Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0154

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (esitanud komisjon)  /* KOM/2005/0154 lõplik - SYN 2005/0064 */

	Brüssel 20.4.2005KOM(2005) 154 lõplik2005/0064 (SYN)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta(esitanud komisjon)SELETUSKIRI1. Euroopa Ülemkogu leppis Amsterdamis 17. juunil 1997. aastal toimunud kohtumisel kokku stabiilsuse ja kasvu paktis kooskõlas asutamislepingu põhimõtete ja menetlustega. Juunis 2004 märkis Euroopa Ülemkogu siiski, et on tarvis tõhustada ELi eelarveraamistiku läbipaistvust ja riikide osalust selles ning parandada selle eeskirjade ja sätete jõustamist. Komisjon andis 3. septembril 2004 välja teatise „Majandusjuhtimise tugevdamine ning selgitused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta“, milles anti suunised stabiilsuse ja kasvu pakti edasiseks kujundamiseks ning tehti ettepanek tugevdada seda majanduslikult ning tõsta selle usaldusväärsust ja tõhustada elluviimist.Pärast komisjoni teatist alustasid nõukogu ja komisjon arutelu, et jõuda konsensusele stabiilsuse ja kasvu pakti reformi osas. Nõukogu võttis 20. märtsil 2005 vastu aruande stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta. Nõukogu kaalus oma aruandes, kuidas tõhustada ELi eelarveraamistiku juhtimist ja riikide osalust selles, tugevdada pakti majanduslikult ja tõhustada seda nii ennetavas kui korrektiivses mõttes, tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikema aja jooksul, edendada kasvu ja vältida tulevaste põlvkondade ülemäärast koormamist.22. ja 23. märtsil 2005 kogunenud Euroopa Ülemkogu kinnitas aruande, väites, et sellega ajakohastatakse ja täiendatakse stabiilsuse ja kasvu pakti, mis koosneb nõukogu määrustest (EÜ) nr 1466/97 ja (EÜ) nr 1467/97 ning Euroopa Ülemkogu 7. juuli 1997. aasta resolutsioonist stabiilsuse ja kasvu pakti kohta.Euroopa Ülemkogu palus oma 22. ja 23. märtsi 2005. aasta kohtumisel eesistujariigi järeldustes komisjonil esitada ettepanekud nõukogu määruste muutmiseks kooskõlas nõukogu aruandega, milles väljendati nõukogu eelistust teha olemasolevatesse määrustesse võimalikult vähe muudatusi.2. Lisaks muudatustele, mis kajastavad eespool nimetatud kokkulepet, tehakse määrusesse 1466/97 mõned peamiselt tehnilist laadi muudatused, et tagada kooskõla nõukogu aruandega. Eelkõige on kogemused näidanud, et nõukogul on olnud liiga vähe aega stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kontrollimiseks. Tehakse ettepanek tähtaegade pikendamiseks.2005/0064 (SYN)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 99 lõiget 5,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]toimides asutamislepingu artiklis 252 osutatud korrasning arvestades järgmist:(1) Stabiilsuse ja kasvu pakt koosnes algselt nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusest (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[2] nõukogu määrusest (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta[3] ja 17. juuni 1997. aasta resolutsioonist stabiilsuse ja kasvu pakti kohta[4]. Stabiilsuse ja kasvu pakt on osutunud kasulikuks eelarvepuudujäägi pidurdamisel, aidates seeläbi kaasa suuremale makromajanduslikule stabiilsusele, mida iseloomustab madal inflatsioon ja madalad intressimäärad ning mida on tarvis püsiva majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks.(2) Nõukogu võttis 20. märtsil 2005 vastu aruande „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta“, mille eesmärk on tõhustada eelarveraamistiku juhtimist ja riikide osalust selles, tugevdades pakti majanduslikult ja tõhustades seda nii ennetavas kui korrektiivses mõttes, tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikema aja jooksul, edendada kasvu ja vältida tulevaste põlvkondade ülemäärast koormamist. Euroopa Ülemkogu kinnitas aruande oma 23. märtsi 2005. aasta järeldustes,[5] kus on kirjas, et aruandega ajakohastatakse ja täiendatakse stabiilsuse ja kasvu pakti.(3) Stabiilsuse ja kasvu pakti tuleb tõhustada ning selle rakendamist selgitada, et parandada majanduspoliitika kooskõlastamist ja järelevalvet. Seda tehes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta muutunud asjaolusid, eelkõige 25 liikmesriigist koosnevas ühenduses esinevaid suuremaid majanduslikke erinevusi ja võimalikke demograafilisi muudatusi.(4) Määrust (EÜ) nr 1466/97 tuleb muuta, et oleks võimalik täielikult kohaldada stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise osas kokkulepitud parandusi.(5) Kui liikmesriigid peavad kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, saavad nad hakkama tavaliste tsükliliste kõikumistega, hoides valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla kontrollväärtuse 3% SKTst, ja tagavad kiire liikumise eelarve jätkusuutlikkuse suunas. See jätaks eelarves liikumisruumi, eelkõige riiklike investeeringute osas.(6) Keskpika perioodi eelarve-eesmärgid peaksid olema iga liikmesriigi puhul erinevad, et võtta arvesse nende majandus- ja eelarveseisundite ning -prognooside mitmekesisust. Nõukogu peaks komisjoni soovituse alusel kehtestama riigipõhised keskpika perioodi eelarve-eesmärgid ja need korrapäraselt läbi vaatama.(7) Liikmesriigid, kes veel ei ole täitnud keskpika perioodi eelarve-eesmärki, peaksid minimaalselt parandama tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid. Parandamine peaks olema suurem majanduslikult headel aegadel; halval ajal võiks see olla väiksem.