|

52011PC0419

/* KOM/2011/0419 lõplik - 2011/0182 (NLE) */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

	SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEttepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”)) artikli 5 ning eriti artikli 9 kohaldamist. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ajutised meetmed kehtestati komisjoni 10. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 118/2011 (ELT L 37, 11.2.2011, lk 2). |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINEKonsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Tootmisprotsessi hindamiseks kaasati lepinguline välisekspert. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKavandatud meetmete kokkuvõte 20. mail 2010 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes. Uurimise käigus tuvastati asjaomase toote dumping, mis kahjustas liidu tootmisharu. Samuti näitas uurimine, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Sellest tulenevalt kehtestati ajutised meetmed. Edasise uurimise käigus leidsid esialgsed olulised järeldused kinnitust. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtestada lõplikud meetmed Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”). |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel. |Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata. |Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |Õigusakti valik |Kavandatav vahend: määrus. |Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.  2011/0182 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artikli 9 lõiget 4,võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1.  AJUTISED MEETMED2.  Komisjon kehtestas 10. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 118/2011 (edaspidi „ajutine määrus”)[2] ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.3.  Menetlus algatati pärast seda, kui Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 6. aprillil 2010 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta ning neid peeti piisavaks, et õigustada menetluse algatamist.4.  Tuletatakse meelde, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. aprill 2009 kuni 31. märts 2010 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 7. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).5.  JÄRGNENUD MENETLUS6.  Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, eelkõige kahele Tai tootjale, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused.7.  Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta ning selle kontrollimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 6 nimetatud kontrollimistele viidi läbi täiendav kontrollimine äriühingu Rima Benelux Holding BV valdustes, kes tegi uurimise käigus ainsa kasutajana koostööd ning esitas vastused kasutajate küsimustikule.8.  Kõikidele isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise kohta teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise kohta. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.9.  Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.10.  VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE11.  Märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 8–11.12.  DUMPING13.  Normaalväärtus14.  Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 14 kohaselt tegi uurimise käigus koostööd ainult üks Tai eksportiv tootja ning tema eksporti liitu uurimisperioodi ajal võeti arvesse kui kogu Tai eksporti Euroopa Liitu. Eksportiv tootja ja üks koostööd teinud sõltumatu importija väitsid, et sõltumatu välisekspert, kes abistas komisjoni kohapealse kontrolli ajal eksportiva tootja valdustes, tegi aruandes mõned arvutusvead. Üks eksperdi ülesannetest oli hinnata nikeldamisprotsessi ja tootmise eri etappides eksportiva tootja poolt kasutatud tooraine kogust. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 15, selgus uurimise käigus, et eksportiv tootja andis puudulikku ja väära teavet oma tootmiskulude oluliste aspektide ning muude toorainete kohta. Komisjon kontrollis eksportiva tootja ja importija väiteid arvutusvigade kohta eksperdi aruandes ning jõudis järeldusele, et vigu ei olnud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 15 esitatud järeldused.15.  Eksportiv tootja ja importija vaidlustasid ka esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 19–20. Eelkõige väitsid nad, et normaalväärtuse esialgse kindlaksmääramise metoodika, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, oli liialdatud, sest esialgse normaalväärtuse arvutamisel lähtuti ekslikult normaalväärtuste aritmeetilisest keskmisest. Komisjon nõustus väitega, kohandas metoodikat ja vaatas üle muude tooteliikidega seotud normaalväärtuse arvutused, võttes arvesse Tai tootja tootevalikut, mis kajastab täpsemalt tema olukorda.16.  Lisaks väitis eksportiv tootja, et kasutatud 16 %-line müügi-, üld- ja halduskulumäär ning 8 %-line kasumimäär on liiga kõrged. Eksportiv tootja väitis, et müügi-, üld- ja halduskulumäär ei tohiks olla kõrgem kui 12,59 %, mis vastab tema müügi-, üld- ja halduskuludele ilma omamaiste transpordikuludeta.17.  Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjendustes 15 ja 17 on märgitud, ei teinud eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ega esitanud seega andmeid täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta. Nendest asjaoludest lähtudes ja võttes arvesse, et äriühingu täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta ei esitatud täiendavat teavet, otsustati toetuda kaebuses esitatud andmetele. Võttes arvesse olemasolevat teavet niivõrd kui seda olnud võimalik kontrollida, peeti 16 %-list müügi-, üld- ja halduskulude määra mõistlikuks. Seetõttu lükati väide tagasi.18.  Eksportiv tootja väitis, et esialgses arvutuses kasutatud 8 %-line kasumimäär oli liiga kõrge ning kasutama oleks pidanud 5 %-list määra. Põhjenduseks toodi esiteks, et kahjuanalüüsis kasutati sihtkasumi arvutamisel 5 %-list kasumimäära ning teiseks kasutati 5 %-list kasumimäära sama toote puhul ka eelmiste uurimiste käigus. Seoses esimese väitega märkis komisjon, et liidu tootmisharu sihtkasumi ja normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei kasutata sama metoodikat ning seepärast ei pea nende arvutamise aluseks olev kasumimäär olema sama. Teise väite puhul nõustus komisjon, et sama toote suhtes eelmiste uurimistega sama kasumimäära kasutamine on põhjendatud ning otsustas väidet arvesse võtta ja muuta vastavalt normaalväärtuse arvutamisel kasutatud kasumimäära.19.  Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitasid liidu tootmisharu ja eksportiv tootja mõned märkused. Liidu tootmisharu ei nõustunud kasumimarginaali muutmisega ning väitis, et 5 %-line kasumimäär ei ole piisav vaatlusaluse toote tootmisse ja müüki kaasatud kolme seotud äriühingu kulutasuvuse nõuete täitmiseks, kuid ei esitanud muid olulisi argumente. Seetõttu lükati väide tagasi.20.  Eksportiv tootja väitis, et ühe tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel kasutatud amortisatsiooni, hoone ja kindlustuse hind ei olnud sama mis muude tooteliikide puhul ning kõikide tooteliikide suhtes tuleks kohaldada samu väärtusi. Komisjon kontrollis väidet ja leidis arvutustes tõepoolest vea. Vastupidiselt eksportiva tootja väitele leiti, et viga oli tehtud muude tooteliikide normaalväärtuse arvutamisel. Seega korrigeeriti vastavalt muude tooteliikide normaalväärtust.21.  