euroala majanduse juhtimise täiustamise nimel tehtavate jõupingutuste lahutamatu osa. Aruandes juhitakse eelkõige tähelepanu puudustele seoses euroala esindatusega IMFis, kus hoolimata Euroopa seisukohtade paremaks kooskõlastamiseks tehtud edusammudest ei kõnele euroala veel ühel häälel.

               Komisjoni tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas
                  5
                juba nähti ette rida prioriteetseid meetmeid euroala majandusliku välisesindatuse tugevdamiseks ja ühtlustamiseks. Tegevuskavas tehti ettepanek keskenduda IMFile, kuna IMFil on rahvusvahelise majanduse juhtimise raamistikus keskne roll. Lähemal ajal võetavate prioriteetsete meetmete loetelus oli nimetatud ka välisesindatust. Ka Euroopa Parlament on kutsunud üles tagama euroala ühtset välisesindatust
                  6
               .

               2006. aastal lepiti majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus kokku, et euroala ühine esindatus IMFis on kaugem eesmärk. Liikmesriikide arvates oli mitmeid võimalusi selleks, kuidas liikuda euroala võimaliku ühise esindatuse suunas tulevikus, sealhulgas ajutisi meetmeid hõlmav lähenemisviis.

               Eelnenut arvesse võttes nähakse käesoleva ettepanekuga ette liikumine euroala ühtse esindatuse suunas IMFis, euroala esindaks eurorühma esimees. Ettepanekus nähakse selle eesmärgi saavutamiseks ette järkjärguline lähenemisviis, mis hõlmab ajutisi üleminekumeetmeid seoses esindatusega Rahvusvahelises Valuuta- ja Rahanduskomitees ning IMFi direktorite nõukogus. Üleminekumeetmed hõlmaksid ka vaatlejastaatuse andmist euroalale, keda esindab sellise euroala liikmesriigi esindaja, kes juba kuulub direktorite nõukogusse, ja kes määratakse kokkuleppel komisjoni ja Euroopa Keskpangaga (kellel on praegu IMFi direktorite nõukogus vaatlejastaatus). Lisaks tuleks tugevdada ühiste seisukohtade kujundamise kooskõlastamise protsessi, et esitada süstemaatiliselt ühisavaldusi kõikides euroala jaoks olulistes IMFi poliitika, riikide või järelevalvega seotud küsimustes. Nende meetmete eesmärk peaks ka olema parandada euroala ja euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide koostööd IMFiga seotud küsimustes. Tuleks märkida, et euroala välisesindatus sõltub ka sellest, millise staatuse IMFi liikmesriigid on valmis euroalale tulevikus andma.

               Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõikega 2 nähakse ette sobivate meetmete vastuvõtmine, et tagada ühtne esindatus rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides ja konverentsidel. Selle sätte eesmärk oli saavutada euroala liikmesriikide tugevam ja ühtne esindatus, arvestades et euroala esindamise suhtes kehtivate mitteametlike kokkulepete toimivust ei peetud piisavaks. Esimese sammuna võib seda sätet kasutada euroala esindatuse reguleerimiseks üksnes IMFis. Ettepanekusse tuleks kaasata ka sätted, mis võimaldavad euroalal paremini kooskõlastada oma seisukohtade kujundamist IMFis, sest need sätted on ühtse esindatuse eesmärgi saavutamise eelduseks ja tingimuseks. Samuti viidatakse ELi toimimise lepingu artikli 138 lõikele 1, mille kohaselt võib nõukogu kehtestada majandus- ja rahaliidule erilist huvi pakkuvates küsimustes ühiseid seisukohti, mida järgitakse rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel.

               ELi toimimise lepingu artikli 138 lõikes 3 on sätestatud, et käesoleva ettepaneku vastuvõtmisel hääletavad ainult neid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed, mille rahaühik on euro. Nõukogu tegutseb pärast konsulteerimist EKPga.