(8) Kui nõukogu kontrollib stabiilsus- ja lähenemisprogramme, eelkõige keskpika perioodi eelarve-eesmärke või nende saavutamiseks kehtestatud kohandamiskava, ja teostab nende üle järelevalvet, peaks ta arvesse võtma oluliste struktuurireformide rakendamist, mis toovad pikema aja jooksul kaasa otsese kokkuhoiu, suurendades sealhulgas potentsiaalset kasvu, ja millel on seetõttu tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Selleks peaksid stabiilsus- ja lähenemisprogrammid sisaldama oluliste struktuurireformide kirjeldust ning üksikasjalikku hinnangut nende koguselise mõju kohta eelarveseisundile aja jooksul.(9) Tähtajad, mis on antud nõukogule stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kontrollimiseks, on olnud liiga lühikesed ning neid tuleks pikendada.(10) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1466/97 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 17. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 muudetakse järgmiselt:(1) Lisatakse artikkel 2a:„ Artikkel 2aIga liikmesriigi tarvis kehtestatakse tasakaalulähedase või ülejäägis eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk asutamislepingu artikli 99 lõikes 2 osutatud korras. Need keskpika perioodi eelarve-eesmärgid vaadatakse korrapäraselt läbi ja muudetakse vajaduse korral. Riigipõhised keskpika perioodi eelarve-eesmärgid kehtestatakse sellised, et liikmesriigid saavad hakkama tavaliste tsükliliste kõikumistega, hoides valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla kontrollväärtuse 3% SKTst, et need tagavad kiire liikumise eelarve jätkusuutlikkuse suunas ning jätavad seeläbi eelarves liikumisruumi, eelkõige riiklike investeeringute osas.(2) Artikli 3 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:a) punkt a asendatakse järgmisega:„a) kohandamiskava, mille tulemuseks on keskpika perioodi eelarve-eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarvete ülejääk/puudujääk, ning valitsemissektori võla suhte eeldatav areng;“b) punkt c asendatakse järgmisega:„c) programmi eesmärkide saavutamiseks võetud või ettepandud eelarvealaste ja muude majanduspoliitikaga seotud meetmete kirjeldus ning olulisemate eelarvega seotud meetmete ja oluliste struktuurireformide korral hinnang koguselisele mõjule, mida need eelarvele avaldavad, kõikehõlmav ja üksikasjalik hinnang nende koguselise mõju kohta eelarveseisundile lühiajaliselt, keskpikal perioodil ja pikema aja jooksul.“(3) Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:“1. Komisjoni ja asutamislepingu artikliga 114 loodud komitee hinnangute põhjal kontrollib nõukogu artikli 99 kohase mitmepoolse järelevalve raames, kas programmis sisalduv kohandamiskava on piisavalt ambitsioonikas, kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud ja kas võetud ja/või ettepandud meetmed on piisavad, teostamaks eelarve keskpikale eesmärgile suunatud kohandamiskava. Kui nõukogu hindab kohandamiskava keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks, võtab ta arvesse, kas asjaomane liikmesriik parandab minimaalselt tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, ning kas majanduslikult headel aegadel taotletakse suuremat edasiminekut. Nõukogu võtab arvesse ka oluliste struktuurireformide rakendamist, mis toovad pikema aja jooksul kaasa otsese kokkuhoiu, suurendades sealhulgas potentsiaalset kasvu, ja millel on seetõttu tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele;“b) lõikes 2 asendatakse sõnad „kahe kuu“ sõnadega „kolme kuu“.(4) Artikli 7 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:a) punkt a asendatakse järgmisega:„a) kohandamiskava, mille tulemuseks on keskpika perioodi eelarve-eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarvete ülejääk/puudujääk, ning valitsemissektori võla suhte eeldatav areng; keskpika perioodi rahapoliitilised eesmärgid; nende eesmärkide seos hindade ja vahetuskursi stabiilsusega;“b) punkt c asendatakse järgmisega:„c) programmi eesmärkide saavutamiseks võetud ja/või ettepandud eelarvealaste ja muude majanduspoliitikaga seotud meetmete kirjeldus ning olulisemate eelarvega seotud meetmete ning oluliste struktuurireformide korral hinnang koguselisele mõjule, mida need eelarvele avaldavad, kõikehõlmav ja üksikasjalik hinnang nende koguselise mõju kohta eelarveseisundile lühiajaliselt, keskpikal perioodil ja pikema aja jooksul.“(5) Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:“1. Komisjoni ja asutamislepingu artikliga 114 loodud komitee hinnangute põhjal kontrollib nõukogu artikli 99 kohase mitmepoolse järelevalve raames, kas programmis sisalduv kohandamiskava on piisavalt ambitsioonikas, kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud ja kas võetud ja/või ettepandud meetmed on piisavad, teostamaks eelarve keskpikale eesmärgile suunatud kohandamiskava. Kui nõukogu hindab kohandamiskava keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks, võtab ta arvesse, kas asjaomane liikmesriik parandab minimaalselt tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, ning kas majanduslikult headel aegadel taotletakse suuremat edasiminekut. Nõukogu võtab arvesse ka oluliste struktuurireformide rakendamist, mis toovad pikema aja jooksul kaasa otsese kokkuhoiu, suurendades sealhulgas potentsiaalset kasvu, ja millel on seetõttu tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele;“b) lõikes 2 asendatakse sõnad „kahe kuu“ sõnadega „kolme kuu“.(6) Viide artiklile 103 asendatakse kõikjal määruses viitega artiklile 99.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja

[1] ELT C […]

[2] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[3] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[4] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.

[5] Vt Euroopa Ülemkogu 22.–23. märtsi 2005. aasta järelduste 2. lisa.


