				|

		52011PC0512

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS,  meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahanõudluse rahuldamiseks vajalike meetmete kohta /* KOM/2011/0512 lõplik - 2011/0185 (CNS) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada
kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 lõikega 2 sätted, mille
alusel määratakse kindlaks meetodid ja menetlus, mille kohaselt liikmesriigid
teevad komisjonile kättesaadavaks nõukogu otsuse […/…] (Euroopa Liidu
omavahendite süsteemi kohta)[1]
(edaspidi „2014. aasta omavahendite otsus”) artikli 2 lõike 1 punktis a
osutatud traditsioonilised omavahendid ja punktis d osutatud kogurahvatulul
põhinevad omavahendid. Ettepanekuga määratakse kindlaks ka meetmed, mida
vajaduse korral võetakse sularahanõudluse rahuldamiseks. Ettepanekule
viidatakse edaspidi kui artikli 322 lõike 2 kohasele rakendusmäärusele.
Kõnealuse praktilise korra kaudu rakendatakse
2014. aasta omavahendite otsusega kehtestatud süsteemi, mis käsitleb
traditsiooniliste omavahendite loomist, tõendavate dokumentide säilitamist,
halduskoostööd, omavahendite kohta säilitatavat raamatupidamisarvestust,
raamatupidamisarvestuse kasutatavaks tegemise ning selle korrigeerimise
ajastamist ning vajaduse korral sätteid sularahavarude haldamise kohta ning
summade kohta, mida ei ole võimalik sisse nõuda.
Ettepanekusse on inkorporeeritud nõukogu
määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000[2]
sätted, välja arvatud need, mis ei ole traditsiooniliste ja kogurahvatulul
põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemise või sularahanõudlusega otseselt
seotud. Sellest tulenevalt on kogurahvatulul põhinevate omavahendite
sissenõudmismäära, saldo arvutamist ja eelarvestamist, kontrollimist ja järelevalvet
(sealhulgas täiendavad aruandlustingimused), ning omavahendite nõuandekomiteed
käsitlevad sätted üle võetud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli
311 neljanda lõigu alusel esitatud nõukogu määruse ettepanekusse (edaspidi
„artikli 311 neljanda lõigu kohane rakendusmäärus”)[3].
Seepärast tuleks määrus nr 1150/2000 selguse
ja otstarbekuse huvides ning omavahendeid käsitleva pakme kontekstis uuesti
sõnastada. Sellega ei kaasne olulisi muudatusi praegustes sätetes. Võtmaks
arvesse hiljutisi kogemusi, mida komisjon on saanud traditsiooniliste ja
kogurahvatulul põhinevate omavahendite haldamisel, tuleb määrusesse teha siiski
ka mõned sisulised muudatused. Lisaks sellele ajakohastati viiteid
õigusaktidele ning loetavuse lihtsustamiseks lisati artiklitele pealkirju.
2014. aasta omavahendite otsus saab jõustuda
alles pärast seda, kui kõik liikmesriigid on otsuse heaks kiitnud vastavalt oma
põhiseadusest tulenevatele nõuetele. Seetõttu tuleks nii artikli 322 lõike 2
kohast rakendusmäärust kui ka artikli 311 neljanda lõigu kohast rakendusmäärust
kohaldada (tagasiulatuvalt) alates 1. jaanuarist 2014.
Järgnevalt on esitatud kokkuvõte komisjoni
tehtud muudatusettepanekutest:
1.1         I peatükk „Üldsätted”
Ettepaneku artikkel 3, „Tõendavate
dokumentide säilitamine”: Võetakse üle määruse nr
1150/2000 artikli 3 sätted. Lisaks sellele näitavad teatavas ulatuses
omavahendite kättesaadavaks tegemise kohustust käsitlevate vaidluste käigus
saadud kogemused, et vaidluste lahendamine võtab sageli aega rohkem kui kolm
aastat. Sellest tulenevalt ei säilita liikmesriigid enam omavahendite
kindlaksmääramist ja kättesaadavaks tegemist käsitlevaid tõendavaid dokumente,
mistõttu ei saa komisjon teostada õigeaegset finantsjärelevalvet. Sellistel
juhtudel võib osutuda vajalikuks kasutada keerukaid prognoosidel põhinevaid
ühtse määraga arvutusmeetodeid, mis on nii liikmesriikide ametiasutuste kui ka
komisjoni jaoks väga aeganõudev ning ressursimahukas tegevus.. Seetõttu tehakse
ettepanek, et liikmesriigid säilitavad asjaomaseid tõendavaid dokumente ning
edastavad need komisjonile kahe kuu jooksul pärast seda, kui vaidlus on
lahendatud vastastikuse kokkuleppe või kohtuotsuse raames.
1.2         III peatükk „Omavahendite
kättesaadavaks tegemine”
Ettepaneku artikkel 8, „Riigikassa ning
raamatupidamisarvestus”
Võetakse üle ja ajakohastatakse määruse nr
1150/2000 artikli 9 sätted. Sõltumata asjaolust, et määruse 1150/2000 artiklis
10 esitatud viide vahetuskursile osutab, et liikmesriigid teevad omavahendid
kättesaadavaks omavääringus, on ettepaneku artikli 8 lõikes 1 asjakohane
selgesõnaliselt viidata omavääringule, et parandada läbipaistvust.
Ettepaneku artikkel 9, „Summade
kindlaksmääramine, kättesaadavaks tegemise ajastamine, korrigeerimised”
Võetakse üle ja ajakohastatakse määruse nr
1150/2000 artiklite 10 ja 16 sätted. On asjakohane lisada ettepaneku artikli 9
lõikesse 3 praktiline lahendus, millega välditakse liikmesriikide riigikassade
jaoks ebaselgust kannete tegemise kohta olukorras, kus vähemalt kaks nädalat
enne järgmise eelarveaasta jaanuarikuu kande tegemist ei ole eelarvet veel
lõplikult vastu võetud. Samuti tundub olevat vajalik täpsustada ettepaneku
artikli 9 lõikes 7, et pärast asjaomase eelarveaasta lõppemist ei muudeta
brutomaksete vähendamise rahastamist, isegi kui nõukogu määruse (EÜ, Euratom)
nr 1287/2003[4]
artikli 2 lõikest 2 tulenevaid kogurahvatulu näitajaid muudetakse.
Ettepaneku artikkel 11, „Kättesaadavaks
tegemise viibimise korral makstav intress”
Võetakse üle määruse nr 1150/2000 artikli 11
sätted. Juhul, kui intress on väiksem kui 500 eurot, ületab prognoositav
sissenõudmiskulu (juhtumi algatamine, intressitaotlus ja maksega seotud
järelmeetmed) nii liikmesriigi kui ka komisjoni jaoks selgelt sissenõutavat
summat. Seda arvesse võttes ning kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise
põhimõttega on asjakohane lisada säte, mis võimaldab selliste väikesemahuliste
summade sissenõudmisest loobuda.
Ettepaneku artikkel 12, „Summad, mida ei
ole võimalik sisse nõuda”
Võetakse üle määruse nr 1150/2000 artikli 17
sätted. Kõnealuse määruse artikli 17 lõige 2 ei sisalda mahakandmist käsitleva
juhtumi määratlust. Sellest tulenevalt kohaldavad liikmesriigid mahakandmistest
teatades enda määratlusi. Kõnealused kriteeriumid võivad liikmesriigiti erineda
ning seetõttu võidakse 50 000 euro suurust künnist kohaldada erinevalt.
Selleks, et ühtlustada kogu ELis mahakandmisest teatamist, kui tegemist on
kogusummas 50 000 eurot ületavate nõuetega, on asjakohane täpsustada, et
olenemata iga nõude suurusest, kuuluvad need sama juhtumi alla, kui need on kindlaks
määratud samade tingimuste alusel.
ê 1150/2000 (kohandatud)
è1 105/2009
artikli 1 lõike 1 punkt a
2011/0185 (CNS)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS(EÜ, EURATOM) nr 1150/2000,
millega rakendatakse è1 otsus 2007/436/EÜ,
Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta ç Ö meetodite ja
menetluse kohta, millega tehakse kättesaadakasutatavaks
traditsioonilised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude
sularahanõudluse rahuldamiseks vajalike meetmete kohta Õ
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise
lepingut Õ Ühenduse asutamislepingut,
eriti selle Ö artikli 322
lõiget 2 Õ artiklit 279,
võttes arvesse Ö Koostoimes Õ Euroopa
Aatomienergiaühenduse asutamislepingutga, eriti selle artiklitga 183Ö 106a Õ,
võttes arvesse ühenduste omavahendite süsteemi
käsitlevat nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta otsust 94/728/EÜ,
Euratom,[5] eriti
selle artikli 8 lõiget 2,
võttes arvesse Ö Euroopa Õ kKomisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[6]
võttes arvesse Ö Euroopa Õ kKontrollikoja arvamust[7]
ning arvestades järgmist:
ê 1150/2000 põhjendus
1 (kohandatud)
(1)
Nõukogu 22
29. mai 1989. aasta
määrust (EMÜ, Euratom) nr 1552/89
1150/2000, millega
rakendatakse Euroopa ühenduste
omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2007/436/EÜ
88/376/EMÜ,[8] on sageli ja Ö mitmel
korral Õ[9] oluliselt muudetud. Seepärast
Ö Täiendavate
muudatuste tegemiseks Õ tuleks kõnealune
määrus selguse ja
otstarbekuse huvides uuesti
sõnastadakodifitseerida.
ê 1150/2000 põhjendus
2 (kohandatud)
Otsuse 94/728/EÜ, Euratom artiklis 2 märgitud
omavahendid peavad olema ühenduse kasutatavad võimalikult headel tingimustel
ning seda silmas pidades on vaja kehtestada eeskirjad, mille alusel
liikmesriigid annavad ühendustele ettenähtud omavahendid komisjoni
käsutusse.
ê 1150/2000 põhjendus
3 (kohandatud)
Liikmesriigid nõuavad traditsioonilised
omavahendid sisse vastavalt oma õigus- ja haldusnormidele, mis on vajaduse
korral kohandatud ühenduse eeskirjades ettenähtud nõuetega. Komisjon peab
sellist kohandamist jälgima ning vajaduse korral ettepanekuid tegema.
ê 1150/2000 põhjendus
4 (kohandatud)
Nõukogu koos liikmesriikide valitsuste
esindajatega võttis 13. novembril 1991. aastal vastu resolutsiooni
ühenduse finantshuvide kaitse kohta[10].
ò (uus)
(2)
Määruse (EÜ, Euratom) nr
1150/2000 teatavad sätted on lisatud nõukogu määrusesse (EÜ) nr [.../...][11] (millega sätestatakse Euroopa
Liidu omavahendite süsteemi rakendamismeetmed) ning ei peaks seetõttu kuuluma
käesolevasse määrusesse. Kõnealused sätted käsitlevad nõukogu otsuse […/…][12] (Euroopa Liidu omavahendite
süsteemi kohta) artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud kogurahvatulul põhinevate
omavahendite sissenõudmismäära, saldo arvutamist ja eelarvestamist, omavahendite
ja täiendavate aruandlustingimuste kontrollimist ja järelevalvet ning
omavahendite nõuandekomiteed.
(3)
Otsuse […/…]
artiklis 2 märgitud omavahendid peavad olema liidule kättesaadavad
võimalikult headel tingimustel ning seda silmas pidades on vaja kehtestada
eeskirjad, mille alusel liikmesriigid annavad kõnealused omavahendid komisjoni
käsutusse. Käesolevasse määrusesse on üle võetud otsuse […/…] artikli 2 lõike 1
punktis a osutatud traditsiooniliste omavahendite ning nimetatud määruse
artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud omavahendite (edaspidi „kogurahvatulul
põhinevad omavahendid”) kättesaadavaks tegemist käsitlevad eeskirjad, mis olid
varem esitatud määruses (EÜ, Euratom) nr 1150/2000. Kuna meetodid ja menetlus
võivad asjaomase omavahendi liigist sõltuvalt oluliselt erineda, tuleks otsuse
[…/…] artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud omavahendite kättesaadavaks
tegemist või väljamaksmist käsitlevad sätted kehtestada ELi toimimise lepingu
artikli 322 lõike 2 kohaste eraldi määrustega.
ê 1150/2000 põhjendus
5 (kohandatud)
(4)
Seoses omavahenditega Ö tuleks Õ tuleb
määratleda omavahendite kindlaksmääramise mõiste ning otsuse […/…] 94/728/EÜ, Euratom
artikli 2 lõike 1 punktides a ja
b osutatud Ö traditsiooniliste Õ omavahendite
kindlaksmääramise kohustuse täitmiseks Ö tuleks Õ tuleb
ette näha üksikasjalikud eeskirjad.
ê 1150/2000 põhjendus
6
(5)
Suhkrumaksudest tulenevate omavahendite puhul, mis
on vaja sisse nõuda sellel turustamisaastale vastaval eelarveaastal, millesse
kulu arvatakse, tuleb ette näha, et liikmesriigid teeksid sellised maksud
komisjonile kättesaadavakasutatavaks
sellel eelarveaastal, millal need kindlaks määrati.
ê 1150/2000 põhjendus
7 (kohandatud)
Tuleb suurendada omavahendite süsteemi selgust
ja arusaadavust ning eelarvepädevate institutsioonide varustamist teabega.
ê 1150/2000 põhjendus
8 (kohandatud)
(6)
Liikmesriigid peavad hoidma komisjonile kättesaadavana
kasutatavana
ning vajaduse korral edastama komisjonile dokumendid ja teabe, mis on
komisjonile vajalik seoses ühenduse Ö liidu Õ omavahenditega antud
otsustusõiguse kasutamisega.
ê 1150/2000 põhjendus
9
(7)
Omavahendite sissenõudmise eest vastutavad
liikmesriikide asutused peavad pidevalt hoidma komisjonile kättesaadavana kasutatavana
omavahendite sissenõudmist käsitlevad dokumendid.