               Samal ajal otsustab komisjon võtta tagasi oma ettepaneku nõukogu otsuse kohta, milles käsitletakse ühenduse esindamist ja tema seisukohtade kujundamist rahvusvahelisel tasandil majandus- ja rahaliidu kontekstis (COM(1998) 637 (final)), mida ei võetud vastu ning mis aegus pärast euro kasutuselevõtmist ja Lissaboni lepingu jõustumist
                  7
               .

               2015/0250 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega nähakse ette meetmed euroala ühtse esindatuse järkjärguliseks loomiseks Rahvusvahelises Valuutafondis

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 138,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut
                  8
               ,

               võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust
                  9

               ning arvestades järgmist:

               (1)Selleks et tagada liidu ühtne esindatus ja ühised seisukohad rahvusvahelistes finantsasutustes, kui ta teostab oma pädevusi, mis on ainult euroala liikmesriikidel (edaspidi „euroala”), võib vastu võtta asjakohaseid meetmeid.

               (2)Euroala on suur avatud majandus, millel on rahvusvahelised poliitilised kohustused.

               (3)Liidul on ainupädevus euroala liikmesriikide rahapoliitika valdkonnas. Lisaks sellele kohaldatakse euroala liikmesriikide majandus-, fiskaal- ja rahanduspoliitika suhtes tugevamaid liidu koordineerimis- ja järelevalvemehhanisme.

               (4)Nagu märgitud 22. juunil 2015 avaldatud aruandes „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine” (edaspidi „Viie juhi aruanne”), muudavad liidu majanduse suurus ja suur finantstegevuse maht ning enamiku liikmete ühtne raha- ja vahetuskursipoliitika ELi poliitilised otsused ja majandusliku arengu kogu maailma majanduse jaoks üha olulisemaks. Aruandes kutsuti ka üles tugevdama euroala välisesindatust.

               (5)Seetõttu on oluline, et euroala osaleks igakülgselt rahvusvahelises raha-, majandus- ja rahanduspoliitika alases koostöös eelkõige Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) raames, mis on rahvusvahelise raha- ja finantssüsteemi keskne organisatsioon.

               (6)IMFi liikmed on siiski üksikud riigid. Seetõttu ei ole euroala IMFis ja tema organites esindatud ühe liikmena. Praegu võivad kaks euroala liikmesriiki nimetada ametisse kumbki ühe tegevdirektori, ülejäänud euroala liikmesriigid jagunevad kuue mitmest riigist koosneva liikmerühma vahel. See takistab euroalal IMFis oma seisukohti tulemuslikult ja ühtselt väljendamast. Samuti vähendab see IMFi ja euroala koostöö tulemuslikkust.

               (7)Hiljuti karmistatud euroala majanduspoliitika koordineerimise raamistik ning finantsvaldkonna reguleerimise ja finantsjärelevalve tugev lähenemine pangandusliidu kontekstis tähendavad, et tulevikus peab IMF euroalal oma hinnangutes järelevalvele ja kriisiohjamisel tegutsema liikmesriikideüleselt. Tõhus euroala esindatus võimaldab ka edastada IMFile euroala ühise sõnumi sellistes küsimustes nagu finantsabiprogrammid ja läbivaatamised, majandus- ja eelarvepoliitika, makromajanduslik järelevalve, vahetuskursi poliitika ja finantsstabiilsuspoliitika.

               (8)Ilma et see piiraks euroala võimalust saada hilisemas etapis täisliikmeks, tuleks võtta vastu meetmed, et euroala saaks IMFis väljendada ühiseid seisukohti, võttes arvesse IMFi praegust liikmesuse struktuuri.

               (9)Eesmärk peaks olema see, et euroala oleks kõikides IMFi organites ühtselt esindatud ühe esindajaga, võimaldades euroala liikmesriikidel samal ajal säilitada fondis praeguse osanikuseisundi. Komisjon peaks tegutsema selle eesmärgi saavutamise suunas.

               (10)IMFis ühtse esindatuse saavutamise tähtaeg peaks vastama „Viie juhi aruandes” ette nähtud majandus- ja rahaliidu lõpuleviimise protsessi lõppetapi ajakavale.