				|

		52011PC0483

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses tagasimakstava abi ja finantskorraldusega /* KOM/2011/0483 lõplik - 2011/0210 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ettepaneku
taust
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 28
lõikes 3 on määratletud struktuurifondide kaudu antava toetuse liigid,
täpsemalt „tagastamatu otsetoetus […], aga ka muud viisid, näiteks tagasimakstav
toetus, intressitoetus, tagatis, osalus aktsiakapitalis, osalus riskikapitalis
või mõni muu rahastamise vorm”. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 448/2004 on
kehtestatud abikõlblikkuse üldreegel, et lõplikele abisaajatele makstud
toetuste puhul tuleb esitada maksekviitungid või samaväärse tõendusjõuga
raamatupidamisdokumendid (eeskiri 1), ette nähtud konkreetsed abikõlblikkuse
reeglid seoses struktuurifondi maksetega riskikapitali- ja laenufondidesse
(eeskiri 8) ning tagatisfondidesse (eeskiri 9) ning sätestatud, et sellistesse
fondidesse tehtavaid makseid käsitatakse tegelikult tehtud abikõlblike
kulutustena (eeskiri 1, punkt 1.3). Liikmesriigid nägid sellised toetuse liigid
ette struktuurifondide 2000.–2006. aasta programmiperioodil, luues eeskirjadele
8 ja 9 vastavad spetsiaalsed fondid ning kasutades muude vahendite kaudu
antavat tagasimakstavat abi. Vähemalt ühes liikmesriigis on sõltumatu hindamine
soovitanud neid vahendeid kui head tava.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1083/2006 ei ole siiski
defineeritud abi ei tagasimakstava ega tagastamatuna. Kõnealuse määruse
artiklis 44 on sätestatud finantskorraldusvahendid. Need sätted on käesoleval
programmiperioodil üsna piiravad, sest need võimaldavad rahastada kulutusi, mis
on seotud järgmiste toetustega: a) ettevõtjatele suunatud
finantskorraldusvahendid, b) linnaarendusfondid ja c) fondid või muud
motivatsioonisüsteemid energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia
kasutamiseks hoonetes. Sellest tulenevalt – ja ilma et see piiraks nõukogu
määruse (EÜ) nr 1081/2006 artikli 11 kohaldamist, milles on sätestatud, et abi
võib olla ka tagasimakstav – ei tundu rangelt võttes tagasimakstav abi kuuluvat
kohaldatava määruse reguleerimisalasse.
Liikmesriigid on jätkuvalt kasutanud
tagasimakstavat abi, lähtudes programmiperioodil 2000–2006 saadud positiivsest
kogemusest, ning mõned liikmesriigid on selliste süsteemide kirjeldused lisanud
ka 2007.–2013. aasta programmdokumentidesse, mille komisjon on heaks kiitnud.
Lisaks on mõnes liikmesriigis alustatud praegusel programmiperioodil selliseid
skeeme uuesti.
Seepärast on vajalik määruses (EÜ) nr 1083/2006
määratleda tagasimakstav abi üldiselt ning sätestada täiendavalt, et
tagasimakstav abi peab olema eraldi arvel ning seda võib kasutada samal
eesmärgil või rakenduskava eesmärkide kohaselt. Definitsiooni järgi sisaldab
„tagasimakstav abi” tagasimakstavaid toetusi (s.t toetusi, mis makstakse
osaliselt või täielikult tagasi ilma intressideta) ja kreedidiliine, mida
haldab korraldusasutus vahendusasutuste kaudu (mis on avaliku sektori
finantseerimisasutused).
Seoses finantskorraldusega, s.t vahenditega, mis
on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikliga 44, on komisjoni praegune
tõlgenduspraktika selline, et suurprojektide, tulusate projektide ja toimingute
kestvusega seotud reegleid nende suhtes ei kohaldata. Võttes arvesse praegust
tava, on õiguskindluse huvides vajalik asjakohases õigusaktis selgelt välja
kirjutada, et suurprojekte, tulusaid projekte ja toimingute kestvust
käsitlevaid sätteid (nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklid 39, 55 ja 57)
ei kohaldata artikli 44 kohaste toimingute suhtes. Artikli 44 kohase
finantskorralduse puhul moodustub toiming rahalisest toetusest
finantskorraldusvahendile ja sellele järgnevast abist, mida antakse
finantskorraldusvahendite kaudu lõplikele abisaajatele. Kõnealust abi antakse
tagasimakstava toetusena ning toimingute jaoks tagastatud vahendeid tuleb
taaskasutada vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 78 lõikes 7 sätestatud
reeglitele. Eespool nimetatust tuleneb, et artiklite 39, 55 ja 57 kohaldamine
artikli 44 kohaste toimingute suhtes ei ole vajalik ega põhjendatud.
Kui võtta lisaks arvesse, et on vaja tagada
(abikõlblike kulude puhul) rakenduskavade raames finantskorraldusvahenditele
eraldatud vahendite õigeaegne kasutamine ja see, et liikmesriigid ja komisjon
teostaksid asjakohast järelevalvet artikli 44 alusel loodud
finantskorraldusvahendite rakendamise üle, on vajalik sätestada: i) juriidiline
kohustus (kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 78 lõike 6 punktidega a –
e) kasutada finantskorraldusvahendite puhul korraldusasutuste makstud rahalist
toetust selliste vahendite loomiseks või toetamiseks kahe aasta jooksul (kui
nii ei tehta, korrigeeritakse hilisemaid kuluaruandeid vastavalt, lahutades
kasutamata summad); ii) säte rakendamise järelevalveks, muu hulgas selleks, et
liikmesriigid saaksid komisjonile esitada asjakohase aruande selle kohta,
milliseid vahendeid on kasutatud ja millised on nende vahendite abil
sihtpiirkondades võetud asjakohased meetmed.
·
Üldine taust
Programmiperioodil 2007 – 2013 on välja töötatud
abi rahastamise uued vormid, mille puhul tavapärase toetuspõhise
finantseerimise asemel kasutatakse ringlevaid rahastamisviise. Neid uusi
rahastamisvahendeid peetakse riiklike ja erasektori vahendite stiimuliteks, et
saavutada selline investeeringute tase, mis on vajalik Euroopa 2020. aasta
strateegia rakendamiseks.
Kui rääkida reguleerimisalast, siis kasutatakse
ringlevaid rahastamisviise praegu rohkemate tegevuste puhul kui
finantskorraldust. Määrust on vaja muuta, et lisada toetus toimingutele, kui on
ette näha rahalise abi tagasimaksmine, kuid toetustel puuduvad nõukogu määruse
(EÜ) nr 1083/2006 artiklis 44 määratletud finantskorraldusvahendite omadused ja
nad jäävad selle mehhanismidest välja. See hõlmab tagastatavaid toetusi ja
krediidiliine, mida otseselt haldavad korraldusasutused või vahendusasutused.
Pidades silmas artikli 44 kohaste
finantskorraldusvahendite järjest laialdasemat kasutamist praktikas ning
komisjoni senini piiratud teavet nende vahendite kohta, on vajalik muuta
määrust, tagamaks, et nii liikmesriigid kui ka komisjon saaksid teostada nende
tagasimakstava abi liikide asjakohast järelevalvet ning sellest komisjonile aru
anda. See annab komisjonile ka sobiliku töövahendi sellist liiki abi toimimise
üldiseks hindamiseks.