ê 1150/2000 põhjendus
10 (kohandatud)
Kord, mille kohaselt liikmesriigid esitavad
komisjonile aruandeid, peaks võimaldama komisjonil kontrollida
liikmesriikide tegevust omavahendite sissenõudmisel, eriti juhtudel, mida
ohustavad pettus ja eeskirjade eiramine.
ê 1150/2000 põhjendus
11
(8)
Sissenõudmata nõuete
maksude
kohta jaoks
tuleb pidada eraldi raamatupidamisarvestust. See raamatupidamisarvestus ja
selle kvartaliaruanne võimaldaksid komisjonil paremini jälgida liikmesriikide
tegevust omavahendite sissenõudmisel, eriti juhtudel, mida ohustavad pettus ja
eeskirjade eiramine.
ê 1150/2000 põhjendus
12
(9)
Liikmesriikide ja komisjoni vahelise
teabevahetusega seoses oleks tarvis sisse seada aegumistähtaeg, sest
liikmesriikide poolt kindlaksmääratud varasemate aastatega seotud uusi nõudeid makse
käsitatakse käesoleval aastal
kindlaksmääratud kinnitatud
nõuetena kindlaksmääratud
maksudena.
ê 1150/2000
põhjendus 13 (kohandatud)
ð uus
(10)
Otsuse 94/728/EÜ
artikli 2 lõike 1 punktis c märgitud käibemaksust laekuvate omavahendite puhul,
edaspidi “käibemaksuomavahendid”, tuleks sätestada, et liikmesriigid teeksid
ühendusele kasutatavaks eelarvesse kavandatud omavahendid. ð Tagamaks liidu eelarve rahastamist igas
olukorras, tuleks ette näha menetlus, mis käsitleb kooskõlas nõukogu 15. juuli
2003. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu
ühtlustamise kohta turuhindades)[13]
loodud kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid ja mille kohaselt liikmesriigid
peavad tegema eelarvesse kantud omavahendid liidule kättesaadavaks ï regulaarsete igakuiste kaheteistkümnendikosadena ning korrigeerimaksid kättesaadavaks tehtud ühenduse
kasutusse antud summasid hiljem vastavalt käibemaksu- omavahendite tegelikule baasile
ð asjaomastele muutustele kogurahvatulus ï niipea, kui see Ö need Õ täielikult teatavaks
saavadb.
ò uus
(11)
Tuleks selgitada, milline
mõju on iga eelarveaasta lõpus kogurahvatulu käsitlevatesse andmetesse tehtud
muudatustel brutomaksete vähendamise rahastamisele.
ê 1150/2000 põhjendus
14 (kohandatud)
Seda menetlust tuleb kohaldada ka kõnealuse otsuse
artikli 2 lõike 1 punktis d märgitud ja nõukogu
13. veebruari 1989. aasta direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom
(rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta)[14]alusel
loodud täiendavate omavahendite suhtes, edaspidi “lisaomavahendid”.
ê 1150/2000 põhjendus
15 (kohandatud)
(12)
Omavahendid tuleb kättesaadavaks
kasutatavaks
teha saadaolevate summade kandmise teel kontole, mis on selleks otstarbeks komisjoni
nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks
määratud asutuses. Et hoida rahaliste vahendite liikumine eelarve täitmisele
vastavates piirides, võib ühendus Ö liit Õ eespool nimetatud
kontosid kasutada üksnes komisjoni sularahanõudluse rahuldamiseks katmiseks.
ê 1150/2000 põhjendus
16
(13)
Nõukogu 30. juuni 1992. aasta
17. mai 1999. aasta määruse (EMÜ)
nr 1765/92 1251/1999
(millega kehtestatakse teatavate põllukultuuride tootjatele toetussüsteem)[15] kohaldamisest tuleneva abi
maksmine toimub peamiselt aasta alguskuudel; komisjonil peab nimetatud maksete
sooritamiseks olema piisav sularahavaru.
ê 1150/2000 põhjendus
17
ð uus
(14)
Nõukogu
31. oktoobri 1994. aasta eelarvedistsipliini käsitleva
otsusega 94/729/EÜ[16] nähakse ette ühenduse poolt kolmandatele
riikidele ja kolmandates riikides antavate laenude ja laenutagatiste reservi
ning hädaabi reservi kandmine Euroopa Liidu üldeelarvesse. Selleks et katta kõnealustele reservidele
vastavate omavahendite kandmine ð Kooskõlas usaldusväärse
finantsjuhtimise põhimõttega tuleks kanda hoolt selle eest, et hilinemisega
kättesaadavaks tehtud ï omavahenditelt ð võetava intressi sissenõudmiskulu ei
ületaks makstava intressi summat. ï
ê 1150/2000 põhjendus
18 (kohandatud)
Tagamaks ühenduse eelarve rahastamist igas
olukorras, tuleks sätestada kord, mille alusel tehakse kasutatavaks otsuse
88/376/EMÜ, Euratom artikli 2 lõikes 7 märgitud rahvamajanduse
kogutoodangul põhinevad osamaksud, edaspidi “RKT osamaksud”.
ê 1150/2000 põhjendus
19 (kohandatud)
Määratleda tuleks saldo, mis on ette nähtud
ülekandmiseks järgmisse eelarveaastasse.
ò (uus)
(15)
Tuleks ühtlustada selliste
kindlaksmääratud nõuete mahakandmisest teatamist, mille suhtes on otsustatud,
et neid ei ole võimalik sisse nõuda.
ê 1150/2000 põhjendus
20
Liikmesriigid
peaksid korraldama kontrollimisi ja järelepärimisi seoses omavahendite
kindlaksmääramise ja kasutatavaks tegemisega. Komisjon peab kasutama oma
volitusi vastavalt käesolevale määrusele. Komisjoni volitused seoses
lisaomavahendite kontrollimeetmetega tuleb täpsustada.
ê 1150/2000 põhjendus
21
(16)
Tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni
vahel hõlbustab omavahendeid käsitlevate finantseeskirjade nõuetekohast
rakendamist,.
ò uus
(17)
Käesoleva määruse ühtsete
rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused.
Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[17].
(18)
Nõuandemenetlust tuleks
kasutada selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega kehtestatakse
üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad traditsioonilistesse omavahenditesse
kantavate summade raamatupidamisarvestuse kuuaruandeid ning eraldi
raamatupidamisarvestuse kvartaliaruandeid ning juhtumeid, mis hõlmavad 50 000
eurot ületavaid summasid, mida ei ole võimalik sisse nõuda, võttes arvesse
teavitamiseks vajalike õigusaktide tehnilist iseloomu.
(19)
Ühtsuse, järjepidevuse ja
õiguskindluse tagamiseks tuleb kehtestada sätted, mis reguleerivad üleminekut
otsuse 2007/436/EÜ, Euratom[18]
kohaselt süsteemilt otsuses […/…] kirjeldatud süsteemile. Sellest tulenevalt,
tuleks käibemaksupõhiste omavahendite kasutamise lõpetamise järel jätkata
määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaldamist menetluste suhtes, mille alusel
tehakse kättesaadavaks ja korrigeeritakse tulusid, mis on saadud
käibemaksupõhise omavahendi sissenõudmismäära kohaldamisel ühtselt määratletud
käibemaksubaasi suhtes, olenevalt asjaomasest aastast, võttes arvesse mõju,
mida nimetatud vahenditele avaldab Ühendkuningriigile kuni 2012. aastani
võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine.
ò (uus)
(20)
Määrus (EÜ, Euratom)
nr 1150/2000 tunnistatakse kehtetuks.
ò uus)
(21)
Järjepidevuse huvides
tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama samal päeval kui otsust […/…],
ê 1150/2000
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS Peatükk
Üldsätted
ê 105/2009 artikli
1 lõige 2 (kohandatud)
Artikkel 1
Ö Sisu Õ
Otsusega
2007/436/EÜ, Euratom[19] ettenähtud Euroopa ühenduste omavahendid, edaspidi
“omavahendid”, tehakse komisjonile kasutatavaks ja neid kontrollitakse
käesolevas määruses ettenähtud korras, ilma et see piiraks määruse (EMÜ,
Euratom) nr 1553/89,[20] määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003[21] ja direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom[22] kohaldamist.
ò uus
Käesoleva määrusega
kehtestatakse eeskirjad otsuse […/…] artikli 2 lõike 1 punktides a ja d
osutatud liidu omavahendite komisjonile kättesaadavaks tegemise kohta.
ê 1150/2000 (kohandatud)
è1 105/2009
artikli 1 lõige 3
Artikkel 2
Ö Traditsiooniliste
omavahendite kindlaksmääramise kuupäev Õ
1. Käesoleva määruse kohaldamisel loetakse määratakse
otsuse […/…] è1 2007/436/EÜ,
Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a ç märgitud ühenduse
Ö liidu Õ traditsiooniliste omavahendite nõue maks kindlaks
kindlaksmääratuks niipea, kui
tollieeskirjades ettenähtud tingimused seoses
nõude arvestuskande tegemise ja võlgniku teavitamisega maksu
arvestuskande ja võlgniku teavitamisega seotud tingimused
on täidetud.
2. Lõikes 1 märgitud kindlaksmääramise
kuupäev on tollieeskirjades ettenähtud arvestusregistrisse kandmise kuupäev.
Suhkruturu ühise korraldusega seotud impordi-
ja muude maksude puhul loetakse lõikes 1 märgitud kindlaksmääramise
kuupäevaks suhkruvaldkonna õigusaktides
ala
eeskirjades ettenähtud teatamise kuupäev.
Juhul Ö Kui Õ kõnealust teatamist
ei ole selgesti ette nähtud, loetakse kindlaksmääramise kuupäevaks
liikmesriikide poolt võlgnike ettemaksete või lõppmaksete teel maksta olevate
summade kindlaksmääramise kuupäev.
3. Vaidlusalustel juhtudel antakse eeldatakse,
et pädevatele
haldusasutustele õiguson
võimalik lõikes 1 märgitud kindlaksmääramise eesmärgilks
nõude maksusumma
välja arvutada enne seda, kui on tehtud
esimene haldusotsus ja võlgnikule
võlast teatamise kohtada hiljemalt esimese haldusotsuse
tegemise ajaks või enne kohtusse pöördumist, kui see
toimub varemesimesena.
Lõikes 1 märgitud kindlaksmääramise
kuupäevaks loetakse haldusotsuse kuupäev või eespool mainitud kohtusse pöördumisest tulenevalt
tehtud Ö kohtumenetluse
algatamise Õ järel tehtava
väljaarvutamise kuupäev.
4. Lõiget 1 kohaldatakse juhul, kui teadettist on vajatarvis parandada.
Artikkel 3
Ö Tõendavate
dokumentide säilitamine Õ
Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased
meetmed, et tagada omavahendite kindlaksmääramise ja kättesaadakasutatavaks
tegemisega seotud tõendavate dokumentide säilitamine vähemalt kolme
kalendriaasta jooksul selle aasta lõpust arvates, mille kohta kõnealused
tõendavad dokumendid on koostatud.
ê 105/2009 artikli
1 lõige 4
Liikmesriigid säilitavad määruse (EÜ, Euratom)
nr 1287/2003 artiklis 3 nimetatud statistiliste menetluste ja alustega seotud
tõendavaid dokumente asjaomasele eelarveaastale järgneva neljanda aasta 30.
septembrini. Käibemaksu-omavahendite baasiga seotud tõendavaid
dokumente säilitatakse sama kaua.
ê 1150/2000
Kui esimeses ja teises lõigus märgitud
tõendavate dokumentide kontrollimisel vastavalt käesoleva
määruse (EL) […/…] artiklile 5 artiklitele
18 ja 19 või määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artiklile 11
ilmneb vajadus neid parandada, siis säilitatakse neid dokumente esimeses lõigus
ettenähtud ajast kauem, et saaks neid parandada ja tulemust kontrollida.
ò (uus)
Juhul kui liikmesriigi
ja komisjoni vaheline vaidlus, mis käsitleb teatavas ulatuses omavahendite
kättesaadavaks tegemise kohustust, lahendatakse vastastikuse kokkuleppe või
Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, peavad liikmesriigid esitama komisjonile
finantsjärelevalveks vajalikud tõendavad dokumendid kahe kuu jooksul pärast
vaidluse lahendamist.
ê 1150/2000 (kohandatud)
Artikkel 4
Ö Halduskoostöö Õ
1. Iga liikmesriik teatab komisjonile Ö järgmised
asjaolud Õ :
              a) omavahendite kindlaksmääramise,
sissenõudmise, kättesaadakasutatavaks
tegemise ja kontrollimise eest vastutavate talituste ja asutuste nimed ning
nende talituste ja asutuste osatähtsust ning tegevust reguleerivad põhisätted;
              b) õigus- ja haldusnormidega
sätestatud üldsätted ning raamatupidamiseeskirjad, mis käsitlevad omavahendite
kindlaksmääramist, sissenõudmist, kättesaadakasutatavaks
tegemist ja kontrollimist komisjoni poolt;
              c) kõigi nende haldus- ja
raamatupidamisdokumentide täpsed nimetused, kuhu on kantud artiklis 2
nimetatud kindlaksmääratud nõudedmaksud,
eelkõige need, mida on kasutatud artiklis 65 ettenähtud raamatupidamisarvestuse
koostamisel.
Komisjonile teatatakse viivitamata kõigist
kõnealustes nimedes või sätetes tehtud muudatustest.
2. Komisjon edastab lõikes 1 märgitud
teabe Ö asjaomase
liikmesriigi taotlusel Õ teistele
Ö kõigile Õ liikmesriikidele nende taotluse korral.