Lisaks väitis eksportiv tootja, et normaalväärtused mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, ei võtnud täielikult arvesse eksportiva tootja praegust tootevalikut. Seoses sellega kordas eksportiv tootja oma väidet, et muude tooteliikide puhul oleks pidanud normaalväärtuse arvutama kaalutud keskmise meetodil, et võtta arvesse eksportiva tootja tootevalikut. Eespool põhjenduses 10 on märgitud, et komisjon nõustus muude tooteliikide normaalväärtuse arvutuskäigu läbivaatamisega, et võtta arvesse Tai tootja praegust tootevalikut, ning arvutas väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste normaalväärtuse võtmata arvesse tooteliikide praegust müügimahtu. Siiski lükkas komisjon põhjenduste puudumise tõttu tagasi väite, et lisaks tuleks arvesse võtta eksportijate ELi suunatud müügist lähtuvat kaalutegurit.22.  Veel väitis eksportiv tootja, et komisjoni meetod normaalväärtuse arvutamiseks lähtuvalt spiraalköiteseadiste pikkusest ei olnud täpne ega täielik ning soovitas uut meetodit keskmise arvutamiseks, mis võtaks seadiste pikkust täpsemalt arvesse. Nagu eespool põhjenduses 16 selgitatud, arvutas komisjon normaalväärtuse muude tooteliikide kohta kui need, mille suhtes on kehtestatud konkreetne normaalväärtus, seega arvutati normaalväärtused väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste jaoks. Eksportija arvutused leiti olevat puudulikud ja tulemustele orienteeritud. Seetõttu lükati väide tagasi.23.  Kuna peale eespool nimetatud muudatuste ei ole esitatud rohkem märkusi, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 15–20 normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta.24.  Ekspordihind ja võrdlus25.  Eksportiv tootja väitis, et dumpingu arvutamisel ei kasutatud transpordikulude puhul õiget vääringut. Komisjon nõustus selle väitega.26.  Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 21–24, milles käsitletakse ekspordihinna kehtestamist ja ekspordihindade võrdlust asjakohase normaalväärtusega.27.  Dumpingumarginaal28.  Eksportiv tootja väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel ei võetud arvesse kahe tooteliigi konkreetset normaalväärtust. Väidet võeti arvesse ja tehti vajalikud parandused.29.  Eespool nimetatud normaalväärtuste arvutamiskäigu muudatusi ja võrdlusi arvestades ning pärast ekspordihinnaga seotud teatavate arvutusvigade parandamist on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:Eksportiv tootja | Dumpingumarginaal |Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tai | 16,3 % |30.  Kuna koostööd teinud eksportiva tootja eksport moodustas kogu vaatlusaluse toote ekspordi Taist ELi, leiti, et dumpingu jääkmarginaal peaks olema 16,3 % vastavalt kõnealuse koostööd teinud eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaali tasemele.31.  LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS32.  Kuna liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28–32 esitatud järeldused.33.  KAHJU34.  Liidu tarbimine ja Taist pärit import35.  Tai tootja ja mitu importijat vaidlustasid liidu tootmisega seotud suundumused, mida kirjeldati ajutises määruses. Eelkõige väitsid nad, et tarbimine vähenes rohkem kui algselt kindlaks tehti (ligikaudu 30 %). Lisaks küsisid nad selgitusi komisjoni kasutatud metoodika kohta tarbimise kindlaksmääramisel, sest tollitariifistiku spiraalköiteseadiseid hõlmav rubriik hõlmab ka muid tooteid.36.  Tuleb märkida, et kuigi kõnealused huvitatud isikud vaidlustasid tarbimist käsitlevad järeldused, ei esitanud nad oma väidete põhjendamiseks ei tõendusmaterjali ega andmeid. Nad ei osutanud ka ühelegi veale metoodikas.37.  Seoses metoodikaga tuleb märkida, et vastavalt algmääruse põhjenduses 33 esitatud selgitusele toetuti tarbimise kindlaksmääramisel kontrollitud müügiandmetele, mille koostööd teinud isikud (kaks liidu tootjat ja üks Tai eksportija ajavahemikul 2008-uurimisperiood) küsimustiku vastustes esitasid ning lähtudes Eurostati andmetest muu impordi kohta. Võttes arvesse, et mujalt pärit spiraalköiteseadiste suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, registreeritakse (kõikjalt pärit) import tollitariifistiku (TARIC) andmebaasis alamrubriigi koodide alla, mis on väga konkreetselt seotud vaatlusaluse tootega. Kõnealust alamrubriiki kasutati selleks, et võtta arvesse ainult vaatlusaluse toote importi, vaatamata uurimise käigus toote määratluses tehtud väiksematele ajakohastamistele.38.  Võttes arvesse, et Eurostati andmetes on mõõtühikuks kilogrammid, kuid tarbimist arvestati tooteühiku kaupa, küsis üks importija selgitusi kilode tooteühikuteks teisendamise metoodika kohta. Seega tuleks selgitada, et teisendamisel lähtuti suhtest 50 grammi/tooteühik, mis on kooskõlas eelmiste uurimistega, ning mis leiti olevat mõistlik võrreldes Tai eksportiva tootja esitatud andmetega. Tuleb lisada, et kui komisjon oleks kasutanud täpselt spiraalköiteseadiste keskmist kaalu tooteühiku kohta, mis tulenes Tai eksportiva tootja esitatud andmetest, oleks nii Taist pärit impordi absoluutmaht (25 % võrreldes ajutise määruse kohase 19 %-ga) kui ka turuosa (11,8 % – 15,5 % võrreldes ajutise määruse kohase 12,0% – 15,0%-ga) näidanud kogu kahju uurimise perioodi ajal kiiret kasvu.39.  Üks importija väitis ka, et kahju uurimise perioodil vähenes Taist pärit import tegelikult 40 %, kuid see väide tugines tollikoodi (mis hõlmab lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid) alla kuuluva kogu impordi väärtusele mitte kogusele. See väide tuli tagasi lükata.40.  Eespool toodut arvesse võttes, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33–40 liidu tarbimise (mis vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 15 %) ja Taist pärit impordi kohta.41.  Liidu tootmisharu majanduslik olukord42.  Üks importija väitis, et kahjuanalüüs oli kallutatud, sest liidu tootmisharu kehva majanduslikku olukorda tuleks vaadelda koos ühe temaga seotud äriühingu olukorraga, kes väidetavalt saab spiraalköiteseadistega kauplemisest kasu. Selles küsimuses tuleb märkida, et kahjuanalüüsis keskendutakse ainult liidu tootmisharu poolt liidus toodetud vaatlusaluse toote müügile liidu turul. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 69, ei ole kõnealune seotud äriühing liidu tootja ning ta tarnib enamasti tooteid, mis ei ole liidust pärit, seega ei võeta tema tegevust kahjuanalüüsis arvesse.43.  Ilma et see piiraks eespool esitatut, tuleb siiski rõhutada, et importija ei esitanud teavet, mis oleks osutanud eespool viidatud seotud äriühingu heale finantsolukorrale. Vastupidi, uurimise käigus saadud andmete kohaselt vähenes ka selle äriühingu spiraalköiteseadiste müügimaht uurimisperioodil märkimisväärselt.44.  Eespool öeldut arvesse võttes ning kuna kahjuanalüüsi kohta ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41–57 ning jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses45.  PÕHJUSLIK SEOS46.  Dumpinguhinnaga impordi mõju47.  Kuigi mõned huvitatud isikud vaidlustasid esialgsed järeldused muude tegurite mõju kohta (vt allpool), ei vaidlustanud neist keegi esialgset järeldust, et Taist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas kahju liidu tootmisharule. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 58– 64.48.  Muude tegurite mõju49.  Mõned huvitatud isikud vaidlustasid ajutised järeldused muude tegurite mõju kohta ning kinnitasid vastavalt, et kahju peamine põhjus oli kas nõudluse vähenemine, ELi tootjate vaheline konkurents, Indiast pärit import või ise tekitatud kahju.50.  