·
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 44 on
sätestatud, milliseid finantskorraldusvahendeid võib praegusel
programmiperioodil kasutada, ning nende reguleerimisala: väikese ja keskmise
suurusega ettevõtjate rahastamisele juurdepääsu hõlbustamine, linnaarendus ja
energiatõhusus. Liikmesriikide või korraldusasutuste makstud, sellistesse
vahenditesse tehtud osamaksetel põhinevate kulude tagasimaksmise erisätted
sisalduvad kõnealuse määruse artikli 78 lõikes 6.
Määruse (EÜ) nr 1081/2006 artiklis 11 on
sätestatud ESFi makstava abi liigid: tagastamatud individuaalsed või üldised
toetused, tagasimakstavad toetused, laenuintressitoetused, mikrokrediidid ja
tagatisfondid ning kaupade ja teenuste ostmine kooskõlas riigihanke
eeskirjadega.
·
Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete
ja eesmärkidega
Ei kohaldata.
2.           Konsulteerimine huvitatud isikutega ja
mõju hindamine
·
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Euroopa Kontrollikoda tõi Euroopa Regionaalarengu
Fondi (ERF) tegevuse auditi käigus välja probleemi tagasimakstava abiga
väljaspool artikli 44 reguleerimisala, mille tulemusena tehti käesolev
ettepanek nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 muutmise kohta. Muudatusettepanek
on algatatud pärast liikmesriikides valitseva olukorra põhjalikku kaardistamist
ning seda on liikmesriikidega arutatud fondide koordineerimiskomitee (COCOF)
kohtumiste raames. Finantskorraldusvahendite järelevalvet käsitleva Euroopa
Kontrollikoja soovituse alusel sisaldab käesolev ettepanek eraldi sätteid
artikli 44 kohaste finantskorraldusvahendite õigeaegse ja tõhusa kasutamise
ning nendest aruandmise kohta.
·
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
·
Mõjuanalüüs
Käesoleva ettepanekuga muudetakse selgemaks
tagasimakstava abi kasutamine projekti tasandil, sest see on praktika, mis
toimis edukalt programmiperioodil 2000‑2006 ning annab struktuurifondide
kasutamisele täiendava tõuke ja suurema mõju.
Ühtekuuluvuspoliitika reeglite selgemaks muutmine
annab liikmesriikidele garantii, et tagasimakstaval abil põhinevaid skeeme,
mida kasutati edukalt eelmisel programmiperioodil, saab tulevikus jätkata ja
edasi arendada. Sellel on ka positiivne mõju programmide rakendamise kiirusele,
sest riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele antakse võimalus
fonde samal eesmärgil taaskasutada.
Uus kohustus vahendite õigeaegseks kasutamiseks
(kahe aasta jooksul alates fondi tehtud maksetest) ja aruandluseks
finantskorraldusvahendite kohta annab komisjonile sobiliku töövahendi sellist
liiki toetuste toimimise üldiseks hindamiseks.
Ettepaneku eesmärk on anda selgust olemasoleva
õiguspraktika legaalsuse kohta. Peamine oodatav mõju on seega juriidilise riski
vähendamine. Ettepaneku praktiline mõju on piiratud ning seotud üksnes
täiendava kohustusega anda aru juba olemasolevate finantskorraldusvahendite
kohta. Täiendavaid eelarvelisi vahendeid ei vajata.
3.           Ettepaneku õiguslik külg
·
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Kavandatav muudatus tugineb nõukogu määruse (EÜ)
nr 1260/1999 artikli 28 lõikes 3 loetletud toetuste erinevate liikide laiemale
kohaldamisele ning sellega tehakse vajalikud täiendused ja muudatused
olemasolevasse õigusraamistikku, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud allpool.
Kavandatavas artikli 2 uues punktis 8
määratletakse tagasimakstava toetuse mõiste eelarvest annetusena antava
rahalise otsetoetusena, mille võib osaliselt või täielikult ilma intressita
tagasi maksta.
III jaotise II peatükki kavandatakse uut jagu 3a,
kus sätestataks „tagasimakstav toetus”. Uue artikliga 43a soovitakse sätestada,
et struktuurifondidest võib rahastada selliseid toiminguga seotud kulusid, mis
koosnevad maksetest, millega toetatakse tagasimakstavat abi. Kõnealune säte
hõlmaks tagasimakstavaid toetusi ja krediidiliine, mida haldab korraldusasutus
vahendusasutuste kaudu, mis on avaliku sektori finantseerimisasutuste osad.
Selguse huvides püsib sellise tagasimakstava toetuse puhul kulude
deklareerimise ja tagasimaksmise mehhanism samana kui see on tagastamatute toetuste
puhul (s.t otsetoetused), sest see põhineb maksekviitungitel või samaväärse
tõendusjõuga raamatupidamisdokumendil (määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 78
lõigete 1 – 5 kohaselt).
Lisaks selgitatakse uues artiklis 43b, et abi, mis
makstakse tagasi abi andvale asutusele või muule liikmesriigi pädevale
asutusele, peab olema eraldi arvel ning seda võib kasutada samal eesmärgil või
rakenduskava eesmärkide kohaselt.
Kavandatava artikliga 44a soovitakse luua selgus,
et suurprojekte (artikkel 39), tulusaid projekte (artikkel 55) ja toimingute
kestvust (artikkel 57) käsitlevaid sätteid ei kohaldata põhimõtte pärast
artikli 44 kohaste finantskorraldusvahendite suhtes, sest need eeskirjad on
pigem ette nähtud teist liiki abi jaoks.
Samas kontekstis lisatakse uus artikkel 67a,
milles sätestatakse aruandlus artikli 44 kohaste finantskorraldusvahendite
kohta. Sellega seoses peetakse silmas vajadust tagada finantskorraldusvahendite
rakendamise asjakohane järelevalve nii liikmesriikide kui ka komisjoni poolt,
muu hulgas selleks, et liikmesriigid saaksid komisjonile esitada asjakohast
teavet selle kohta, milliseid vahendeid on kasutatud ja millised on nende
vahendite abil sihtpiirkondades võetud asjakohased meetmed.