ê 105/2009 artikli
1 lõige 5 (kohandatud)
Artikkel 5
Otsuse
2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud määr, mis määratakse
kindlaks eelarvemenetluse käigus, arvutatakse protsendimäärana liikmesriikide
prognoositava kogurahvatulu summast nii, et see katab täielikult selle osa
eelarvest, mida ei rahastata otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1
punktides a ja b nimetatud tuludest, täiendavate teadusuuringute ja tehnoloogia
arenduskavade rahalistest toetustest ega muudest tuludest.
Kõnealust määra
väljendatakse eelarves arvuna, mis on ümardatud nii suure arvu
kümnendkohtadeni, kui on vajalik kogurahvatulu põhiste vahendite täielikuks
jaotamiseks liikmesriikide vahel.
ê 1150/2000
(kohandatud)
II JAOTIS Peatükk
Omavahendite raamatupidamisarvestus
Artikkel 65
Ö Raamatupidamisarvestusse
kandmine ja teavitamine Õ
1. Omavahendite raamatupidamisarvestust peab
iga liikmesriigi riigikassa või iga liikmesriigi määratud asutus ning see
jaguneb vastavalt vahendite liigile.
2. Omavahendite arvestamine lõpeb kõige varem
kell 13.00 selle kuu viimasel tööpäeval, millal kindlaksmääramine toimus.
3. a) Vastavalt
artiklile 2 tuleb
kindlaksmääratud nõudedmaksud
tuleb käesoleva lõike teise
lõigu punkti b alusel kanda
raamatupidamisarvestusse hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõudemaksu
kindlaksmääramise kuule järgneva teise kuu 19. üheksateistkümnendatl
kuupäeva.
              b)
Kindlaksmääratud nõudedmaksud,
mis ei ole esimeses lõigus punktis
a märgitud raamatupidamisarvestusse kantud, sest on
veel sisse nõudmata ning mille kohta ei ole antud tagatist, kantakse esimeses lõigus punktis
a ettenähtud aja jooksul eraldi
raamatupidamisarvestusse. Liikmesriigid võivad kasutada seda korda juhul, kui
kindlaksmääratud nõudedmaksud,
mille kohta on antud tagatis, vaidlustatakse ning need võivad vaidluste
lahendamise tulemusena muutuda.
ê 105/2009 artikli
1 lõige 6 (kohandatud)
ð uus
              c) Käibemaksu-omavahendite ja lisaomavahendite
Võttes arvesse mõju, mida ð kogurahvatulul põhinevatele vahenditele
avaldab Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi ï brutomaksete vähendamine, kantakse nimetatud vahendid punktis
a esimeses lõigus
nimetatud raamatupidamisarvestusse võetakse arvesse
Ühendkuningriigile võimaldatava eelarvelise tasakaalustamatuse
korrigeerimise ning Madalmaade ja Rootsi brutomaksete vähendamise mõju nendele
omavahenditele ning toimitakse järgmiselt:
(a)
artikli 109 lõikes 3 nimetatud
kaheteistkümnendikosa kantakse arvestusse iga kuu esimesel tööpäeval,
(b)
artikli 109 lõigetes lõikes 4 ja
6 nimetatud saldod ning artikli 109 lõigetes lõikes 5 ja
7 nimetatud korrigeerimised kantakse arvestusse kord
aastas, välja
arvatud artikli 10 lõike 5 esimeses taandes nimetatud erikorrigeerimised, mis
kantakse raamatupidamisarvestusse asjaomase liikmesriigi ja komisjoni
vahelise kokkuleppe sõlmimisele järgneva kuu esimesel tööpäeval.
ê 1150/2000 (kohandatud)
              d) Suhkruturu
ühise korraldusega seotud impordi- ja muude maksudega seotud kindlaksmääratud nõudedmaksud kantakse esimeses lõigus punktis
a märgitud arvestusse. Kui neid Ö nimetatud Õ nõudeidmakse ei ole
ettenähtud aja jooksul sisse nõutud, võivad liikmesriigid kannet parandada ja
kanda need nõudedmaksud
erandkorras eraldi arvestusse.
4. Iga liikmesriik saadab komisjonile
lõikes 3 nimetatud tähtajaks järgmised materjalid:
            a) raamatupidamisarvestuse
kuuaruande lõike 3 punktis a esimeses lõigus märgitud nõuetemaksude kohta.
              Koos kõnealuste kuuaruannetega esitavad
asjaomased liikmesriigid üksikasjalikud andmed või aruanded omavahenditest
mahaarvamiste kohta, mis põhinevad eristaatusega territooriume käsitlevatel
sätetel;
              b) kvartaliaruande lõike 3 punktis
b teises lõigus
märgitud eraldi raamatupidamisarvestuse kohta.
              Koos
kõnealuste
Ö nimetatud Õ kuuaruannetega esitavad asjaomased liikmesriigid
üksikasjalikud andmed või aruanded omavahenditest mahaarvamiste kohta, mis
põhinevad eristaatusega territooriume käsitlevatel sätetel.
ê 2028/2004 artikli
1 lõike 2 punkt b
              Liikmesriigid edastavad koos
konkreetse aasta viimase kvartaliaruandega hinnangu kõnealuse aasta 31.
detsembril eraldi raamatupidamisarvestuses olevate sellistenende
nõuetemaksude
kogusumma kohtast,
mille sissenõudmine on muutunud ebatõenäoliseks.
ê 1150/2000 (kohandatud)
ð uus
Üksikasjalikud ð Komisjon võtab vastu rakendusaktid,
millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad ï esimeses
lõigus märgitud kuu- ja kvartaliaruandeid. ja nende nõuetekohaselt
põhjendatud muudatuste kohta ð Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. ï töötab komisjon välja pärast konsulteerimist
artiklis 20 märgitud komiteega. Eeskirjades nähakse ette kõik asjakohased
rakendustähtajad.
5. Iga liikmesriik
saadab kahe kuu jooksul iga kvartali järel komisjonile kirjelduse avastatud
pettusjuhtumite ja eeskirjade eiramise kohta, millega seostuvate maksude suurus
on üle 10000 euro.
Selleks esitavad
liikmesriigid võimaluse korral järgmised andmed:
–
pettusjuhtumi ja/või eeskirjade
eiramise liik (nimetus, asjaomane tolliprotseduur),
–
omavahendite
kõrvaldatud summa või selle oletatav suurusjärk,
–
pettusjuhtumi või eeskirjade eiramisega
seotud kaup (tariifirubriik, päritolu, lähtekoht),
–
pettusjuhtumi kulu kokkuvõtlik
kirjeldus,
–
pettusjuhtumi või eeskirjade
eiramise avastamiseni viinud kontrollimisviis,
–
pettusjuhtumi või eeskirjade
eiramise avastanud riigiasutused või talitused,
–
menetlusstaadium, kaasa arvatud
sissenõudmisstaadium ja teade kindlaksmääramise kohta, kui see on juba tehtud,
–
juhtumist teatamine vastavalt
nõukogu määrusele (EÜ) nr 515/97,[23]
–
vajaduse korral asjaomane
liikmesriik,
–
meetmed, mis on võetud või
kavatsetakse võtta, et takistada juba avastatud pettusjuhtumi või eeskirjade
eiramise kordumist.
Koos esimeses
lõigus märgitud kvartaliaruandega esitab iga liikmesriik üksikasjalikud andmed
nende pettusjuhtumite ja eeskirjade eiramiste kohta, millest on komisjonile
juba ette kantud, kuid millega seoses ei ole varem sissenõudmisest,
tühistamisest või sissenõudmisest loobumisest teatatud.
Selleks esitavad
liikmesriigid iga esimeses lõigus märgitud juhtumi kohta järgmised andmed:
–
viide esmateatele,
–
eelmise kvartali jooksul sissenõutav
saldo,
–
kindlaksmääramise kuupäev,
–
lõike 3 punktis
b ettenähtud eraldi raamatupidamisarvestusse kandmise kuupäev,
–
kõnealuse kvartali jooksul
sissenõutud summad,
–
baasi veaparandused
(parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul,
–
kuludesse kantud summad,
–
haldus- ja kohtumenetlusstaadium,
–
kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav
saldo.
Üksikasjalikud
eeskirjad eespool esitatud kirjelduste ja nende nõuetekohaselt põhjendatud
muudatuste kohta töötab komisjon välja pärast konsulteerimist artiklis 20
märgitud komiteega. Eeskirjades nähakse ette kõik asjakohased
rakendustähtajad.
ê 2028/2004 artikli
1 lõige 3 (kohandatud)
Artikkel 76
Ö Raamatupidamisarvestuse
parandamine Õ
Pärast asjaomasele eelarveaastale järgneva
kolmanda aasta 31. detsembrit ei või artikli 65 lõike 4 punkti
a esimese lõigu
alusel liikmesriikide saadetud Ö edastatud Õ kõnealuse aasta
kuuaruannete summat parandada, välja arvatud punktid, millest komisjon või
asjaomane liikmesriik on enne nimetatud kuupäeva teatanud.
ê 1150/2000 (kohandatud)
Artikkel 87
Ö Kindlaksmääratud
summade parandamine Õ
Artikli 2 lõike 4 alusel tehtud
parandused liidetakse kindlaksmääratud nõuetemaksude
kogusummale või lahutatakse sellest. Need kantakse artikli 6 lõike 3 punktides a ja b nimetatud
Ö artikli 5 lõike
3 esimeses ja teises lõigus osutatud Õ
raamatupidamisarvestusse ning artikli 65 lõikes 4 nimetatud Ö osutatud Õ aruannetesse
vastavalt kõnealuste
Ö nimetatud Õ paranduste
kuupäevale.
Eraldi teade tehakse pettusjuhtumite ja
eeskirja eiramisega seotud paranduste kohta, millest komisjonile on juba
teatatud.
III JAOTIS Peatükk
Omavahendite kättesaadakasutatavaks
tegemine
Artikkel 98
Ö Riigikassa ning
raamatupidamisarvestus Õ
1. Iga liikmesriik kannab omavahendid
artiklis 109
ettenähtud korras kontole, mis avatakse komisjoni nimel liikmesriigi
riigikassas või liikmesriigi määratud asutuses.
See konto on tasuta Ö ja
omavääringus Õ .
ê 105/2009
artikli 1 lõige 7
1a.2. Liikmesriigid või
nende määratud asutused saadavad komisjonile elektroonilisel kujul:
              a) tööpäeval, mil nad kannavad
omavahendid komisjoni kontole, konto väljavõtte või kreedititeatise, millel on
näha omavahendite kohta tehtud kanded;
              b) ilma et see piiraks punkti a
kohaldamist, hiljemalt kahe tööpäeva jooksul pärast konto krediteerimist konto
väljavõtte, millel on näha omavahendite kohta tehtud kanded.
ê 2028/2004 artikli
1 lõike 4 punkt b (kohandatud)
2.3.
Krediteeritud summad arvestatakse eurodes nõukogu
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[24] (edaspidi „finantsmäärus”) Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava
finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade[25] alusel Ö ja komisjoni
määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002[26]
alusel Õ .
ê 105/2009 artikli
1 lõige 8 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 109
Ö Summade
kindlaksmääramine, kättesaadakasutatavaks
tegemise ajastamine, korrigeerimised Õ
1. Pärast sissenõudmiskulude mahaarvamist
vastavalt otsuse […/…] 2007/436/EÜ,
Euratom artikli 2 lõikele 3 ja
artikli 10 lõikele 3 tehakse kanne kõnealuse otsuse
artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud Ö traditsiooniliste Õ omavahendite kohta
hiljemalt sellele kuule järgneva teise kuu
makse
käesoleva määruse artiklis 2 ettenähtud korras kindlaks määramise kuule
järgneva teise kuu19. üheksateistkümnendale
kuupäevale järgneval esimesel tööpäeval, mil
nõuesaadaolev
summa käesoleva määruse
artiklis 2 ettenähtud korras kindlaks määrati.
Käesoleva määruse artikli 65 lõike 3 punkti
b teise lõigu
alusel eraldi raamatupidamisarvestusse kantavate nõuetemaksude puhul
tuleb kanne teha siiski hiljemalt nõudemaksu
sissenõudmise kuule järgneva teise kuu 19. üheksateistkümnendale kuupäevale
järgneval esimesel tööpäeval.
2. Vajaduse korral võib komisjon paluda
liikmesriikidel teha omavahendite, välja arvatud ð kogurahvatulul põhinevate omavahendite ï käibemaksu-omavahendite ja lisaomavahendite
kanne ühe kuu võrra varem selle teabe alusel, mis on nende käsutuses sama kuu 15.
viieteistkümnendal kuupäeval.
Iga ettenähtust varasemat kannet
korrigeeritakse järgmisel kuul lõikes 1 nimetatud kande tegemise ajal. Selles
kandes sisaldub negatiivne kanne summas, mis võrdub ettenähtust varasema kande
summaga.
3. Võttes arvesse mõju, mida käibemaksu-omavahenditele ja lisaomavahenditele
ð kogurahvatulul põhinevatele
omavahenditele ï avaldab Ühendkuningriigile võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse
korrigeerimine ning Madalmaade ja Rootsi ð Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja
Ühendkuningriigi ï brutomaksete vähendamine, kantakse nimetatud vahendid kontole iga kuu
esimesel tööpäeval kaheteistkümnendikosadena asjaomastest eelarve kogusummadest
konverteerituna omavääringusse eelarveaastale eelneva kalendriaasta viimasel
ametliku noteeringu päeval kehtiva, Euroopa Liidu Teataja C-seerias
avaldatud vahetuskursi alusel.