               (11)Ühtse esindatusega peaks kaasnema IMFis võetavate seisukohtade parem kooskõlastamine, püüeldes samal ajal IMFis euroala tihedama koostöö poole euroalasse mittekuuluvate liikmesriikidega.

               (12)Kuni euroala ei ole täielikult saavutanud IMFi kõikides organites ühtset esindatust, tuleks kehtestada üleminekukord, et euroala saaks esindada IMFis, eelkõige IMFi direktorite nõukogus ja Rahvusvahelises Valuuta- ja Rahanduskomitees, ühtlustatumat seisukohta.

               (13)Direktorite nõukogus tuleks muuta ametlikuks praegune tava, mille kohaselt üks praegustest euroala liikmesriikide tegevdirektoritest esindab ka euroala huve. Kuna Euroopa Keskpank (EKP) juba saadab vastavalt põhikirja X artiklile vastu võetud IMFi otsusele nr 12925-(03/1) esindaja vaatlejana teatavatele direktorite nõukogu koosolekutele, et täita oma ülesandeid Euroopa Keskpankade Süsteemis, siis peaks vaatlejastaatusest saama kasu terve euroala. Selline ühtne terve euroala vaatlejastaatus direktorite nõukogus võimaldaks käsitleda kõiki euroala küsimusi. See võimaldaks euroalal ka paremini korraldada oma esindatust vaatlejana.

               (14)Euroeurorühma esimees, komisjon ja EKP peaksid euroala vaatlejastaatuse üle pidama IMFiga läbirääkimisi.

               (15)Komisjon ja EKP juba on Rahvusvahelises Valuuta- ja Rahanduskomitees vaatlejad. Praegused avaldused, mis on adresseeritud kevadisele ja aastakoosolekule, tuleks asendada eurorühma esimehe avaldusega euroala nimel.

               (16)Selleks et saavutada suurem kooskõla, tuleks teha kõik jõupingutused euroala liikmesriikide järkjärguliseks ümberkorraldamiseks IMFis. Nõukogu peaks leppima kokku põhimõtetes, mis käsitlevad euroala liikmesriikide ümberrühmitamise viisi IMFis.

               (17)Praegu kooskõlastatakse liikmesriikide poolt IMFi koosolekutel võetavad seisukohad majandus- ja rahanduskomitees ning selle IMFiga seotud küsimuste allkomitees (SCIMF) Brüsselis ning liikmesriikide esindajate mitteametlikel kohtumistel IMFi juures Washingtonis (EURIMF). Majandus- ja rahanduskomitees tuleks moodustada spetsiaalsed euroala allkomiteed, et paremini kooskõlastada euroala seisukohti IMFiga seotud küsimustes.

               (18)2007. aastal leppisid euroala liikmesriigid kokku, et nad valmistavad ette ühised euroala avaldused küsimustes, mis on seotud otse ja üksnes euroala ühise poliitikaga. Seda kokkulepet tuleks tugevdada ja laiendada, et kehtestada kõikides euroala jaoks olulistes IMFi poliitika, riikide või järelevalvega seotud küsimustes ühisavalduste esitamise nõue.

               (19)Kui liikmesriik võtab kasutusele euro, tuleks teha kõik jõupingutused, et teha IMFis vajalikud kohandused.

               (20)Kõik küsimused, mis omavad olulist tähtsust lisaks euroalale ka liidu kui terviku jaoks, tuleks kooskõlastada euroalasse mittekuuluvate liikmesriikidega majandus- ja rahanduskomitees või nõukogus.

               (21)Selleks et suurendada läbipaistvust ja vastutust Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees, peaks komisjon eurorühma ja Euroopa Keskpangaga konsulteerides koostama Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aruandeid euroala küsimuste kooskõlastamise kohta IMFis ja muudes rahvusvahelistes finantsasutustes,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               1. JAGU
               MÕISTED JA EESMÄRK

               Artikkel 1
               Mõisted

               Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (1)„euroala liikmesriik” – liikmesriik, mille rahaühik on euro;

               (2)„euroala” – liit, kui ta teostab oma pädevusi, mis on ainult euroala liikmesriikidel.