Samas kontekstis soovitakse uue lõiguga määruse
(EÜ) nr 1083/2006 artikli 78 lõikes 6 luua juriidiline kohustus tagamaks, et
korraldusasutuste makstud rahalist toetust finantskorraldusvahendite loomiseks
või toetamiseks kasutatakse abikõlblike kulude jaoks kahe aasta jooksul alates
fondi sissemaksest. Kui nii ei tehta, korrigeeritakse hilisemaid kuluaruandeid
vastavalt, lahutades kasutamata summad. Sellega soovitakse vältida, et raha
jääb fondidesse seisma ning seda ei kasutada pikka aega.
Kavandatava artikliga 78a lisatakse üldsätted
kuluaruannetele esitatavate nõuete kohta. Viitega nõukogu määruse (EÜ) nr 1605/2002
(mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)
artikli 61 lõikele 2, võimaldatakse selle sättega komisjonil ühenduste varasid
ja eelarve täitmist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamist.
·
Õiguslik alus
Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006,
millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa
Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus
(EÜ) nr 1260/1999, sätestatakse kolme kõnealuse fondi suhtes kohaldatavad
ühised eeskirjad. Komisjoni ja liikmesriikide koostöös toimuva eelarve täitmise
põhimõttest lähtudes sisaldab käesolev määrus programmitöö korda ning
programmijuhtimise (s.h finantsjuhtimise), järelevalve, finantskontrolli
ja projektide hindamise korda.
·
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega,
kuivõrd selle eesmärk on pakkuda Euroopa Liidu tasandil õiguskindlust, et abi,
mida liikmesriigid annavad struktuurifondide kaudu abikavadele, mis põhinevad
tagasimakstaval abil, mida eelmisel programmiperioodil seaduslikult rakendati
ja/või mille andmist alustati praegusel programmiperioodil, kuid millel ei ole
finantskorraldusvahendi omadusi, on praeguste struktuurifondide eeskirjade
kohaselt lubatud ja legitiimsed. Selles kontekstis on vajalik Euroopa Liidu
tasandil kindlaks määrata, kuidas käsitleda selliste abikavade puhul
tagasimakstavaid toetusi, millel ei ole finantskorraldusvahendite omadusi.
Lisaks lisatakse säte, mis käsitleb õigeaegset
raha kasutamist (kahe aasta jooksul alates fondi sissemaksest) ja kohustus anda
aru artikli 44 kohase finantskorralduse kohta, et liikmesriigid saaksid
vahendeid kiiresti rakendada ja esitada komisjonile asjakohast teavet selle
kohta, milliseid vahendeid on kasutatud ja millised on nende vahendite abil
sihtpiirkondades võetud asjakohased meetmed. See annab komisjonile ka sobiliku
töövahendi sellist liiki abi toimimise üldiseks hindamiseks.
·
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas.
Käesolev ettepanek on proportsionaalne, sest see
ei lähe kaugemale minimaalsetest nõuetest tagamaks liikmesriikidele
õiguskindlust, et skeemid, mis põhinevad tagasimakstaval abil, mida toetavad
struktuurifondid, kuid millel ei ole finantskorraldusvahendi omadusi, on
praegusel programmiperioodil lubatud. Võimaldamaks liikmesriikidel selgemaks
muutmisest kogu programmiperioodi jooksul kasu saada, tuleb määrust kohaldada
tagasiulatuvalt.
Kohustus kasutada korraldusasutuste makstud
rahalisi vahendeid finantskorraldusvahendite loomiseks kahe aasta jooksul
alates fondi sissemaksest (kui nii ei tehta, korrigeeritakse hilisemaid
kuluaruandeid vastavalt, lahutades kasutamata summad) ja mõned
aruandluskohustused sätestatakse ainult finantskorraldusvahendite jaoks
(erinevalt tagasimakstavatest toetustest, millel ei ole artikli 44 kohaseid
omadusi, rakendatakse neid fondidena kaudu) ning eesmärgiks on, et
liikmesriigid annaksid komisjonile ainult minimaalselt vajalikku teavet
finantskorraldusvahendite õigeaegse ja korrektse rakendamise kohta
sihtpiirkondades. Kohustust õigeaegseks raha kasutamiseks ja täiendavaks
aruandluseks ei kohaldata tagasiulatuvalt.
·
Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt: määrus.
Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmistel
põhjustel.
Komisjon on uurinud õigusraamistiku pakutavat
tegevusruumi, väitmaks, et kehtiv praktika vahendusasutuste või
korraldusasutuste otse hallatavate toimingute puhul, millel ei ole
finantskorraldusvahendite omadusi, on struktuurifondide eeskirjadega kooskõlas.
Pärast põhjalikku sisekonsultatsiooni jõuti siiski järeldusele, et selguse
huvides on nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 vaja selles osas muuta.
Läbivaatamise eesmärk on lihtsustada liidu vahendite kasutamist mitmete projektide
puhul, mis jäävad artikli 44 reguleerimisalast välja, ning sellega suurendada
projektide arvu, mis saavad struktuurifondidest toetust. Kõnealuse määruse
artikli 44 kohaselt loodud vahendeid ei saa kasutada nende ebastandardsete
toimingute puhul, sest artiklis 44 on vahendite kasutamine piiratud väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtete, linnaarenduse ja energiatõhususega.
Praegu ei ole juriidilist kohustust kasutada
korraldusasutuste poolt finantskorraldusvahenditesse makstud osamakseid teatava
aja jooksul, kui programm kestab, sest selliste maksete tasaarvestus
(„abikõlblike kulutuste” kontrollimise mõttes) toimub ainult rakenduskava
lõpetamisel; lisaks on finantskorraldusvahendite järelevalve ja aruandlus
liikmesriikide poolt alles hiljaaegu vabatahtlikkuse alusel kasutusele võetud.