Erivajadusteks, mis on seotud Ö Euroopa
Põllumajanduse Tagatisfondi Õ (EAGF)
kulude maksmisega vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 73/2009[27] 29.
septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise
põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad
ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks),
ning olenevalt ühenduse
Ö liidu Õ sularahajäägist võib
komisjon paluda liikmesriikidel kanda eelarveaasta esimeses kvartalis ühe või
kahe kuu võrra varem kontole käibemaksu-omavahendite
ja/või lisaomavahendite ð kogurahvatulul põhinevate
omavahendite ï eelarvelistest summadest üks kaheteistkümnendik või osa sellest
kaheteistkümnendikust, võttes arvesse mõju, mida nimetatud vahenditele avaldab Ühendkuningriigile võimaldatav eelarvelise
tasakaalustamatuse korrigeerimine ning Madalmaade ja Rootsi
ð Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja
Ühendkuningriigi ï brutomaksete vähendamine.
Pärast esimest kvartalit ei tohi ühe kuu
taotletav kanne olla suurem kui üks kaheteistkümnendik käibemaksu ja kogurahvatulu
põhistest vahenditest ning peab jääma eelarvesse selleks otstarbeks kavandatud
summade piiresse.
Komisjon teatab sellest liikmesriikidele
hiljemalt kaks nädalat enne taotletava kande tegemist.
Kaheksandat lõiku, mis käsitleb iga aasta
jaanuaris kontole kandmiseks ette nähtud summat, ning üheksandat lõiku, mida
kohaldatakse juhul, kui eelarvet ei ole enne eelarveaasta algust lõplikult
vastu võetud, kohaldatakse kõnealuste varasemale ajale üleviidavate kannete
suhtes.
Muudatuste tegemine käibemaksu-omavahendite ühtses määras,
lisaomavahendite kogurahvatulul põhinevateste
omavahendite määras ja otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artiklites 4 ja 5
nimetatud Ühendkuningriigile võimaldatava eelarvelise tasakaalustamatuse
korrigeerimises ja selle rahastamises ning Madalmaade ja Rootsi
ð Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja
Ühendkuningriigi ï brutomaksete vähendamise rahastamises eeldab paranduseelarve lõplikku
vastuvõtmist ning kõnealuste muudatuste alusel taaskorrigeeritakse pärast
eelarveaasta algust kontole kantud kaheteistkümnendikosad.
Kõnealused taaskorrigeerimised tehakse esimese
kande ajal pärast paranduseelarve lõplikku vastuvõtmist, kui see võetakse vastu
enne kuu 16. kuueteistkümnendat
päeva. Vastasel juhul tehakse taaskorrigeerimised teise kande ajal pärast
paranduseelarve lõplikku vastuvõtmist. Erandina finantsmääruse artiklist 8
kantakse need taaskorrigeerimised asjaomase paranduseelarve eelarveaasta
raamatupidamisarvestusse.
Iga eelarveaasta jaanuarikuu
kaheteistkümnendikosad arvutatakse ELi
toimimise lepingu EÜ asutamislepingu
artikli 272 lõikes 3 314 lõikes 2 ja
Euratomi asutamislepingu artikli 177 lõikes 3 nimetatud
eelarveprojektis ettenähtud summade põhjal konverteerituna omavääringusse
vahetuskursi alusel, mis kehtib eelarveaastale eelneva kalendriaasta 15.
detsembrile järgneval esimesel ametliku noteeringu päeval; korrigeerimise kohta
tehakse kanne järgmisesse kuusse.
Kui eelarvet ei ole ð vähemalt kaks nädalat ï enne Ö järgmise Õ eelarveaasta Ö jaanuarikuu
kannet Õ algust
lõplikult vastu võetud, teevad liikmesriigid siiski iga kuu, kaasa arvatud
jaanuari, esimesel tööpäeval kande ühe kaheteistkümnendikosa kohta viimati
lõplikult vastu võetud eelarvesse kantud ð kogurahvatulul põhinevatest
omavahenditest ï käibemaksu-omavahenditest ja lisaomavahenditest,
võttes arvesse mõju, mida nimetatud vahenditele avaldab Ühendkuningriigile võimaldatav eelarvelise
tasakaalustamatuse korrigeerimine ning Madalmaade ja Rootsi
ð Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja
Ühendkuningriigi ï brutomaksete vähendamine; tehtud kanded korrigeeritakse eelarve
lõplikule vastuvõtmisele järgneval esimesel maksetähtpäeval, kui eelarve
võetakse vastu enne asjaomase kuu 16. kuueteistkümnendatl
päeva. Vastasel juhul toimub korrigeerimine teisel maksetähtpäeval, mis järgneb
eelarve lõplikule vastuvõtmisele.
4. Iga
liikmesriigi puhul kantakse käibemaksu-omavahendite baasi aastaaruande põhjal,
mis on koostatud määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 7 lõike 1 kohaselt,
deebetisse kõnealuses aruandes sisalduva info alusel summa, mille arvutamisel kohaldatakse
eelmisel eelarveaastal vastuvõetud ühtset määra, ning kreeditisse kantakse
kõnealuse eelarveaasta jooksul tehtud 12 makset. Liikmesriigi
käibemaksu-omavahendite baas, mille suhtes kohaldatakse eespool nimetatud
määra, ei või siiski ületada otsuse
2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis b kindlaksmääratud
protsendimäära kogurahvatulust, mis on määratletud kõnealuse artikli lõike 7
esimeses lauses. Komisjon määrab kindlaks saldo ja teatab sellest
liikmesriikidele piisavalt aegsasti, et need saaksid kanda nimetatud saldo
käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu
esimesel tööpäeval.
5. Pärast iga
käibemaksu-omavahendite baasi parandust vastavalt määruse (EMÜ, Euratom) nr
1553/89 artikli 9 lõikele 1 korrigeeritakse iga asjaomase liikmesriigi
puhul, kelle kõnealuseid parandusi võimaldav baas ei ületa otsuse 2007/436/EÜ,
Euratom artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 10 lõikes 2 sätestatud
protsendimäärasid, käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud saldot järgmiselt:
–
31. juuliks määruse (EMÜ, Euratom)
nr 1553/89 artikli 9 lõike 1 alusel tehtud parandused põhjustavad üldise
korrigeerimise, mis tuleb kanda käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud
kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval. Erikorrigeerimise võib
kontole kanda enne kõnealust kuupäeva asjaomase liikmesriigi ja komisjoni
vahelisel kokkuleppel,
–
kui komisjoni meetmed baasi
parandamiseks määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 9 lõike 1 teise lõigu
alusel põhjustavad käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole
tehtavate kannete korrigeerimise, siis tehakse kõnealune korrigeerimine
kuupäeval, mille komisjon vastavalt kõnealustele meetmetele kindlaks määrab.
Käesoleva artikli
lõikes 7 nimetatud muudatused kogurahvatulus põhjustavad nende
liikmesriikide saldo korrigeerimise, kelle parandusi võimaldava baasi muutuva
määra ülempiir on selline, nagu on sätestatud otsuse 2007/436/EÜ, Euratom
artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 10 lõikes 2.
Komisjon teatab
kõnealustest korrigeerimistest liikmesriikidele piisavalt aegsasti, et need
saaksid kanda korrigeerimised käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud
kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval.
Erikorrigeerimise
võib siiski kontole kanda mis tahes ajal asjaomase liikmesriigi ja komisjoni
vahelisel kokkuleppel.
6. 4. Liikmesriikide poolt
määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõike 2 kohaselt esitatud eelmise
eelarveaasta kogurahvatulu kogusummat turuhindades ja selle komponente
väljendavate arvandmete põhjal kantakse iga liikmesriigi puhul deebetisse
summa, mille arvutamisel kohaldatakse kogurahvatulu suhtes eelmise eelarveaasta
puhul vastuvõetud määra, ning kreeditisse kantakse kõnealuse eelneva
eelarveaasta jooksul tehtud maksed. Komisjon määrab kindlaks saldo ja teatab sellest
liikmesriikidele piisavalt aegsasti, et need saaksid kanda nimetatud saldo
käesoleva määruse artikli 98 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta
detsembrikuu esimesel tööpäeval.
7.5.
Kõik muudatused, mis tehakse eelmiste eelarveaastate kogurahvatulus vastavalt
määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõikele 2, kui nimetatud määruse
artiklist 5 ei tulene teisiti, põhjustavad iga asjaomase liikmesriigi vastavalt
käesoleva artikli lõikele 6 4 kindlaks määratud saldo
korrigeerimise. Nimetatud
korrigeerimine määratakse kindlaks käesoleva artikli lõike 5 esimeses lõigus
sätestatud korras. Komisjon teatab liikmesriikidele
kõnealustest korrigeerimistest piisavalt aegsasti, et liikmesriigid saaksid
korrigeerimised kanda käesoleva määruse artikli 98 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta
detsembrikuu esimesel tööpäeval. Pärast asjaomasele eelarveaastale järgneva
neljanda aasta 30. septembrit ei võeta arvesse ühtegi kogurahvatulus tehtavat
muudatust, välja arvatud muudatused punktides, millest komisjon või liikmesriik
on teatanud enne kõnealust kuupäeva.
8.6.
Lõigetes 4 kuni 7 ja
5 nimetatud toimingud kujutavad endast muudatusi selle eelarveaasta
tuludes, mille kestel toimingud sooritatakse.
ê 1150/2000 (kohandatud)
Ö Vastavalt
määruse (EL) […/…] artikli 3 lõikele 2 Õ võib käesoleva
eelarveaasta eelarvesse kavandatud tulude summat suurendada või vähendada
paranduseelarve abil kõnealustest toimingust tuleneva summa võrra
ê 105/2009 artikli
1 lõige 8 (kohandatud)
ð uus
7. 9. Madalmaade ja Rootsi brutomaksete vähendamist
rahastavad kõik liikmesriigid. Kõnealuse ð Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja
Ühendkuningriigi brutomaksete vähendamise rahastamist ei korrigeerita pärast
iga eelarveaasta lõppu ï, läbi ei
vaadata, isegi kui Ö määruse (EÜ,
Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõikest 2 tulenevad Õ kogurahvatulu Ö andmed Õ hiljem
muutuvad.
10. Kooskõlas
otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõikega 7 kasutatakse kõnealuse otsuse
kohaldamisel mõistet “kogurahvatulu” tähenduses “asjaomase aasta
rahvamajanduse kogutulu turuhindades”, mis on määratletud määruses (EÜ,
Euratom) nr 1287/2003, kuid 2002. aastale eelnevate aastate puhul võetakse
lisaomavahendite arvutamisel endiselt aluseks direktiivis 89/130/EMÜ, Euratom määratletud mõiste rahvamajanduse kogutoodang
turuhindades.
ê 2028/2004 artikli
1 lõige 6 (kohandatud)
è1 105/2009
artikli 1 lõige 9
Artikkel 10a
Ö Kohaldamisest
loobumise korrigeerimine Õ
1. Kui vastavalt Amsterdami ELi toimimise lepingule ja selle
protokollidele 21 4
ja 22 5
liikmesriik ei osale konkreetse liidu meetme või poliitika rahastamises, on tal
õigus korrigeerimisele, mis arvutatakse Ö käesoleva
artikli Õ lõike 2 alusel
omavahendite summa põhjal, mille ta on maksnud nende aastate kohta, mil ta ei
ole osalenud meetme või poliitika rahastamises. Korrigeerimine on ühekordne ja see on lõplik isegi
juhul, kui vastavas käändes suurust hiljem muudetakse.
2. Komisjon arvutab korrigeerimise välja
asjaomasele eelarveaastale järgneval aastal samaaegselt käesoleva määruse
artiklis 9 10
ettenähtud è1 kogurahvatulu ç saldode kindlaksmääramisega.
Arvutus tehakse kõnealuse Ö asjaomase Õ eelarveaasta
arvandmete põhjal:
(a)
è1 kogurahvatulu ç kogusumma
turuhindades ja selle komponendid,
(b)
kõnealusele meetmele või poliitikale vastavate
tegevuskulude eelarve täitumine.
Korrigeerimine arvutatakse, korrutades
kõnealuste kulutuste kogusumma, välja arvatud kõnealuses meetmes või poliitikas
osalevate kolmandate riikide poolt rahastatud kulutused, protsendiga, mis
näitab korrigeerimisele õigust omava liikmesriigi è1 kogurahvatulu ç osa kõikide
liikmesriikide è1 kogurahvatulust ç . Korrigeerimine
rahastatakse meetmes või poliitikas osalevate liikmesriikide poolt vastavalt
skaalale, mis määratakse kindlaks, jagades nende è1 kogurahvatulu ç kõikide osalevate
liikmesriikide è1 kogurahvatuluga ç . Korrigeerimise
arvutamiseks konverteeritakse summad omavääringu ja euro vahel asjaomasele
eelarveaastale eelneva kalendriaasta viimasel ametliku noteeringu päeval
kehtiva vahetuskursi alusel.
Kogurahvatulu suuruse hilisema muutmise korral ei
toimu korrigeerimise järgnevat läbivaatamist. Ö Kõnealune Õ iga asjaomast aastat
käsitlev korrigeerimine on ühekordne ja see on lõplik isegi juhul, kui
kogurahvatulu suurust hiljem muudetakse.
3. Komisjon teatab liikmesriikidele
õigeaegselt korrigeerimise summa suuruse, et liikmesriigid saaksid detsembri
esimesel tööpäeval selle kanda käesoleva määruse artikli 89 lõikes 1
märgitud kontole.
ê 2028/2004 artikli
1 lõige 7 (kohandatud)
è1 2028/2004
artikli 1 lõige 7 parandus, ELT L 105, 13.4.2006, lk 64
ð uus
Artikkel 11
Ö Kättesaadaasutatavaks
tegemise viibimise korral makstav intress Õ
1. Viivituse eest summade kandmisel artikli 89 lõikes 1
märgitud kontole peab asjaomane liikmesriik maksma intressi.
ð Alla 500 euro suuruste intressisummade
sissenõudmisest loobutakse. ï
2. Majandus- ja rahaliitu kuuluvate
liikmesriikide puhul võrdub intressimäär Euroopa Liidu Teataja C-seerias
avaldatud maksetähtpäeva kuu esimese kalendripäeva määraga, è1 mida
Euroopa Keskpank kohaldas oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes ç ning mida on
suurendatud kahe protsendipunkti võrra.