Nõudluse vähenemisele on viidatud ka eespool põhjendustes 25–30, milles kinnitatakse ajutises määruses kirjeldatud tarbimissuundumust. Seepärast lükatakse tagasi väited, et nõudluse vähenemise mõju ei ole piisavalt arvesse võetud. Siiski tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 67 jõuti järeldusele, et tarbimise vähenemine võis tõepoolest kaasa aidata liidu tootmisharule olulise kahju tekkimisele, kuid dumpinguhinnaga import suurendas märkimisväärselt selle mõju. Siiski ei olnud tarbimise vähenemise mõju piisav, et lõhkuda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja tuvastatud kahju vahel.51.  Lisaks väitis Tai eksportija, et liidu tootmisharu kantud kahju oli põhjustatud ka liidu tootjate vahelisest konkurentsist. Peamiselt toetus väide asjaolule, et liidu tootmisharu turuosa vähenemine langes kokku ELi muude tootjate turuosa suurenemisega.52.  Isegi kui Tai eksportija esitatud arvutused ei ole läbinisti õiged, on tõsi, et kahju uurimise perioodil teise tootja üldine turuosa suurenes. Siiski tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 30 märgitud, impordib kõnealune tootja märkimisväärse osa spiraalköiteseadistest Taist. Huvitav on märkida, et samal aastal, mil tootja suutis suurendada oma ELis toodetud toote müüki ja turuosa, suurenes märkimisväärselt ka tema Taist imporditud spiraalköiteseadiste müük. Temast sai isegi Taist pärit spiraalköiteseadiste oluline importija, kes ostis kõnealusel aastal suurema osa Taist ekspordist. Isegi kui teisel ELi tootjal õnnestus ELi tootmisharult osa turust üle võtta, ei ole keeruline järeldada, et kõnealune äriühing sai seda teha vaid seetõttu, et sai samuti kasu Taist pärit spiraalköiteseadiste importimisest dumpinguhinnaga. Tuletatakse meelde, et kõnealust tootjat ei kaasatud lidu tootmisharusse, sest tema imporditegevus oli omatoodanguga võrreldes liiga ulatuslik.53.  Pealegi on väidet juba käsitletud ajutise määruse põhjenduses 69 ja selle kohaselt väitsid huvitatud isikud korduvalt, et liidu tootmisharule põhjustas kahju ka Indiast pärit import. Väide tugines asjaolule, et Indiast pärit import hõlmab praegu umbes 50 % ELi turust, st turuosa on kolm korda suurem kui Tail, ning vastavad keskmised hinnad vähenesid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 %, samas kui ELi hinnad löödi alla 24 %. Veel tõsteti esile, et märkimisväärse osa Indiast pärit impordist ostis ära liidu tootmisharuga seotud äriühing.54.  Uusi väiteid selles küsimuses siiski ei esitatud ning osutatud väiteid on juba käsitletud ajutises määruses. Isegi kui Indiast pärit impordi absoluutne tase oli tõepoolest üldiselt suurem kui Taist pärit impordi puhul, selgitati ajutises määruses, et kõnealuse impordi areng oli erinev: üldiselt suurenes Taist pärit import kahju uurimise perioodil nii absoluut- kui ka suhtarvudes, kuid Indiast pärit import tõmbus kokku (peaaegu 10 %) ja ka turuosa vähenes pisut. Lisaks oli Indiast pärit impordi hinnatase kõrgem kui Taist pärit impordi hind. Isegi kui liidu tootmisharuga seotud äriühing impordib Indiast spiraalköiteseadiseid, selgus uurimise käigus, nagu on täheldatud eespool põhjenduses 32, et selle impordi tase on aastate jooksul märkimisväärselt vähenenud.55.  Lõpuks väitis mitu huvitatud isikut, et kaebuse esitaja kaotas oma ostjad seetõttu, et laiendas emaettevõtte Ring International Holding (edaspidi „RIH”) kaudu oma tegevust järgneval turul ning et spiraalköiteseadiste müüki seotud äriühingutele tuleb suhtuda ettevaatlikult, sest see ei pruugi toimuda tegeliku turuväärtusega. Kõnealused väited lükati tagasi, sest need ei olnud põhjendatud ning uurimine näitas, et müük seotud äriühingutele oli kogumüügiga võrreldes tühine.56.  Järeldus põhjusliku seose kohta57.  Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 65–76 esitatud esialgsed järeldused. Toetudes mitmele analüüsile, milles on nõuetekohaselt eristatud ja eraldatud kahjustava dumpinguhinnaga impordi kõigi teadaolevate tegurite mõju, jõutakse järeldusele, et isegi juhul, kui mujalt pärit import mõjutas mingil määral liidu tootmisharu olukorda, põhjustas Taist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.58.  LIIDU HUVID59.  Uurimise käigus koostööd teinud viiest äriühingust kaks esitas pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist oma kirjalikud märkused. Mõlemad importijad taotlesid enda ärakuulamist. Komisjon otsustas ka korraldada kontrollkäigu ainsa uurimises osalenud kasutaja valdustesse.60.  Ajutise määruse põhjenduste 79–90 kohta, milles kirjeldati turgu ja liidu tootmisharu huvidega seotud turuosa, ei esitatud ühtegi märkust.61.  Importijad ja kauplejad62.  Esiteks tuletatakse meelde, et ajutise määruse järelduste kohaselt võib meetmete kehtestamisel olla väga negatiivne mõju vaid ühe importija suhtes, kes toodab ELis spiraalköiteseadiseid. Kõnealune importija ei avaldanud arvamust ajutiste meetmete kehtestamise suhtes.63.  Üks importija, kes taotles ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul, esitas peamiselt küsimusi dumpingumarginaali, kahju analüüsi ja ELi tarbimise arvutamise kohta. Samas ei esitanud ta uusi märkusi liidu huvide analüüsi kohta.64.  Kolmas importija, kelle tegevus hõlmab 20 % Taist pärit koguimpordist, taotles ärakuulamist, kus ta selgitas, et vastupidiselt uurimise ajal esitatud teabele, ei ole ta lõpetanud spiraalköiteseadiste tootmist (nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 92) vaid viinud selle üle teise tehasesse. Ärakuulamisel selgitas kõnealune importija, et spiraalköiteseadiste tootmine on tema jaoks vaid kõrvaltegevus muid tooteid hõlmavale põhitootmisele, ning ta ei välistanud spiraalköiteseadiste importimist Taist isegi meetmete kehtestamisel. Äriühingu suure müügivõrgu üldkulusid arvestades sõltub import siiski dumpinguvastase tollimaksu määrast ja võimalusest tõsta hinda lõpptarbijale. Seega ei kaasne spiraalköiteseadiste tootmise lõpetamisega kõnealusele importijale märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, võttes arvesse nende tootmise vähest osatähtsust võrreldes muu äritegevusega.65.  Kasutajad66.  Nagu mainitud eespool põhjenduses 5, tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist ainsa koostööd teinud kasutaja küsimustikuvastuste kontrollimiseks kontrollkäik tema valdustesse. Kasutaja ostud on pärit erinevatest allikatest nii ELis, Indias kui ka Tais. Kasutaja importis ka Hiinast, kuid pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist muutis ta tarneallikat.67.  Taist pärit import moodustab umbes 10 % äriühingu kogu spiraalköiteseadiste ostudest ning pärast ajutiste meetmete kehtestamist otsustas ta mitte importida Taist pärit tooteid. Isegi kui meetmed ei mõjutanud märkimisväärselt äriühingu majanduslikku olukorda, osutab ta, et olukord piirab tarneallikate kasutamist ning ta ei saa alati loota spiraalköiteseadiste lühikese tarneajaga tellimuste täitmisele.68.  Huvitatud isikud kordasid oma väidet, mida on käsitletud juba ajutises määruses, et meetmete kehtestamine tähendab ELi turu jaoks tarneallikate vähenemist. Sellega seoses tuletatakse meelde, et uurimise tulemuste kohaselt iseloomustab liidu turgu tõepoolest vähene turuosalejate arv, see hõlmab ühte Indiast, ühte Taist, kahte EList ja mõnda Hiinast pärit tootjat. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada aus konkurents ELi turul, mitte takistada importi. Meetmetega võib tõepoolest kaasneda impordi vähenemine, kui need korvavad kõnealuse impordi kaubandust moonutavat mõju. Siiski ei ole impordi vähenemine piisav põhjus, et vaidlustada meetmete kehtestamist dumpinguhinnaga impordi suhtes. Pigem võib väita, et ELi turul tuleb toetada ausat konkurentsi, et tagada jätkuvalt kõikide tarneallikate olemasolu.69.  