Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0352

Ettepanek: Nõukogu määrus, mis käsitleb vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel sõlmitud kirjavahetuse vormis lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa  /* KOM/2009/0352 lõplik - ACC 2009/0093 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 10.7.2009KOM(2009) 352 lõplik2009/0093 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel sõlmitud kirjavahetuse vormis lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisaSELETUSKIRI1. Viidatakse nõukogu otsusele XXXX, mis käsitleb lepingu sõlmimist Brasiiliaga pärast GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 ja artikli XXVIII raames peetud läbirääkimisi.2. Käesoleva nõukogu määruse ettepanekuga rakendatakse ühendusega sõlmitud lepingut.2009/0093 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel sõlmitud kirjavahetuse vormis lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87[2] kehtestati kaupade nomenklatuur (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”) ja määrati kindlaks ühise tollitariifistiku kokkuleppelised tollimaksumäärad.(2) [päev kuu] 2009. aasta otsusega 2009/XXX/EÜ, mis käsitleb kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel, kiitis nõukogu ühenduse nimel eespool nimetatud lepingu heaks eesmärgiga lõpetada vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 alustatud läbirääkimised.(3) Kooskõlas nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid)[3], artikli 153 lõikega 3 on täiskoormusega rafineerimistehastel ühenduses juurdepääsueelis rafineerimiseks ettenähtud suhkrule 2009./2010. turustusaasta esimese kolme kuu jooksul, st alates 1. oktoobrist 2009 kuni 31. detsembrini 2009. Juhuks kui seda määrust hakatakse kohaldama hilisemal kuupäeval kui 1. oktoober 2009 ja selleks et kinni pidada täiskoormusega rafineerimistehastele 2009/2010. turustusaastaks võimaldatud eelistest, tuleb kolmekuuse ajavahemiku algus edasi lükata käesoleva määruse kohaldamise esimesele päevale.(4) Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta ja täiendada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa kolmanda osa III jao lisas 7 („WTO tariifikvoodid, mis avatakse ühenduse pädevate ametiasutuste poolt”) asendatakse järjekorranumbritega 10, 14, 28, 31, 101 ja 103 kvoodid käesoleva määruse lisas samade järjekorranumbritega kvootidega.Artikkel 2Erandina nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 153 lõikest 3 algab käesoleva määruse lisas järjekorranumbrite 101 ja 103 all esitatud kvootide puhul 2009/2010. turustusaasta jaoks kehtestatud kolmekuuline periood alates 1. oktoobrist 2009 või käesoleva määruse kohaldamise esimesest päevast, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias teate, milles kinnitab kuupäeva, millal Brasiilia kirjutas alla kirjale, milles osutatakse vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel sõlmitud kirjavahetuse vormis lepingule. Käesolevat määrust hakatakse kohaldama kaks kuud pärast kõnealuse kirja kuupäeva.Juhul kui komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad käesoleva määruse artiklis 1 osutatud tariifikvootide rakendamiseks ja avaldab need Euroopa Liidu Teatajas enne käeoleva artikli teises lõigus nimetatud kohaldamise kuupäeva, siis hakatakse käesolevat määrust kohaldama kõnealuse avaldamise kuupäevale järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[…]LISAKombineeritud nomenklatuuri tõlgendusreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning kontsessioonid on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames. Kui osutatud on ex CN-koodidele, tuleb kontsessioonid kindlaks määrata CN-koodi ja vastava kirjelduse kohaldamisega.Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa kolmanda osa III jao lisas 7 („WTO tariifikvoodid, mis avatakse ühenduse pädevate ametiasutuste poolt”) asendatakse järjekorranumbrite 10, 14, 28, 31, 101 ja 103 all esitatud kvoodid järgmistega:Järjekorranumber | CN-kood | Kauba kirjeldus | Kvoodi kogus | Tollimaksu määr (%) | Muud tingimused |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |10 | 0201 3000, 0202 3090, 0206 1095, 0206 2991 | Värske, jahutatud või külmutatud „kõrgekvaliteediline” kondita veiseliha, mis vastab järgmisele määratlusele: „Valitud jaotustükid, mis on saadud härgadelt või mullikatelt, keda on alates emapiimast võõrutamisest toidetud üksnes rohuga. Rümbad liigitatakse klassi B, rasvasusega 2 või 3, vastavalt Brasiilia põllumajandus-, karjakasvatus- ja varustusministeeriumi (Ministério da Agricultura, Pecuária e Abastecimento) kehtestatud ametlikule veiseliharümpade liigitusele”. | 10 000 t | 20 | Saatjariik: Brasiilia |14 | 0202 2030 0202 3010 0202 3050 0202 3090 0206 2991 | Veiserümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid, külmutatud Kondita eesveerandid, terved või tükeldatud kuni viieks tükiks, kusjuures iga eesveerand peab moodustama ühe ploki; „komplekteeruvad” ees- ja tagaveerandid moodustavad kaks plokki, millest üks on terve või kuni viieks tükiks lõigatud eesveerand, teine on tagaveerand ilma sisefileeta, ühes tükis Õlatükid, abaluuga turjatükid ja rinnatükid muud Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud | 63 703 t (kondiga liha mass) | 20 (*) 20 + 994,5 €/1000 kg/net 20 (*) 20 + 1 554,3 €/1000 kg/net (**) 20 (*) 20 + 1554,3 €/1000 kg/net (**) 20 (*) 20 + 2 138,4€/1000 kg/net (**) 20 (*) 20 + 2 138,4 €/1000 kg/net (**) | Imporditud liha tuleb kasutada töötlemiseks. (*) Kui liha on ette nähtud selliste konservide tootmiseks, mille tavapäraste koostisosade hulka kuuluvad ainult veiseliha ja kallerdis. (**) Kui liha on ette nähtud muude toodete kui eespool osutatud konservide tootmiseks. Vastavalt ühenduse sätetele võib koguse arvutada ümber samaväärseks kõrgekvaliteedilise liha koguseks. |28 | 0207 1410 0207 1450 0207 1470 | Liigi Gallus domesticus kanade külmutatud jaotustükid: kondita rinnatükid ja nende jaotustükid muud | 18 000 t | 0 | Jaotatud saatjariikide vahel järgmiselt: - Brasiilia 9 600 t - Tai 5 100 t - Muud 3 300 t |31 | 0207 2710 0207 2720 0207 2780 | Kalkuni jaotustükid, külmutatud: kondita pool- või veerandrümbad muud | 7 485 t | 0 | Jaotatud saatjariikide vahel järgmiselt: - Brasiilia 4 300 t - Muud 3 185 t |103 | 1701 1110 | Toor-roosuhkur, rafineerimiseks | 310 124 t | 9,8€/100 kg/net (*) | (*)Seda tollimaksumäära kohaldatakse 92% sahharoosisisaldusega toorsuhkrule Saatjariik: Brasiilia |101 | 1701 1110 | Toor-roosuhkur, rafineerimiseks | 336 876 t | 9,8€/100 kg/net (*) | (*) Seda tollimaksumäära kohaldatakse 92% sahharoosisisaldusega toorsuhkrule Vt ka peatüki 17 lisamärkust 2 |FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu otsuse ettepanek, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel sõlmitud kirjavahetuse vormis lepingu rakendamist seoses GATT 1994 artikli XXIV lõikega 6 ettenähtud kompenseeriva täpsustusega.2. EELARVEREAD:Peatükk ja artikkel: 10. peatükk – Põllumajandussaaduste tollimaksudAsjaomaseks aastaks eelarves ette nähtud summa: 1 403,5 miljonit eurot3. FINANTSMÕJU( Ettepanekul puudub finantsmõju( Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on finantsmõju tuludele; mõju tuludele on järgmine:(miljonites eurodes ühe kümnendkoha täpsusega)Eelarverida | Tulud[4] | 12-kuuline periood alates kk.pp.aaaa | Aasta 2009 |Artikkel 100… | Mõju omavahenditele | […] | - 42,5 |Artikkel … | Mõju omavahenditele | […] | […] |Olukord pärast meetme rakendamist |Aasta 2010 | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |Artikkel 100 | -127.4 |Artikkel … |4. PETTUSEVASTASED MEETMED5. MUUD MÄRKUSED [1] ELT C […], […], lk […].[2] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.[3] ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.[4] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


title: Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta

text:
                         EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                              Brüssel 09.11.2005
                                                              KOM(2005) 357 lõplik/2
                                                              2005/0145 (CNS)
   CORRIGENDUM:
   Annule et remplace la version
   du 02.08.2005.