Intressimäärale lisandub 0,25 protsendipunkti
iga viivitatud kuu kohta. Suurendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja
suhtes.
3. Majandus- ja rahaliitu mittekuuluvate
liikmesriikide puhul võrdub intressimäär määraga, mida liikmesriikide
keskpangad kohaldasid oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kõnealuse
kuu esimesel kuupäeval ning mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra või
liikmesriikide puhul, kelle keskpanga intressimäär ei ole teada, keskpanga
intressimäärale kõige paremini vastava intressimääraga, mida kohaldatakse
liikmesriigi rahaturul kõnealuse kuu esimesel kuupäeval ning mida on
suurendatud kahe protsendipunkti võrra. Intressimäärale lisandub 0,25
protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta. Suurendatud määra kohaldatakse kogu
viivitusaja suhtes.
ê 105/2009 artikli
1 lõige 10 (kohandatud)
4. Lõikes 1 nimetatud intressi maksmise suhtes
kohaldatakse artikli 98 lõikeid 1a
ja 2 ja 3 mutatis
mutandis.
Artikkel 12
Ö Summad, mida ei
ole võimalik sisse nõuda Õ
ê 1150/2000
1.         Liikmesriigid võtavad kõik
vajalikud meetmed, et tagada artiklis 2 kindlaksmääratud nõuetelemaksudele
vastavate summade komisjonile kättesaadakasutatavaks
tegemine käesolevas määruses ettenähtud korras.
ê 2028/2004 artikli
1 lõike 13 punkt a (kohandatud)
2.         Liikmesriigid on Ö järgmistel
tingimustel Õ vabastatud Ö artikli 2
alusel kindlaksmääratud Õ kindlaksmääratud
nõuetelemaksudele
vastavate summade komisjoni käsutusse andmise kohustusest, kui neid ei ole
võimalik sisse nõuda, kas:
a)         vääramatu jõu tõttu; või
b)         neist muudel liikmesriikidest mittesõltuvatel teistel
põhjustel.
Pädev haldusasutus kuulutab kindlaksmääratud nõuetelemaksudele
vastavad summad oma otsusega sissenõudmisele mittekuuluvateks, kui ta leiab, et
neid ei ole võimaliksaa
sisse nõuda.
Kindlaksmääratud nõuetelemaksudele
vastavad summad kuulutatakse sissenõudmisele mittekuuluvateks hiljemalt viis
aastat pärast kuupäeva, mil kooskõlas artikliga 2 summamaks kindlaks
määrati, ning haldusliku või
kohtuliku edasikaebamise korral pärast lõpliku otsuse tegemise, teatamise või
avaldamise kuupäeva.
Osamakse või osamaksete laekumisel algab maksimaalselt
viieaastane ajavahemik viimase makse tegemise kuupäevast, kui sellega võlg ei
kustunud.
Summad, mis on loetud või kuulutatud
sissenõudmisele mittekuuluvateks, kustutatakse lõplikult artikli 65 lõike 3 punktis
b teises lõigus
osutatud eraldi raamatupidamisarvestusest. Summad märgitakse ära artikli 65 lõike 4 punktis
b teises lõigus
osutatud kvartaliaruande lisas ja vajadusel Ö määruse (EL)
[…/…] Õ artiklis 4
6
lõikes 5 osutatud kvartaliaruandes.
ê 2028/2004 artikli
1 lõike 13 punkt b (kohandatud)
3.         Kui asjaomaste kindlaksmääratud nõudemaksude suurus
ületab 50 000 eurot, edastavad liikmesriigid kolme kuu jooksul pärast Ö käesoleva
artikli Õ lõikes 2 märgitud
haldusotsuse tegemist või kooskõlas nimetatud lõikes osutatud tähtaegadega
komisjonile Ö aruande Õ nende juhtumite
kohta, mille suhtes on kohaldatud Ö käesoleva
artikli Õ lõiget 2.
Liikmesriigid võivad seda tähtaega pikendada
kuni kolme aasta võrra nende kindlaksmääratud maksude suhtes, mis on enne 1.
juulit 2006 loetud või kuulutatud sellisteks, et neid ei ole võimalik sisse
nõuda.
See Ö Kõnealune Õ aruanne, mis esitatakse
komisjoni poolt välja töötataval vormil pärast artiklis 20 osutatud
komiteega konsulteerimist, sisaldab kõiki asjaolusid,
mille alusel on võimalik põhjalikult läbi vaadata Ö käesoleva
artikli Õ lõike 2 punktides a
ja b osutatud põhjused, mis takistasid asjaomasel liikmesriigil kõnealuseid
summasid komisjonile kättesaadakasutatavaks
teha, ning liikmesriigi poolt summademaksude
sissenõudmiseks võetud meetmed.
ò uus
Kõnealune aruanne
hõlmab kõiki selliseid nõudeid, mis on kindlaks määratud samade tingimuste
alusel ja mis seetõttu moodustavad sama juhtumi sõltumata iga nõude suurusest,
juhul kui need nõuded, mida ei ole võimalik tagasi nõuda, ületavad kogusummas
50 000 eurot.
Aruanne esitatakse
komisjoni kehtestatud vormis. Komisjon võtab selleks vastu rakendusaktid.
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud
nõuandemenetlusega.
ê 2028/2004 artikli
1 lõike 13 punkt b (kohandatud)
4.         Komisjon Ö edastab Õ oma märkused
asjaomasele liikmesriigile kuue kuu Ö jooksul Õ pärast lõikes 3
ettenähtud aruande kättesaamist.
Kui komisjon peab vajalikuks lisateavet
taotleda, arvestatakse 6-kuulist tähtaega taotletud lisateabe kättesaamise
kuupäevast.
ê 1150/2000 (kohandatud)
IV JAOTIS Peatükk
Sularahavarude haldamine
Artikkel 12 13
Ö Sularahavarude
haldamise tingimused Õ
1. Komisjon kasutab artikli 8 9 lõikes 1
märgitud kontodele kantud summasid ulatuses, mis on vajalik eelarve
rakendamisest tuleneva komisjoni sularahanõudluse rahuldakatmiseks.
2. Kui sularahanõudlus ületab kontodel olevad
varad, võib komisjon välja võtta kõnealustel kontodel olevate varade
kogusummast suurema summa vastavalt eelarveliste assigneeringute kättesaadaasutatavusele
ning eelarvesse kavandatud omavahendite piires. Sellisel juhul informeerib
komisjon liikmesriike eelnevalt kõikidest prognoositavatest ülemäärastest
nõudlustest.
3. Ainult juhul, kui nõukogu määruste ja
otsuste kohase lepingujärgse või tagatisega laenu maksmine katkeb ning tekib
olukord, mille tõttu komisjon ei saa õigel ajal võtta selliste laenude suhtes
finantseeskirjades ettenähtud muid meetmeid, et tagada Ö liidu Õ ühenduse
seadusjärgsete kohustuste täitmine laenuandjate ees, võib Ö liidu Õ ühenduse
võlgade maksmiseks ajutiselt kohaldada lõikeid 2 ja 4, olenemata
lõikes 2 ettenähtud tingimustest.
4. Vahe koguvarade ja sularahanõudluse vahel
jagatakse liikmesriikide vahel võimaluse korral osadeks, mille suurus vastab
iga asjaomase liikmesriigi prognoositud eelarvelisele tulule.
Artikkel 14
Ö Maksekorralduste
täitmine Õ
ê 2028/2004 artikli
1 lõige 8
è1 105/2009
artikli 1 lõike 11 punkt a
1. 5. è1 Liikmesriigid
või nende määratud asutused täidavad komisjoni maksekorraldused komisjoni
juhiste kohaselt ja mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul pärast korralduse
saamist. ç Sularahatehingute
puhul täidavad liikmesriigid korraldusi siiski komisjoni määratud aja jooksul.
ê 105/2009 artikli
1 lõike 11 punkt b
2. Liikmesriigid või nende määratud asutused saadavad komisjonile
elektroonilisel kujul ja mitte hiljem kui kahe tööpäeva jooksul pärast iga
tehingu sooritamist konto väljavõtte, millel on näha asjaomased tehingud.
ê 1150/2000
VI JAOTIS
ê 2028/2004 artikli
1 lõige 10 (kohandatud)
Otsuse
2007/436/EÜ, Euratom artikli 7 kohaldamise kord
ê 2028/2004
artikli 1 lõige 11
Artikkel 15
Otsuse
2007/436/EÜ, Euratom artikli 7 kohaldamisel moodustub asjaomase
eelarveaasta saldo vahest:
–
kõnealuse
eelarveaasta kogu sissenõutud tulu
              ja
–
kõnealuse eelarveaasta
assigneeringutest tehtud maksete summa, millele on lisatud samasse
eelarveaastasse finantsmääruse artikli 9 alusel ülekantud assigneeringute
summa, vahel. See vahe ühelt poolt lisatakse eelmistest eelarveaastatest
ülekantud tühistatud assigneeringute netosummale või lahutatakse sellest ning teiselt poolt, tehes erandi finantsmääruse artikli 5
lõikes 1 sätestatust, vahe lisatakse:
–
eelmisest
eelarveaastast finantsmääruse artikli 9 lõigete 1 ja 4 alusel ülekantud
jaotamata assigneeringute ülemäärastele maksetele, mis tulenevad eurokursi
muutustest, või lahutatakse neist,
         ja
–
saldole, mis
tuleneb eelarveaasta jooksul toimunud valuutakursi muutuste kasumist ja
kahjumist, või lahutatakse sellest.
ê 1150/2000
Artikkel 16
Enne iga
eelarveaasta oktoobrikuu lõppu annab komisjon tema käsutuses olevate andmete
põhjal hinnangu aasta jooksul sissenõutud omavahendite kohta.
ê 2028/2004 artikli
1 lõige 12
Iga märkimisväärse
erinevuse põhjal esialgsest hinnangust võib koostada õiendi järgmise
eelarveaasta esialgse eelarveprojekti või käesoleva eelarveaasta
paranduseelarve koostamiseks.
ê 1150/2000 (kohandatud)
Artikli 10 lõigetes 4–7 märgitud toimingutes
võib käesoleva eelarveaasta eelarvesse kavandatud tulude summat suurendada
või vähendada paranduseelarve abil kõnealustest toimingust tuleneva summa
võrra.
VII JAOTIS
Kontrollimist käsitlevad sätted
Artikkel 17
1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed,
et tagada artiklis 2 kindlaksmääratud maksudele vastavate summade
komisjonile kasutatavaks tegemine käesolevas määruses ettenähtud korras.
ê 2028/2004 artikli
1 lõike 13 punkt a
2. Liikmesriigid on vabastatud kindlaksmääratud
maksudele vastavate summade komisjoni käsutusse andmise kohustusest, kui
neid ei ole võimalik sisse nõuda, kas:
              a) vääramatu jõu tõttu või
              b) neist mittesõltuvatel teistel põhjustel.
Pädev haldusasutus kuulutab kindlaksmääratud
maksudele vastavad summad oma otsusega sissenõudmisele mittekuuluvateks, kui
ta leiab, et neid ei saa sisse nõuda.
Kindlaksmääratud maksudele vastavad summad
kuulutatakse sissenõudmisele mittekuuluvateks hiljemalt viis aastat pärast
kuupäeva, mil kooskõlas artikliga 2 maks kindlaks määrati ning haldusliku või
kohtuliku edasikaebamise korral pärast lõpliku otsuse tegemise, teatamise
või avaldamise kuupäeva.
Osamakse või osamaksete laekumisel algab
maksimaalselt viieaastane ajavahemik viimase makse tegemise kuupäevast, kui
sellega võlg ei kustunud.
Summad, mis on loetud või kuulutatud
sissenõudmisele mittekuuluvateks, kustutatakse lõplikult artikli 6 lõike 3
punktis b osutatud eraldi raamatupidamisarvestusest. Summad märgitakse ära
artikli 6 lõike 4 punktis b osutatud kvartaliaruande lisas ja vajadusel
artikli 6 lõikes 5 osutatud kvartaliaruandes.
ê 2028/2004
artikli 1 lõike 13 punkt b
3. Kui asjaomaste kindlaksmääratud maksude suurus
ületab 50000 eurot, edastavad liikmesriigid kolme kuu jooksul pärast lõikes 2
märgitud haldusotsuse tegemist või kooskõlas nimetatud lõikes osutatud
tähtaegadega komisjonile aruande nende juhtumite kohta, mille suhtes on
kohaldatud lõiget 2.
Liikmesriigid võivad seda tähtaega pikendada kuni
kolme aasta võrra nende kindlaksmääratud maksude suhtes, mis on enne 1.
juulit 2006 loetud või kuulutatud sellisteks, et neid ei ole võimalik sisse
nõuda.
See aruanne, mis esitatakse komisjoni poolt välja
töötataval vormil pärast artiklis 20 osutatud komiteega konsulteerimist,
sisaldab kõiki asjaolusid, mille alusel on võimalik põhjalikult läbi vaadata
lõike 2 punktides a ja b osutatud põhjused, mis takistasid asjaomasel
liikmesriigil kõnealuseid summasid komisjonile kasutatavaks teha, ning
liikmesriigi poolt maksude sissenõudmiseks võetud meetmed.
4. Komisjon edastab oma märkused asjaomasele
liikmesriigile kuue kuu jooksul pärast lõikes 3 ettenähtud aruande
kättesaamist.
Kui komisjon peab vajalikuks lisateavet taotleda,
arvestatakse 6-kuulist tähtaega taotletud lisateabe kättesaamise kuupäevast.