See ei ole piisav, et võimaldada komisjonil saada tervikpilt tagasimakstava abi
liikide rakendamise kohta sihtpiirkondades. Euroopa Kontrollikoda on soovitanud
komisjonil viia läbi kontroll finantskorraldusvahenditele eraldatud vahendite
tõhusa kasutamise kohta ning teostada asjakohast järelevalvet meetmete
rakendamise üle. Eespool nimetatut arvesse võttes sisaldab käesolev ettepanek
eraldi sätteid i) artikli 44 kohastesse finantskorraldusvahenditesse tehtud
rahaliste maksete õigeaegse kasutamise kohta (kui nii ei tehta, korrigeeritakse
hilisemaid kuluaruandeid vastavalt, lahutades kasutamata summad) ja ii) artikli
44 kohastest finantskorraldusvahenditest aruandmise kohta.
4.           Mõju eelarvele
Mõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna
programmiperioodiks 2007‑2013 ettenähtud rakenduskavades sätestatud
struktuurifondide toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta.
Komisjon usub, et kavandatud meede võib tõhustada
rakendamist liikmesriikidele antava suurema õiguskindluse kaudu.
2011/0210 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006
seoses tagasimakstava abi ja finantskorraldusega
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eriti selle artiklit 177,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud õigusakti eelnõu riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[1],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[2],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Programmiperioodil 2000–2006 on liikmesriikidel
olnud positiivseid kogemusi tagasimakstava abi kavadega toimingute tasandil
ning seetõttu on selliseid kavasid jätkatud või alustatud tagasimakstava abi
kavade rakendamist praegusel programmiperioodil 2007–2013. Mõned liikmesriigid
on selliste kavade kirjeldused lisanud ka programmdokumentidesse, mille
komisjon on heaks kiitnud.
(2)
Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006
(millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa
Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus
(EÜ) nr 1260/1999)[3] on
sätestatud finantskorraldusvahendid ning nende täpsed kasutamise valdkonnad ja
reguleerimisala. Abikavad, mida liikmesriigid rakendavad tagasimakstavate
toetuste või kreedidiliinide vormis, mida haldavad korraldusasutused
vahendusasutuste kaudu, ei ole siiski asjakohaselt hõlmatud ei
finantskorraldusvahendeid käsitlevate sätete ega ka muude määruse (EÜ) nr 1083/2006
sätetega. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse
(EÜ) nr 1081/2006 (mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999)[4]
artikli 11 lõikega 1, milles on sätestatud, et abi võib olla tagasimakstava
toetuse kujul, on siiski vajalik sätestada määruse (EÜ) nr 1083/2006 uues jaos,
et struktuurifondid võivad kaasrahastada tagasimakstavat abi. Kõnealune jagu
peaks hõlmama tagasimakstavaid toetusi ja krediidiliine, mida haldab korraldusasutus
vahendusasutuste kaudu, mis on avaliku sektori finantseerimisasutused.
(3)
Võttes arvesse asjaolu, et rahalised vahendid, mida
kasutatakse tagasimakstava abi kaudu, maksavad toetusesaajad osaliselt või
täielikult tagasi, on vaja lisada asjakohased sätted tagasimakstava abi
taaskasutamiseks samal eesmärgil või kooskõlas vastava rakenduskava
eesmärkidega.
(4)
On vaja luua selgus, et suurprojekte, tulusaid
projekte ja toimingute kestvust käsitlevaid sätteid ei kohaldata põhimõtte
pärast finantskorraldusvahendite suhtes, sest need eeskirjad on pigem ette
nähtud teist liiki toimingute jaoks.
(5)
Pidades silmas vajadust tagada
finantskorraldusvahendite rakendamise asjakohane järelevalve nii liikmesriikide
kui ka komisjoni poolt, muu hulgas selleks, et liikmesriigid saaksid
komisjonile esitada asjakohast teavet selle kohta, milliseid vahendeid on
kasutatud ja millised on nende vahendite abil sihtpiirkondades võetud
asjakohased meetmed, tuleb lisada sätted aruandluse kohta. See võimaldab
komisjonil paremini hinnata finantskorraldusvahendite üldist toimimist.
(6)
Selleks et tagada korraldusasutuste poolt
finantskorraldusvahendisse makstud ja kuluaruandesse kantud rahalise toetuse
tõhus kasutamine teatava ajavahemiku jooksul, on vaja lisada
finantskorraldusvahenditega seotud kohustus, et toetus tuleb kasutada
abikõlblike kulude jaoks kahe aasta jooksul alates vastava tõendatud
kuluaruande kuupäevast. Hilisemaid
kuluaruandeid tuleb vastavalt korrigeerida, lahutades kasutamata summad, kui
kõnealust toetust ei ole vastava ajavahemiku jooksul kasutatud.
(7)
Selleks et tagada vastavus nõukogu määruse (EÜ) nr 1605/2002
(mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[5] artikli 61 lõikele 2, on vaja nõuda, et
komisjonile saadetav kuluaruanne sisaldaks kogu teavet, mida komisjonil on vaja
liidu varasid ja eelarve täitmist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete
koostamiseks.
(8)
Muudatus, millega soovitakse muuta selgemaks
olemasoleva praktika kohaldamise legaalsus alates määruses (EÜ) nr 1083/2006
sätestatud abikõlblikkusperioodi algusest, peab olema tagasiulatuva jõuga kuni
praeguse programmiperioodi 2007‑2013 alguseni.
(9)
Määrust (EÜ) nr 1083/2006 tuleks seetõttu vastavalt
muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1083/2006 muudetakse
järgmiselt.
(1)          Artiklisse 2 lisatakse punkt 8:
"(8)    „tagasimakstav toetus” – annetusena
antav rahaline otsetoetus, mille võib osaliselt või täielikult ilma intressita
tagasi maksta.”
(2)          III jaotise II peatükile lisatakse 3a
jagu:
„3a jagu
Tagasimakstav
abi
Artikkel 43a
Tagasimakstava
abi liigid
1.       Rakenduskava raames võivad
struktuurifondid kaasrahastada tagasimakstavat abi tagasimakstavate toetuste
või krediidiliinide vormis, mida haldab korraldusasutus vahendusasutuste kaudu,
mis on avaliku sektori finantseerimisasutused.
2.       Tagasimakstavat abi käsitlev kuluaruanne
tuleb esitada vastavalt artikli 78 lõigetele 1–5.