Eeldatakse, et ajutise tollimaksu määrast madalam lõpliku tollimaksu määr võimaldab Taist pärit impordil siiski siseneda ELi turule, sest uurimine näitas ka teiste tarneallikate olemasolu, kuigi nende arv on piiratud.70.  Järeldus ELi huvide kohta71.  Eespool öeldut silmas pidades ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77–110 ning leitakse, et liidu huvisid käsitlevatest kättesaadavatest andmetest lähtudes puuduvad kaalukad põhjused lõplike meetmete kehtestamise vastu Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.72.  LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED73.  Kahju kõrvaldamist võimaldav tase74.  Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111–114.75.  Lõplikud meetmed76.  Kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu suuruse kohta märgiti, et dumpinguvastast tollimaksu tuleks vähendada 6%, kuna väidetavalt ei toimu Indiast pärit toodangu impordi puhul dumpingut ning see on 6% kallim kui Taist pärit import. Seoses sellega tuleb märkida, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole mitte eri tarneallikatest pärit toote hindade ühtlustamine, vaid kahjustava dumpingu moonutava mõju kõrvaldamine.77.  Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ELi huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Tollimaksu määraks arvutati 16,3%, mis on oluliselt madalam kui esialgne tase.78.  Eespool esitatu alusel kehtestatakse koostööd teinud eksportija suhtes 16,3 %-line lõplik dumpinguvastane tollimaksu määr.79.  AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE80.  Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ELi tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist pärit spiraalköiteseadistele, mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 8305 10 00 (TARIC-koodid 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19, 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29, 8305 10 00 34, 8305 10 00 35 ja 8305 10 00 36) alla. Käesolevat määrust kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad vähemalt kahest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 16,3 %.3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Määruse (EL) nr 118/2011 kohaselt teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste (mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 8305 10 00 (TARIC-koodid 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19, 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29, 8305 10 00 34, 8305 10 00 35 ja 8305 10 00 36) alla) importimisel ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse artiklis 1 sätestatud lõpliku tollimaksu määraga. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 37, 11.2.2011, lk 2.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0716(02)

Ettepanek: Nõukogu määrus mis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud kokkuleppe rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa  /* KOM/2006/0716 lõplik - ACC 2006/0244 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.11.2006KOM(2006) 716 lõplik2006/0243 (ACC)2006/0244 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Kanada vahelise kokkuleppe sõlmimise kohtaEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud kokkuleppe rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõike 6 sätted kohustavad tolliliidu laiendamise raames EÜd alustama läbirääkimisi kolmandate riikidega, kellel on läbirääkimisõigus mis tahes ühineva riigiga, et leppida kokku kompenseeriva täpsustuse suuruses juhul, kui EÜ välise tariifikorra vastuvõtmise tulemusena ületab tariif taseme, millega ühinejariik on ennast WTOs sidunud, „võttes samal ajal arvesse sama tariifirea tollimaksude vähendamist teiste tolliliidu asutajaliikmete poolt“.2. 22. märtsil 2004 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel (KOM ettepanek 6792/04 WTO 34).3. Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides asutamislepingu artikli 133 kohaselt loodud komiteega ning lähtudes nõukogu välja antud läbirääkimisdirektiividest.4. Komisjon on pidanud läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on läbirääkimisõigus erikontsessioonide tühistamise osas seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite tühistamisega nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus.5. Läbirääkimiste tulemusel on sõlmitud kokkulepe Kanadaga.6. Käesolevas ettepanekus palutakse nõukogul see kokkulepe heaks kiita.2006/0243 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Kanada vahelise kokkuleppe sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  22. märtsil 2004 andis nõukogu komisjonile loa alustada Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel läbirääkimisi teatavate WTO teiste liikmetega.2.  Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides asutamislepingu artikli 133 kohaselt loodud komiteega ning lähtudes nõukogu välja antud läbirääkimisdirektiividest.3.  Komisjon on läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise kokkuleppe sõlmimiseks lõpule viinud. See kokkulepe tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel sõlmitud kokkulepe erikontsessioonide tühistamise kohta seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite tühistamisega nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus kiidetakse käesolevaga ühenduse nimel heaks.Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga õigus määrata isik(ud), kes on volitatud artiklis 1 nimetatud ühenduse suhtes siduvale kokkuleppele alla kirjutama.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaEuroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vaheline kokkulepe GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel peetavate läbirääkimiste lõpetamise kohtaAlgatatud läbirääkimiste tulemusena Euroopa Ühenduste (EÜ) ja Kanada valitsuse vahel vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII, et muuta kontsessioone Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendis nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus ning vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 Euroopa Ühenduse 19. jaanuaril 2004 WTOle edastatud teate alusel onEuroopa Ühendus (EÜ) ja Kanada valitsus (edaspidi "lepinguosalised")kokku leppinud järgmistes sätetes:1. EÜ lisab 25-liikmelise EÜ tolliterritooriumil kehtivale CLX loendile need kontsessioonid, mis sisaldusid eelmises EÜ 15 CLX loendis.2. Samuti lisab EÜ 25-liikmelise EÜ tolliterritooriumil kehtivale CLX loendile need kontsessioonid, mis sisalduvad käesoleva kokkuleppe lisas.3. EÜ vähendab tariife ja kohandab tariifikvoote vastavalt lisale hiljemalt 1. märtsil 2007.4. Käesolev kokkulepe, millele lepinguosalised on alla kirjutanud, jõustub päeval, mil Kanada teatab talle vajalike riiklike menetluste lõpuleviimisest.