               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.5.2016
            COM(2016) 290 final
            2016/0142(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud
            (peatamise korra läbivaatamine)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Pärast viisanõude kaotamise otsuseid Lääne-Balkani riikide kohta tegi komisjon 2011. aastal ettepaneku lisada nõukogu määrusele (EÜ) nr 539/2001
                  1
                kaitseklausel, mis võimaldaks lühiajaliselt, kiireloomuliselt ja kindlate kriteeriumide alusel peatada kolmanda riigi kodanike suhtes kehtiva viisavabadusrežiimi, et lahendada ühe või mitme liikmesriigi probleeme seoses ebaseadusliku rände, põhjendamatute varjupaigataotluste arvu või liikmesriigi poolt kõnealusele kolmandale riigile esitatud ja tagasi lükatud tagasivõtutaotluste arvu järsu ja olulise suurenemisega
                  2
               .

               11. detsembril 2013 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse (EL) nr 1289/2013,
                  3
                millega muudeti määrust (EÜ) nr 539/2001, lisades sellele nn peatamise korra ja muutes kehtivat vastastikkuse põhimõtet.

               Määruse (EÜ) nr 539/2001 artiklis 1a sätestatud peatamise kord võimaldab teatavates erakorralistes olukordades kolmanda riigi kodanike viisanõudest vabastus ajutiselt viimase võimalusena peatada. Selle korra võib kehtestada iga liikmesriik, teatades komisjonile, et tal on kuue kuu jooksul võrreldes eelneva aasta sama ajavahemikuga või kõnealuse kolmanda riigi suhtes viisanõude kaotamisele eelnenud kuue kuuga tegemist asjaoludega, mis põhjustavad erakorralise olukorra, mida liikmesriik ise ei suuda lahendada.

               Nimetatud asjaolud seisnevad järgmiste näitajate olulises ja järsus suurenemises:

               –kõnealuse kolmanda riigi kodanike arv, kes on ületanud seadusliku viibimisaja asjaomases liikmesriigis;

               –kõnealuse kolmanda riigi kodanike esitatud põhjendamatute varjupaigataotluste arv, kui selline suurenemine seab liikmesriigi varjupaigasüsteemi erilise surve alla;

               –selliste tagasi lükatud tagasivõtutaotluste arv, mille liikmesriik on esitanud kõnealusele kolmandale riigile tema enda kodanike kohta.

               Komisjonile teatamisel peab liikmesriik esitama põhjendused selle korra kehtestamiseks koos asjakohaste andmete ja statistikaga, samuti kirjeldama esialgseid meetmeid, mida liikmesriik on võtnud olukorra leevendamiseks. Seejärel teavitab komisjon nii nõukogu kui ka Euroopa Parlamenti ning analüüsib olukorda ja probleemi ulatust (mõjutatud liikmesriikide arv, üldine mõju liidu rändeolukorrale jne).

               Komisjon võib otsustada, et meetmete võtmine on vajalik, võttes arvesse tagajärgi, mida viisanõudest vabastuse peatamine omaks liidu ja selle liikmesriikide välissuhetele kõnealuse kolmanda riigiga, ning tehes samas kõnealuse kolmanda riigiga tihedat koostööd pikaajaliste alternatiivsete lahenduste leidmiseks. Sel juhul võtab komisjon kolme kuu jooksul alates teate saamisest vastu rakendusakti, millega peatatakse ajutiselt kuueks kuuks kõnealuse kolmanda riigi kodanike viisanõudest vabastamine.

               Enne kuuekuulise ajavahemiku lõppemist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Aruandele võib lisada seadusandliku ettepaneku muuta määrust (EÜ) nr 539/2001, et kanda kõnealune kolmas riik nende riikide loetellu, kelle kodanike suhtes kehtib viisanõue (I lisa) ja kehtestada seega tema kodanike suhtes alaline viisanõue. Sellisel juhul võib viisanõudest vabastuse ajutist peatamist pikendada kõige rohkem 12 kuu võrra.

               Seoses praeguse rändeolukorraga Euroopa Liidus ja naaberriikidega (Gruusia, Ukraina, Kosovo, Türgi) peetud viisanõude kaotamise dialoogide eduka lõpuleviimisega on mitu liikmesriiki tõstatanud küsimuse, kas kehtiv peatamise kord tagab vajaliku paindlikkuse teatavates erakorralistes olukordades tegutsemiseks. Eelkõige on nad väitnud järgmist:

               –peatamist võimaldavad põhjused on liiga piiratud ega hõlma näiteks kolmanda riigi suutmatust teha koostööd läbi selle kolmanda riigi liikunud kolmandate riikide kodanike tagasivõtmisel, kui liit või liikmesriik ja kõnealune kolmas riik on sõlminud tagasivõtulepingu, milles on sätestatud selline tagasivõtmiskohustus;

               –õigust peatamise korra kehtestamise algatamiseks teavitamise teel, milleks määruse kohaselt on õigus vaid liikmesriikidel, tuleks laiendada komisjonile;

               –vaatlusperioodid ja tähtajad on liiga pikad ega võimalda kiiret reageerimist erakorralistes olukordades.

               Võttes arvesse komisjoni hiljutisi ettepanekuid viisanõude kaotamiseks Gruusia,
                  4
                Ukraina,
                  5
               , Türgi
                  6
                ja Kosovoga
                  7
                ning hiljutisi arutelusid liikmesriikidega, on komisjon otsustanud teha ettepaneku muuta määrust (EÜ) nr 539/2001 praeguse peatamise korra läbivaatamiseks.

               Ettepaneku peaeesmärk on tugevdada peatamise korda, et liikmesriikidel oleks lihtsam anda teada viisavabaduse võimaliku peatamiseni viivatest asjaoludest ja et komisjon saaks kehtestada peatamise korra omal algatusel. Eelkõige tuleks peatamise korra kasutuselevõttu lihtsustada, lühendades vaatlusperioode ja tähtaegu menetlemise kiirendamiseks ning täiendades peatamist võimaldavaid põhjuseid, mis peaksid hõlmama tagasi lükatud tagasivõtutaotluste arvu olulist kasvu läbi selle kolmanda riigi liikunud kolmandate riikide kodanike puhul, kui liit või liikmesriik ja kõnealune kolmas riik on sõlminud tagasivõtulepingu, milles on sätestatud selline tagasivõtmiskohustus. Komisjonil peaks ühtlasi olema võimalus kehtestada peatamise kord juhul, kui kõnealune kolmas riik ei tee tagasivõtmise küsimustes koostööd, eriti kui selle kolmanda riigi ja liidu vahel on sõlmitud tagasivõtmisleping.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001 on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Määrust (EÜ) nr 539/2001 kohaldavad kõik liikmesriigid peale Iirimaa ja Ühendkuningriigi ning Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits. Määrus kuulub ELi ühisesse viisapoliitikasse ja reguleerib lühiajalist, kuni 90-päevast viibimist mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kuna ettepanekuga muudetakse ELi ühist viisapoliitikat, on ettepaneku õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 77 lõike 2 punkt a. Kavandatav määrus kujutab endast Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist.

               •Subsidiaarsus, proportsionaalsus ja vahendi valik

                  Määruses (EÜ) nr 539/2001 sätestatud peatamise kord on ELi viisapoliitika lahutamatu osa. Nimetatud korra tugevdamine, et muuta see tõhusamaks tänu mehhanismi kohaldamisala laiendamisele ja komisjonile antavatele volitustele seda omal algatusel käivitada, on võimalik ainult Euroopa Liidu tasandil võetavate meetmetega, nimelt määruse muutmisega. Liikmesriigid ei saa poliitika eesmärgi saavutamiseks tegutseda üksikult. Muid võimalusi (peale seadusandlike) poliitilise eesmärgi saavutamiseks ei ole.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Praegust peatamise korda, mis kehtestati 2013. aasta detsembris, pole seni kunagi kasutatud. Seega puuduvad kehtiva korraga seotud praktilised kogemused. Ent mitu liikmesriiki on väitnud, et korda pole kunagi kasutatud seetõttu, et selle käivitamisele seatud eeltingimused on liialt piiravad ja tähtajad liiga pikad.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Täiendavate kaitsemeetmete vajadust liidu naaberriikidega viisanõude kaotamise kontekstis arutati liikmesriikidega COREPERis ja viisatöörühmas. Liikmesriikide mitteametlikke ettepanekuid peatamise korra läbivaatamise kohta on käesoleva ettepaneku koostamisel arvesse võetud.

               •Mõjuhinnang

                  Peatamise korra läbivaatamisel kui sellisel puudub otsene majanduslik või muu mõju. Komisjon peab teatava kolmanda riigi kodanike viisanõudest vabastamise võimaliku peatamise poliitilist ja majanduslikku mõju üksikasjalikult hindama igal konkreetsel juhul, kui ta vaatab läbi liikmesriikide teateid ja enne, kui ta otsustab meetmete võtmise vajalikkuse üle. Seega pole käesoleva ettepaneku mõju hindamine vajalik.

               •Põhiõigused

                  Käesolev ettepanek ei kahjusta põhiõiguste kaitset Euroopa Liidus.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ei kohaldata

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Komisjon laiendab järelevalvet hiljutistest viisanõude kaotamise otsustest tuleneva rände-ja turvaolukorra üle ning see võimaldab tal vajaduse korral täies ulatuses kasutada läbivaadatud peatamise korra antavaid võimalusi.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Käesolev ettepanek määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1a kohase peatamise korra läbivaatamiseks sisaldab järgmisi elemente:

               –muudetud on nende asjaolude määratlust, millest liikmesriik võib komisjoni teavitada, täpsustades, et peatamist ei kohaldata mitte ainult „erakorralises olukorras /.../ viimase võimalusena“, vaid üldisemalt juhul, kui viisanõude kaotamine tingib ebaseadusliku rände, põhjendamatute varjupaigataotluste või tagasi lükatud tagasivõtutaotluste arvu olulise suurenemise;

               –vaatlusperioodi olukorra võrdlemiseks eelneva aasta sama ajavahemiku või viisanõudest vabastamisele eelnenud ajaga lühendatakse kuuelt kuult kahele kuule;

               –piisab sellest, kui ebaseaduslik ränne, põhjendamatute varjupaigataotluste või tagasi lükatud tagasivõtutaotluste arv suureneb „oluliselt“, samas kui praegu peab see suurenema „oluliselt ja järsku“;

               –võimaliku peatamise põhjuste hulgas, millest võidakse teatada, peaksid olema tagasilükatud tagasivõtutaotlused läbi kolmanda riigi liikunud muu kolmanda riigi kodanike kohta, kui selline tagasivõtukohustus on ette nähtud liidu või kõnealuse liikmesriigi ja kõnealuse kolmanda riigi vahelise tagasivõtulepinguga;

               –kaotatakse valitseva olukorra ja viisanõude kaotamisele eelnenud olukorra võrdlemise võimaluse ajaline piirang (seitse aastat);

               –komisjonile antakse võimalus rakendada peatamise korda omal algatusel, kui tal on konkreetset ja usaldusväärset teavet mis tahes asjaolude kohta, millest liikmesriik võib teda teavitada, või üldisemalt, kui kolmas riik keeldub koostööst tagasivõtuküsimustes, eriti juhul, kui nimetatud kolmanda riigiga on sõlmitud ELi tasandi tagasivõtuleping. Koostööst keeldumiseks võib näiteks lugeda järgnevat:

               –tagasivõtutaotluste tagasilükkamine või neile vastamata jätmine,

               –tagasipöördumiseks vajalike reisidokumentide väljastamata jätmine lepingus sätestatud tähtaegade jooksul või lepingus sätestatud tähtaegade möödumise järel Euroopas välja antud reisidokumentide tunnustamisest keeldumine,

               –lepingu lõpetamine või peatamine;

               –kui komisjon on asjaolud, millest teda on teavitatud või mille kohta ta on saanud konkreetset ja usaldusväärset teavet, läbi vaadanud ning otsustab seejärel, et meetmete võtmine on vajalik, tuleb asjaomase kolmanda riigi kodanike viisanõudest vabastamise ajutist peatamist käsitlev rakendusakt võtta endise kolme kuu asemel vastu ühe kuu jooksul.