Artikkel 43b
Tagasimakstava abi
taaskasutamine
Abi, mis makstakse tagasi abi andnud asutusele või
muule liikmesriigi pädevale asutusele, peab olema eraldi arvel ning seda võib
taaskasutada samal eesmärgil või rakenduskava eesmärkide kohaselt.”
(3)          Lisatakse artikkel 44a:
„Artikkel 44a
Teatavate sätete kohaldamata
jätmine
Artikleid 39, 55 ja 57 ei kohaldata artikli 44
kohaste toimingute suhtes.”
(4)          Lisatakse artikkel 67a:
„Artikkel 67a
Finantskorraldusvahendite
rakendamise aruanded
1.       Iga aasta 31. jaanuariks ja 15.
septembriks saadab korraldusasutus komisjonile eraldi aruande, mis hõlmab
toiminguid, mis koosnevad finantskorraldusvahenditest kuni vastavalt 31.
detsembrini või 30. juunini.
2.       Lõikes 1 osutatud aruanded peavad iga
finantskorraldusvahendi kohta sisaldama järgmist teavet:
a)      finantskorraldusvahendi kirjeldus ja
rakenduskord;
b)      üksused, mis rakendavad
finantskorraldusvahendeid, kaasa arvatud need, mis tegutsevad haldusfondide
kaudu, samuti nende valikuprotsessi kirjeldus;
c)      struktuurifondide toetuste kuupäevad ja
summad ning riikliku kaasrahastamise korras finantskorraldusvahendisse tehtud
maksed;
d)      komisjonile saadetud kuluaruannetes
sisalduvad kuupäevad ja vastavad summad ning summad, mille komisjon tagasi
maksis ja tagasimaksmise kuupäevad;
e)      struktuurifondide toetuste summad ja
finantskorraldusvahendi kaudu riikliku kaasrahastamise korras makstud summad.”
(5)          Artikli 78 lõikele 6 lisatakse
järgmine lõik:
„Rahaline toetus finantskorraldusvahenditele, nagu
on sätestatud artiklis 44, mis on kantud kuluaruandesse, kuid mida ei ole
vastavalt käesoleva lõike teisele lõigule abikõlbliku kuluna välja makstud kahe
aasta jooksul alates asjaomase tõendatud kuluaruande kuupäevast, lahutatakse
järgmisest tõendatud kuluaruandest.”
(6)          Lisatakse artikkel 78a:
„Artikkel 78a
Nõue esitada kuluaruandes
teavet
Komisjonile saadetavas kuluaruandes peab esitama
kogu teabe, mida komisjonil on vaja määruse (EÜ) nr 1605/2002 artikli 61 lõike 2
kohaste raamatupidamisaruannete koostamiseks.
Selleks et tagada ühtsed tingimused käesoleva
artikli kohaldamiseks, antakse komisjonile volitus võtta vastu rakendusakte
vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.
Artikli 1 lõikeid 4, 5 ja 6 kohaldatakse
alates käesoleva määruse jõustumise päevast.
Artikli 1 lõike 5 kohaldamisel algab
kaheaastane tähtaeg käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, kui rahaline
toetus juba sisaldus kuluaruandes enne käesoleva määruse jõustumist.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, […]
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU NIMETUS
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
(EÜ) nr …/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses
tagasimakstava abi ja finantskorraldusega
2.           TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE
RAAMISTIK
Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega
seonduvad meetmed:
Regionaalpoliitika: tegevuspõhise eelarvestamise
meede 13.03
tööhõive ja sotsiaalküsimused; tegevuspõhise eelarvestamise
meede 04.02
3.           EELARVEREAD
3.1.        Eelarveread
(tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read
(endised B.A read)):
Uusi kavandatavaid meetmeid rakendatakse
järgmiste eelarveridade alusel:
·      13.031600 Lähenemine (ERF)
·      13.031700 Programm „PEACE” (ERF)
·      13.031800 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ERF)
·      13.031900 Piirkondlik koostöö (ERF)
·      04.0217 Lähenemine (ESF)
·      04.0219 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ESF)
3.2.        Meetme ja finantsmõju kestus:
Kavandatud meede võib tõhustada rakendamist,
sest sellega antakse liikmesriikidele õiguskindlus kõikide tagasimakstava abi
liikide kasutamisel.
Finantskorraldusvahenditega
seoses nähakse ette juriidiline kohustus kasutada korraldusasutuste makstud
rahalist toetust selliste vahendite loomiseks või toetamiseks kahe aasta
jooksul; lisaks sätestatakse aruandluskohustus finantskorraldusvahendite jaoks,
mille eesmärgiks on, et liikmesriigid annavad komisjonile minimaalselt
vajalikku teavet finantskorraldusvahendite rakendamise kohta sihtpiirkondades.
Neid kohustusi ei kohaldata tagasiulatuvalt. Finantsmõju liidu eelarvele
puudub, sest täiendavaid vahendeid ei ole vaja.
3.3.        Eelarve tunnusjooned:
 Eelarverida || Kulu liik || Uus || EFTA osamakse || Taotlejariikide osamaksed || Finantsperspektiivi rubriik
 13.031600 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || Nr 1b
 13.031700 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || Nr 1b
 13.031800 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || Nr 1b
 13.031900 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || Nr 1b
 04.0217 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || Nr 1b
 04.0219 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || Nr 1b
4.           ÜLEVAADE VAHENDITEST
4.1.        Rahalised vahendid
4.1.1.     Ülevaade kulukohustuste
assigneeringutest ja maksete assigneeringutest
Järgmistes tabelites on näidatud 2011. – 2013.
aastaks kavandatavate meetmete hinnangulist mõju.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   Kulu liik || Jao nr ||   ||   aasta n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 jj ||   Kokku
 Tegevuskulud[6] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kulukohustuste assigneeringud || 8.1 || a || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Maksete assigneeringud ||   || b || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata ||  ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] ||   ||   ||   ||
 Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) || 8.2.4 || c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 VÕRDLUSSUMMA KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kulukohustuste assigneeringud ||   || a+c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Maksete assigneeringud ||   || b+c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || 0,000
 Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] ||   ||
 Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) || 8.2.5 || d || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) || 8.2.6 || e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Meetmete soovituslik finantskulu kokku
 Kulukohutuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU ||   || a+c+d+e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU ||   || b+c+d+e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Kaasrahastamise andmed
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Kaasrahastav asutus ||   ||   aasta n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 jj ||   Kokku
 …………………… || f || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU || a+c+d+e+f || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
4.1.2.     Kooskõla
finantsplaneeringuga
x     Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.