   Concerne toutes les versions linguistiques
   sauf FR, EN, DE.
                                                  Ettepanek
                                             NÕUKOGU MÄÄRUS
              millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta
                                              (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                             SELETUSKIRI
   1.    ETTEPANEKU TAUST
   1.1.  Üldine taust
         Praegu reguleeritakse euro kasutuselevõttu ja selle kasutamist osalevates
         liikmesriikides kolme nõukogu määrusega. Esiteks nõukogu määrus (EÜ) nr 974/98
         euro kasutuselevõtu kohta,1 millega reguleeritakse euro esialgset kasutuselevõttu
         esimese etapi euroala liikmesriikides ja Kreekas. See määrus põhineb
         lähenemisviisil, mille Euroopa Ülemkogu 1996. aastal Madridis heaks kiitis. Uued
         euroalaga ühinejad on võrreldes Madridi stsenaariumiga erinevas olukorras ja
         seetõttu ei saa neid eeskirju praegusel kujul enam kohaldada. Seetõttu tehaksegi
         ettepanek kõnealust määrust muuta.
         Lisaks selle reguleeritakse euro kasutuselevõttu ja kasutamist nõukogu määrusega
         (EÜ) nr 2866/98 euro ja euro kasutuselevõtvate liikmesriikide vääringute
         vahetuskursside kohta2 ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1103/97 teatavate euro
         kasutuselevõtuga seotud sätete kohta3. Esimest määrust tuleb kohandada nii, et see
         hõlmaks euroalaga ühinevate liikmesriikide vääringute ümberarvestuskursse, teine
         määrus võib jääda muutmata.
         Mõned mitteosalevad riigid on juba alustanud siseriiklikke ettevalmistusi euro
         kasutuselevõtuks ning valmistavad ette siseriiklike õigusaktide muudatusi.
         Osalevates liikmesriikides kuulub finantsõiguslike aktide vastuvõtmine ühenduse
         ainupädevusse ja sellest tulenevalt on liikmesriikidel vaja oma siseriiklikeks
         ettevalmistusteks kindlat ja usaldusväärset õigusraamistikku.
   1.2.  Eesmärk
         Asutamislepinguga, eelkõige selle artiklitega 122 ja 123 lubatakse laiendada euroala
         praegu mitteosalevatele liikmesriikidele, kuid teisestes õigusaktides ei ole praegu ette
         nähtud eeskirju euro kasutuselevõtuks sellistes liikmesriikides ja nende
         asutamislepingu sätete rakendamiseks. Seega on kasutuselevõtuks vaja teiseseid
         õigusakte.
         Sellega seoses on eeskirju, mida kohaldati praegu osalevate liikmesriikide suhtes,
         eelkõige nõukogu määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta ja nõukogu
         määrust (EÜ) nr 2866/98 euro ja euro kasutuselevõtvate liikmesriikide vääringute
         vahetuskursside kohta ning nõukogu määrust (EÜ) nr 1103/97 teatavate euro
         kasutuselevõtuga seotud sätete kohta euro kasutuselevõtmisel edukalt kohaldatud
         esimeses kaheteistkümnes euroala liikmesriigis. Kõnealune raamistik osutus
   1
        EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1, määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2596/2000 euro
        kasutuselevõtu sätestamiseks Kreekas.
   2
        EÜT L 359, 31.12.1998, lk 1, määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1478/2000 euro
        kasutuselevõtu sätestamiseks Kreekas.
   3
        EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1, määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2595/2000 euro
        kasutuselevõtu sätestamiseks Kreekas.
ET                                               2                                                ET
 ---pagebreak---         usaldusväärseks ja kindlaks õigusraamistikuks ning seetõttu tuleks see säilitada ja
        seda võimalikult suures ulatuses kohaldada edaspidi euroalaga ühinejate suhtes.
        Kuna mõned mitteosalevad liikmesriigid võivad olla valmis ühinema euroalaga
        2007. aastal, tuleks õigeaegselt sätestada kohandatud õigusraamistik euroala
        laiendamiseks, eelkõige tagada kindlus kõigile tulevastele euroalaga ühinejatele ja
        kehtestada eeskirjad, mida saab kergesti kohaldada iga tulevase ühineja suhtes.