               2016/0142 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

               (peatamise korra läbivaatamine)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               1.Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001
                  8
                on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud.

               2.Nimetatud määruse II lisas loetletud kolmanda riigi kodanike viisanõudest vabastamise ajutise peatamise korda („peatamise kord“) tuleks tugevdada, muutes liikmesriikide jaoks hõlpsamaks peatamiseni viia võivatest asjaoludest teatamise ja andes komisjonile võimaluse mehhanismi omal algatusel käivitada.

               3.Korra kasutamist tuleks hõlbustada eeskätt sellega, et menetluse kiirendamiseks lühendatakse vaatlusperioode ja tähtaegu ning laiendatakse peatamise võimalikke asjaolusid, mille hulka peaks kuuluma selliste tagasilükatud tagasivõtutaotluste arvu oluline kasv, mis on esitatud läbi asjaomase kolmanda riigi liikunud kolmandate riikide kodanike kohta, kui tagasivõtukohustus on ette nähtud liidu või kõnealuse liikmesriigi ja kõnealuse kolmanda riigi vahelise tagasivõtulepinguga. Samuti peaks komisjonil olema võimalus korra käivitamiseks juhul, kui kolmas riik keeldub tagasivõtuküsimustes koostööst, eriti kui nimetatud kolmanda riigiga on sõlmitud ELi tasandi tagasivõtuleping.

               4.Käesolev määrus kujutab endast selliste Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  9
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               5.Käesolev määrus kujutab endast selliste Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  10
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               6.Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast selliste Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises sõlmitud lepingu tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ
                  11
                artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

               7.Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast selliste Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artiklis 1 osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2008/146/EÜ
                  12
                artikliga 3.

               8.Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast selliste Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL
                  13
                artikliga 3,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määruse (EÜ) nr 539/2001 artiklit 1a muudetakse järgmiselt.

               (1)Lõikes 1 kustutatakse järgmised fraasid:

               „erakorralises olukorras“ ja „viimase võimalusena“.

               (2)Lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2.
                     Liikmesriik võib komisjoni teavitada, kui tal on kahe kuu jooksul võrreldes eelneva aasta sama ajavahemikuga või II lisas loetletud kolmanda riigi kodanike viisanõudest vabastuse rakendamisele eelnenud kahe kuuga tegemist ühe või mitme järgmise asjaoluga, mida ta ise ei suuda lahendada:

               a)
                     ilma vastava õiguseta liikmesriigi territooriumil viibivate kõnealuse kolmanda riigi kodanike arvu oluline kasv;

               b)
                     sellise kolmanda riigi kodanike esitatud varjupaigataotluste arvu oluline kasv, mille puhul taotluste heakskiitmise määr on madal;

               c)
                     selliste tagasi lükatud tagasivõtutaotluste arvu oluline kasv, mille liikmesriik on esitanud kõnealusele kolmandale riigile tema enda kodanike kohta, või kui tagasivõtukohustus on ette nähtud liidu või kõnealuse liikmesriigi ja kõnealuse kolmanda riigi vahelise tagasivõtulepinguga, läbi selle kolmanda riigi liikunud kolmandate riikide kodanike kohta.

               Esimeses lõigus osutatud teadet tuleb nõuetekohaselt põhjendada ning see peab sisaldama asjakohaseid andmeid ja statistikat ning samuti üksikasjalikku selgitust selle kohta, milliseid esialgseid meetmeid on asjaomane liikmesriik võtnud olukorra leevendamiseks. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu viivitamata sellise teate saamisest.“

               (3)Lisatakse järgmine lõige:

               „2a.
                     Kui komisjonil on konkreetset ja usaldusväärset teavet lõike 2 punktis a, b või c osutatud asjaolude kohta või selle kohta, et kolmas riik ei tee tagasivõtmise valdkonnas koostööd, eriti juhul, kui kõnealune kolmas riik ja liit on sõlminud tagasivõtulepingu, ning näiteks:

               –lükkab tagasivõtutaotlused tagasi või jätab neile vastamata,

               –ei väljasta tagasipöördumiseks vajalikke reisidokumente lepingus sätestatud tähtaegade jooksul või keeldub tunnustamast lepingus sätestatud tähtaegade möödumise järel Euroopas välja antud reisidokumente

               –või lõpetab või peatab lepingu,

               võib komisjon omal algatusel teatada sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Selline teatamine loetakse samaväärseks lõike 2 alusel esitatud teatega.“

               (4)Lõige 3 asendatakse järgmisega:

               „3.
                     Komisjon vaatab liikmesriigi poolt lõike 2 kohaselt esitatud teate läbi, võttes arvesse:

               a)
                     seda, kas esineb mõni lõikes 2 või lõikes 2a kirjeldatud olukord;

               b)
                     mis tahes lõikes 2 või lõikes 2a kirjeldatud olukorrast mõjutatud liikmesriikide arvu;

               c)
                     lõikes 2 osutatud näitajate suurenemise üldist mõju liidu rändeolukorrale, mida kajastavad liikmesriikide esitatud või komisjonile kättesaadavad andmed;

               d)
                     [Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri,] Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti või Euroopa Politseiameti (Europol) koostatud aruandeid, kui konkreetse juhtumi asjaolud seda nõuavad;

               e)
                     avaliku korra ja sisejulgeoleku üldisemat küsimust, konsulteerides asjaomase liikmesriigiga.

               Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu läbivaatamise tulemustest.“

               (5)Lõikes 4 asendatakse fraas „kolme kuu“ fraasiga „ühe kuu“.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  eesistuja
                        eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

                     (2)
                  COM(2011) 290 final.

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1289/2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 347, 20.12.2013, lk 74).

                     (4)
                  COM(2016) 142 final.

                     (5)
                  COM(2016) 236 final.

                     (6)
                  COM(2016) 279 final.

                     (7)
                  COM(2016) 277 final.

                     (8)
                  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

                     (9)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (10)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (11)
                  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

                     (12)
                  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

                     (13)
                  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).


				|

		52014PC0597

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EL) nr 374/2014, milles käsitletakse Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksude vähendamist või kaotamist /* COM/2014/0597 final - 2014/0279 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Määrust (EL) nr 374/2014, milles käsitletakse
Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksude vähendamist või kaotamist,
pidi kohaldatama, kuni assotsieerimislepingu IV jaotis jõustub või kui seda
ajutiselt kohaldama hakatakse. Kavas oli määruse (EL) nr 374/2014 kohaldamine
lõpetada hiljemalt 1. novembril 2014.
Pärast kolmepoolseid konsultatsioone Euroopa
Liidu, Vene Föderatsiooni ja Ukraina vahel tegid ministrid 12. septembril 2014
ühisavalduse ELi ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingu ning põhjaliku
ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamise kohta, mille kohaselt EL
nõustus Ukraina üldisest rahuplaani raames tegema liikmesriikidele ettepaneku
viivitada põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu ajutise
kohaldamisega kuni 31. detsembrini 2015, jätkates samal ajal ELi ühepoolsete
kaubandusmeetmete võtmist Ukraina kasuks. Sellest tulenevalt ning eesmärgiga
toetada Ukraina poliitilist ja majanduslikku stabiilsust teeb Euroopa Komisjon
ettepaneku pikendada määruse (EL) nr 374/2014 (milles käsitletakse Ukrainast
pärit kaupadele kehtestatud tollimaksude vähendamist või kaotamist) kohaldamist
kuni 31. detsembrini 2015.
Ukrainaga sõlmitud assotsieerimislepingu
artiklis 2 on sätestatud, et lepingu põhielemendid on demokraatlike põhimõtete
ning inimõiguste ja põhiõiguste austamine, õigusriigi põhimõtte järgimine,
suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse, sõltumatuse ja piiride
puutumatuse austamine ning massihävitusrelvade leviku, nendega seotud materjali
ja nende kandevahendite leviku tõkestamine. Määruses (EL) nr 374/2014
sätestatud ühepoolsed soodustused sõltuvad samade põhimõtete austamisest
Ukraina poolt. Euroopa Liidu poolt ühepoolsete kaubandusmeetmete määruses 2014.
aastaks määratud kogused ja tollimaksud jäävad kehtima ka 2015. aastaks.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ei kohaldata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 207 lõige 2.
4.           MÕJU EELARVELE
Euroopa Liidu tollitulud vähenevad aastas 487 miljoni
euro võrra (kogusumma). Arvestades Ukraina poliitilist ja majanduslikku
olukorda, on tegemist hinnangulise näitajaga ja see võib muutuda.
2014/0279 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse määrust (EL) nr 374/2014,
milles käsitletakse Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksude
vähendamist või kaotamist
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
1)         Ukraina on Euroopa
naabruspoliitikas ja idapartnerluses üks esmatähtsaid partnerriike. Võttes
arvesse Ukraina poliitilist assotsieerumist ja majanduslikku integreerimist
Euroopa Liiduga, on EL püüdnud sõlmida Ukrainaga üha tihedamaid suhteid.
Sellega seoses toimusid Euroopa Liidu ja Ukraina vahel aastatel 2007–2011
läbirääkimised assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku
vabakaubanduspiirkonna üle, millele mõlemad lepinguosalised kirjutasid alla 27.
juunil 2014. Põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitlevate
sätete kohaselt ja kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe
artikliga XXIV loovad Euroopa Liit ja Ukraina vabakaubanduspiirkonna
maksimaalselt kümne aasta pikkuseks üleminekuperioodiks, mis algab
assotsieerimislepingu jõustumisest.
2)         Võttes arvesse enneolematuid
poliitilisi, majanduslikke ja julgeolekuprobleeme Ukrainas ning toetamaks
Ukraina majandust otsustati veel enne ELi ja Ukraina vahelise
assotsieerimislepingu lisas I-A sätestatud kontsessioonide ja kohustuste loendi
rakendumist rakendada ühepoolsed kaubandussoodustused vastavalt määrusele (EL)
nr 374/2014. Kuna Ukraina probleemid jätkuvad, pikendatakse määruse (EL) nr 374/2014
kohaldamist kuni 31. detsembrini 2015. Prognoositavuse huvides peaksid
tollimaksud ja tariifikvootide kasutamise võimalus jääma pärast pikendamist
samaks nagu 2014. aastal.
3)         Ukrainaga sõlmitud
assotsieerimislepingu artiklis 2 on sätestatud, et lepingu põhielemendid on
demokraatlike põhimõtete ning inimõiguste ja põhiõiguste austamine, õigusriigi
põhimõtte järgimine, suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse, sõltumatuse
ja piiride puutumatuse austamine ning massihävitusrelvade leviku, nendega
seotud materjali ja nende kandevahendite leviku tõkestamine. Määruses (EL) nr 374/2014
sätestatud ühepoolsed soodustused sõltuvad ühtlasi samade põhimõtete
austamisest Ukraina poolt. Määruse (EL) nr 374/2014 kooskõlla viimiseks liidu
praktika ning muude ELi kaubanduspoliitika vahenditega on otstarbekas luua
võimalus soodustuste ajutiseks peatamiseks juhul, kui Ukraina ei suuda järgida
inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid.
4)         Küsimuse kiireloomulisuse
tõttu on hädavajalik teha erand kaheksa nädala pikkusest ajavahemikust, mis on
sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud
protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL) nr 374/2014 muudetakse
järgmiselt.
1)           Artikkel 1 asendatakse
järgmisega:
„Artikkel 1
Sooduskord
Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimakse
vähendatakse või need kaotatakse kooskõlas I lisaga. Kui kõnealuses lisas on
osutatud üleminekukategooriatele, kaotatakse tollimaksu põhimäär 2014. ja 2015.
aastaks üleminekukategoorias 0 ning vähendatakse 25 % võrra
üleminekukategoorias 3, 16,7 % võrra üleminekukategoorias 5 ja 12,5 % võrra
üleminekukategoorias 7.”;
2)           Artiklile 2 lisatakse punkt
e:
„e) austama demokraatlikke põhimõtteid, inimõigusi
ja põhiõigusi ning järgima õigusriigi põhimõtet vastavalt Ukrainaga sõlmitud
assotsieerimislepingu artikli 2 sätetele.”;
3)           Artikli 7 teine lõik
asendatakse järgmisega:
„Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2015.