¨      Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi
ümberplaneerimine
¨      Ettepanekuga seoses võib olla vajalik
institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamine[9] (st paindlikkusinstrumendi või
finantsperspektiivi läbivaatamine).
4.1.3.     Finantsmõju tuludele
x      Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele
¨      Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:
miljonites eurodes
(üks koht pärast koma)
   ||   || Enne meetme rakendamist [aasta n-1] ||   || Olukord pärast meetme rakendamist
 Eelarverida || Tulud ||   || [aasta n] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][10]
   || a) Tulud absoluutväärtuses ||   ||   || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 b) Tulude muutus ||  D ||   || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe
eelarvereaga, täpsustage kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile
vajalikul arvul ridu.)
4.2.        Täistööajale
taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline
personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.
   Aastane vajadus ||   aasta n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 ||   n + 5 jj
 Personal kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
5.           TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID
5.1.        Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetav vajadus
Kuna maksete,
sealhulgas tagasimakstava abi tagasimaksmine on otseselt seotud toetusesaajate
tegelike kulutustega, pikendab see üksiktoimingute tasandil struktuurifondide
toetuste mõju toetusi saanud piirkondades ja sektorites.
5.2.        Ühenduse meetme lisaväärtus,
ettepaneku kooskõla teiste rahastamisvahenditega ning võimalik koostoime
Heade tavade
jätkamine tagasimakstava abi puhul projektide tasandil loob kauakestvaid
vahendeid ja võimaldab fondide taaskasutamist.
5.3.        Ettepaneku eesmärgid,
oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames
Ühtekuuluvuspoliitika eeskirjade edasine
selgemaks muutmine avaldab positiivset mõju programmi rakendamisele
sihtpiirkondades. Tagasimakstava abi kasutamist soositakse veelgi rohkem, sest
see toob kaasa suurema mõju ja kestvuse.
5.4.        Rakendusmeetod (soovituslik)
Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud
meetod(id).
·
liikmesriikidega
6.           JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
6.1.        Järelevalvekord
Ei ole vaja, sest
kohaldatakse olemasolevat struktuurifondide järelevalvet.
6.2.        Hindamine
6.2.1.     Eelhindamine
Eelhindamist ei ole teostatud, sest
ettepanekuga lubatakse juba olemasolevat ja õigustatud praktikat ning sellega
parandatakse praeguses õigusaktis olevat auku.
6.2.2.     Vahe-/järelhindamise järel
võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)
Ei kohaldata
6.2.3.     Edasise hindamise tingimused
ja sagedus
Ei kohaldata
7.           Pettusevastased
meetmed
Ei
kohaldata
8.           ANDMED VAHENDITE KOHTA
8.1.        Ettepaneku eesmärgid nende
finantskulu järgi
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) || Väljundi liik || Keskmine kulu || aasta n || aasta n+1 || aasta n+2 || aasta n+3 || aasta n+4 || aasta n+5 jj || KOKKU
 Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku
 Tegevuseesmärk: nr 1: säilitada rakenduskavade rakendamine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Meede 1 – 100 % kaasrahastamise määr ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
8.2.        Halduskulud
8.2.1.     Ametikohtade arv ja liigid
 Ametikoha liik ||   || Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv)
   ||   || aasta n || aasta n+1 || aasta n+2 || aasta n+3 || aasta n+4 || aasta n+5
 Ametnikud või ajutine personal (XX 01 01) || A*/AD || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 B*, C*/AST || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 KOKKU || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
8.2.2.     Meetmest
tulenevate ülesannete kirjeldus
Ei kohaldata
8.2.3.     Ametikohtade jaotus
(koosseisuline personal)
(Rohkem kui ühe variandi nimetamise korral
märkige ametikohtade arv iga variandi puhul)
¨      Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi
haldamiseks praegu ette nähtud
¨      Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse
eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud
¨      Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia /
esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus
¨      Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades
asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)
¨      Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta
poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette
nähtud
8.2.4.     Võrdlussummas sisalduvad muud
halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Eelarverida (number ja nimetus) || aasta n || aasta n+1 || aasta n+2 || aasta n+3 || aasta n+4 || aasta n+5 ja järgmised aastad || KOKKU
 1      Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Täitevasutused || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Muu tehniline ja haldusabi || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 sisene || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 väline || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Tehniline ja haldusabi kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
8.2.5.     Võrdlussummast
välja jäävad personalikulud ja nendega mitteseonduvad kulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Ametikoha liik || aasta n || aasta n+1 || aasta n+2 || aasta n+3 || aasta n+4 || aasta n+5 ja järgmised aastad
 Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Arvestus – Ametnikud
ja ajutine personal
Vajaduse
korral tuleb viidata punktile 8.2.1.
ei kohaldata
Arvestus – Art.
XX 01 02 kohaselt rahastatav personal
Vajaduse
korral tuleb viidata punktile 8.2.1.
ei kohaldata
8.2.6.     Võrdlussummast välja jäävad
muud halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   aasta n || aasta n+1 || aasta n+2 || aasta n+3 || aasta n+4 || aasta n+5 ja järgmised aastad || KOKKU
 XX 01 02 11 01 – Lähetused || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 03 – Komiteed || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 2      Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 3      Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Arvestus – Võrdlussummast
välja jäävad muud halduskulud
ei kohaldata
[1]               ELT L…, lk…
[2]               ELT L…, lk…
[3]               ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.
[4]               ELT L 210, 31.7.2006, lk 12.
[5]               EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
[6]               Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01
alla.
[7]               Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.
[8]               Kulud, mis kuuluvad peatükki xx 01 alla, välja arvatud
artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.
[9]               Vt institutsioonidevahelise lepingu punktid 19 ja 24.
[10]             Kui meede kestab üle kuue aasta, lisage vajadusel
täiendavaid veerge.