               Artikkel 2
               Eesmärk

               Käesolevas otsuses kehtestatakse euroala ühtse esindatuse järkjärguliseks loomiseks ja Rahvusvahelises Valuutafondis (IMF) ühiste seisukohtade kujundamiseks vajalikud sätted, mis kehtivad seni, kuni euroalast on saanud IMFi täisliige.

               2. JAGU
                  EUROALA ÜHTNE ESINDATUS IMFis JA TEMA SEISUKOHTADE KOOSKÕLASTATUD KUJUNDAMINE

               Artikkel 3
               Euroala ühtne esindatus IMFis

               Euroala liikmesriigid, keda toetavad komisjon ja Euroopa Keskpank (EKP), võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada hiljemalt 2025. aastaks IMFis euroala ühtne esindatus, mille aluseks on järgmised põhimõtted:

               –aktsionäride nõukogus tutvustab euroala seisukohti eurorühma esimees;

               –Rahvusvahelises Valuuta- ja Rahanduskomitees esindab euroala eurorühma esimees;

               –IMFi direktorite nõukogus esindab euroala otse euroala ühe liikmerühma tegevdirektor, niipea kui on moodustatud üks või mitu liikmerühma, mis koosnevad ainult euroala liikmesriikidest;

               –tegevdirektori valimine, nagu eespool osutatud, eurorühma esimehe ettepanekul ja vastavalt aluslepingutele lisatud protokolli nr 14 (eurorühma kohta) artiklis 2 ette nähtud menetlusele.

               Artikkel 4
               Euroala seisukohtade kooskõlastatud kujundamine

               Kui on saavutatud artiklis 3 ette nähtud ühtne esindatus, kohaldatakse järgmisi sätteid.

               (a)Ilma et see mõjutaks nõukogu poolt vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 138 lõikele 1 vastu võetud ühiseid seisukohti, tuleb kõik IMFi organites kas suuliselt või kirjalike avaldustena võetavad seisukohad eelnevalt täielikult kooskõlastada kas nõukogu, eurorühma, majandus- ja rahanduskomitee ja/või eurorühma töörühmaga.

               (b)IMFis luuakse vajalikud tugistruktuurid, et toetada kõiki vastavalt artiklile 3 euroala ühtsesse esindatusesse kaasatud osalejaid.

               3. JAGU
                  ÜLEMINEKUKORD

               Artikkel 5
               Üleminekukord

               Seni kuni on täielikult saavutatud artiklis 3 loetletud põhimõtetele vastav ühtne esindatus, kohaldatakse artikleid 6–9.

               Artikkel 6
               Euroala esindatus IMFi direktorite nõukogus

               1.Euroala liikmesriigid ning eurorühm, komisjon ja EKP teevad ühiseid jõupingutusi, et tagada euroalale IMFis vaatlejastaatus IMFi direktorite nõukogus vastavalt lõikes 2 sätestatud korrale.

               2.Euroala esindab direktorite nõukogus euroala liikmesriigi esindaja, kes juba kuulub direktorite nõukogusse. Ta nimetatakse ametisse kaheks ja pooleks aastaks vastavalt aluslepingutele lisatud protokolli nr 14 (eurorühma kohta) artiklis 2 ette nähtud menetlusele. Komisjon ja EKP võivad vajaduse korral koosolekutel osaleda ja sekkuda.

                3. Selleks et võimaldada euroalal kasutada oma õigusi vaatlejana, luuakse IMFis vaatleja kabinet.

               Artikkel 7
               Euroala esindatus Rahvusvahelises Valuuta- ja Rahanduskomitees

               1.Euroala liikmesriigid ning eurorühm, komisjon ja EKP teevad ühiseid jõupingutusi, et tagada euroalale IMFis õigus sekkuda Rahvusvahelise Valuuta- ja Rahanduskomitee raames. See õigus ei piira korda, mis praegu kehtib IMFis liidu kui terviku suhtes.

               2.Rahvusvahelises Valuuta- ja Rahanduskomitees esindavad euroala eurorühma esimees, komisjon ja EKP, kellel on vajaduse korral õigus sekkuda Rahvusvahelise Valuuta- ja Rahanduskomitee koosolekutel.