4)           II ja III lisa asendatakse
käesoleva määruse I ja II lisa tekstiga.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 2.
novembrist 2014.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I LISA
„II
LISA
Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise
üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning
soodustuskava kohaldamisala käesoleva lisa mõistes on kindlaks määratud
käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodidega.
 Jrk nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2014 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3050 || 0204 22 50 0204 22 90 0204 23 0204 42 30 0204 42 50 0204 42 90 0204 43 10 0204 43 90 || Lambajalad, muud jaotustükid, kondiga (v.a rümbad ja poolrümbad, lühikesed eesosad ja neeru- ja/või seljatükid), värsked või jahutatud Lambaliha, kondita, värske või jahutatud Lamba jaotustükid, külmutatud, kondiga (v.a rümbad ja poolrümbad ning lühikesed eesosad) Lambatalle liha, külmutatud, kondita Lambaliha, külmutatud, kondita || 1 500 || 1 500
 09.3051 || 0409 || Naturaalne mesi || 5 000 || 5 000
 Jrk nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2014 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3052 || 1701 12 1701 91 1701 99 1702 20 10 1702 90 30 1702 90 50 1702 90 71 1702 90 75 1702 90 79 1702 90 80 1702 90 95 || Toorpeedisuhkur maitse- ja värvainelisanditeta Muu kui toorsuhkur Vahtrasuhkur tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega Isoglükoos tahkel kujul, kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist Maltodekstriin tahkel kujul ja maltodekstriinisiirup, kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist Karamell Inuliinisiirup Muud suhkrud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist || 20 070 || 20 070
 09.3053 || 1702 30 1702 40 1702 60 || Glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 50 % massist, v.a invertsuhkur Muu fruktoos ja fruktoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega üle 50 % massist, v.a invertsuhkur || 10 000 || 10 000
 09.3054 || 2106 90 30 2106 90 55 2106 90 59 || Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga isoglükoosisiirupid Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga glükoosisiirup ja maltodekstriinisiirup Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid (v.a isoglükoosisiirup, laktoosisiirup, glükoosisiirup ja maltodekstriinisiirup) || 2 000 || 2 000
 Jrk nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2014 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3055 || Ex 1103 19 20 1103 19 90 1103 20 90 1104 19 10 1104 19 50 1104 19 61 1104 19 69 1104 29 1104 30 || Odratangud Teraviljatangud ja lihtjahu (v.a nisu, rukis, kaer, mais, riis ja oder) Teraviljagraanulid (v.a nisu, rukis, kaer, mais, riis ja oder) Nisuterad, valtsitud või helvestatud Maisiterad, valtsitud või helvestatud Valtsitud odraterad Helvestatud odraterad Töödeldud teravili (näiteks kroovitud, kruupideks jahvatatud, lõigatud või jämejahvatusega), muu kui kaer, rukis või mais Terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud teraviljaidud || 6 300 || 6 300
 09.3056 || 1107 1109 || Linnased, röstitud või röstimata Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata || 7 000 || 7 000
 09.3057 || 1108 11 1108 12 1108 13 || Nisutärklis Maisitärklis Kartulitärklis || 10 000 || 10 000
 09.3058 || 3505 10 10 3505 10 90 3505 20 30 3505 20 50 3505 20 90 || Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (v.a esterdatud või eeterdatud tärklised) Liimid, mis sisaldavad massist vähemalt 25 % tärklist, dekstriine või muid modifitseeritud tärklisi || 1 000 || 1 000
 Jrk nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2014 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3059 || 2302 10 2302 30 2302 40 10 2302 40 90 2303 10 11 || Kliid, pebred jm teraviljade (välja arvatud riisi) tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega üle 40 % massist || 16 000 || 16 000
 09.3060 || 0711 51 2003 10 || Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud seened perekonnast Agaricus (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud Perekonda Agaricus kuuluvad seened, töödeldud või konserveeritud ilma veiniäädika või äädikhappeta || 500 || 500
 09.3061 || 0711 51 || Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud seened perekonnast Agaricus (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud || 500 || 500
 09.3062 || 2002 || Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta || 10 000 || 10 000
 Jrk nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2014 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3063 || 2009 61 90 2009 69 11 2009 69 71 2009 69 79 2009 69 90 2009 71 2009 79 || Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre), Brixi arvuga kuni 30, 100 kg netomassi väärtusega üle 18 euro Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre), Brixi arvuga üle 67, 100 kg netomassi väärtusega kuni 22 eurot Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre), Brixi arvuga üle 30, kuid mitte üle 67 ja 100 kg netomassi väärtusega kuni 18 eurot Õunamahl || 10 000 || 10 000
 09.3064 || 0403 10 51 0403 10 53 0403 10 59 0403 10 91 0403 10 93 0403 10 99 0403 90 71 0403 90 73 0403 90 79 0403 90 91 0403 90 93 0403 90 99 || Petipiim, kalgendatud piim ja koor; jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või kontsentreerimata, lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga || 2 000 || 2 000
 09.3065 || 0405 20 10 0405 20 30 || Piimarasvavõided rasvasisaldusega vähemalt 39, kuid mitte üle 75 massiprotsendi || 250 || 250
 09.3066 || 0710 40 0711 90 30 2001 90 30 2004 90 10 2005 80 || Suhkrumais || 1 500 || 1 500
 Jrk nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2014 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3067 || 1702 50 1702 90 10   Ex 1704 90 99       1806 10 30 1806 10 90     Ex 1806 20 95               Ex 1901 90 99             2101 12 98 2101 20 98 3302 10 29   || Keemiliselt puhas fruktoos Keemiliselt puhas maltoos   Muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, sahharoosisisaldusega vähemalt 70 % massist   Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65 % massist.   Muud tooted plokkide, tahvlite või pulkadena, massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutites või kontaktpakendites massiga üle 2 kg, mis sisaldavad kakaovõid vähem kui 18 % massist ning sahharoosi vähemalt 70 % massist.   Muud jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda vähem kui 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt, sahharoosisisaldusega vähemalt 70 % massist   Kohvil, teel või matel põhinevad tooted Jookide tootmisel kasutatavad lõhnaainesegud ning ühel või mitme lõhnaaine baasil valmistatud segud, mis sisaldavad kõiki joogi aroomiaineid, tegeliku alkoholisisaldusega kuni 0,5 % mahust || 2 000 || 2 000
 Jrk nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2014 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3068 || 1903 1904 30 || Tapiokk ja tärklisest valmistatud tapiokiasendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena või muul nendetaolisel kujul Bulgurnisu   || 2 000 || 2 000
 09.3069 || 1806 20 70 2106 10 80 2202 90 99 || Granuleeritud piimašokolaad Muud valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained Muud mittealkohoolsed joogid kui vesi, mis sisaldavad vähemalt 2 % rubriikidesse 0401-0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu || 300 || 300
 09.3070 || 2106 90 98 || Mujal nimetamata toiduvalmistised || 2 000 || 2 000
 09.3071 || 2207 10 2208 90 91 2208 90 99 2207 20 || Denatureerimata etüülalkohol Denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega || 27 000 || 27 000
 09.3072 || 2402 10 2402 20 90     || Tubakat sisaldavad sigarid, manilla sigarid ja sigarillod Tubakat sisaldavad sigaretid, mis ei sisalda nelgiõli || 2 500 || 2 500
 Jrk nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2014 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3073 || 2905 43 2905 44 3824 60 || Mannitool D-glütsitool (sorbitool) Sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv || 100   || 100
 09.3074 || 3809 10 10 3809 10 30 3809 10 50 3809 10 90 || Tärklisainete baasil valmistatud viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid) || 2 000 || 2 000
 09.3075 || 0703 20 || Küüslauk, värske või jahutatud || 500 || 500
 09.3076 || 1004 || Kaer || 4 000 || 4 000
”
II LISA
„III LISA
Teatavate
artikli 3 lõikes 3 osutatud põllumajandustoodete tariifikvoodid
 Toode || Tariifne klassifitseerimine || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2014   || Kogus kvoodi kehtivusajaks alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015
 Veiseliha || 0201.10.(00) 0201.20.(20-30-50-90) 0201.30.(00) 0202.10.(00) 0202.20.(10-30-50-90) 0202.30.(10-50-90) || 12 000 tonni aastas (netomassina) || 12 000 tonni aastas (netomassina)
 Sealiha || 0203.11.(10) 0203.12.(11-19) 0203.19.(11-13-15-55-59) 0203.21.(10) 0203.22.(11-19) 0203.29.(11-13-15-55-59) || 20 000 tonni aastas (netomassina)   + 20 000 tonni aastas (netomassina) (järgmiste CN-koodide jaoks: 0203.11.(10) 0203.12.(19) 0203.19.(11-15-59) 0203.21.(10) 0203.22.(19) 0203.29.(11-15-59)) || 20 000 tonni aastas (netomassina)   + 20 000 tonni aastas (netomassina) (järgmiste CN-koodide jaoks: 0203.11.(10) 0203.12.(19) 0203.19.(11-15-59) 0203.21.(10) 0203.22.(19) 0203.29.(11-15-59))
 Linnuliha ja linnulihavalmistised || 0207.11.(30-90) 0207.12.(10-90) 0207.13.(10-20-30-50-60-99) 0207.14.(10-20-30-50-60-99) 0207.24.(10-90) 0207.25.(10-90) 0207.26.(10-20-30-50-60-70-80-99) 0207.27.(10-20-30-50-60-70-80-99) 0207.32.(15-19-51-59-90) 0207.33.(11-19-59-90) 0207.35.(11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99) 0207.36.(11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90) 0210.99.(39) 1602.31.(11-19-30-90) 1602.32.(11-19-30-90) 1602.39.(21) || 16 000 tonni aastas (netomassina)     + 20 000 tonni aastas (netomassina) (CN-koodi 0207.12.(10-90) jaoks) || 16 000 tonni aastas (netomassina)     + 20 000 tonni aastas (netomassina) (CN-koodi 0207.12.(10-90) jaoks)
 Piim, rõõsk koor, kondenspiim ja jogurtid || 0401.10.(10-90) 0401.20.(11-19-91-99) 0401.30.(11-19-31-39-91-99) 0402.91.(10-30-51-59-91-99) 0402.99.(10-31-39-91-99) 0403.10.(11-13-19-31-33-39) 0403.90.(51-53-59-61-63-69) || 8 000 tonni aastas (netomassina)   || 8 000 tonni aastas (netomassina)
 Piimapulber || 0402.10.(11-19-91-99) 0402.21.(11-17-19-91-99) 0402.29.(11-15-19-91-99) 0403.90.(11-13-19-31-33-39) 0404.90.(21-23-29-81-83-89) || 1 500 tonni aastas (netomassina)   || 1 500 tonni aastas (netomassina)
 Või ja piimarasvavõided || 0405.10.(11-19-30-50-90) 0405.20.(90) 0405.90.(10-90) || 1 500 tonni aastas (netomassina)   || 1 500 tonni aastas (netomassina)
 Munad ja albumiinid || 0407.00.(30) 0408.11.(80) 0408.19.(81-89) 0408.91.(80) 0408.99.(80) 3502.11.(90) 3502.19.(90) 3502.20.(91-99) || 1 500 tonni aastas (koorega muna ekvivalendina) + 3 000 tonni aastas (netomassina) (CN-koodi 0407.00.(30) jaoks) || 1 500 tonni aastas (koorega muna ekvivalendina) + 3 000 tonni aastas (netomassina) (CN-koodi 0407.00.(30) jaoks)
 Pehme nisu, nisujahu ja -graanulid || 1001.90.(99) 1101.00.(15-90) 1102.90.(90) 1103.11.(90) 1103.20.(60) || 950 000 tonni aastas   || 950 000 tonni aastas
 Oder, odrajahu ja -graanulid || 1003.00.(90) 1102.90.(10) 1103.20.(20) || 250 000 tonni aastas   || 250 000 tonni aastas
 Mais, maisijahu ja -graanulid || 1005.90.(00) 1102.20.(10-90) 1103.13.(10-90) 1103.20.(40) 1104.23.(10-30-90-99) || 400 000 tonni aastas   || 400 000 tonni aastas
”