        Nõukogu määrus (EÜ) nr 1103/97 teatavate euro kasutuselevõtuga seotud sätete
        kohta võib jääda muutmata, kuid eelkõige tuleb kohandada nõukogu määrust (EÜ) nr
        974/98. Selle määruse muutmise vajadus tuleneb muu hulgas ka asjaolust, et selles
        määruses viidatakse konkreetsetele kindlaksmääratud päevadele. Eesmärk kohaldada
        nõukogu määrust (EÜ) nr 974/98 kõigi praeguste ja tulevaste euroala liikmesriikide
        suhtes tingib vajaduse kohandada seda määrust nii, et kõik kindlaksmääratud päevad
        asendatakse iga liikmesriigi jaoks määruses määratletud päevadega. Pealegi on euro
        pangatähed ja mündid juba ringluses ja seega ei ole esimeses kaheteistkümnes
        liikmesriigis kohaldatud üleminekustrateegia kohane kõigi tulevaste euroalaga
        ühinejate puhul ning vajalik on paindlikum lähenemine.
        Esiteks võiksid liikmesriigid valida üleminekuperioodi „traditsioonilises”
        tähenduses, nagu seda tegid liikmesriigid, kes lõid euroala 1999. aastal (Belgia,
        Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad,
        Austria, Portugal ja Soome) või ühinesid sellega 2001. aastal (Kreeka). See
        tähendaks, et esiteks minnakse üle eurole kui vastava liikmesriigi ametlikule
        vääringule, kusjuures euro pangatähed ja mündid võetaks kasutusele pärast
        üleminekuperioodi lõppu selles liikmesriigis. Üleminekuperioodi pikkus võiks
        liikmesriigiti erineda.
        Teiseks võiksid liikmesriigid valida „suure paugu” stsenaariumi. Sellise stsenaariumi
        puhul kestaks üleminekuperiood ühe „loogilise sekundi”. Tulemuseks oleks eurole
        kui asjaomase liikmesriigi vääringule üleminek ning samaaegne euro pangatähtede ja
        müntide kasutuselevõtt..
        Lõpuks võiksid liikmesriigid valida „suure paugu” stsenaariumi koos järkjärgulise
        omavääringu käibelt kõrvaldamise ajaga, mille puhul kohaldataks „suure paugu”
        stsenaariumi ning lubataks kasutada piiratud aja jooksul teatavas ulatuses
        omavääringut       konkreetsetes    õiguslikes     vahendites   (arved,   äriühingute
        raamatupidamine).
        Kuna euroalaga ühinevaid liikmesriigid saab kindlaks määrata alles pärast seda, kui
        nende suhtes kehtestatud erand on tühistatud, tuleb nõukogu määrust (EÜ) nr 974/98
        eraldi enne seda õigeaegselt kohandada.
   1.3. Väljavaated
        EÜ asutamislepingu artikli 123 lõikel 4 põhinev nõukogu määrus (EÜ) nr 974/98 on
        euro kasutuselevõtu aluseks üheteistkümnes „esimese ringi” osalevas liikmesriigis –
        ja on seda ka edaspidi. Seda määrust on ühe korra muudetud, nimelt nõukogu 27.
        novembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2596/2000, mis põhineb EÜ
        asutamislepingu artikli 123 lõikel 5 ja millega võimaldatakse Kreekal ühineda
        euroalaga. Põhimõtteliselt lihtsalt lisati Kreeka selle muudatusega määruses (EÜ) nr
        974/98 olevasse osalevate liikmesriikide loetelusse.
ET                                              3                                             ET
 ---pagebreak---         Kreeka puhul kasutatud lähenemisviisi tuleks kohaldada iga edasise euroala
        laienemise suhtes. Iga üksiku ühinemise korral võetakse vastu eraldi määrus, millega
        muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98. See muutmismäärus põhineb EÜ
        asutamislepingu artikli 123 lõikel 5 ja sisuliselt laiendatakse sellega osalevate
        liikmesriikide loetelu iga üksiku euroalaga ühineva liikmesriigiga ja näidatakse,
        millise üleminekustsenaariumi on see liikmesriik valinud.
        Valmistamaks ette määrust (EÜ) nr 974/98 järgmiste muudatuste jaoks, tuleb seda
        määrust eelnevalt tehniliselt kohandada. Määruse 974/87 tehniline muutmine
        põhineks EÜ asutamislepingu artikli 123 lõike 4 kolmandal lausel. See kohandamine
        peaks toimuma võimalikult kiiresti, et edaspidi euroalaga ühinejatel oleks õigeks
        ajaks õiguslik selgus ja kindlus.