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.KOOSTATUD [koht], [kuupäev] 200_, kahes eksemplaris inglise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL | KANADA VALITSUSE NIMEL |Lisa- riigile (Kanada) eraldatud tariifikvoot 4624 tonni sealiha (tariifiartikli numbrid 0203 1211, 0203 1219, 0203 1911, 0203 1913, 0203 1915, ex 0203 1955, 0203 1959, 0203 2211, 0203 2219, 0203 2911, 0203 2913, 0203 2915, ex 0203 2955 ja 0203 2959), kvoodijärgne tariif 233–434 eurot/tonn,- lisada EÜ tariifikvoodile 35 tonni (erga omnes) kodusea jaotustükke (tariifiartikli numbrid 0203 1211, 0203 1219, 0203 1911, 0203 1913, 0203 1915, ex 0203 1955, 0203 1959, 0203 2211, 0203 2219, 0203 2911, 0203 2913, 0203 2915, ex 0203 2955 ja 0203 2959), kvoodijärgne tariif 233–434 eurot/tonn,- lisada EÜ tariifikvoodile 1265 tonni (erga omnes) kodusea külmutatud kondita tagaosasid ja seljatükke ( ex0203 1955 ja ex0203 2955), kvoodijärgne tariif 250 eurot/tonn,- lisada EÜ tariifikvoodile 49 tonni (erga omnes) „värskeid, jahutatud või külmutatud kanarümpasid“ (tariifiartikli numbrid 0207 11 10, 0207 11 30, 0207 11 90, 0207 12 10, 0207 12 90), kvoodijärgne tariif 131–162 eurot/tonn,- lisada EÜ tariifikvoodile 4070 tonni (erga omnes) „värsket, jahutatud või külmutatud kanaliha” (tariifiartikli numbrid 0207 13 10, 0207 13 20, 0207 13 30, 0207 13 40, 0207 13 50, 0207 13 60, 0207 13 70, 0207 14 20, 0207 14 30, 0207 14 40, 0207 14 60), kvoodijärgne tariif 93–512 eurot/tonn,- lisada EÜ tariifikvoodile 1605 tonni (erga omnes) „kana jaotustükke” (tariifiartikli number 0207 14 10), kvoodijärgne tariif 795 eurot/tonn,- lisada EÜ tariifikvoodile 201 tonni (erga omnes) „värsket, jahutatud või külmutatud kalkuniliha“ (tariifiartikli numbrid 0207 24 10, 0207 24 90, 0207 25 10, 0207 25 90, 0207 26 10, 0207 26 20, 0207 26 30, 0207 26 40, 0207 26 50, 0207 26 60, 0207 26 70, 0207 26 80, 0207 27 30, 0207 27 40, 0207 27 50, 0207 27 60, 0207 27 70), kvoodijärgne tariif 93–425 eurot/tonn,- lisada EÜ tariifikvoodile 2485 tonni (erga omnes) „kalkuni jaotustükke, külmutatud“ (tariifiartikli numbrid 0207 27 10, 0207 27 20, 0207 27 80), kvoodijärgne tariif 0%,- lisada EÜ tariifikvoodile 537 tonni (erga omnes) lõssipulbrit (tariifiartikli number 0402 10 19), kvoodijärgne tariif 475 eurot/tonn,- avada tariifikvoot 20 000 HLT (erga omnes) veinile (tariifiartikli numbrid 2204 2965 ja 2204 2975), kvoodijärgne tariif 8,0 eurot/hlt,- avada tariifikvoot 40 000 HLT (erga omnes) veinile (tariifiartikli numbrid 2204 2179 ja 2204 2180), kvoodijärgne tariif 10,0 eurot/hlt,- avada tariifikvoot 13 810 HLT (erga omnes) veinile (tariifiartikli numbrid 2205 9010), kvoodijärgne tariif 7,0 eurot/hlt,- avada tariifikvoot 2838 tonnile (erga omnes) konserveeritud ananassidele, tsitrusviljadele, pirnidele, aprikoosidele, kirssidele, virsikutele ja maasikatele (tariifiartikli numbrid 2008 2011, 2008 2019, 2008 2031, 2008 2039, 2008 2071, 2008 3011, 2008 3019, 2008 3031, 2008 3039, 2008 3079, 2008 4011, 2008 4019, 2008 4021, 2008 4029, 2008 4031, 2008 4039, 2008 5011, 2008 5019, 2008 5031, 2008 5039, 2008 5051, 2008 5059, 2008 5071, 2008 6011, 2008 6019, 2008 6031, 2008 6039, 2008 6060, 2008 7011, 2008 7019, 2008 7031, 2008 7039, 2008 7051, 2008 7059, 2008 8011, 2008 8019, 2008 8031, 2008 8039, 2008 8070), kvoodijärgne tariif 20%,- lisada EÜ tariifikvoodile 6215 tonni (erga omnes) otra (tariifiartikli number 1003 00), kvoodijärgne tariif 16 eurot/tonn,- suurendada Kanadale eraldatud EÜ tariifikvooti 853 tonni (erga omnes) pehme nisu (tariifiartikli number 1001 9099) osas, kvoodijärgne tariif 12 eurot/tonn,- avada tariifikvoot 242 074 tonni (erga omnes) maisile (tariifiartikli numbrid 1005 9000, 1005 1090), kvoodijärgne tariif 0%,- avada tariifikvoot 2058 tonnile (erga omnes) koera- ja kassitoidule (tariifiartikli numbrid 2309 1013, 2309 1015, 2309 1019, 2309 1033, 2309 1039, 2309 1051, 2309 1053, 2309 1059, 2309 1070), kvoodijärgne tariif 7%,- lisada EÜ tariifikvoodile 2700 tonni (erga omnes) loomasöödana kasutatavaid tooteid (tariifiartikli numbrid 2309 9031, 2309 9041, 2309 9051, 2309 9095, 2309 9099), kvoodijärgne tariif 7%.FINANTSSELGITUS |KUUPÄEV: 11-07-2006 |1. | EELARVERUBRIIK: 10. peatükk – Põllumajandussaaduste tollimaksud | ASSIGNEERINGUD: 2,302 miljonit eurot |2. | PEALKIRI: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta seoses GATT 1994 XXIV artikli lõikes 6 sätestatud kompenseeriva täpsustusega |3. | ÕIGUSLIK ALUS Asutamislepingu artikkel 133 |4. | EESMÄRGID: Järgida GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 sätteid seoses tolliliidu laienemisega 1. mail 2004. |5. | FINANTSMÕJU | 12 KUUD (miljonit eurot) | JOOKSEV EELARVEAASTA [n] (miljonit eurot) | JÄRGMINE EELARVEAASTA [n+1] (miljonit eurot) |5.0 | KULUD - EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) - RIIKLIKUD ASUTUSED - MUUD |5.1 | TULUD - EÜ OMAVAHENDID (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD) - RIIKLIKUD | 2 302 miljonit eurot(1) |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD |5.2 | ARVESTUSMEETOD: |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | Ei kohaldata |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | Ei kohaldata |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | EI |6.3 | KAS TULEVASTES EELARVETES ON VAJA KAVANDADA ASSIGNEERINGUID? | EI |MÄRKUSED: |SELETUSKIRI4.  Viidatakse nõukogu otsusele XXXX, mis käsitleb GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusena kokkuleppe sõlmimist Kanadaga.5.  Käesoleva nõukogu määruse ettepanekuga rakendatakse kõnealust kokkulepet, millega ühendus on liitunud.2006/0244 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud kokkuleppe rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade nomenklatuur, edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“, ning kindlaks määratud ühise tollitariifistiku kokkuleppelised tollimaksumäärad.(2) Oma otsusega XX/XXX/EÜ, mis käsitleb kokkulepete sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel, kiitis nõukogu ühenduse nimel heaks eespool nimetatud kokkuleppe eesmärgiga lõpetada vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6 alustatud läbirääkimised,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 2658/87 kolmanda osa III jao lisa 7 (WTO tariifikvoodid, mis avatakse ühenduse pädevate ametiasutuste poolt) tariifikvoote muudetakse ja täiendatakse käesoleva määruse lisas esitatud kogustega.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikidesBrüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKombineeritud nomenklatuuri tõlgendusreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus esitatud ainult selgituseks ning kontsessioonid on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmisel kehtivate CN-koodide raames. Kui osutatud on ex CN-koodidele, tuleb kontsessioonid kindlaks määrata CN-koodi ja vastava kirjelduse kohaldamisega.Kolmas osa Tariifilisad |CN-kood | Kauba kirjeldus | Tollimaksumäär |0203 1211 0203 1219 0203 1911 0203 1913 0203 1915 ex02031955 0203 1959 0203 2211 0203 2219 0203 2911 0203 2913 0203 2915 ex02032955 0203 2959 | Kodusea jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud, kondiga või kondita, v.a tollile eraldi esitatav sisefilee | Riigile (Kanada) eraldatud tariifikvoot 4624 tonni, kvoodijärgne tariif 233–434 eurot/tonn |0203 1211 0203 1219 0203 1911 0203 1913 0203 1915 ex02031955 0203 1959 0203 2211 0203 2219 0203 2911 0203 2913 0203 2915 ex02032955 0203 2959 | Kodusea jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud, kondiga või kondita, v.a tollile eraldi esitatav sisefilee | Kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |Ex02031955 ex02032955 | Kodusea tagaosad ja seljatükid, värsked, jahutatud või külmutatud | Kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |0207 1110 0207 1130 0207 1190 0207 1210 0207 1290 | Kanarümbad, värsked, jahutatud või külmutatud | Kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |0207 1310 0207 1320 0207 1330 0207 1340 0207 1350 0207 1360 0207 1370 0207 1420 0207 1430 0207 1440 0207 1460 | Kana jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud | Kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |0207 