ê 2028/2004 artikli
1 lõike 13 punkt c
5. Liikmesriigid
teatavad komisjonile aastaaruannetes oma kontrollimiste üksikasjalikud andmed
ja tulemused, kogu üldinfo ning käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate
kõige olulisemate probleemidega seotud põhimõttelist laadi küsimused,
eelkõige vaidlusalused küsimused. Aruanded esitatakse komisjonile kõnealusele
eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks. Käesoleva artikli alusel esitatud
liikmesriikide teatiste koondaruanne liidetakse asutamislepingu artikli 280
lõikes 5 osutatud komisjoni aruandele.
Aruanne ja selle nõuetekohaselt põhjendatud muudatused töötab komisjon välja
pärast konsulteerimist artiklis 20 märgitud komiteega. Nähakse ette kõik
asjakohased rakendustähtajad.
ê 1150/2000 (kohandatud)
Artikkel 18
1. Liikmesriigid
kontrollivad ja teevad järelepärimisi seoses otsuse 2007/436/EÜ, Euratom
artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud omavahendite kindlaksmääramise ja
kasutatavaks tegemisega. Komisjon kasutab oma otsustusõigust vastavalt
käesolevale artiklile.
2. Vastavalt
lõikele 1 liikmesriigid:
              a) rakendavad
komisjoni taotluse korral lisakontrolli. Taotluses põhjendab komisjon
lisakontrolli vajadust,
              b) kaasavad
komisjoni viimase taotlusel oma kontrollimistesse.
Liikmesriigid
teevad kõik vajaliku kõnealuse kontrolli hõlbustamiseks. Komisjoni
kontrollimisse kaasamise korral annavad liikmesriigid komisjoni käsutusse
artiklis 3 märgitud tõendavad dokumendid.
Lisakontrollimiste
võimalikult suureks piiramiseks:
              a) võib komisjon
üksikjuhtudel taotleda, et talle edastataks teatavad dokumendid;
              b) artikli 6
lõikes 4 märgitud raamatupidamisarvestuse kuuaruannetes tuleb asjakohaste
märkustena nimetada raamatupidamisarvestusse kantud summad, mis on seotud
eespool nimetatud kontrollimiste käigus avastatud eeskirja eiramise või
viivitustega omavahendite kindlaksmääramisel, raamatupidamisarvestusse
kandmisel ja kasutatavaks tegemisel.
3. Ilma et see
piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, võib komisjon ise kohapeal
kontrollida. Komisjoni poolt selliseks kontrollimiseks volituse saanud
esindajatele on käesoleva määruse nõuetekohase kohaldamise piires kättesaadavad
artiklis 3 märgitud tõendavad dokumendid ning kõik muud nende
dokumentidega seotud asjakohased dokumendid. Komisjon teatab kontrollimisest
õigeaegselt liikmesriigile, kus on kavas
kontrollida, ning põhjendab kontrollimist. Asjaomase liikmesriigi esindajad
võtavad kontrollimisest osa.
4.
Lõigetes 1, 2 ja 3 märgitud kontrollimine ei piira:
              a) kontrollimist
liikmesriikide poolt oma õigus- ja haldusnormidega sätestatud korras;
              b) EÜ
asutamislepingu artiklites 246, 247, 248 ja 276 ning Euratomi
asutamislepingu artiklites 160a, 160b, 160c ja 180b ettenähtud meetmete
võtmist;
ê 105/2009 artikli
1 lõike 15 punkt b
              c) vastavalt EÜ
asutamislepingu artikli 279 lõike 1 punktile b ning Euratomi asutamislepingu
artikli 183 lõike 1 punktile b tehtavat kontrolli.
ê 1150/2000 (kohandatud)
5. Komisjon esitab
iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettekande
kontrollikorra toimimise kohta.
Artikkel 19
Komisjon koos
asjaomase liikmesriigiga kontrollib igal aastal kogusummasid, et avastada
koostamisvead, eriti kogurahvatulu korralduskomitee poolt täheldatud
juhtudel. Selle tegevuse käigus võib komisjon üksikjuhtudel kontrollida ka
arvutusi ja põhistatistikat lisaks infole üksikute ettevõtete või isikute
kohta, kui tõepärase hinnangu andmine teistsuguste vahendite abil ei ole
võimalik. Komisjon järgib statistiliste andmete konfidentsiaalsuse säilitamist
käsitlevaid siseriiklikke õigusnorme.
VIII
JAOTIS
Ühenduste
omavahendite nõuandekomiteega seotud sätted
Artikkel 20
1. Käesolevaga moodustatakse ühenduse omavahendite
nõuandekomitee, edaspidi “komitee”.
2. Komitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni
esindajatest. Iga liikmesriiki esindab komitees kuni viis ametnikku.
Komitee esimees on komisjoni esindaja. Komisjon
tagab komiteele sekretariaaditeenused.
3. Komitee võtab vastu oma töökorra.
Artikkel 21
1. Komitee vaatab läbi käesoleva määruse
rakendamist käsitlevad küsimused, mille esimees tõstatab kas omal algatusel
või liikmesriigi esindaja taotlusel, eelkõige seoses järgmisega:
              a) artikli 4 lõike 1 punktis b,
artiklites 6 ja 7 ning artikli 17 lõikes 3 märgitud teave ja
aruanded;
              b) artikli 17 lõikes 2 märgitud
vääramatu jõuga seotud juhud;
ê 2028/2004 artikli
1 lõige 15 (kohandatud)
              c) artikli 18 lõigetes 2 ja 3 märgitud kontroll.
ê 1150/2000
(kohandatud)
Komitee vaatab läbi ka omavahendite prognoosi.
2. Komisjoni esimehe taotlusel ning tähtaja
jooksul, mille esimees määrab lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab
komitee oma arvamuse, vajaduse korral hääletades. Kõnealune arvamus
protokollitakse; lisaks sellele on igal liikmesriigil õigus taotleda oma
seisukoha kandmist kõnealusesse protokolli. Komisjon võtab komitee esitatud arvamust arvesse täiel määral.
Komisjon teatab komiteele, millisel viisil ta on komitee arvamuse arvesse
võtnud.
ê 2028/2004 artikli
1 lõige 16 (kohandatud)
IX JAOTIS
Üleminekusätted
5. Peatükk
Ö Lõppsätted Õ
ò uus
Artikkel 15
Komiteemenetlus
1.
Komisjoni abistab
määrusega (EL) nr […/…] loodud omavahendite nõuandekomitee. Kõnealune komitee
on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.
Käesolevale lõikele
osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
ê 2028/2004 artikli
1 lõige 16 parandatud, ELT L 105, 13.4.2006, lk 64 (kohandatud)
Artikkel 21a 16
Ö Intressimäära
käsitlevad üleminekusätted Õ
Käesoleva mMääruse Ö (EÜ, Euratom)
nr 1150/2000 Õ (seisuga enne
nõukogu 16. novembri 2004. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004
(millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega
rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom)[28]
jõustumist) artiklis 11 ettenähtud intressimäära kohaldatakse jätkuvalt
hilinenud maksete eest intressi arvutamisel, kui maksetähtpäev olin enne Ö 1. detsembrit
2004. Õ selle kuu lõppu, millal
nimetatud määrus jõustub.
ê 1150/2000
X JAOTIS
ê 1150/2000 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 22 17
Ö Kehtetuks
tunnistamine Õ
1.
Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1150/2000
nr
1552/89 tunnistatakse kehtetuks
ð vastavalt lõikes 2 sätestatud
tingimustele ï kehtetuks.
ò (uus)
2.
Määruse (EÜ, Euratom) nr
1150/2000 artiklit 3, artikli 6 lõike 3 punkti c ja artiklit 10 kohaldatakse
jätkuvalt tõendavate dokumentide säilitamise, raamatupidamisarvestusse kandmise
ja teavitamise, käibemaksupõhise omavahendi sissenõudmismäära kohaldamisel
ühtselt määratletud käibemaksubaasi suhtes saadud tulude kättesaadavaks
tegemise ja korrigeerimise ajastamise suhtes ning see piirdub sõltuvalt
asjaomasest aastast 50–55 % iga liikmesriigi rahvamajanduse kogutoodangust või
kogurahvatulust, võttes arvesse mõju, mida nimetatud vahenditele avaldab
Ühendkuningriigile kuni 2012. aastani võimaldatav eelarvelise
tasakaalustamatuse korrigeerimine.
ê 1150/2000 (kohandatud)
ð uus
3.
Viiteid kõnealusele määrusele
Ö (EÜ, Euratom)
nr 1150/2000 sätetele, millele osutatakse käesoleva määruse II lisas esitatud
vastavustabelis, Õ tõlgendatakse
viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt Ö nimetatud Õ vastavustabelile.
Artikkel 23 18
Ö Jõustumine Õ
Käesolev määrus jõustub ð kahekümnendal ï päeval ð pärast ï selle avaldamist Euroopa Ö Liidu Õ Ühenduste
Teatajas.
ð Määrust hakatakse kohaldama alates 1.
jaanuarist 2014. ï
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
A OSA
 Vastavustabel
 Määrus (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 || Käesolev määrus
 Artikkel 1 || Artikkel 1
 Artikli 2 lõige 1 || Artikli 2 lõige 1
 Artikli 2 lõike 1 punkt a || Artikli 2 lõige 2
 Artikli 2 lõike 1 punkt b || Artikli 2 lõige 3
 Artikli 2 lõige 2 || Artikli 2 lõige 4
 Artikkel 3 || Artikkel 3
 Artikkel 4 || Artikkel 4
 Artikkel 5 || Artikkel 5
 Artikli 6 lõige 1 || Artikli 6 lõige 1
 Artikli 6 lõike 1 punkt a || Artikli 6 lõige 2
 Artikli 6 lõike 2 punkt a || Artikli 6 lõike 3 punkt a
 Artikli 6 lõike 2 punkt b || Artikli 6 lõike 3 punkt b
 Artikli 6 lõike 2 punkt c || Artikli 6 lõike 3 punkt c
 Artikli 6 lõike 2 punkt d || Artikli 6 lõike 3 punkt d
 Artikli 6 lõike 3 punkt a || Artikli 6 lõike 4 esimese lõigu punkt a
 Artikli 6 lõike 3 punkti b esimene lõik || Artikli 6 lõike 4 esimese lõigu punkt b
 Artikli 6 lõike 3 punkti b teine lõik || Artikli 6 lõike 4 teine lõik
 Artikli 6 lõige 4 || Artikli 6 lõige 5
 Artikkel 7 || Artikkel 7
 Artikkel 8 || Artikkel 8
 Artikkel 9 || Artikkel 9
 Artikkel 10 || Artikkel 10
 Artikkel 11 || Artikkel 11
 Artikkel 12 || Artikkel 12
 Artikkel 13 || Artikkel 13
 Artikkel 14 || Artikkel 14
 Artikkel 15 || Artikkel 15
 Artikkel 16 || Artikkel 16
 Artikkel 17 || Artikkel 17
 Artikli 18 lõige 1 || Artikli 18 lõige 1
 Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu esimene taane || Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu punkt a
 Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu teine taane || Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu punkt b
 Artikli 18 lõike 2 teine lõik || Artikli 18 lõike 2 teine lõik
 Artikli 18 lõike 2 kolmas lõik || Artikli 18 lõike 2 kolmas lõik
 Artikli 18 lõige 3 || Artikli 18 lõige 3
 Artikli 18 lõige 4 || Artikli 18 lõige 4
 Artikli 18 lõige 5 || Artikli 18 lõige 5
 Artikkel 19 || Artikkel 19
 Artikkel 20 || Artikkel 20
 Artikkel 21 || Artikkel 21
 Artikkel 22 || —
 Artikkel 23 || —
 — || Artikkel 22
 — || Artikkel 23
 — || Lisa
B OSA
Määruse
(EMÜ, Euratom) nr 1552/89 muutmise määrused
Nõukogu 10. detsembri 1993. aasta
määrus (Euratom, EÜ) nr 3464/93 (EÜT L 317, 18.12.1993,
lk 1).
Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta
määrus (EÜ, Euratom) nr 2729/94 (EÜT L 293, 12.11.1994,
lk 5).
Nõukogu 8. juuli 1996. aasta määrus
(Euratom, EÜ) nr 1355/96 (EÜT L 175, 13.7.1996, lk 3).