        Pärast iga muudatust koostab komisjon alati mitteametliku konsolideeritud versiooni
        muudetud määrusest (EÜ) nr 974/98.
   2.   ÕIGUSLIKUD ASPEKTID
   2.1. Õiguslik alus
        Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on EÜ asustamislepingu artikli 123 lõike 4
        kolmas lause, mille alusel on võimalik vastu võtta finantsõiguslikke akte. Nõukogu
        teeb otsuse nende liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamusega, kelle suhtes erand
        ei kehti, ning komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast EKPga konsulteerimist.
        Tuleks märkida, et EÜ asutamislepingu artikli 123 lõikes 5 on sätestatud, et kui on
        otsustatud liikmesriigi erand tühistada, võtab nõukogu muu hulgas muid meetmeid,
        mis on vajalikud euro kui ühisraha kasutuselevõtmiseks asjaomases liikmesriigis.
        Nõukogu teeb otsuse nende liikmesriikide, kelle suhtes erand ei kehti, ühehäälsel
        toetusel ja asjassepuutuva liikmesriigi toetusel komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast
        EKPga konsulteerimist. Seda sätet kohaldatakse õigusliku alusena euroalaga
        ühinevate uute liikmesriikide lisamisel nõukogu määruses (EÜ) nr 974/98 olevasse
        loetelusse.
   2.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus
        Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei
        kohaldata.
        Käesolev algatus ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab
        seega proportsionaalsuse põhimõttele.
   2.3. Õigusliku vahendi valik
        Nõukogu määruse (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta muutmise ainsaks
        kohaseks õiguslikuks vahendiks on määrus.
   3.   MÕJU EELARVELE
        Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.
ET                                            4                                                ET
 ---pagebreak---    4.   MÄRKUSED ÜKSIKUTE ARTIKLITE KOHTA
   4.1. Artikli 1 lõige 1
        Nende sätetega eemaldatakse nõukogu määrusest (EÜ) nr 974/98 viited
        konkreetsetele kuupäevadele. Kuupäevad asendatakse määratlustega ja selle
        tulemusena võivad konkreetsed kuupäevad olla erinevate liikmesriikide puhul
        erinevad.
   4.2. Artikli 1 lõige 2
        Artiklis nähakse ette, et iga üksiku liikmesriigi jaoks määratud ja artiklis 1 loetletud
        kuupäevad sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 974/98 lisa uues tabelis.
   4.3. Artikli 1 lõige 3
        Sättega lihtsustatakse artiklit 2, kasutades iga üksiku liikmesriigi puhul
        kindlaksmääratud kuupäeva asemel määruses määratletud päevi.
   4.4. Artikli 1 lõige 4
        Sättega, mis muudab artiklit 9, asendatakse kindlaksmääratud kuupäevad määruses
        määratletud päevadega.
   4.5. Artikli 1 lõige 5
        Sättes sätestatakse omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg. Sellega
        lubatakse jätkuvalt koostada õiguslikke vahendeid (näiteks arved ja äriühingute
        raamatupidamisaruanded), viidates riigi rahaühikule järkjärgulise käibelt
        kõrvaldamise ajal, mis kestab ühe aasta. Lisaks sellele lubatakse liikmesriikidel
        piirata veelgi selle rakendusala ja kestust.
   4.6. Artikli 1 lõige 6
        Sättega asendatakse artiklites 10 ja 11 osutatud kindlaksmääratud kuupäev mujal
        määruses määratletud päevaga. Lisaks sellele muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr
        974/98 artiklit nii, et oleks võimalik tunnustada kolmandate riikide (näiteks praegu
        Monaco, San Marino ja Vatikani Linnriik) väljaantud euromünte seadusliku
        maksevahendina.
   4.7. Artikli 1 lõige 7
        Sättes muudetakse samamoodi kindlaksmääratud kuupäeva.
   4.8. Artikli 1 lõige 8
        Sättes muudetakse samamoodi kindlaksmääratud kuupäeva. Lisaks sellele
        kohustatakse selle sättega pankasid omavääringu ja euro üheaegse ringluse ajal
        vahetama omavääringus pangatähti ja münte tasuta euro pangatähtedeks ja
        müntideks. Siseriiklikes seadustes võib sätestada selle kohustuse ülemmäärad.