1410 | Liigi Gallus domesticus lindude jaotustükid: kondita, külmutatud | Kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |0207 2410 0207 2490 0207 2510 0207 2590 0207 2610 0207 2620 0207 2630 0207 2640 0207 2650 0207 2660 0207 2670 0207 2680 0207 2730 0207 2740 0207 2750 0207 2760 0207 2770 | Värske, jahutatud või külmutatud kalkuniliha | Kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |0207 2710 0207 2720 0207 2780 | Kalkuni jaotustükid, külmutatud: kondita pool- või veerandrümbad muud | Kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |0402 1019 | Lõssipulber | Lisada EÜ tariifikvoodile 537 tonni (erga omnes), kvoodijärgne tariif 475 eurot/tonn |2204 2965 2204 2975 | Vein värsketest viinamarjadest (v.a teatud piirkondades valmistatud vahuvein ja kvaliteetvein), mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 13% vol, suuremates kui kaheliitristes mahutites | Avada tariifikvoot 20 000 HLT (erga omnes), kvoodijärgne tariif 8,0 eurot/hlt |2204 2179 2204 2180 | Vein värsketest viinamarjadest (v.a teatud piirkondades valmistatud vahuvein ja kvaliteetvein), mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 13% vol, kuni kaheliitristes mahutites | Avada tariifikvoot 40 000 HLT (erga omnes), kvoodijärgne tariif 10,0 eurot/hlt. |2205 9010 | Vermut jm taimede või muude aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest, mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 18% vol, suuremates kui kaheliitristes mahutites | Avada tariifikvoot 13 810 HLT (erga omnes), kvoodijärgne tariif 7,0 eurot/hlt. |2008 2011 2008 2019 2008 2031 2008 2039 2008 2071 2008 3011 2008 3019 2008 3031 2008 3039 2008 3079 2008 4011 2008 4019 2008 4021 2008 4029 2008 4031 2008 4039 2008 5011 2008 5019 2008 5031 2008 5039 2008 5051 2008 5059 2008 5071 2008 6011 2008 6019 2008 6031 2008 6039 2008 6060 2008 7011 2008 7019 2008 7031 2008 7039 2008 7051 2008 7059 2008 8011 2008 8019 2008 8031 2008 8039 2008 8070 | Konserveeritud ananassid, tsitrusviljad, pirnid, aprikoosid, kirsid, virsikud ja maasikad | Kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |1003 00 | Oder | Kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |1001 9099 | Pehme nisu | Suurendada Kanadale eraldatud EÜ tariifikvooti 853 tonni, kvoodijärgne tariif 12 eurot/tonn. |1005 9000 1005 1090 | Mais | Kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |2309 1013 2309 1015 2309 1019 2309 1033 2309 1039 2309 1051 2309 1053 2309 1059 2309 1070 | Koera- ja kassitoit | Kehtestaud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |2309 9031 2309 9041 2309 9051 2309 9095 2309 9099 | Loomasöödana kasutatavad tooted | Avada tariifikvoot 2700 tonni (erga omnes), kvoodijärgne tariif 7%. |Kõigi eespool toodud tariifiridade ja kvootide suhtes kohaldatakse täpset EÜ 15 tariifistiku kirjeldust.[1] ELT C […], […], lk […].


				|

		52014PC0557

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet /* COM/2014/0557 final - 2014/0256 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Põhjendus ja eesmärgid
Tulenevalt ettepanekust, millega tunnistatakse
kehtetuks ja asendatakse direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimite kohta, on vaja
muuta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse
Euroopa Ravimiamet, et võtta arvesse asjaolu, et veterinaarravimite jaoks
tsentraliseeritud korras müügilubade andmine lahutatakse inimtervishoius
kasutatavate ravimite jaoks tsentraliseeritud korras müügilubade andmisest.
Õiguslik alus
Õiguslik alus selliste loomatervist
käsitlevate seadusandlike meetmete võtmiseks, mis on olulised inimeste ja
loomade tervise, keskkonnakaitse, kaubanduse ja ühtse turu poliitika
seisukohast, on järgmine:
·
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi
toimimise leping”) artikkel 114, milles nähakse ette siseturu rajamine ja
toimimine ning asjakohaste õigus- ja haldusnormide ühtlustamine, ning
·
ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkt c meetmete
kohta, millega kehtestatakse ravimitele ja meditsiiniseadmetele kõrged
kvaliteedi- ja ohutusnõuded.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Kavandatavas õigusakti ettepanekus
käsitletavaid peamisi küsimusi hõlmav avalik arutelu „Veterinaarravimite
tõhusam reguleerimine: kuidas kehtestada lihtsam õigusraamistik, et kaitsta
inimeste ja loomade tervist ning suurendada samal ajal ettevõtjate
konkurentsivõimet” kuulutati komisjoni veebisaidil välja 13. aprillil 2010 ja
oli interaktiivse poliitikakujundamise vahendi kaudu kättesaadav kuni 15.
juulini 2010[1].
Selle arutelu ja uuringu „Veterinaarravimeid
käsitlevate õigusaktide läbivaatamise mõju hindamine” alusel viidi komisjoni
tellimusel novembrist 2009 kuni juunini 2011 läbi mõju hindamine[2].
Komisjoni mõjuhindamiskomitee avaldas oma
arvamuse septembris 2013.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Sätted veterinaarravimite müügilubade andmise
ja haldamise kohta jäetakse määrusest (EÜ) nr 726/2004 välja.
Veterinaarravimite määruse eelnõu hõlmab eeskirju kõikides ELi liikmesriikides
kehtivate müügilubade kohta. Uus määrus veterinaarravimite kohta hõlmab kõiki
viise veterinaarravimite müügilubade andmiseks Euroopa Liidus nii
tsentraliseeritud korras kui ka riiklikul tasandil.
Käesoleva määruse kohaldamisega seotud
menetluste ja teenuste kulud tuleb sisse nõuda ravimeid turul kättesaadavaks
tegevatelt isikutelt ja lubade taotlejatelt. Seepärast on asjakohane kehtestada
teatavad põhimõtted, mida kohaldatakse ametile makstavate lõivude suhtes, arvestades
seejuures vajadust võtta asjakohasel viisil arvesse VKEde erivajadusi. Lõivusid
reguleerivad sätted tuleks viia kooskõlla Lissaboni lepinguga.
Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleks
viia komisjonile määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel antud volitused vastavusse ELi
toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selleks et täiendada või muuta
määruse (EÜ) nr 726/2004 teatavaid vähem olulisi osi, tuleks komisjonile
anda õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et
ta saaks muuta lisa vastavalt teaduse ja tehnika arengule, määratleda
olukorrad, mille puhul võidakse nõuda loa saamise järgsete efektiivsusuuringute
tegemist, kehtestada sätted ja nõuded sellise müügiloa andmiseks, millega
kaasnevad teatavad erikohustused, kehtestada müügiloa üleandmise ja müügiloa
tingimuste muutmise taotluste läbivaatamise menetlused, kehtestada menetlused
rikkumiste uurimiseks ning käesoleva määruse kohaselt antud müügilubade
hoidjatele trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramiseks ning kehtestada
kõnealuste trahvide ülemmäärad ning nende kogumise tingimused ja meetodid.
Käesolev määrus peaks jõustuma ja seda tuleks
kohaldada samast kuupäevast, kui jõustub uus määrus veterinaarravimite kohta.
4.           MÕJU EELARVELE
Nähakse ette, et Euroopa Ravimiameti kulud
seoses uute eeskirjade rakendamise ja kohaldamisega kaetakse täielikult
ravimitootjatelt võetavate lõivudega.
Seepärast eeldatakse, et ettepanek ei mõjuta
ELi eelarvet.
Nagu on märgitud finantsselgituses, vajab
Euroopa Ravimiamet täiendavalt umbes 8 töötajat; lisaks on vaja katta
kohtumiste, tõlkimise, infotehnoloogiavahendite jm sellisega seotud kulusid.
Lõivude suurus, struktuur ning üksikasjalikud
eeskirjad ja erandid määratakse kindlaks hiljem komisjoni rakendusaktidega. See
kehtib mitte ainult käesolevast ettepanekust tulenevate Euroopa Ravimiameti
uute ülesannetega seotud lõivude, vaid ka kõikide muude lõivude kohta.