|

52010PC0505

Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta  /* KOM/2010/0505 lõplik - COD 2010/0258 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 24.9.2010KOM(2010) 505 lõplik2010/0258 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSkaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta(uuesti sõnastamine)SELETUSKIRI1. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.2. Komisjon algatas nõukogu 25. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 1172/98 kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta[2] kodifitseerimise. Uus määrus pidanuks asendama sellesse inkorporeeritud õigusaktid[3]; nende sisu oleks säilitatud ja nende kokkupanemisel oleks tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .3. Lissaboni leping on vahepeal jõustunud. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt võib seaduseandja delegeerida komisjonile õiguse vastu võtta muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi.4. Õiguse delegeerimine võib olla kohane määruse (EÜ) nr 1172/98 teatavate sätete puhul. Et sisse viia vajalikud muudatused, on seetõttu kohane määruse (EÜ) nr 1172/98 kodifitseerimine muuta uuestisõnastamiseks5. Uuestisõnastamise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 1172/98 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on uuesti sõnastatud määruse IX lisas.ê 1172/98 (kohandatud)2010/0258 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSkaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta(uuesti sõnastamine)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli Ö 338 lõiget 1 Õ,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[4],toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:ò uus(1) Nõukogu 25. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1172/98 kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta[5] on korduvalt ja oluliselt muudetud[6]. Kuna sellesse on vaja täiendavaid muudatusi teha, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.ê 1172/98 põhjendus 1(2) Ühtse transpordipoliitika raames komisjonile määratud ülesannete täitmiseks peavad tema käsutuses olema võrreldavad, usaldatavad, üheaegsed, regulaarsed ja igakülgsed andmed Euroopa Liidus registreeritud sõidukitega toimuva kaupade autoveo ulatuse ja arengu ning nendel vedudel kasutatavate sõidukite kasutusastme kohta.ê 1172/98(3) On vaja koondada igakülgne piirkondlik statistika nii kaubavedude kui ka sõidukite sõitude kohta.(4) On asjakohane tagada Euroopa Liidu siseste vedude piirkondliku lähte- ja sihtkoha kirjeldamine samadel alustel kui siseriiklike vedude puhul ning seos kaubavedude ja sõidukite sõitude vahel nimetatud vedudel kasutatavate sõidukite kasutusastme hindamisel.(5) Vastavalt subsidiaarsusprintsiibile võib ühtlustatud teabe koostamist võimaldavate ühtsete statistikastandardite loomine efektiivselt toimuda vaid Euroopa Liidu tasandil, andmed aga kogutakse igas liikmesriigis ametliku statistika koondamise eest vastutavate organite ja asutuste juhtimisel.(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta[7] moodustab tugiraamistiku käesoleva määrusega kehtestatud sätetele, eelkõige neile, mis puudutavad juurdepääsu haldusandmete allikatele, kättesaadavate abiallikate tasuvust ja statistika salastatust.(7) Andmete üldise täpsuse hindamiseks on vajalik anonüümseks muudetud üksikandmete edastamine.(8) Tähtis on tagada statistilise teabe asjakohane levitamine.ê 399/2009 põhjendus 1 (kohandatud)(9) Ö Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks Õ vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[8].ê 399/2009 põhjendus 4 (kohandatud)ð uus(10) Komisjonile tuleks anda volitus ð vastavalt aluslepingu artiklile 290 vastu võtta delegeeritud õigusakte, et ï kohandada andmete kogumise tunnusjooni ja lisade sisu, kehtestada liikmesriikide edastatavate statistiliste aruannete minimaalse täpsuse nõuded ning meetmed Ö käesoleva Õ määruse rakendamiseks ja selle kohandamiseks majanduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.ê 1172/98ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Aine ja reguleerimisala1. Iga liikmesriik kogub Euroopa Liidu statistikat kaupade autoveo kohta kõnealuses liikmesriigis registreeritud kaubaveomootorsõidukitel ja nende sõitude kohta.2. Käesolevat määrust kohaldatakse kaupade autoveo suhtes, välja arvatud:a) kaubaveomootorsõidukid, mille lubatud registrimass või lubatud mõõtmed ületavad kõnealustes liikmesriikides tavaliselt lubatud piirmäärad;b) põllutöömasinad, sõjaväemasinad ning riigi kesk- või kohalikule haldusorganile kuuluvad sõidukid, v.a riigiettevõtetele, eelkõige raudtee-ettevõtetele kuuluvad kaubaveosõidukid.Iga liikmesriik võib jätta käesoleva määruse reguleerimisalast välja kaubaveomootorsõidukid, mille kandevõime või suurim lubatud täismass on kindlaksmääratud piirmäärast madalam. Nimetatud piirmäär ei või üksiku mootorsõiduki kandevõime puhul ületada 3,5 tonni ja suurima lubatud täismassi puhul 6 tonni.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) kaupade autovedu: kogu kaubavedu, mis toimub kaubaveomootorsõidukitega;b) mootorsõiduk: maanteesõiduk, mille ainus edasiliikumisvahend on mootor ja mida tavaliselt kasutatakse reisijate või kaupade maanteeveoks või reisijate või kaupade vedamiseks kasutatavate sõidukite transportimiseks maanteel;c) kaubaveosõiduk: ainult või peamiselt kaubaveoks ettenähtud sõiduk (veoauto, haagis, poolhaagis);d) kaubaveomootorsõiduk: kaubaveoks ettenähtud üksik mootorsõiduk (veoauto) või sõidukite kombinatsioon, st autorong (veoauto koos haagisega) või poolhaagisautorong (vedukauto koos poolhaagisega);e) veoauto: ainult või peamiselt kaubaveoks ettenähtud jäigalt kinnitatud raamiga sõiduk;f) vedukauto: mootorsõiduk, mis on ette nähtud ainult ja peamiselt ilma mootorita sõidukite (peamiselt poolhaagiste) veoks;g) haagis: kaubaveosõiduk, mida veab mootorsõiduk;h) poolhaagis: ilma esiteljeta kaubaveosõiduk, mis on konstrueeritud nii, et osa sõidukist ja oluline osa tema koormast toetub vedukile;i) poolhaagisautorong: vedukauto ja poolhaagis;j) autorong: haagisega ühendatud kaubaveomootorsõiduk.Nimetatud kategooriasse kuulub ka poolhaagisautorong, mille külge on kinnitatud haagis;k) registreeritud: liikmesriigi ametiasutuse poolt peetavasse sõidukite registrisse kuulumine , olenemata sellest, kas registrisse kandmisega kaasneb registreerimismärgi andmine või mitte.Sõidukite kombinatsiooniga, st autorongiga (veoauto koos haagisega) või poolhaagisautorongiga (vedukauto koos poolhaagisega) toimuvate vedude korral, kus kaubaveomootorsõiduk (veoauto või vedukauto) ja haagis või poolhaagis on registreeritud erinevates riikides, tuleb terviksõiduk registreerida kaubaveosõiduki registreerinud riigis;l) kandevõime: sõiduki registreerinud riigi pädevate ametiasutuste poolt lubatud suurim kaubamass .Juhul kui kaubaveomootorsõidukiks on veoautost ja haagisest koosnev autorong, moodustab autorongi kandevõime veoauto ja haagise kandevõimete summa;m) suurim lubatud täismass: sõiduki registreerinud riigi pädevate asutuste poolt kehtestatud paigalseisva ja sõidukorras sõiduki (või sõidukite kombinatsiooni) ning koorma lubatud kogumass;n) Eurostat: komisjoni osakond, kes vastutab komisjonile ühenduse statistika koostamisel pandud kohustuste täitmise eest.Artikkel 3Andmete kogumine1. Liikmesriigid koguvad statistikaandmeid järgmistes valdkondades:ê 1172/98 (kohandatud)a) sõidukid;b) sõidud;c) kaubad.2. Iga valdkonna statistilised muutujad, nende määratlused ja nende jaotumise aluseks olevad klassifikatsiooni tasandid on esitatud lisades Ö I-VII Õ.ê 1172/983. Statistiliste andmete koondamiseks kasutatava meetodi määramisel ei nõua liikmesriigid omavahelistel riigipiiridel formaalsuste täitmist.ê 399/2009 artikkel 1 lõige 1ð uus4. ð Komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 8, et kohandada andmete ï kogumise tunnusjooni ja I kuni VII lisa sisu. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 8 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.ê 399/2009 artikkel 1 lõige 2ð uusArtikkel 4Tulemuste täpsusAndmete kogumise ja töötlemise meetodite kujundamisel tuleb tagada, et liikmesriigi edastatavad statistilised aruanded vastaksid liikmesriikide autovedude struktuuriomadusi arvestades minimaalse täpsuse nõuetele. ð Komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 8, et kohandada täpsuse nõudeid. ï Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 8 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.ê 1172/98Artikkel 5Tulemuste edastamine Eurostatile1. Liikmesriigid edastavad kord kvartalis Eurostatile artiklis 3 osutatud ja lisas I loetletud muutujatele vastavad nõutavalt kontrollitud üksikandmed, jättes nime, aadressi ja registrinumbri märkimata.Sellised andmed sisaldavad vajadusel ka eelmiste kvartalite andmeid, kui varem edastati üksnes esialgseid andmeid.ê 399/2009 artikkel 1 lõige 32. Lõikes 1 osutatud andmete ning vajaduse korral nimetatud andmetel põhinevate statistikatabelite edastamise kord võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.ê 1172/983. Andmed edastatakse viis kuud pärast iga kvartali vaatlusperioodi lõppu.Esimene edastus hõlmab 1999. aasta esimest kvartalit.ê 399/2009 artikkel 1 lõige 4Artikkel 6Tulemuste levitamineKaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise tingimused, sealhulgas avaldamisele kuuluvate tulemuste struktuur ja sisu, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.