ET                                              5                                                ET
 ---pagebreak---    4.9. Artikli 1 lõige 9
        Sättega lisatakse eespool punktis 4.2 osutatud lisa, milles sätestatakse nõukogu
        määruse (EÜ) nr 974/98 artiklis 1 sätestatud mõistete määratlused ja nende
        konkreetsed tähendused iga liikmesriigi jaoks.
        Edasiste õigusaktide vastuvõtmise käigus lisatakse üksikud liikmesriigid praegu
        nõukogu määrusele (EÜ) nr 974/98 lisatud loetelusse. Selliste muudatuste
        koostamiseks enne seda, kui nõukogu teeb asutamislepingu artikli 122 lõike 2 alusel
        otsuse tühistada erand konkreetse liikmesriigi suhtes, peaks asjaomane liikmesriik
        teatama nõukogule ja komisjonile kirjalikult, kas ta peab üleminekuperioodi
        vajalikuks, ning kui ta otsustab „suure paugu” stsenaariumi kasuks, kas ta tahab
        kohaldada omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega.
        Madridi Euroopa Nõukogus kokkulepitud üleminekuperioodi kohaldava liikmesriigi
        A, „suure paugu” lähenemisviisi kohaldava liikmesriigi B ning „suure paugu”
        lähenemisviisi koos omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise ajaga kohaldava
        liikmesriigi C puhul oleksid vastavad read tabelis järgmised. Need lisatakse tabelisse
        vastavalt liikmesriikide kindlaksmääratud järjestusele.
        Liikmesriik A 1. jaanuar 20XX 1. jaanuar 20XX+1 Ei kohaldata   Ei kohaldata
        Liikmesriik B 1. jaanuar 20YY 1. jaanuar 20YY   Ei             Ei kohaldata
        Liikmesriik C 1. jaanuar 20ZZ 1. jaanuar 20ZZ   Jah            31.      detsember
                                                                       20ZZ
ET                                                  6                                          ET
 ---pagebreak---                                                            2005/0145 (CNS)
                                                Ettepanek
                                        NÕUKOGU MÄÄRUS
              millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 123 lõiget 4,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,4
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,5
   võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust6
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta7
           sätestatakse, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad
           ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja
           rahaliidu kolmandasse etappi. See määrus sisaldab ka eeskirju, mida kohaldatakse
           nende liikmesriikide rahaühikute suhtes üleminekuperioodil, mis lõpeb 31. detsembril
           2001, ning eeskirju pangatähtede ja müntide kohta.
   (2)     Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2596/2000 muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada
           Kreeka vääringu asendamine euroga.
   (3)     Määruses (EÜ) nr 974/98 on sätestatud praegu osalevates liikmesriikides eurole
           ülemineku ajakava. Et eeskirjades, millega reguleeritakse eurole üleminekut teistes
           liikmesriikides, oleks selgus ja kindlus, on vaja kehtestada üldsätted, millega
           täpsustatakse, kuidas määratakse edaspidi kindlaks erinevaid eurole ülemineku
           perioode.
   (4)     Eurole sujuvaks üleminekuks on määruses (EÜ) nr 974/98 sätestatud kohustuslik
           üleminekuperiood osalevate riikide vääringu asendamiseks euroga ning euro
           pangatähtede ja müntide kasutuselevõtuks.
   (5)     Kui liikmesriik leiab, et üleminekuperioodi ei ole vaja, saab selles liikmesriigis euro
           pangatähtedest ja müntidest ametlik maksevahend eurole ülemineku päeval. Sellistel
   4
           ELT C […], […], lk […].
   5
           ELT C […], […], lk […].
   6
           ELT C […], […], lk […].
   7
           EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2596/2000 (EÜT L
           300, 29.11.2000, lk 2).
ET                                                  7                                                 ET
 ---pagebreak---          liikmesriikidel peaks siiski olema võimalik kohaldada üheaastast omavääringu
         järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega, mille jooksul oleks võimalik viidata uutes
         õiguslikes vahendites jätkuvalt omavääringule. See annaks nende liikmesriikide
         ettevõtjatele rohkem aega euro kasutuselevõtuks valmistuda ning seega kergendaks
         üleminekut.