5.           TÄIENDAV TEAVE
2014/0256 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004,
milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja
järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eriti selle artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[3],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[4],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiiv 2001/82/EÜ[5]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004[6] moodustasid liidus
veterinaarravimite tootmist, lubade andmist ja turustamist käsitleva
reguleeriva raamistiku. Omandatud kogemuste põhjal ja pärast seda, kui komisjon
oli hinnanud veterinaarravimite siseturu toimimist, on veterinaarravimeid
reguleeriv raamistik läbi vaadatud ning on võetud vastu Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus (EL) nr [...],[7]
milles sätestatakse veterinaarravimite lubade andmist ja veterinaarravimite
järelevalvet käsitlev kord.
(2)       Määruses (EL) nr [...] on
sätestatud ka veterinaarravimite müügilubade andmine tsentraliseeritud korras.
Määruse (EÜ) nr 726/2004 need osad, milles käsitletakse kõnealust
müügilubade andmise korda, tuleks seepärast kehtetuks tunnistada.
(3)       Käesoleva määruse
kohaldamisega seotud menetluste ja teenuste kulud tuleb sisse nõuda ravimeid
turul kättesaadavaks tegevatelt isikutelt ja lubade taotlejatelt. Asjakohane on
kehtestada teatavad põhimõtted, mida kohaldatakse ametile makstavate lõivude
suhtes, arvestades seejuures vajadust võtta asjakohasel viisil arvesse VKEde
erivajadusi. Lõivusid reguleerivad sätted tuleks viia kooskõlla Lissaboni
lepinguga.
(4)       Seoses Lissaboni lepingu
jõustumisega tuleks komisjonile määrusega (EÜ) nr 726/2004 antud volitused viia
kooskõlla Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selleks et
täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 726/2004 teatavaid vähem olulisi osi,
tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu
artiklile 290, et ta saaks muuta määruse lisa vastavalt teaduse ja tehnika
arengule, määratleda olukorrad, mille puhul võidakse nõuda loa saamise järgsete
efektiivsusuuringute tegemist, kehtestada sätted ja nõuded sellise müügiloa
andmiseks, millega kaasnevad teatavad erikohustused, kehtestada müügiloa
üleandmise ja müügiloa tingimuste muutmise taotluste läbivaatamise menetlused,
kehtestada menetlused rikkumiste uurimiseks ning trahvide ja perioodiliste
karistusmaksete kehtestamise menetlused käesoleva määruse kohaselt antud
müügilubade hoidjatele, kehtestada kõnealuste trahvide ülemmäärad ning nende
kogumise tingimused ja meetodid.
(5)       Eriti oluline on, et komisjon
viiks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel läbi asjakohaseid
konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud
õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste
dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
(6)       Selleks et tagada määruse
(EÜ) nr 726/2004 rakendamisel ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile
anda volitused võtta vastu rakendusakte inimtervishoius kasutatavate ravimite
müügilubade kohta. Volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011[8].
(7)       Määrust (EÜ) nr 726/2004
tuleks seepärast vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 726/2004 muudetakse
järgmiselt:
(1)
pealkiri asendatakse järgmisega:
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004,
31. märts 2004, milles sätestatakse liidu kord inimtervishoius kasutatavate
ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa
Ravimiamet”;
(2)
artikli 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Käesoleva määruse eesmärk on sätestada liidu kord
inimtervishoius kasutatavate ravimite lubade andmise ja ravimiohutuse
järelevalve kohta ning asutada Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet”).”;
(3)
artikli 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse
direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 1 sätestatud mõisteid.”;
(4)
artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:
„b)     taotleja näitab, et
ravim hõlmab olulist ravi-, teadus- või tehnikauuendust või et loa andmine
vastavalt käesolevale määrusele on kogu liidu patsientide tervise huvides.”;
(b)
lõike 3 sissejuhatav lause ja punkt a asendatakse
järgmisega:
„Liikmesriigi pädev
asutus võib liidu antud loaga originaalravimile vastava geneerilise ravimi loa
anda kooskõlas direktiiviga 2001/83/EÜ järgmistel tingimustel:
a) taotlus loa saamiseks on esitatud kooskõlas
direktiivi 2001/83/EÜ artikliga 10;”;
(c)
lõige 4 asendatakse järgmisega:
„Komisjonil on õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 87b, et kohandada
käesoleva määruse lisa teaduse ja tehnika arenguga ilma tsentraliseeritud korra
kohaldamisala laiendamata.”;
(5)
artikli 4 lõige 3 jäetakse välja;
(6)
artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu lõpliku
otsuse 15 päeva jooksul pärast inimtervishoius kasutatavate ravimite
alalise komitee arvamuse saamist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”;
(b)
lõige 5 asendatakse järgmisega:
„5. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu lõike 4
rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, millega määratakse kindlaks kohaldatavad
tähtajad ja menetlused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”;
(7)
artikli 10b lõige 1 asendatakse järgmisega:
„Komisjon võib kooskõlas artikliga 87b võtta vastu
delegeeritud õigusakte, et määratleda olukorrad, mille puhul käesoleva määruse
artikli 9 lõike 4 punkti cc ja artikli 10a lõike 1 punkti b alusel tuleb läbi
viia müügiloa saamise järgsed tõhususuuringud.”;
(8)
artikli 14 lõige 7 asendatakse järgmisega:
„7. Rahvatervise huvides võib müügiloa andmise
siduda teatavate erikohustustega, mille amet igal aastal läbi vaatab. Need
kohustused ning vajaduse korral nende täitmise tähtaeg määratakse kindlaks
müügiloa tingimustes. Ravimi omaduste kokkuvõttes ja pakendi infolehel
märgitakse selgelt, et ravimi müügiluba on antud tingimusel, et täidetakse
nimetatud kohustusi.
Erandina lõikest 1 kehtivad sellised load ühe
aasta ning neid on võimalik uuendada.
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas
artikliga 87b vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada sätted ja nõuded
sellise müügiloa andmise ja uuendamise kohta.”;
(9)
artikli 16 lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas
artikliga 87b vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse müügiloa
tingimuste muutmise ja müügiloa üleandmise taotluste läbivaatamise kord.”;
(10)
artiklit 20 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Käesolevas artiklis sätestatud menetluse igal
etapil võib komisjon võtta ajutisi meetmeid. Kõnealuseid ajutisi meetmeid
kohaldatakse viivitamata.
Komisjon võtab rakendusaktidega vastu lõpliku
otsuse meetmete kohta, mis võetakse seoses asjaomase ravimiga. Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
Samuti võib komisjon võtta vastu direktiivi 2001/83/EÜ
artikli 127a kohase liikmesriikidele adresseeritud otsuse.”;
(b)
lõige 6 asendatakse järgmisega:
„6.     Peatamismeetmeid, millele on viidatud
lõikes 4, võib hoida jõus seni, kuni vastavalt lõikele 3 on tehtud lõplik
otsus.”;
(11)
artikli 57 lõike 2 esimene lõik asendatakse
järgmisega:
„2. Lõike 1 punktis l osutatud andmebaas sisaldab
ravimi omaduste kokkuvõtteid, pakendi infolehte patsiendi või kasutaja jaoks
ning märgistusel esitatavat teavet. Andmebaasi arendatakse järk-järgult,
eelistades ravimeid, mille luba on antud vastavalt käeolevale määrusele või
vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükile. Andmebaasi
laiendatakse nii, et see hõlmaks kõiki liidus lubatud ravimeid.”;
(12)
artikli 59 lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Kui käesolevas määruses, määruses (EL) nr
[...] või direktiivis 2001/83/EÜ ei ole sätestatud teisiti, teevad amet ja
liikmesriigi asjaomane asutus teaduslike küsimustega seotud põhimõtteliste
erimeelsuste korral koostööd erimeelsuste lahendamiseks või asjaomaseid
teaduslikke küsimusi selgitava ühisdokumendi koostamiseks. See dokument
avaldatakse kohe pärast vastuvõtmist.”;
(13)
artikli 61 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Iga liikmesriik määrab pärast haldusnõukoguga
nõupidamist inimtervishoius kasutatavate ravimite komiteesse ühe liikme ja ühe
asendusliikme kolmeaastase ametiajaga, mida võib pikendada.