ê 1172/98Artikkel 7Aruandlus1. Esimese kvartali kohta käiva teabe edastamise kuupäeval või enne seda edastab liikmesriik Eurostatile aruande andmete koondamisel kasutatud meetodite kohta.Liikmesriigid edastavad Eurostatile ka andmete kogumisel kasutatud meetodite mis tahes olulise muutmise üksikasjad.2. Liikmesriigid esitavad igal aastal Eurostatile teabe esitamise valimimahtude ja mittevastavusmäärade kohta ning standardvea või usaldusvahemike kujul järelduste usaldatavuse.ò uusArtikkel 8Delegeeritud volituste rakendamine1. Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte.2. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.3. Komisjonile antakse delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks volitused vastavalt artiklites 9 ja 10 sätestatud tingimustele.Artikkel 9Delegeerimise tagasivõtmine1. Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklis 8 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.2. Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni vähemalt 1 kuu enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 10Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväited esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada ühe kuu võrra.2. Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, või kui enne selle tähtaja möödumist teatavad nii Euroopa Parlament kui nõukogu komisjonile, et nad otsustasid vastuväiteid mitte esitada, jõustub delegeeritud õigusakt selles sätestatud kuupäeval.3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.ê 399/2009 artikkel 1 lõige 6 (kohandatud)Artikkel 11Ö Komiteemenetlus Õ1. Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 7 moodustatud statistikaprogrammi komitee.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4, lõike 5 punkti a ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.êArtikkel 12Kehtetuks tunnistamineMäärus (EÜ) nr 1172/98 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas IX lisas esitatud vastavustabeliga.ê 1172/98Artikkel 13JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.[…]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja ê 1172/98 (kohandatud)LISADI lisa | MUUTUJATE LOETELU |II lisa | KOMBINATSIOONIDE LIIGITUS TELGEDE ARVU ALUSEL |III lisa | SÕIDULIIKIDE LIIGITUS |IV lisa | KAUPADE LIIGITUS |V lisa | OHTLIKE KAUPADE LIIGITUS |VI lisa | VEOSTE LIIGITUS |VII lisa | PEALE- JA MAHALAADIMISKOHTADE KODEERIMINE Ö RIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA Õ |Ö VIII lisa Õ | Ö KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS KOOS MUUDATUSTEGA Õ |Ö IX lisa Õ | Ö VASTAVUSTABEL Õ |______________I LISAMUUTUJATE LOETELUIga sõiduki kohta antav teave jaotub:A1. sõidukiga seotud andmed;A2. sõiduga seotud andmed;A3. kaupadega seotud andmed (lihtveo korral).ê 1172/98è1 1893/2006 artikkel 13A1. SÕIDUKI ANDMEDVastavalt artiklis 2 antud määratlusele on kaubaveomootorsõiduk kaubaveoks ettenähtud mis tahes üksik mootorsõiduk (veoauto) või sõidukite kombinatsioon, st autorong (veoauto koos haagisega) või poolhaagisautorong (veduk koos poolhaagisega).Sõiduki kohta tuleb esitada järgmised andmed:1. võimalus kasutada sõidukit kombineeritud vedudel (vabatahtlik);2. telgede arv vastavalt lisale II (vabatahtlik);3. sõiduki (veoauto või veduk) kasutusiga aastates (esmaregistreerimisest arvates);4. suurim lubatud täismass 100 kg täpsusega;5. kandevõime 100 kg täpsusega;6. vedaja NACE kategooria (neljanumbriline tase) Rev. è1 2 ç järgi (vabatahtlik)[9];7. veoliik (rendi või tasu eest/omal kulul);8. vaatlusperioodi jooksul läbitud kilomeetrite kogusumma;8.1. koormaga;8.2. koormata (kaasa arvatud ilma poolhaagiseta vedukauto sõidud) (vabatahtlik);9. sõiduki mass, mida kasutatakse üksikandmete põhjal täielike tulemuste väljatöötamiseks, kui andmed on kogutud juhusliku valiku põhjal.ê 1172/98Järjestikused kombinatsioonidKui vaatluseks valitud mootorsõiduk on veoauto, mida kasutatakse kogu vaatlusperioodi jooksul eraldi, st ilma haagiseta, kujutab see endast kaubaveosõidukit.Kui aga vaatluse alla võetud mootorsõiduk on vedukauto - sel juhul on temaga ühendatud poolhaagis - või kui see on veoauto, millega on ühendatud haagis, käsitletakse käesoleva määruse alusel nõutavates andmetes seda kaubaveosõidukit tervikuna. Sel juhul võib vaatlusperioodi jooksul kombinatsioon muutuda (veoautole liidetakse haagis või vahetatakse haagist vaatlusperioodi jooksul; vedukautol vahetatakse poolhaagis). Sel juhul tuleb kõik need järjestikused kombinatsioonid üles märkida ja sõiduki kohta käivad andmed anda iga sõidu kohta. Kui aga ei ole võimalik nimetatud järjestikuseid kombinatsioone üles märkida, siis on sõidukiga seotud muutujate puhul kokku lepitud, et märgitakse üles vaid vaatlusperioodi jooksul toimunud esimese koormaga sõidu alustamisaja kombinatsioon või kõnealuse perioodi jooksul enam kasutatud kombinatsioon.Veoliigi muutmineSamuti võib sõidust sõltuvalt vedu toimuda rendi või tasu eest või omal kulul ja iga sõidu kohta tuleb üles märkida veoliik. Kui aga ei ole võimalik neid muudatusi üles märkida, on kokku lepitud, et üles märgitakse see veoliik, mis vastab peamisele kasutusviisile.A2. SÕIDUGA SEOTUD MUUTUJADVaatlusperioodi jooksul teeb kaubaveomootorsõiduk sõite kas koormata (veoautol, haagisel või poolhaagisel ei ole kaupu ega tühje pakendeid ja need on seega täiesti tühjad) või koormaga (veoautol, haagisel või poolhaagisel on kas kaubad või erikaubaks peetavad tühjad pakendid). Kaubaveomootorsõiduki koormaga läbitud vahemaa on esimese pealelaadimiskoha ja viimase mahalaadimiskoha (kus kaubaveosõiduk tühjendatakse täielikult) vaheline vahemaa. Koormaga tehtud sõit võib seega hõlmata mitut lihtvedu.Iga sõidu kohta märgitakse üles järgmised andmed:1. sõiduliik kooskõlas lisas III toodud nomenklatuuriga;2. sõidu jooksul või sõidu iga lõigu jooksul veetud kaupade mass, kogumass 100 kg täpsusega;3. (kaubaveomootorsõiduki) pealelaadimiskoht (koormaga sõidu korral);-  määratlus: pealelaadimiskoht on esimene koht, kus kaubaveomootorsõidukile, mis oli enne täiesti tühi, laaditakse peale kaubad (või kus vedukautole liidetakse koormaga poolhaagis). Tühisõidu korral on selleks eelneva koormaga sõidu mahalaadimiskoht (mõistena „tühisõidu alguskoht”),-  kodeerimine: pealelaadimiskoht kodeeritakse vastavalt lisa VII sätetele;4. (kaubaveomootorsõiduki) mahalaadimiskoht (koormaga sõidu korral);-  määratlus: mahalaadimiskoht on viimane koht, kus laaditakse kaubad maha kaubaveomootorsõidukilt , mis on pärast seda täiesti tühi (või kus vedukauto küljest haagitakse lahti poolhaagis). Tühisõidu korral on selleks järgmise koormaga sõidu pealelaadimiskoht (mõistena „tühisõidu lõpukoht”),-  kodeerimine: mahalaadimiskoht kodeeritakse vastavalt lisa VII sätetele;5. läbitud vahemaa: tegelikult läbitud vahemaa, välja arvatud vahemaa, mille kaubaveomootorsõiduk läbis teise transpordivahendi abil;6. sõidu tonnkilomeetrid;ê 2691/1999 art 1, punkt 17. transiitriigid (kõige rohkem viis), mis on kodeeritud vastavalt VII lisale;ê 1172/988. võimaluse korral koht, kus mootorsõiduk laaditi teisele transpordivahendile vastavalt lisa VII sätetele (vabatahtlik);9. võimaluse korral koht, kus mootorsõiduk laaditi teiselt transpordivahendilt maha vastavalt lisa VII sätetele (vabatahtlik);10. teade selle kohta, kas kaubaveomootorsõidukil on kõnealuse sõidu kestel „täiskoorem” (menetlus 2) või „osaline koorem” (menetlus 1), väljendatud sõidu ajal kasutatud maksimaalses mahutavuses (menetlus 0 = kokkuleppeliselt tühisõidud) (vabatahtlik).A3. KAUPADEGA SEOTUD MUUTUJAD (LIHTVEO KORRAL)Koormaga sõidu korral saab teha mitu lihtvedu, kui lihtvedu on määratletud ühte liiki kauba veona (määratletud konkreetsele nomenklatuuri tasandile osutamisega) selle peale- ja mahalaadimiskoha vahel.Koormaga sõidu korral tuleb lihtveo kohta esitada järgmised andmed:1. kaupade liik vastavalt asjakohase klassifikatsiooni rühmadele (vaata lisa IV);2. kaubamass: kogumass 100 kg täpsusega;3. vajaduse korral teade, kas kaup kuulub ohtlike kaupade kategooriasse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ[10] V lisas antud peamistele kategooriatele;4. veose liik lisa VI kohaselt (vabatahtlik);5. kaupade pealelaadimise koht, mis kodeeritakse vastavalt lisa VII sätetele;6. kaupade mahalaadimise koht, mis kodeeritakse vastavalt lisa VII sätetele;7. tegelikult läbitud vahemaa, välja arvatud vahemaa, mille kaubaveomootorsõiduk läbis teise transpordivahendi abil.Kokkukogumis- või laialijagamisringid (3. sõiduliik)Seda liiki mitme peale- ja mahalaadimiskohaga sõidu korral on tegelikult võimatu nõuda vedajalt andmeid lihtvedude kohta.Nimetatud sõitude puhul, kui nad on määratletud ühe sõiduna, määratakse sõidu kohta käiva teabe alusel üks mõtteline lihtvedu.Iga liikmesriik teavitab komisjoni seda liiki sõidule antud määratlusest ja selgitab lihtsustatud eeldusi, mida ta on sunnitud kohaldama vastavate vedude kohta andmete kogumisel.Metodoloogiline lisaKoormaga sõidud ja lihtveodAsjassepuutuvast liikmesriigist sõltuvalt kogutakse veoalast teavet:-  kas kirjeldades iga kaubaveo alla kuuluvat lihtvedu (koos lisadetailidega tühisõitude kohta),-  või kirjeldades sõite, mida sõiduk on teinud kaubaveo alla kuuluvatel põhivedudel.Enamikul juhtudel tähendab koormaga tehtud sõit ühtainsat lihtvedu, kui:ê 1172/98 (kohandatud)-  laaditud on ainult üht liiki kaupu (viide kasutusel olevale kaupade klassifikatsioonile, käesoleval juhul NST klassifikatsiooni Ö 20 Õ rühmale)[11],ê 1172/98-  on ainult üks kaupade pealelaadimiskoht,-  on ainult