é
I LISA
Kehtetuks tunnistatud määrus koos
muudatuste loeteluga
 Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr [1150/2000] || (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)
 Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr [2028/2004] || (ELT L 352, 27.11.2004, lk 1)
 Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr [105/2009] || (ELT L 36, 5.2.2009, lk 1)
II LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 || Käesolev määrus
 Artikkel 1 || -
 - || Artikkel 1
 Artikkel 2 || Artikkel 2
 Artikli 3 lõiked 1–3 || Artikli 3 lõiked 1–3
 - || Artikli 3 lõige 4
 Artikkel 4 || Artikkel 4
 Artikkel 5 || -
 Artikli 6 lõige 1 || Artikli 5 lõige 1
 Artikli 6 lõige 2 || Artikli 5 lõige 2
 Artikli 6 lõike 3 punkt a || Artikli 5 lõike 3 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 3 punkt b || Artikli 5 lõike 3 teine lõik
 Artikli 6 lõike 3 punkt c || Artikli 5 lõike 3 kolmas lõik
 Artikli 6 lõike 3 punkt d || Artikli 5 lõike 3 neljas lõik
 Artikli 6 lõike 4 esimese lõigu punkt a || Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punkt a
 Artikli 6 lõike 4 esimese lõigu punkt b || Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punkt b
 Artikli 6 lõike 4 teine lõik || Artikli 5 lõike 4 kolmas lõik
 Artikkel 7 || Artikkel 6
 Artikli 8 esimene lõige || Artikkel 7
 Artikli 9 lõige 1 || Artikli 8 lõige 1
 Artikli 9 lõike 1 punkt a || Artikli 8 lõige 2
 Artikli 9 lõige 2 || Artikli 8 lõige 3
 Artikli 10 lõiked 1–3 || Artikli 9 lõiked 1–3
 Artikli 10 lõige 6 || Artikli 9 lõige 4
 Artikli 10 lõige 7 || Artikli 9 lõige 5
 Artikli 10 lõige 8 || Artikli 9 lõike 6 esimene lõik
 - || Artikli 9 lõige 7
 Artikkel 10a || Artikkel 10
 Artikli 11 lõige 1 || Artikli 11 lõike 1 esimene lõik
 - || Artikli 11 lõike 1 teine lõik
 Artikli 11 lõiked 2–4 || Artikli 11 lõiked 2–4
 Artikli 12 lõiked 1–4 || Artikli 13 lõiked 1–4
 Artikli 12 lõike 5 esimene lõik || Artikli 14 lõige 1
 Artikli 12 lõike 5 teine lõik || Artikli 14 lõige 2
 Artikli 16 kolmas lõik || Artikli 9 lõike 6 teine lõik
 Artikli 17 lõiked 1–2 || Artikli 12 lõiked 1–2
 Artikli 17 lõike 3 esimene lõik || Artikli 12 lõike 3 esimene lõik
 Artikli 17 lõike 3 kolmas lõik || Artikli 12 lõike 3 teine lõik
 - || Artikli 12 lõike 3 kolmas ja neljas lõik
 Artikli 17 lõige 4 || Artikli 12 lõige 4
 Artikli 17 lõige 5 || -
 Artikkel 18 || -
 Artikkel 19 || -
 Artikkel 20 || -
 Artikkel 21 || -
 Artikkel 21a || Artikkel 16
 Artikli 22 esimene lõik || Artikli 17 lõige 1
 Artikli 22 teine lõik || Artikli 17 lõige 3
 Artikli 23 esimene lõik || Artikli 18 esimene lõik
 Artikli 23 teine lõik || Artikli 18 kolmas lõik
 Lisa || -
 - || I lisa
 - || II lisa
[1]               ELT L […], […], lk […].
[2]               EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.
[3]               ELT L […], […], lk […].
[4]               ELT L 181,
19.7.2003, lk 1.
[5]               ELT L 293,
12.11.1994, lk 9. Otsus,
millega asendati otsus 88/376/EÜ, Euratom (EÜT L 185, 15.7.1988,
lk 24).
[6]               EÜT C […], […], lk […]. Arvamus on
esitatud 18. jaanuaril 2000 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni
avaldamata).
[7]               ELT C […], […], lk. […] 145, 9.5.1998, lk 1.
[8]               EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1
155,
7.6.1989, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (Euratom, EÜ) nr
1355/96 (EÜT L 175, 13.7.1996, lk 3).
[9]               Vt I lisa, B osa.
[10]             EÜT C 328,
17.12.1991, lk 1.
[11]             ELT L […], […], lk […].
[12]             ELT L […], […], lk […].
[13]             ELT L 181, 19.7.2003, lk 1.
[14]             ELT L 49,
21.02.1989, lk 26.
[15]             EÜT L 160, 26.6.1999, lk 1 181,
1.07.1992, lk 12. Määrus
on asendatud määrusega (EÜ) nr 1251/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999,
lk 1).
[16]             EÜT L 293, 12.11.1994, lk 14.
[17]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[18]             ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.
[19]             ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.
[20]             Nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ, Euratom)
nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra
kohta (EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9).
[21]             Nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ, Euratom)
nr 1287/2003 rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (ELT L
181, 19.7.2003, lk 1).
[22]             EÜT L 49, 21.2.1989, lk 26.
[23]             Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta
määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist
ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja
põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks
(EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).
[24]             EÜT L 248, 16.9.2002,
lk 1.
[25]             Nõukogu
25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa
ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002,
lk 1).
[26]             EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.
[27]             ELT L 30, 31.1.2009, lk 16. 270, 21.10.2003, lk 1.;
[28]             ELT L 352, 27.11.2004, lk 1.


				|

		52015PC0048

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS mis käsitleb kaitset kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest (uuesti sõnastatud) /* COM/2015/048 final - 2015/0027 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse
talle antud õigusi kasutada.
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega
oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
2.           1. aprillil 1987. aastal
otsustas[1]
komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt
kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et
õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende
vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.
3.           Seda kinnitati Edinburghi Euroopa
Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades
kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas
kohaldamisele kuuluva õiguse osas.
Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt
Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
4.           Käesoleva ettepaneku eesmärk on
kodifitseerida nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ)
nr 2271/96, mis käsitleb kaitset kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide
eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel õigusaktidel põhinevate või neist
tulenevate meetmete eest[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid, säilitades
kodifitseeritud õigusaktide sisu[4].
Samas on vaja määruse (EÜ) nr 2271/96 artiklites 5 ja 12 teha ka
mõningaid sisulisi muudatusi delegeerimaks komisjonile volitusi, et kehtestada kriteeriumid
kõnealuse määruse artikli 5 teises lõigus sisalduva sätte
rakendamiseks. Niisiis on etepanek esitatud uuesti sõnastamisena.
5.           Uuesti sõnastamise ettepanek on
koostatud määruse (EÜ) nr 2271/96 ja selle muutmisakti eelneva
konsolideerimise alusel 22 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa
Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on
antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud
tabelis, mis on uuesti sõnastatud määruse III lisas.
ê 2271/96
(kohandatud)
2015/0027 (COD)
Ö Ettepanek: Õ
Ö EUROOPA
PARLAMENDI JA Õ NÕUKOGU MÄÄRUS
mis käsitleb kaitset kolmanda riigi
vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel
õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest (uuesti sõnastatud)
Ö EUROOPA
PARLAMENT JA Õ EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise
lepingut Õ, eriti selle Ö artiklit 64,
artikli 207 lõiget 2 ja artiklit 352, Õ
võttes arvesse Ö Euroopa Komisjoni Õ ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades, Ö järgmist Õ:
ò uus
(1)       Nõukogu
määrust (EÜ) nr 2271/96[6]
on korduvalt oluliselt muudetud[7].
Kuna määrusesse on vaja teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti
sõnastada.
ê 2271/96
põhjendus 1 (kohandatud)
(2)       Ö Liidu Õ eesmärkide hulka
kuulub maailmakaubanduse harmoonilisele arengule ja rahvusvahelise kaubanduse
piirangute järkjärgulisele kaotamisele kaasaaitamine.
ê 2271/96
põhjendus 2 (kohandatud)
(3)       Ö Liit Õ püüab võimalikult
laias ulatuses saavutada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist kapitali
vaba liikumist, sealhulgas otseinvesteeringute (k.a kinnisvarainvesteeringud),
finantsteenuste pakkumise ja väärtpaberite kapitaliturule lubamise igasuguste
piirangute kõrvaldamist.
ê 2271/96
põhjendus 3
(4)       Kolmas riik on kehtestanud
teatavad seadused, määrused ja muud õigusaktid, mille sihiks on reguleerida
liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate füüsiliste ja juriidiliste isikute
tegevust.
ê 2271/96
põhjendus 4
(5)       Nende seaduste, määruste ja
muude õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamisega rikutakse rahvusvahelist
õigust ja takistatakse eespool nimetatud eesmärkide saavutamist.
ê 2271/96
põhjendus 5 (kohandatud)
(6)       Need seadused, määrused ja
muud õigusaktid ja neil põhinevad või nendest tulenevad meetmed mõjutavad või
võivad tõenäoliselt mõjutada kehtivat õiguskorda ja kahjustavad Ö liidu Õ huve ning Ö Euroopa Liidu
toimimise lepingu (ELi toimimise leping) Õ alusel oma õigusi
kasutavate füüsiliste ja juriidiliste isikute huve.
ê 2271/96
põhjendus 6 (kohandatud)
(7)       Nimetatud erandlike asjaolude
tõttu on vaja Ö liidu tasemel kaitsta
kehtivat õiguskorda, liidu Õ ja nimetatud
füüsiliste ja juriidiliste isikute Ö huve Õ, eelkõige
kõrvaldades, neutraliseerides, tõkestades või muul viisil tõrjudes kõnealuste Ö välisriigi Õ õigusaktide mõju.
ê 2271/96
põhjendus 7
(8)       Nõue esitada infot vastavalt
käesolevale määrusele ei takista liikmesriigil nõudmast samalaadse info
esitamist oma riigiasutustele.
ê 2271/96
põhjendus 8
(9)       Nõukogu on vastu võtnud
ühismeetme 96/668/CFSP[8]
tagamaks, et liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid nende füüsiliste ja
juriidiliste isikute kaitseks, kelle huve mõjutavad eespool nimetatud seadused
ja neil põhinevad meetmed, kui need huvid ei ole kaitstud käesoleva määrusega.
ê 37/2014
artikkel 1 ja VI lisa punkt 6 (kohandatud)
ð uus
(10)     Komisjonil peaks olema õigus
võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud
õigusakte Ö käesoleva
määruse I Õ lisa muutmiseks
ð nagu ka selliste kriteeriumide
kehtestamiseks, millega isikutele antakse volitused täita täielikult või
osaliselt nõudeid või keelde, sealhulgas välisriigi kohtute nõudeid, juhtudel,
kui täitmata jätmine kahjustaks oluliselt nende isikute või liidu huve ï. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus
läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud
õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste
dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
(11)     Ö Selleks et
tagada käesoleva määruse rakendamiseks Õ ühetaolised
tingimused, Ö tuleks
komisjonile anda rakendamisvolitused Õ. Ö Neid volitusi
tuleks teostada Õ kooskõlas Ö Euroopa
Parlamendi ja nõukogu Õ määrusega (EL)
nr 182/2011[9].
ê 2271/96
põhjendus 11 (kohandatud)
(12)     Ö ELi toimimise
lepingus Õ ei nähta käesoleva
määruse teatavate sätete vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis Ö 352 Õ sätestatute,
ê 2271/96
(kohandatud)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesoleva määrusega nähakse ette kaitse
käesoleva määruse Ö I Õ lisas esitatud
seaduste, määruste ja muude õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju eest
ja nendel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest ning selle mõju
tõrjumine, kui niisugune kohaldamine mõjutab artiklis 11 nimetatud isikute
huve, kes tegutsevad rahvusvahelises kaubanduses ja/või on seotud kapitali
liikumisega ning Ö liidu Õ ja kolmandate
riikide vahelise äritegevusega.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkti 6 alapunkt 1 (kohandatud)
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas
artikliga 12 vastu delegeeritud õigusakte, et lisada käesoleva määruse I lisasse
kolmandate riikide seadused, määrused ja muud õigusaktid, mida kohaldatakse
väljaspool asjaomase kolmanda riigi territooriumi ja mis kahjustavad liidu huve
ning Ö ELi Õ toimimise lepingu
kohaseid õigusi kasutavate füüsiliste ja juriidiliste isikute huve, ning jätta
nimetatud lisast välja seadused, määrused ja muud õigusaktid, millel sellist
mõju enam ei ole.
ê 2271/96
(kohandatud)
Artikkel 2
Kui artiklis 11 nimetatud isikute
majandus- ja/või finantshuve mõjutavad otseselt või kaudselt I lisas
määratletud seadused või neil põhinevad või neist tulenevad toimingud, teatab
nimetatud isik sellest komisjonile 30 päeva jooksul alates kõnealuse teabe
saamisest. Kui mõjutatakse juriidiliste isikute huve, käib Ö komisjoni
teavitamise Õ kohustus
direktorite, juhatajate ja muude juhtimisvastutusega isikute kohta.
Komisjoni taotlusel esitab see isik kogu
käesoleva määruse seisukohast asjakohase ja komisjoni taotlusele vastava teabe
30 päeva jooksul taotluse kuupäevast alates.
Kogu teave edastatakse komisjonile kas otse
või liikmesriikide pädevate asutuste kaudu. Kui teave edastatakse otse
komisjonile, teatab komisjon sellest viivitamata selle liikmesriigi pädevatele
asutustele, kus teabe esitanud isik elab või on registreeritud.
Artikkel 3
Vastavalt artiklile 2 esitatud teavet
kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.
Konfidentsiaalse või konfidentsiaalselt
edastatud teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Komisjon ei
avalda teavet ilma seda andnud isiku otsese loata.
Niisuguse teabe edastamist lubatakse, kui
komisjon on kohustatud või volitatud seda tegema, eelkõige seoses
kohtumenetlusega. Teabe edastamisel tuleb arvesse võtta asjaomase isiku
õigustatud huvi, et ei avaldataks tema ärisaladusi.
Käesolev määrus ei välista üldinfo avaldamist
komisjoni poolt. Avaldamist ei lubata, kui see ei ole kooskõlas teabe esitamise
esialgse eesmärgiga.
Kui rikutakse salastatuse nõuet, on teabe
algsel edastajal õigus nõuda, et see olenevalt asjaoludest kas kustutatakse,
jäetakse arvesse võtmata või korrigeeritakse.
Artikkel 4
Ühtki Ö liidust
väljaspool asuva Õ kohtu otsust ega
ühtki Ö liidust Õ väljaspool asuva
haldusasutuse otsust, mis otseselt või kaudselt jõustavad I lisas nimetatud
seadusi või neil põhinevaid või neist tulenevaid meetmeid, ei tunnustata ega
pöörata täitmisele ühelgi viisil.
Artikkel 5
Ükski artiklis 11 nimetatud isik ei täida
vahetult ega oma tütarettevõtja või muu vahendusisiku kaudu tegutsedes või
tahtlikult tegutsemata jättes mingeid nõudeid ega keelde, sealhulgas Ö välisriigi Õ kohtute nõudeid, mis
otseselt või kaudselt põhinevad I lisas määratletud seadustel või neil
põhinevatel või neist tulenevatel toimingutel.