Asendusliikmed esindavad liikmeid ja hääletavad
liikmete eest nende puudumise korral ning võivad täita ettekandja ülesandeid
vastavalt artiklile 62.
Liikmed ja asendusliikmed valitakse nende rolli ja
kogemuse järgi inimtervishoius kasutatavate ravimite ja veterinaarravimite
hindamisel ning nad esindavad liikmesriikide pädevaid asutusi.”;
(14)
artikli 62 lõike 3 teine lõik jäetakse välja;
(15)
artikli 67 lõike 3 esimene lõik asendatakse
järgmisega:
„Ameti tulud koosnevad liidu toetusest, lõivudest,
mida ettevõtjad maksavad liidu müügilubade saamise ja säilitamise eest, samuti
muude ameti ja koordineerimisgrupi teenuste eest, mis on seotud tema ülesannete
täitmisega vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklitele 107c, 107e, 107g, 107k
ja 107q, ning tasudest, mida amet võtab muude osutatud teenuste eest.”;
(16)
artikkel 70 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 70
1.         Komisjon võtab
vastavalt lõikes 2 sätestatud põhimõtetele vastu rakendusaktid artikli 87
lõikes 2 sätestatud korras, täpsustades järgmist:
(a)
artikli 67 lõikes 3 osutatud lõivude ja
tasude suurus ja struktuur;
(b)
teenused, mille eest võib võtta tasu;
(c)
tingimused, mille alusel väikesed ja keskmise
suurusega ettevõtjad võivad maksta väiksemaid lõivusid, lükata lõivu maksmist
edasi või saada haldusabi;
(d)
eeskirjad, millega määratakse kindlaks hüvitis
asjaomase komitee või koordineerimisgrupi liikmele ettekandjana tehtud töö
eest, ning
(e)
maksmise tingimused.
Lõivud kehtestatakse
sellisel tasemel, millega välditakse puudujäägi või märkimisväärse ülejäägi
tekkimist ameti eelarves; vastasel korral vaadatakse need üle.
2.         Lõikes 1 osutatud rakendusaktide
vastuvõtmisel võtab komisjon arvesse järgmist:
(a)
lõivud kehtestatakse sellisel tasemel, et laekuvad
summad oleksid põhimõtteliselt piisavad osutatavate teenustega seotud kulude
katmiseks, kuid ei ületaks kulude katmiseks vajalikku summat;
(b)
lõivude taseme määramisel võetakse arvesse ameti
kulude läbipaistva ja objektiivse hindamise tulemust ning liikmesriikide
pädevate asutuste ülesannete täitmisega seotud kulusid;
(c)
vajaduse korral võetakse arvesse väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtjate konkreetseid vajadusi, sealhulgas võimaldatakse
maksete tegemist mitmes osas ja etapis;
(d)
rahvatervisega seotud põhjustel võidakse teatavate
ravimikategooriate puhul lõivu nõudmisest täielikult või osaliselt loobuda;
(e)
lõivude struktuuri ja suuruse määramisel võetakse
arvesse, kas teave on esitatud ühiselt või eraldi;
(f)
erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel
ning ameti nõusolekul võidakse loobuda lõivu või selle osa sissenõudmisest;
(g)
hüvitis ettekandja töö eest makstakse üldjuhul
selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ettekandja töötab, või kui ta ei
tööta liikmesriigi pädevas asutuses, siis ettekandja määranud liikmesriigile;
(h)
lõivude ja tasude maksmise aja määramisel võetakse
nõuetekohaselt arvesse käesoleva määruse ja määruse (EL) nr [...] sätete
kohaseid tähtaegu.”;
(17)
artikli 84 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Komisjon võib määrata rahatrahve käesoleva
määruse kohaselt antud müügilubade hoidjatele, kui nad ei järgi kohustusi, mis
on kehtestatud seoses käesoleva määruse kohase müügiloa andmisega.
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas
artikliga 87b vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse:
(a)
loetelu käesoleva määrusega ette nähtud
kohustustest, mille rikkumist võidakse karistada rahatrahviga;
(b)
trahvi või perioodiliste karistusmaksete määramise
kord, sealhulgas eeskirjad sellekohase menetluse algatamise, uurimismeetmete,
kaitseõiguse, toimikule juurdepääsu õiguse, juriidilise esindamise ja
konfidentsiaalsuse kohta;
(c)
eeskirjad menetluse kestuse ja aegumistähtaegade
kohta;
(d)
aspektid, mida komisjon võtab arvesse trahvi või
karistusmaksete kohaldamisel ja nende määra kehtestamisel, samuti trahvi või
karistusmaksete ülemmäär ning nende kogumise tingimused ja meetodid.
Uurimise läbiviimiseks võib komisjon teha koostööd
liikmesriikide pädevate asutustega ning kasutada ameti eraldatud vahendeid.
Kui komisjon võtab vastu rahalise karistuse
kohaldamise otsuse, avaldab ta juhtumi lühikokkuvõtte, sealhulgas asjaomase
müügiloa hoidja nime ja trahvisumma ning rahalise karistuse määramise põhjused,
võttes arvesse müügiloa hoidja õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.
Euroopa Kohtul on täielik pädevus vaadata läbi
otsused, millega komisjon on määranud rahalised karistused. Euroopa Kohus võib
määratud trahvi või perioodilised karistusmaksed tühistada, neid vähendada või
suurendada.”;
(18)
artikkel 86 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 86

Vähemalt iga kümne aasta järel avaldab komisjon
üldaruande käesolevas määruses ja direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükis
sätestatud korra rakendamisel saadud kogemuste kohta.”;
(19)
artikkel 87 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 87
1. Komisjoni abistab direktiivi 2001/83/EÜ
artikli 121 alusel loodud inimtervishoius kasutatavate ravimite alaline
komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”;
(20)
artikkel 87b asendatakse järgmisega:
„Artikkel 87b
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Komisjonile antakse alates käesoleva määruse
jõustumise kuupäevast määramata ajaks õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 4,
artikli 10b lõikes 1, artikli 14 lõikes 7, artikli 16 lõikes 4 ja artikli 84
lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte.
3. Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 3
lõikes 4, artikli 10b lõikes 1, artikli 14 lõikes 7, artikli 16 lõikes 4 ja
artikli 84 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba
jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti
vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
5. Artikli 3 lõike 4, artikli 10b lõike 1, artikli
14 lõike 7, artikli 16 lõike 4 ja artikli 84 lõike 3 alusel vastu võetud
delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile
ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda
tähtaega kahe kuu võrra.”;
(21)
artiklid 30–54, 79, 87c ja 87d ning lisa punkt 2
jäetakse välja.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub  päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
[Käesolev määrus peaks jõustuma ja seda
tuleks kohaldada samast kuupäevast, kui jõustub uus määrus veterinaarravimite
kohta.]
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]        Vt ülevaade saadud
vastustest: http://ec.europa.eu/health/files/veterinary/vet_pubcons_rep2011.pdf.
[2]        Uuringu viis läbi
GHK Consulting, kes on Euroopa poliitika hindamise konsortsiumi (European
Policy Evaluation Consortium, EPEC) liige; teda abistas Triveritas.
[3]               ELT C , , lk .
[4]               ELT C , , lk .
[5]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ, 6.
november 2001, veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311,
28.11.2001, lk 1).
[6]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004,
31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja
veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse
Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).
[7]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ..., ...,
veterinaarravimite kohta (ELT L ..., ..., lk...).
[8]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16.
veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).