üks kaupade mahalaadimiskoht.Sel juhul on mõlemad kasutatud meetodid täiesti võrdväärsed ja ükskõik kumma meetodiga kogutud teave kirjeldab:-  nii kaubavedu (kõiki kaubaveo alla kuuluvaid lihtvedusid),-  kui ka nimetatud vedusid tegevate sõidukite sõite koos üksikasjadega sõiduki võimsuse ja nimetatud võimsuse kasutuse kohta (koormaga sõit ja kasutuskoefitsient; tühisõit).Käesoleva määruse kohaselt tuleb kirjeldada nii kaubavedu kui ka sõidukite sõite, kuid ei ole soovitatav liialt suurendada vedajatelt statistikakoormust, nõudes neilt kaubaveo ja sõidukite sõitude üksikasjalikku kirjeldust.Järelikult peavad liikmesriikide riiklikud statistikaametid küsimustike kodeerimisel koguma ja ühendama need andmed, mida vedajatelt otseselt ei nõuta, nende andmete alusel, mida nimetatud statistikaametid koguvad kas lihtvedude või sõidukite sõitude alusel.Probleem tekib, kui üks koormaga sõit jaguneb mitmeks lihtveoks, mis võib tuleneda järgmistest asjaoludest:-  on mitu kaupade peale- ja mahalaadimiskohta (kuid need on arvuliselt piiratud, sest vastasel juhul oleks tegu kokkukogumis- või laialijagamisringiga, mis nõuab eraldi käsitlust).Sel juhul märgitakse need erinevad peale- ja/või mahalaadimiskohad üles selleks, et otseselt arvutada tegeliku sõidu tonnkilomeetrid, mille alusel statistikaamet saab taasluua lihtveod,-  ja/või koormaga sõidu ajal on veetud mitut erinevat liiki kaupa, mida tavaliselt statistikasse ei märgita, sest nõutakse vaid üht liiki kaupa (ühtainsat või peamist).Sel juhul on teabe puudumine lubatav ning niisugust lihtsustamist kasutavad liikmesriigid teatavad sellest otse komisjonile._____________II LISAKOMBINATSIOONIDE LIIGITUS TELGEDE ARVU ALUSELKui kasutatakse sõidukite kombinatsiooni, arvestatakse telgede koguarvu, st veoauto ja haagise või vedukauto ja poolhaagise telgi.Arvestatakse järgmisi kategooriaid:Kodeering |1. Üksiksõiduki (veoauto) telgede arv: |2 | 120 |3 | 130 |4 | 140 |muud | 199 |2. Sõidukite kombinatsioonide telgede arv: veoauto ja haagis: |2+1 | 221 |2+2 | 222 |2+3 | 223 |3+2 | 232 |3+3 | 233 |muud | 299 |3. Sõidukite kombinatsioonide telgede arv: vedukauto ja poolhaagis: |2+1 | 321 |2+2 | 322 |2+3 | 323 |3+2 | 332 |3+3 | 333 |muud | 399 |4. Ainult vedukauto | 499 |___________________________III LISASÕIDULIIKIDE LIIGITUS1. Koormaga sõit, mis sisaldab ühe lihtveo.2. Koormaga sõit, mis sisaldab mitut vedu, mida aga ei loeta kokkukogumis- või laialijagamisringiks.3. Kokkukogumis- või laialijagamisringi liiki koormaga sõit.4. Tühisõidud._______________ê 1304/2007 art 2IV LISAKAUPADE LIIGITUSKaupu klassifitseeritakse NST kohaselt seni, kuni komisjon otsustab selle pärast liikmesriikidega konsulteerimist asendada.NST 2007Osa | Kirjeldus |01 | Põllumajandus-, jahindus- ja metsandustooted; kala ja muud kalapüügisaadused |02 | Kivisüsi ja pruunsüsi; toornafta ja maagaas |03 | Metallimaagid jm kaevandus- ja karjääritooted; turvas, uraan ja toorium |04 | Toiduained, joogid ja tubakas |05 | Tekstiil ja tekstiilitooted; nahk ja nahatooted |06 | Puit ning puit- ja korktooted (v.a mööbel); õlest ja punumismaterjalist tooted; paberimass, paber ja pabertooted; trükised ja salvestised |07 | Koks ja rafineeritud naftatooted |08 | Kemikaalid, keemiatooted ja keemilised kiud; kummi- ja plasttooted; tuumkütus |09 | Muud mittemetallilised mineraaltooted |10 | Metall; metalltooted, v.a masinad ja seadmed |11 | Mujal klassifitseerimata masinad ja seadmed; kontorimasinad ja arvutid; mujal klassifitseerimata elektrimasinad ja -aparaadid; raadio-, televisiooni- ja sideseadmed ja -aparatuur; meditsiinitehnika, optikariistad, täppisinstrumendid; ajanäitajad |12 | Transpordivahendid |13 | Mööbel; muud mujal liigitamata tööstustooted |14 | Teisene toore; olme- ja muud jäätmed |15 | Post, pakid |16 | Kaupade transpordil kasutatavad seadmed ja materjalid |17 | Kaubad, mida transporditakse kodumajapidamise või kontori kolimise puhul; pagasi transport reisijatest eraldi; remonti viidavad mootorsõidukid; muud mujal liigitamata mitteturustatavad kaubad. |18 | Rühmitatud kaubad: koos transporditavad eri liiki kaubad |19 | Kindlaks määramata kaubad: kaubad, mida mingil põhjusel ei ole võimalik kindlaks määrata ning mida seetõttu ei saa liigitada rühmadesse 1–16. |20 | Muud mujal liigitamata kaubad |____________ê 1172/98V LISAOHTLIKE KAUPADE LIIGITUS1 | Lõhkeained |2 | Rõhu all kokkusurutud, veeldatud või lahustatud gaasid |3 | Kergestisüttivad vedelikud |4.1 | Kergestisüttivad tahked ained |4.2 | Isesüttivad ained |4.3 | Ained, mis kokkupuutel veega eritavad kergestisüttivaid gaase |5.1 | Oksüdeerivad ained |5.2 | Orgaanilised peroksiidid |6.1 | Mürgised ained |6.2 | Nakkusohtlikud ained |7 | Radioaktiivsed ained |8 | Sööbivad ained |9 | Muud ohtlikud ained |_____________ê 1172/98VI LISAVEOSELIIKIDE LIIGITUS *0 | Taarata vedellast (veoseühikuta) |1 | Puistlast (veoseühikuta) |2 | Suured kaubakonteinerid |3 | Muud kaubakonteinerid |4 | Alustel kaubad |5 | Eelnevalt tropitavad kaubad |6 | Liikuvad, iseliikuvad üksused |7 | Muud liikuvad üksused |8 | (Tellitavad) |9 | Muud veoseliigid |________________________________ * Ühendatud Rahvaste Organisatsioon, Euroopa majanduskomisjon — veose-, pakendi- ja pakkimismaterjali liikide koodid, soovituse võttis vastu Genfis 1986. aasta märtsis rahvusvahelise kauplemise edendamise töörühm. |____________ê 2691/1999 art 1, punkt 2 ja lisa (kohandatud)VII LISAÖ PEALE- JA MAHALAADIMISKOHTADE Õ KODEERIMINE RIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA1. Peale- ja mahalaadimiskohad kodeeritakse järgmiselt:a) statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) tasand 3 liikmesriikide kohta;b) asjassepuutuvate kolmandate riikide esitatud halduspiirkondade loetelud riikide kohta, kes ei ole liikmed, kuid kes on Euroopa majanduspiirkonna kokkuleppe osapooled, ehk Island, Liechtenstein ja Norra;c) muude kolmandate riikide kohta tuleks kasutada ISO-3166 kahetähelist koodi. Enamkasutatavad koodid on esitatud Ö käesoleva lisa punkti 2 alapunktis b) toodud Õ tabelis.2. Transiitriikide kodeerimisel (I lisa, A2 osa punkt 7) kasutatakse järgmisi riigikoode:a) NUTS-koodide kahetähelist osa liikmesriikide kohta, nagu need on Ö käesolevas punktis toodud Õ tabelis;b) kõigi teiste riikide kohta tuleks kasutada ISO-3166 kahetähelist koodi. Enamkasutatavad koodid on esitatud järgnevas tabelis.Riigikoodide tabela) Liikmesriigid (vastavad NUTSi kahetähelistele riigikoodidele)Märkus: riigid on EL ametlikus järjestusesê 1791/2006 lisa punkt 8.5.a) (kohandatud)Riigi nimi | Kood |Belgia | BE |Bulgaaria | BG |Tšehhi Vabariik | CZ |Taani | DK |Saksamaa | DE |Eesti | EE |Ö Iirimaa Õ | Ö IE Õ |Kreeka | GR |Hispaania | ES |Prantsusmaa | FR |Itaalia | IT |Küpros | CY |Läti | LV |Leedu | LT |Luksemburg | LU |Ungari | HU |Malta | MT |Madalmaad | NL |Austria | AT |Poola | PL |Portugal | PT |Rumeenia | RO |Sloveenia | SI |Slovakkia | SK |Soome | FI |Rootsi | SE |Ühendkuningriik | UK |ê 2691/1999 art 1 punkt 2 ja lisa (kohandatud)b) muud riigid (ISO-3166 kahetähelised koodid)Märkus: riigid on koodide järjestuses.Riigi nimi | Kood |Albaania | AL |Bosnia ja Hertsegoviina | BA |Valgevene | BY |Šveits | CH |Horvaatia | HR |Island | IS |Liechtenstein | LI |Ö Moldova Vabariik Õ | MD |Ö Montenegro Õ | Ö ME Õ |Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | MK Ö [12] Õ |Norra | NO |Vene Föderatsioon | RU |Ö Serbia Õ | Ö RS Õ |Türgi | TR |Ukraina | UA |______________éVIII LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EÜ) nr 1172/98 (EÜT L 163, 6.6.1998, lk 1) |Komisjoni määrus (EÜ) nr 2691/1999 (EÜT L 326, 18.12.1999, lk 39) |2003. aasta ühinemisakti II lisa punkt 10.15 (ELT L 236, 23.9.2003, lk 561) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1) | Ainult II lisa, punkt 27 |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1) | Ainult lisa punkt 8.5 |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1) | Ainult artikkel 13 |Komisjoni määrus (EÜ) nr 1304/2007 (ELT L 290, 8.11.2007, lk 14) | Ainult artikkel 2 |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 399/2009 (ELT L 126, 21.5.2009, lk 9) |___________IX LISAVastavustabelMäärus (EÜ) nr 1172/98 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2, taanded 1 kuni 14 | Artikkel 2, punktid a) kuni n) |Artikkel 3 | Artikkel 3 |Artikkel 4 | Artikkel 4 |Artikkel 5, lõiked 1, 2 ja 3 | Artikkel 5, lõiked 1, 2 ja 3 |Artikkel 5, lõige 4 | ________ |Artikkel 5, lõige 5 | ________ |Artikkel 6 | Artikkel 6 |Artikkel 7, lõiked 1 ja 2 | Artikkel 7, lõiked 1 ja 2 |Artikkel 7, lõige 3 | ________ |Artikkel 8 | ________ |Artikkel 8 |Artikkel 9 |Artikkel 10 |Artikkel 10, lõiked 1 ja 2 | Artikkel 11, lõiked 1 ja 2 |Artikkel 10, lõige 3 | ________ |Artikkel 11 | ________ |________ | Artikkel 12 |Artikkel 12 | Artikkel 13 |Lisad A - G | I – VII lisa |________ | VIII lisa |________ | IX lisa |_________________________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[3] Vt käesoleva ettepaneku VIII lisa.[4] ELT C […], […], lk […].[5] EÜT L 163, 6.6.1998, lk 1.[6] Vt lisa VIII.[7] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.[8] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[9] Euroopa ühenduse majandustegevuse statistiline liigitus.[10] ELT L 260, 30.9.2008, lk 13.[11] NST: ühtne kaupade nomenklatuur transpordistatistika jaoks.[12] Esialgne kood, mis ei mõjuta riigi lõplikku nomenklatuuri, mis lepitakse kokku praegu toimuvatel selleteemalistel läbirääkimistel ÜROs.