Isikutele võib Ö kooskõlas Õ artikli 7
punktiga b ja Ö artiklis Õ 8 Ö viidatud Õ korras anda loa neid
seadusi täielikult või osaliselt täita niivõrd, kuivõrd mittetäitmine
kahjustaks oluliselt nende või Ö liidu Õ huve. Käesoleva
sätte kohaldamise kriteeriumid kehtestatakse artiklis 8 sätestatud korras. Kui on piisavalt tõendeid, et mittetäitmine võiks põhjustada
füüsilisele või juriidilisele isikule olulist kahju, esitab komisjon
viivitamata artikli 8 Ö lõikes 1 Õ nimetatud komiteele
vastavalt käesoleva määruse tingimustele võetavate asjakohaste meetmete eelnõu.
ò uus
Komisjonil on õigus
võtta kooskõlas artikliga 12 vastu delegeeritud õigusaktid, et kehtestada
kriteeriumid käesoleva artikli teise lõigu kohaldamiseks.
ê 2271/96
(kohandatud)
Artikkel 6
Igal artiklis 11 nimetatud isikul, kes
tegutseb artiklis 1 nimetatud valdkondades, on õigus nõuda selliste
kahjude, sealhulgas kohtukulude, hüvitamist, mida kõnealusele isikule on
põhjustanud I lisas nimetatud seaduste või neil põhinevate või neist
tulenevate meetmete kohaldamine.
Kahjusid võib sisse nõuda füüsiliselt või
juriidiliselt isikult või muult kahju põhjustanud üksuselt või mis tahes
isikult, kes tegutseb nende nimel või nende vahendajana.
Vastavalt käesolevale artiklile algatatud
menetluste ja tehtud otsuste suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrust (EL) nr 1215/2012[10].
Kahjude hüvitamist võib taotleda kõnealuse määruse II peatüki 2., 3., 4.,
6. ja 7. jaosätete alusel, samuti vastavalt kõnealuse määruse
artiklile 67 iga liikmesriigi kohtute algatatud kohtumenetluse kaudu, kus
sel isikul, üksusel, tema nimel tegutseval isikul või vahendajal on vara.
Kooskõlas kohaldatava seadusega võib kahjude
sissenõudmine toimuda nende isikute, üksuste, nende nimel tegutsevate isikute
või vahendajate Ö liidus Õ oleva vara,
sealhulgas Ö liidus Õ registreeritud
juriidilise isiku aktsiate või osade konfiskeerimise ja müümise vormis ilma et
see piiraks muude asjakohaste vahendite kasutamist.
Artikkel 7
Käesoleva määruse rakendamisel peab komisjon:
a)           teavitama käesoleva määruse kohaselt
saadud teabe alusel Euroopa Parlamenti ja nõukogu viivitamata ja täies ulatuses
artiklis 1 nimetatud seaduste, määruste ja muude õigusaktide ja neist
tulenevate meetmete mõjust ning korrapäraselt avaldama täiemahulise aruande;
b)           andma loa artiklis 5 Ö viidatud Õ tingimustele, ja kui
kehtestatakse komitee arvamuse esitamise tähtajad, arvestama täiel määral
tähtaegu, millest peavad kinni pidama isikud, kes peavad luba taotlema;
c)           avaldama teate Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas
kohtuotsuste ja otsuste kohta, mille suhtes kohaldatakse artikleid 4 ja 6;
d)           avaldama Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas
artikli 2 Ö kolmandas
lõigus Õ nimetatud
liikmesriikide pädevate asutuste nimed ja aadressid.
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkti 6 alapunkt 3
Artikkel 8
1. Artikli 7 punkti b rakendamisel
abistab komisjoni eksterritoriaalse seadusandluse komitee. Nimetatud rakendusaktid
võetakse vastu kooskõlas käesoleva artikli lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL)
nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
ê 2271/1996
(kohandatud)
Artikkel 9
Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse
vastavate sätete rikkumise korral rakendatavad sanktsioonid. Need sanktsioonid
peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Artikkel 10
Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele
meetmetest, mida nad on võtnud vastavalt käesolevale määrusele, ja edastavad
kõikvõimaliku muu käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe.
Artikkel 11
1. Käesolevat määrust kohaldatakse:
a)           kõikide Ö liidus Õ elavate füüsiliste
isikute suhtes, kes on liikmesriigi kodanikud;
b)           kõikide Ö liidus Õ registreeritud
juriidiliste isikute suhtes;
c)           kõikide nõukogu määruse (EMÜ)
nr 4055/86[11]
artikli 1 lõikes 2 nimetatud füüsiliste või juriidiliste isikute
suhtes;
d)           kõikide muude füüsiliste isikute
suhtes, kes elavad Ö liidus, Õ kui see isik ei viibi
riigis, mille kodanik ta on;
e)           kõikide muude tööülesandeid täitvate
füüsiliste isikute suhtes Ö liidu Õ territooriumil, kuhu
on arvatud ühenduse territoriaalveed ja õhuruum ja liikmesriigi jurisdiktsiooni
või kontrolli all olevad mis tahes õhusõidukid või laevad.
Ö 2. Lõike 1
kohaldamisel tähendab mõiste “liidus elav isik” isiku vähemalt 6 kuulist
seaduslikku viibimist liidus nende 12 kuu jooksul, mis eelnevad vahetult
kuupäevale, mil vastavalt käesolevale määrusele tekivad kohustused või kasutatakse
õigusi. Õ
ê 37/2014
artikkel 1 ja lisa punkti 6 alapunkt 4
ð uus
Artikkel 12
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklis 1 ð ja artiklis 5 ï osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
viieks aastaks alates 20. veebruari 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste
kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist.
Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja
arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite
hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis
1 ð ja artiklis 5 ï osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise
otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub
järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või
otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud
delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
5. Artikli 1 ð ja artikli 5 ï alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui
Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti
teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja
möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi
või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.
ê
Artikkel 13
Määrus (EÜ) nr 2271/96 tunnistatakse
kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt III lisas
esitatud vastavustabelile.
ê 2271/1996
(kohandatud)
Artikkel 14
Käesolev määrus
jõustub Ö kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas Õ.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Vt järelduste 3 lisa A osa.
[3]               Õigusloomeprogrammi lülitatud 2014.
[4]               Vt käesoleva ettepaneku II lisa.
[5]               ELT C […], […], lk […].
[6]               Nõukogu 22. novembri
1996. aasta määrus (EÜ) nr 2271/96, mis käsitleb kaitset kolmanda
riigi vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel
õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest (EÜT L 309,
29.11.1996, lk 1).
[7]               Vt II lisa.
[8]               Nõukogu 22. novembri 1996. aasta ühismeede
Euroopa Liidu lepingu artiklite J.3 ja K.3 alusel vastuvõetud meetmete kohta,
mis on võetud kaitseks kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide ja nendel
õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eksterritoriaalse
kohaldamise mõju eest (EÜT L 309, 29.11.1996,
lk 7).
[9]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
(ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[10]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri
2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste
tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 351,
20.12.2012, lk 1).
[11]             Nõukogu 22. detsembri
1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse
põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate
riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1).
ê 2271/96
(kohandatud)
è1 Parandus,
ELT L 179, 8.7.1997, lk 10
I LISA
Artiklis 1 nimetatud
SEADUSED, MÄÄRUSED JA MUUD ÕIGUSAKTID
RIIK: AMEERIKA ÜHENDRIIGID
ÕIGUSAKTID
1.           “National Defense Authorization Act for
Fiscal Year 1993”, Title XII — “Cuban Democracy Act 1992”, jaod 1704 ja 1706
Põhimõtted, mille järgimist nõutakse:
Nõuded on konsolideeritud õigusakti “Cuban Liberty
and Democratic Solidarity Act of 1996” I jaotisse, vt allpool.
EL huvide võimalik kahjustamine:
Tekkinud kohustused sisalduvad õigusaktis “Cuban
Liberty and Democratic Solidarity Act of 1996” I jaotises, vt allpool.
2.           “Cuban Liberty and Democratic Solidarity
Act of 1996”
I jaotis
Põhimõtted, mille järgimist nõutakse:
Kohustus olla kooskõlas USA Kuuba suhtes
kehtestatud majandus- ja finantsembargoga, mis muu hulgas tähendab, et USAsse
ei impordita otse ega kolmandate riikide kaudu kaupu ega teenuseid, mis on
Kuubast pärit või mis sisaldavad Kuubast pärit materjale või kaupu, ei kaubelda
kaupadega, mis asusid või on asunud Kuubas või transporditakse või on
transporditud Kuubast või Kuuba kaudu, ei reekspordita USAsse Kuubast pärit
suhkrut ilma eksportija pädevale riigiasutusele teatamata, USAsse ei impordita
suhkrutooteid, millel puudub kinnitus, et need ei ole Kuuba tooted, ning
külmutatakse Kuuba vara ja finantstehingud Kuubaga.
EL huvide võimalik kahjustamine:
Keeld laadida või lossida laeva lasti mis tahes
USA paigas või siseneda USA sadamatesse; keeld importida Kuubast pärit kaupu
või teenuseid ja importida Kuubasse USAst pärit kaupu või teenuseid, niisuguste
finantstehingute blokeerimine, kuhu on kaasatud Kuuba.
III ja IV jaotis
Põhimõtted, mille järgimist nõutakse:
Kohustus lõpetada tehingud varem USA kodanikele
(sealhulgas USA kodakondsuse saanud kuubalaste) kuulunud ja Kuuba režiimi poolt
sundvõõrandatud varaga (“trafficking”). (Tehingud (“trafficking”) hõlmavad:
kasutamist, müüki, loovutamist, kontrolli, haldamist ja muid isikule
kasutoovaid toiminguid).
EL huvide võimalik kahjustamine:
Juba tekkinud vastutusel põhinevad USA
kohtumenetlused EL kodanike või ettevõtete vastu, kes on kaasatud nimetatud
tehingutesse (“trafficking”), mis viivad kohtuotsusteni/otsusteni maksta
(mitmekordset) hüvitist USA poolele. Nimetatud tehingutesse (“trafficking”)
kaasatud isikute USAsse sisenemise keeld, kaasa arvatud nende abikaasad,
alaealised lapsed ja esindajad.
3.           “Iran and Libya Sanctions Act of 1996”
Põhimõtted, mille järgimist nõutakse:
Kohustus mitte investeerida Iraani või Liibüasse
12 kuu jooksul suuremaid summasid kui 40 miljonit USD, mis
otseselt ja oluliselt aitab kaasa Iraani või Liibüa suutlikkusele arendada oma
naftavarusid. (mõiste “investeering” tähendab nimetatud arengut käsitlevate
lepingute sõlmimist, lepingute tagamist, neist kasumi saamist või nendes osaluse
ostmist).
NB:   Siit on välja arvatud
investeeringud, mis on tehtud enne 5. augustit 1996 sõlmitud lepingute
alusel.
Arvestada Liibüa suhtes ÜRO Julgeolekunõukogu
resolutsioonidega 748 (1992) ja 883 (1993) kehtestatud embargot.
EL huvide võimalik kahjustamine:
USA presidendi võetud meetmed impordi või hangete
piiramiseks USAsse, keeld olla määratud USA valitsusfondide esimeseks
vahendajaks või hoidjaks, juurdepääsukeeld USA finantsasutuste laenudele, USA
ekspordipiirangud või EXIM-Bank'i toetuse andmisest keeldumine.
MÄÄRUSED
1.           è1 31 CFR ç (Code of Federal
Regulations) Ch. V (7-1-95 edition) Part 515 — Cuban Assets Control
Regulations, subpart B (Prohibitions), E (Licenses, Authorizations and
Statements of Licensing Policy) and G (Penalties)
Põhimõtted, mille järgimist nõutakse:
Keelud on konsolideeritud dokumendi “Cuban Liberty
and Democratic Solidarity Act of 1996” I jaotisse, vt allpool.
Lisaks nõutakse litsentside ja/või lubade saamist Kuubaga seotud
majandustegevuse suhtes.
EL huvide võimalik kahjustamine:
Rikkumise korral trahvid, vara või õiguste
kaotamine, vabadusekaotus.
_____________
é
II LISA
Kehtetuks
tunnistatud määrus koos hilisemate muudatustega
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 2271/96 (EÜT L 309, 29.11.1996, lk 1) ||   ||
 || Nõukogu määrus (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36) || Ainult III lisa punkt 50
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 37/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1) || Ainult lisa punkt 6
_____________
III LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ) nr 2271/96 || Käesolev määrus
 Artiklid 1–4 || Artiklid 1–4
 Artikkel 5 || Artikli 5 esimene ja teine lõik
 – || Artikli 5 kolmas lõik
 Artikkel 6 || Artikkel 6
 Artikli 7 sissejuhatav lause || Artikli 7 sissejuhatav lause
 Artikli 7 punkt a || Artikli 7 punkt a
 Artikli 7 punkt b || Artikli 7 punkt b
 Artikli 7 punkt d || Artikli 7 punkt c
 Artikli 7 punkt e || Artikli 7 punkt d
 Artiklid 8, 9 ja 10 || Artiklid 8, 9 ja 10
 Artikli 11 sissejuhatav lause || Artikli 11 lõike 1 sissejuhatav lause
 Artikli 11 punkt 1 || Artikli 11 lõike 1 punkt a
 Artikli 11 punkt 2 || Artikli 11 lõike 1 punkt b
 Artikli 11 punkt 3 || Artikli 11 lõike 1 punkt c
 Artikli 11 punkt 4 || Artikli 11 lõike 1 punkt d
 Artikli 11 punkt 5 || Artikli 11 lõike 1 punkt e
 Artikli 11 punkti 1 joonealune märkus || Artikli 11 lõige 2
 Artikkel 11a || Artikkel 12
 – || Artikkel 13
 Artikkel 12 || Artikkel 14
 Lisa || I lisa
 – || II lisa
 – || III lisa
_____________