   (6)   Pankadelt tuleks nõuda, et nad vahetaksid omavääringus pangatähti ja münte tasuta
         euro pangatähtedeks ja müntideks teatava ülemmäära ulatuses omavääringu ja euro
         üheaegse ringluse ajal.
   (7)   Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 974/98 vastavalt muuta,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                              Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 974/98 muudetakse järgmiselt.
   (1)     Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
                                             „Artikkel 1
   Käesolevas määruses:
           (a) „osalevad liikmesriigid” tähendavad lisa tabelis loetletud liikmesriike;
           (b) „õiguslikud vahendid” tähendavad õigusnorme, haldusakte, kohtuotsuseid,
               lepinguid, ühepoolseid õigustoiminguid, maksevahendeid, välja arvatud
               pangatähed ja mündid, ning muid õigusliku toimega vahendeid;
           (c) „ümberarvestuskurss” tähendab lõplikult fikseeritud ümberarvestuskurssi, mille
               nõukogu on vastavalt asutamislepingu artikli 123 lõike 4 esimesele lausele või
               vastavalt selle artikli lõikele 5 vastu võtnud iga osaleva liikmesriigi vääringu
               suhtes;
           (d) „eurole ülemineku päev” tähendab päeva, millal osalev liikmesriik läheb eurole
               üle;
           (e) „sularahavahetuse päev” tähendab päeva, millal euro pangatähed ja mündid
               saavad ametlikuks maksevahendiks osalevas liikmesriigis;
           (f) "„euroühik” tähendab artikli 2 teises lauses nimetatud rahaühikut;
           (g) „riikide rahaühikud” tähendavad osaleva liikmesriigi rahaühikuid, nagu need
               ühikud on määratletud selles liikmesriigis eurole üleminekule eelneval päeval;
           (h) „üleminekuperiood” tähendab eurole ülemineku päeval kell 00.00 algavat ja
               sularahavahetuse päeval kell 00.00 lõppevat ajavahemikku;
ET                                                8                                             ET
 ---pagebreak---        (i) „omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg” tähendab aega, mis algab
           eurole ülemineku päeval ning mille jooksul võib uutes õiguslikes vahendites
           jätkuvalt viidata riigi rahaühikule;
       (j) „uuesti vääringustama” tähendab ühiku, milles on võlakiri sedastatud, vahetamist
           riigi rahaühikust euroühikusse, kuid ei muuda uuestivääringustamise kaudu
           ühtegi muud võlatingimust, mille suhtes kehtivad asjakohased siseriiklikud
           õigusaktid.“
   (2) Lisatakse artikkel 1a:
                                             “Artikkel 1a
       Iga liikmesriigi jaoks sätestatakse lisas eurole ülemineku päev, sularahavahetuse
       päev ja omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg, kui see on kohaldatav.“
   (3) Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
                                              „Artikkel 2
       Alates vastavatest eurole ülemineku päevadest on osalevate liikmesriikide vääring
       euro. Rahaühikuks on üks euro. Üks euro jaguneb sajaks sendiks.“
   (4) Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
                                              „Artikkel 9
       Asjaomases osalevas liikmesriigis säilitavad riigi rahaühikus vääringustatud
       pangatähed ja mündid oma seadusliku maksevahendi seisundi territooriumi piires,
       kus need kehtisid eurole ülemineku päevale eelnenud päeval.“
   (5) Lisatakse artikkel 9a:
                                             „Artikkel 9a
       Kui eurole ülemineku päev ja sularahavahetuse päev on antud osalevas liikmesriigis
       sama päev, võib see liikmesriik kohaldada omavääringu järkjärgulise käibelt
       kõrvaldamise aega. Sellisel juhul loetakse riigi rahaühikule õiguslikes vahendites ühe
       aasta jooksul alates eurole ülemineku päevast tehtud viiteid viideteks euroühikule
       kooskõlas vastavate ümberarvestuskurssidega. Nende õiguslike vahendite alusel
       sooritatavad tehingud tehakse ainult euroühikus. Kohaldatakse määruses (EÜ) nr
       1103/97 sätestatud ümardamisreegleid.
       Asjaomane liikmesriik võib piirata esimese lõike kohaldamist ainult teatavate
       õiguslike vahenditega või teatavates valdkondades vastuvõetud õiguslike
       vahenditega.