|

52010PC0435

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja äriühingu Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd. (Foshan) toodetud triikimislaudade impordi suhtes  /* COM (2010) 0435 final - NLE 2010/0234 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 13.8.2010KOM(2010) 435 lõplik2010/0234 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja äriühingu Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd. (Foshan) toodetud triikimislaudade impordi suhtes  SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „algmäärus”) kohaldamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade importi käsitleva dumpinguvastase menetluse osalises taasalustamises. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 23. aprilli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 452/2007[1]. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli vastavalt algmääruse sätetele juba uurimise ajal võimalus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon avaldas 18. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate[2] (edaspidi „osalise taasalustamise teade”) dumpinguvastase uurimise osalise taasalustamise kohta muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes. Taasalustamise põhjuseks on Euroopa Kohtu otsus tühistada nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2007 selles osas, mis on seotud ühe Hiina eksportiva tootjaga (edaspidi „äriühing Foshan Shunde”). Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 266 peavad Euroopa Liidu institutsioonid täitma Euroopa Kohtu otsuseid. Seetõttu algatas Euroopa Komisjon dumpinguvastase uurimise osalise taasalustamise äriühingu Foshan Shunde osas. Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks äriühingu Foshan Shunde suhtes, põhineb nende märkuste analüüsil, mis saadi huvitatud isikutelt pärast seda, kui neile oli pärast 23. märtsi 2007. aastal, mil toimus läbivaadatud teabe lõplik avalikustamine, jäetud piisavalt aega märkuste esitamiseks. Nõukogule tehakse ettepanek võtta vastu lisatud määruse ettepanek, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt xx xxxx 2010. aastal. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte |Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatav vahend: nõukogu määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |4) MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |2010/0234 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja äriühingu Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd. (Foshan) toodetud triikimislaudade impordi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[3] eriti selle artiklit 9,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A MENETLUS1.  Määrusega (EÜ) nr 452/2007[4] kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mille määrad ulatusid 9,9 %-st 38,1 %-ni, Hiina RVst ja Ukrainast pärit triikimislaudade (koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle olulised osad nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest) impordi suhtes (edaspidi „vaidlustatud määrus”).2.  12. juunil 2007 esitas üks koostööd tegev Hiina eksportiv tootja (Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd.; edaspidi „äriühing Foshan Shunde”) Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule (nüüd: üldkohus) taotluse tühistada määrus (EÜ) nr 452/2007 selles osas, mis on seotud hagejaga (kohtuasi T-206/07 Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware vs. nõukogu).3.  29. jaanuaril 2008 jättis üldkohus äriühingu Foshan Shunde taotluse rahuldamata.4.  3. aprillil 2008 esitas äriühing Foshan Shunde Euroopa Liidu Kohtule uue hagi, paludes kohtul tühistada üldkohtu tehtud kohtuotsus ja määrus (EÜ) nr 452/2007 selles osas, mis on seotud hagejaga.5.  1. oktoobril 2009 tühistas Euroopa Kohus oma kohtuasjas C-141/08 P (edaspidi „Euroopa Kohtu otsus”) eelneva, üldkohtu 29. jaanuari 2008. aasta kohtuotsuse. Euroopa Kohus leidis oma kohtuasjas, et algmääruse artikli 20 lõike 5 eiramine on avaldanud kahjulikku mõju äriühingu Foshan Shunde kaitseõigusele. Seega tühistas Euroopa Kohus vaidlustatud määruse selles osas, mis on seotud äriühingu Foshan Shunde toodetud triikimislaudade impordiga.6.  Üldkohus on kinnitanud oma kohtuasjas T-2/95[5]: Industrie des poudres sphériques versus Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi „kohtuasi IPS”), et kohtuasjade puhul, mille menetlus koosneb mitmest haldustoimingust, ei tähenda ühe etapi tühistamine kogu menetluse tühistamist. Dumpinguvastane menetlus on üks näide sellisest mitmest etapist koosnevast menetlusest. Sellest tulenevalt ei tähenda vaidlustatud määruse tühistamine selles osas, mis on seotud ühe poolega, kogu kõnealuse määruse vastuvõtmisele eelnenud menetluse tühistamist. Peale selle peavad kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 266 Euroopa Liidu institutsioonid täitma Euroopa Kohtu 1. oktoobri 2009. aasta kohtuotsust. See tähendab ka võimalust parandada vaidlustatud määruse neid aspekte, mis viisid selle tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata vaidlustamata osad, mida kohtuotsus ei mõjuta, nagu on otsustatud kohtuasjas C-458/98 P: Industrie des poudres sphériques (IPS) versus Euroopa Liidu Nõukogu[6] (edaspidi „apellatsioonkaebus kohtuasjas IPS”). Tuleb märkida, et peale algmääruse artikli 20 lõike 5 rikkumise kohta tehtud järelduse jäävad kõik teised vaidlustatud määruses esitatud järeldused automaatselt jõusse, kuna Euroopa Kohus lükkas tagasi kõik selles suhtes esitatud väited.7.  Pärast Euroopa Kohtu 1. oktoobri 2009. aasta kohtuotsust avaldati teade[7], milles käsitletakse dumpinguvastase uurimise osalist taasalustamist muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes. Taasalustamise ulatus piirdub Euroopa Kohtu kohtuotsuse rakendamisega äriühingu Foshan Shunde suhtes.8.  Komisjon teavitas ametlikult teadaolevalt asjast huvitatud eksportivaid tootjaid, importijaid ja kasutajaid, eksportiva riigi esindajaid ning liidu tootmisharu uurimise osalisest taasalustamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist teates sätestatud tähtaja jooksul.9.  Võimalus ärakuulamiseks anti kõigile nendele isikutele, kes esitasid selleks taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja näitasid ära konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata.10.  Vastused saadi kahelt Hiina Rahvavabariigi eksportivalt tootjalt (üks neist oli otseselt asjaga seotud osaline, st äriühing Foshan Shunde), liidu tootmisharult ja kahelt sõltumatult importijalt11.  Kõikidele asjaosalistele teatati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada äriühingu Foshan Shunde suhtes lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Neile anti pärast teabe avalikustamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Isikute märkused võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt.B KOHTUOTSUSE RAKENDAMINE1. Sissejuhatavad märkused12.  Tuletatakse meelde, et vaidlustatud määruse tühistamise põhjus oli asjaolu, et komisjon saatis Euroopa Liidu Nõukogule oma ettepaneku kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks enne algmääruse artikli 20 lõike 5 kohase kohustusliku tähtaja möödumist, st enne 10päevase märkuste esitamiseks ettenähtud kohustusliku perioodi lõppu, mis järgneb sellele, kui huvitatud isikutele saadetakse teave lõpliku avalikustamise kohta.2. Huvitatud isikute märkused13.  Äriühingu Foshan Shunde väitel ei nõuta Euroopa Kohtu otsusega rakendusmeetmete kehtestamist. Äriühing leiab, et menetluse taasalustamine on seadusevastane seetõttu, et algmääruses puudub konkreetne säte vastava lähenemisviisi rakendamiseks ning et taasalustamine oleks vastuolus algmääruse artikli 6 lõikes 9 ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 5 lõikes 10 sätestatud tähtajaga, mille jooksul tuleks uurimine lõpule viia (vastavalt 15 ja 18 kuud). Äriühing Foshan Shunde leidis, et kohtuasi IPS ei tohiks olla pretsedent seetõttu, et selle aluseks on endine algmäärus[8], mille alusel kohustuslikud tähtajad veel ei kehtinud. Samuti väitis äriühing Foshan Shunde, et kui komisjon peaks otsustama jätkata Euroopa Kohtu otsuse rakendamist, tuleks võtta aluseks komisjoni 20. veebruari 2007. aasta dokument lõpliku avalikustamise kohta (milles osalisele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist ja äriühingu puhul ei täheldatud dumpingut), mitte aga 23. märtsi 2007. aasta läbivaadatud lõpliku avalikustamise dokument (milles komisjon kinnitas oma esialgseid järeldusi äriühingu Foshan Shunde kohta, et äriühingule ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist ja et äriühingu dumpingumarginaal on 18,1 %).14.  Teine Hiina eksportiv tootja Zheijiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. (edaspidi „äriühing Zheijiang Harmonic”) esitas mitu argumenti, mis olid põhimõtteliselt samad kui äriühingu Foshan Shunde omad, st et menetluse taasalustamiseks puudub õiguslik alus ning et seaduse alusel ei ole võimalik taaskehtestada dumpinguvastaseid tollimakse pärast algmääruse ja WTO dumpinguvastase lepingu kohaseid tähtaegu. Ta väitis ka, et lõplikku avalikustamist käsitleva korrigeeritud dokumendi avaldamine ja algmääruse artikli 20 lõike 5 kohase vastamisaja andmine ei korva äriühingu Zheijiang Harmonic õiguste kahjustamist ja seadusevastast tollimaksu kehtestamist. Äriühing märkis lõpetuseks, et komisjon ei saa taaskehtestada dumpinguvastaseid meetmeid teabe alusel, mis hõlmab 2005. aastat, st perioodi, mis oli rohkem kui neli aastat enne, kui algatati uurimise osaline taasalustamine, sest see ei oleks kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 1. Äriühing Zheijang Harmonic väitis ka, et komisjon ei saa juhtumit taasavada, sest ta on minetanud oma objektiivsuse ja erapooletuse seetõttu, et Euroopa Kohus tühistas osaliselt komisjoni määruse ettepaneku.15.  Kaks ELi sõltumatut importijat/tootjat ei esitanud mitte mingisugust teavet taasuurimise õiguslike aspektide kohta, vaid pigem rõhutasid oma rolli ELi triikimislaudade turul. Üks neist rõhutas ka kohtu tühistamisotsusest ja sellele järgnevast uurimise osalisest taasavamisest tulenevaid tagajärgi äritegevusele.16.  Liidu tootmisharu väitel maksavad ELi tootjad Euroopa Kohtu leitud rikkumiste eest, sest nad ei ole kaitstud dumpinguhinnaga ja kahju tekitava impordi eest.. Liidu tootmisharu tegi ettepaneku jätkata menetlust kohast, kus ilmnes komisjoni rikkumine, st ajast, mil Hiina äriühing pidi esitama komisjoni 23. märtsi 2007. aastal avaldatud, lõplikku avalikustamist käsitleva korrigeeritud dokumendi kohta oma märkused; seejärel tulnuks huvitatud isikute märkusi analüüsida ja saata nõukogule uus ettepanek, milles piirdutaks äriühingu Foshan Shunde olukorraga ja mille eesmärk olnuks ennistada dumpinguvastane tollimaks äriühingu Foshan Shunde toodetud triikimislaudade impordi suhtes. Liidu tootmisharu väitel on sarnast lähenemisviisi varem kasutatud (nt järgmistel juhtudel: otsus kohtuasjas IPS, apellatsioonkaebus kohtuasjas IPS ja määrus (EÜ) nr 235/2004[9], mis võeti vastu pärast Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-76/00 Petrotub SA ja Republica SA versus Euroopa Liidu Nõukogu). Pealegi ei kehti kõnealuse osalise sõnul algmäärusega ettenähtud 15kuuline tähtaeg dumpinguvastast tollimaksu kehtestava määruse muudatuse suhtes, mis tehakse Euroopa Liidu Kohtu otsuse rakendamiseks.3. Märkuste analüüs17.  