               Artikkel 8
               Euroala sisekoordineerimine IMFi liikmerühmade moodustamise korra küsimustes

               1.Kõik küsimused, mis on seotud IMFi liikmerühmade moodustamise korraga, tuleb eelnevalt täielikult kooskõlastada ja kokku leppida kas nõukogus, eurorühmas, majandus- ja rahanduskomitees ja/või eurorühma töörühmas.

               2.Lõikes 1 osutatud liikmerühmade moodustamise korda või selle muudatusi käsitlevad seisukohad peavad olema kooskõlas eesmärkidega suurendada euroala esindatuse ühtsust ja saavutada euroala ühtne esindatus IMFis.

               3.
                     Üleminekuetapis moodustavad euroala liikmesriigid ühe või mitu liikmerühma, mis koosnevad ainult euroala liikmesriikidest.

               Artikkel 9
               Euroala sisekoordineerimine euroala jaoks olulistes küsimustes

               Ilma et see mõjutaks nõukogu poolt vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 138 lõikele 1 vastu võetud ühiseid seisukohti, kooskõlastavad euroala liikmesriigid hoolikalt ja lepivad kokku kas nõukogus, eurorühmas, majandus- ja rahanduskomitees ja/või eurorühma töörühmas ühised seisukohad kõikides euroala jaoks olulistes küsimustes IMFi direktorite nõukogu ja aktsionäride nõukogu koosolekuteks ning teevad nendes küsimustes ühisavaldusi.

               4. JAGU
                  ÜLDSÄTTED

               Artikkel 10
               Euroala laienemine

               Kui nõukogu otsustab, et liikmesriik täidab euro kasutuselevõtmiseks vajalikud tingimused, teevad euroala liikmesriigid ning eurorühm, komisjon ja EKP ühiseid jõupingutusi, et tagada IMFis vajalike muudatuste tegemine.

               Artikkel 11
               Tegevuse kooskõlastamine euroalasse mittekuuluvate liikmesriikidega

               Nõukogus ja majandus- ja rahanduskomitees tehakse euroalasse mittekuuluvate liikmesriikidega IMFiga seotud küsimustes tihedat koostööd. Euroopa Liidu kui terviku jaoks olulistes küsimustes kooskõlastatakse ühised seisukohad.

               Artikkel 12
               Aruandekohustus

               Komisjon esitab korrapäraselt eurorühma ja EKPga konsulteerides Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruandeid euroala küsimuste kooskõlastamise kohta IMFis ja muudes rahvusvahelistes finantsasutustes.

               Artikkel 13
               Adressaadid

               Käesolev otsus on adresseeritud euroala liikmesriikidele.

               Artikkel 14
               Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                     http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-318_nl.htm

                  .

                     (2)
                  Majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise leping, 1. veebruar 2012: http://www.consilium.europa.eu/european-council/pdf/Treaty-on-Stability-Coordination-and-Governance-TSCG/.

                     (3)
                  COM(2014) 910: Komisjoni 2015. aasta tööprogrammi 1. lisa, 16. detsember 2014, http://ec.europa.eu/atwork/pdf/cwp_2015_new_initiatives_et.pdf.

                     (4)
                  Viie juhi aruanne „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine”, 22. juuni 2015,

                     http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_et.pdf

                  .

                     (5)
                  Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskava – KOM(2012) 777, 30.11.2012,

                      http://ec.europa.eu/archives/commission_2010-2014/president/news/archives/2012/11/pdf/blueprint_en.pdf

                  .

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon maailmamajanduse juhtimise kohta (2011/2011(INI),

                     http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P7-TA-2011-0457+0+DOC+PDF+V0//ET

                  .

                     (7)
                  Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse ühenduse esindamist ja tema seisukohtade kujundamist rahvusvahelisel tasandil majandus- ja rahaliidu kontekstis – COM(1998) 637 (final),

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:51998PC0637&from=FR

                  .

                     (8)
                  …

                     (9)
                  …