       Asjaomane liikmesriik võib lühendada esimeses lõikes sätestatud aega.“
   (6) Artiklid 10 ja 11 asendatakse järgmisega:
ET                                             9                                              ET
 ---pagebreak---                                         „Artikkel 10
       EKP laseb alates 1. jaanuarist 2002 käibele euros vääringustatud pangatähed.
       Osalevate liikmesriikide keskpangad lasevad alates vastavast sularahavahetuse
       päevast käibele euros vääringustatud pangatähed.
       Ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist, on need euros vääringustatud pangatähed
       ainsad pangatähed, millel on osalevates liikmesriikides seadusliku maksevahendi
       seisund.
                                         Artikkel 11
       Alates vastavast sularaha vahetuse päevast lasevad osalevad liikmesriigid käibele
       euros või sendis vääringustatud münte, mis vastavad nimiväärtustele ja tehnilistele
       tingimustele, mida nõukogu võib kooskõlas asutamislepingu artikli 106 lõike 2 teise
       lausega ette näha. Ilma et see piiraks artikli 15 ja asutamislepingu artikli 111 lõike 3
       alusel mis tahes rahaküsimuses sõlmitud kokkuleppe kohaldamist, on need mündid
       ainsad mündid, millel on osalevates liikmesriikides seadusliku maksevahendi
       seisund. Ükski isik ei ole kohustatud ühegi üksikmakse puhul vastu võtma rohkem
       kui 50 münti, välja arvatud käibelelaskev ametiasutus ja käibelelaskva liikmesriigi
       siseriiklike õigusaktidega konkreetselt määratud isikud.“
   (7) Artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:
                                        „Artikkel 13
       „Artikleid 10, 11, 14, 15 ja 16 kohaldatakse igas osalevas liikmesriigis alates
       vastavast sularahavahetuse päevast.
                                         Artikkel 14
       Kui päeval, mis eelneb sularahavahetuse päevale, viidatakse olemasolevates
       õiguslikes vahendites riikide rahaühikutele, tõlgendatakse neid viiteid kui viiteid
       euroühikule vastavate ümberarvestuskursside kohaselt. Kohaldatakse määruses (EÜ)
       nr 1103/97 sätestatud ümardamisreegleid.“
   (8) Artiklit 15 muudetakse järgmiselt.
       (a) Lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „pärast üleminekuperioodi lõppu” sõnadega
           „alates vastavast sularahavahetuse päevast”;
       (b) lisatakse lõige 3:
       „Lõikes 1 osutatud aja jooksul vahetavad pärast 1. jaanuari 2002 eurole üleminevate
       osalevate liikmesriikide pangad oma klientide omavääringus pangatähti ja münte
       tasuta ja ilma piiranguteta ülemmäära ulatuses, mille võib sätestada siseriiklike
       õigusaktidega. Pangad võivad nõuda teatamist, kui vahetatav kogus ületab panga
       sätestatud ülemmäära, mis võrdub kodumajapidamisele ettenähtud kogusega.
ET                                           10                                                 ET
 ---pagebreak---             Esimeses lõigus osutatud pangad vahetavad isikute, kes ei ole nende kliendid,
            omavääringus pangatähti ja münte tasuta ülemmäära ulatuses, mille on sätestanud
            pank või mis on sätestatud siseriiklike õigusaktidega.“
   (9)      Määrusele lisatakse käesoleva määruse lisa.
                                              Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
   Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas
   asutamislepinguga juhul, kui protokollidest nr 11 ja 12 ning artikli 122 lõikest 1 ei tulene
   teisiti.
   Brüssel, […]
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
ET                                                 11                                           ET
 ---pagebreak---                                               LISA
      Liikmesriik Eurole ülemineku   Sularahavahetuse      Liikmesriik        Omavääringu
                         päev               päev            kohaldab           järkjärgulise
                                                      järkjärgulise käibelt       käibelt
                                                       kõrvaldamise aega    kõrvaldamise aja
                                                                                lõpp
   Belgia         1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Saksamaa       1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Kreeka         1. jaanuar 2001  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Hispaania      1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Prantsusmaa    1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Iirimaa        1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Itaalia        1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Luksemburg     1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Madalmaad      1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Austria        1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Portugal       1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
   Soome          1. jaanuar 1999  1. jaanuar 2002    Ei kohaldata          Ei kohaldata
ET                                              12                                           ET