Tuletatakse meelde, et Euroopa Kohus lükkas tagasi kõik äriühingu Foshan Shunde sisulised argumendid kohtuasjaga seoses. Seega on liidu institutsioonide peamine kohustus parandada haldusmenetluse seda osa, kus esialgse uurimise käigus tehti rikkumine.18.  Väide, mille kohaselt dumpinguvastase uurimise lõpuleviimiseks ettenähtud tähtaegade (st 15 ja 18 kuud) kehtestamise tõttu ei saa komisjon järgida kohtuasja IPS aluseks võtvat lähenemisviisi, leiti olevat põhjendamatu. Leitakse, et kõnealune tähtaeg ei ole kohtuotsuse rakendamise seisukohalt asjakohane. Nimetatud tähtaeg kehtib tõepoolest esialgse uurimise suhtes selle algatamiskuupäevast kuni lõplike meetmete võtmise kuupäevani ning see ei kehti ühegi järgneva meetme suhtes, mis tuleb võib-olla võtta näiteks meetme kohtuliku läbivaatamise tulemusena. Pealegi tähendaks mõni teine tõlgendusviis seda, et liidu tootmisharu võetud edukas õiguslik meede oleks asjaosalise jaoks ilma tegeliku mõjuta juhul, kui tunnustatakse asjaolu, et kuna esialgse uurimise lõpuleviimise tähtaeg on möödunud, ei ole võimalik kohtuotsust rakendada. See oleks vastuolus põhimõttega, et kõigil osalistel peaks olema õigus tõhusale õigusalasele kontrollile.19.  Tuleb ka meenutada, et üldkohus on oma liidetud kohtuasjades T-163/94 ja T165/94[10] tehtud kohtuotsustes leidnud, et isegi endise algmääruse alusel kehtivat soovituslikku tähtaega ei saa ülemäära pikaks venitada ja et üle kolme aasta vältav uurimine on liiga pikk. See on vastuolus kohtuasjaga IPS, mille puhul kohtuotsuse rakendamine toimus seitse aastat pärast esialgse uurimise algatamist ja kohtuotsuses puudub viide sellele, nagu oleksid tähtajad olnud asjassepuutuvad.20.  Seega järeldatakse, et algmääruse artikli 6 lõige 9 kehtib üksnes menetluste algatamise suhtes ja algmääruse artikli 5 lõike 9 alusel algatatud uurimise järelduste suhtes, aga mitte sellise uurimise osalise taasalustamise suhtes, mille eesmärk on rakendada Euroopa Liidu kohtu otsust.21.  Käesolev järeldus on kooskõlas lähenemisviisiga, mida kasutatakse, et rakendada WTO vaekogude ja apellatsioonikogu ettekandeid käsitlevaid kohtuotsuseid, milles on tunnustatud institutsioonide õigust parandada dumpinguvastaseid tollimakse kehtestava määruse puudujääke, selleks et tagada kooskõla vaidluste lahendamise organi ettekannetega, sealhulgas Euroopa Liiduga seotud juhtudel[11]. Neil juhtudel leiti olevat vajalik võtta kasutusele erimenetlused WTO vaekogude ja apellatsioonikogu ettekannete rakendamiseks, kuna vastavad otsused ei ole ELi õiguskorras vahetult kohaldatavad, samal ajal kui Euroopa Kohtu otsused on vahetult kohaldatavad.22.  Algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaldamise osas esitatud argumentide puhul märgitakse, et ei leitud algmääruse artikli 6 lõike 1 rikkumist, sest komisjon ei ole mitte alustanud uut menetlust, vaid taasalustanud esialgse uurimise selleks, et rakendada kohtuotsust.23.  Argumendi osas, mille kohaselt äriühingule Foshan Shunde pidanuks saadetama avalikustamist käsitlev 20. veebruari 2007. aasta dokument ja mitte avalikustamist käsitlev 23. märtsi 2007. aasta korrigeeritud dokument, leitakse, et kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega peaks komisjon menetlusnõude eiramise heastama. Menetlusnõude eiramisega oli tegu üksnes juhul, kui äriühingule Foshan Shunde jäi avalikustamist käsitleva korrigeeritud dokumendi kohta märkuste esitamiseks vähem kui 10 päeva. Seega ei mõjutanud Euroopa Kohtu otsus esialgse uurimise eelnevate etappide kehtivust ja seetõttu ei ole vaja neid käesoleva osalise taasavamise raames läbi vaadata.4. Järeldus24.  Võttes arvesse osaliste esitatud märkusi ja nende analüüsi, järeldati, et Euroopa Kohtu otsuse rakendamiseks tuleks taasavalikustada äriühingule Foshan Shunde ja teistele huvitatud isikutele lõplikku avalikustamist käsitlev 23. märtsi 2007. aasta korrigeeritud dokument, mille alusel tehti ettepanek kehtestada nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2007.25.  Eespool esitatut aluseks võttes järeldati veel, et komisjon peaks võimaldama äriühingule Foshan Shunde ja teistele huvitatud isikutele piisavalt aega märkuste esitamiseks lõpliku avalikustamist käsitleva 23. märtsi 2007. aasta korrigeeritud dokumendi kohta ja seejärel neid märkusi hindama, et teha kindlaks, kas oleks vaja teha nõukogule ettepanek, millega taaskehtestada dumpinguvastane tollimaks äriühingu Foshan Shunde toodetud triikimislaudade impordi suhtes esialgset uurimisperioodi hõlmavate faktide põhjal.C. AVALIKUSTAMINE26.  Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti rakendada Euroopa Kohtu otsust.27.  Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus märkuste tegemiseks (kohaldades algmääruse artikli 20 lõikega 5 ettenähtud 10päevast perioodi). Nende märkusi kaaluti ja võeti arvesse, kui need olid asjakohased, kuid nende alusel ei peetud vajalikuks eelnevaid järeldusi muuta.28.  Äriühingule Foshan Shunde ja kõigile teistele huvitatud isikutele saadeti lõplikku avalikustamist käsitlev 23. märtsi 2007. aasta korrigeeritud dokument, mille põhjal tehti ettepanek taaskehtestada dumpinguvastane tollimaks äriühing Foshan Shunde toodetud triikimislaudade impordi suhtes esialgset uurimisperioodi hõlmavate faktide põhjal.29.  Äriühingule Foshan Shunde ja kõigile teistele huvitatud isikutele anti võimalus esitada lõplikku avalikustamist käsitleva korrigeeritud dokumendi kohta märkusi. Suuliselt ja kirjalikult esitatud seisukohti arutati ja võeti asjakohaselt arvesse. Esitatud märkuste põhjal võib täheldada järgmist. Käesolevas määruses võetavad meetmete aluseks on asjaolu, Euroopa Kohtu otsuses rõhutas kohus, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c ei saa anda tõlgendust, mille kohaselt komisjon on kohustatud esitama nõukogule ettepaneku lõplike meetmete kohta, millega korratakse viga, mis pandi toime nimetatud sätte sisuliste kriteeriumide esialgsel hindamisel[12]. Ehkki Euroopa Kohus tegi kõnealuses kohtuasjas nimetatud märkuse seoses asjassepuutuva isikuga, on selge, et seda tõlgendust tuleb kohaldada võrdsetel alustel, seega ei tohi korrata viga ka liidu tootmisharu suhtes. Nagu on märgitud lõplikku avalikustamist käsitlevas 23. märtsi 2007. aasta korrigeeritud dokumendis, sama kuupäeva kandva spetsiifilist teavet avalikustavas lõplikus dokumendis ning komisjoni varem saadetud kirjades apellandile, millele nimetatud dokumendid toetuvad, ei saa äriühingule Foshan Shunde võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest tema raamatupidamistavades leiti olevat mitu tõsist puudujääki ja need polnud seetõttu kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Artikli 2 lõike 7 teise kriteeriumi eiramist ei saa parandada Euroopa Kohtu otsuse punkti 12 viimases lauses nimetatud statistika abil. Seega tuleks 20. veebruari 2007. aasta lõplikku avalikustamist käsitlevas dokumendis algselt kaalutletud lähenemisviis lugeda veaks, mis tuleb parandada. Et kaitsta liidu tootmisharu dumpingu vastu, tuleks taotluse esitaja suhtes taaskehtestada võimalikult kiiresti olukorrast tulenev dumpinguvastane tollimaks.30.  Pärast seda kui olid teatavaks tehtud olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste meetmete taaskehtestamist, tegi Hiina eksportiv tootja ettepaneku hinnakohustuste võtmiseks algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt. Siiski ei suudetud seda hinnakohustuse pakkumist nõukogu määruse (EÜ) nr 452/2007 põhjenduses 68 tõstatatud probleemide taustal õigustada (vajadus määrata kindlaks mõistlik minimaalne impordihind iga tooteliigi jaoks (mida on palju), mida komisjon saaks nõuetekohaselt kontrollida, ilma et tekiks meetmetest kõrvalehoidmise oht). Lisaks soovitati äriühingu pakutud hinnakohustusena kas ühte keskmist minimaalset hinda ainult ühe ELi eksporditava tooteliigi jaoks või mitut minimaalset impordihinda, mille aluseks oleks kaalutud keskmine hind mitme toote kombinatsiooni puhul. Peale selle olid kõigi kombinatsioonide puhul pakutud minimaalsed impordihinnad oluliselt madalamad kõrgeimast määratletud ekspordihinnast. Selle põhjal järeldati, et selline kohustus on ebapraktiline ja seepärast ei saa seda heaks kiita. Asjaomast isikut teavitati sellest ja talle anti võimalus esitada oma märkused. Siiski ei muutnud tema märkused eespool esitatud järeldust.D. MEETMETE KESTUS31.  Käesolev menetlus ei mõjuta kuupäeva, millal nõukogu määrusega (EÜ) nr 452/2007 kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga taaskehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja äriühingu Foshan Shunde Yongjian Housewares ja Hardware Co. Ltd., Foshan (TARIC lisakood A785) poolt toodetavate triikimislaudade suhtes (sh varrukalaudade ja triikimislaudade oluliste osade nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (TARICi koodid 3924 90 00 10, 4421 90 98 10, 7323 93 90 10, 7323 99 91 10, 7323 99 99 10, 8516 79 70 10 ja 8516 90 00 51) alla ning on kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilmaimpordi suhtes.2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist on 18,1%.3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[…][1] ELT L 109, 26.4.2007, lk 12.[2] ELT C 308, 18.12.2009, lk 44.[3] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[4] ELT L 109, 26.4.2007, lk 12.[5] Kohtuasi T-2/95 Industrie des poudres sphériques (IPS) versus nõukogu [1998] EKL II-3939.[6] Kohtuasi C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) versus nõukogu [2000] EKL I-08147.[7] ELT C 308, 18.12.2009, lk 44.[8] Nõukogu 11. juuli 1988. aasta määrus (EÜ) nr 2423/88 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (EÜT L 209, 2.8.1988, lk 1).[9] ELT L 40, 12.2.2004, lk 11.[10] Liidetud kohtuasjad T-163/94 ja T-165/94: NTN Corporation ja Koyo Seiko Co. Ltd versus Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Kohtu lahendid 1995 lehekülg II-01381.[11] Euroopa ühendused – Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud: Tuginemine India vaidluste lahendamise käsitusleppe WT/DS141/AB/RW (8. aprill 2003) artikli 21.5 lõigetele 82-86; Nõukogu 23. juuli 2001.aasta määrus (EÜ) nr 1515/2001 meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta; EÜT L 201, 26.7.2001, lk 10; Nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 436/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1784/2000 teatavate Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärinevate tempermalmist toruliitmike impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ning ajutise tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta, mis järgnes WTO vaidluste lahendamise organi aruannetele; ELT L 72, 11.3.2004, lk 15.[12] Euroopa Kohtu otsuse punkt 111.