Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0296

Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1030/2003

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 31.5.2007KOM(2007) 296 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1030/2003(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1.  Libeeriat käsitleva nõukogu määrusega (EÜ) nr 234/2004, mida on muudetud, rakendatakse relvade ja sõjaväevarustusega seotud teatavate teenuste osutamise ning töötlemata teemantide impordi keeld kooskõlas ühise seisukohaga 2007/193/ÜVJP ja sellega seotud ühiste seisukohtade, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1521(2003) ja muude asjaomaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega.2.  27. aprilli 2007. aasta resolutsiooniga 1753(2007) otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu muu hulgas lõpetada teemante käsitlevad piirangud.3.  Seejärel võeti Libeeria Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osaliseks 4. mail 2007. Sellega seoses kantakse Libeeria komisjoni määrusega nõukogu määruse (EÜ) nr 2368/2002 (Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses) II lisas loetletud osaliste nimekirja.4.  Võttes arvesse kõnealuseid asjaolusid, teeb komisjon ettepaneku tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 234/2004 sätted, millega kehtestatakse töötlemata teemantide impordi keeld Libeeriast ja sellest keelust kõrvalehoidmise keeld.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1030/2003EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,võttes arvesse ühist seisukohta 2007/…/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2007/193/ÜVJP, milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Libeeria suhtes,[1]võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) 10. veebruari 2004. aasta ühises seisukohas 2004/137/ÜVJP (milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes) nähti ette ÜRO Julgeolekunõukogu Libeeriat käsitlevas resolutsioonis 1521(2003) sätestatud meetmete rakendamine, sealhulgas töötlemata teemantide impordi keeld Libeeriast. Kõnealust keeldu uuendati viimati veel kuueks kuuks ühise seisukohaga 2007/193//ÜVJP.[2] ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 27. aprillil 2007 vastu resolutsiooni 1753(2007). Julgeolekunõukogu otsustas muu hulgas lõpetada teemante käsitlevad piirangud. 4. mail 2007 võeti Libeeria Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osaliseks. Sellega seoses tuleks Libeeria kanda nõukogu määruse (EÜ) nr 2368/2002 (Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses) II lisas loetletud osaliste nimekirja.(2) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 234/2004[3] keelatakse muu hulgas töötlemata teemantide import Libeeriast.(3) Määruse (EÜ) nr 234/2004 artikli 6 lõige 1, millega sätestatakse töötlemata teemantide ühendusse importimise keeld, ja artikli 6 lõige 3, millega sätestatakse sellest keelust kõrvalehoidmise keeld, tuleb seepärast kehtetuks tunnistada tagasiulatuvalt alates 27. aprillist 2007,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 234/2004 artikli 6 lõiked 1 ja 3 jäetakse välja.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 27. aprillist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L…, …2007, lk… .[2] ELT L 41, 13.2.2007, lk 17.[3] ELT L 40, 12.2.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).


				|

		52014PC0613

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused /* COM/2014/0613 final - 2014/0284 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
 Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Süvamere kalavarud on kalavarud, mida püütakse väljaspool mandrilavade peamisi püügipiirkondi. Need paiknevad mandrilava nõlvadel või merealuste mägede piirkonnas. Enamasti kasvavad kõnealused liigid aeglaselt ja nende eluiga on pikk, mistõttu on nad püügitegevuse suhtes väga tundlikud. Süvamereliigi tundlikkus püügi suhtes sõltub suuresti ka sellest, kas seda saab sihtliigina püüda kohalikes kogumites, eelkõige kudemisajal. See kehtib atlandi karekala, sinise molva ja limapeade puhul. Nagu kõigi looduslike kalavarude puhul, tekib ka süvamereliikide puhul piirangute kehtestamata jätmise korral kalapüügiettevõtjate vahel võistlus vabade varude enda valdusse saamise pärast, ilma et võetaks piisavalt arvesse kalavarude jätkusuutlikkust. Nii juhtus mõne süvamereliigiga, enne kui Euroopa Liit hakkas 2003. aastal nende varude püüki reguleerima. Näiteks väärtuslikud atlandi karekala varud loodepiirkonna vetes ja besuugovarud Biskaia lahes on nüüdseks järsult vähenenud. Seepärast on riiklik sekkumine kalapüügi piiramiseks vajalik, et vältida kalurite sissetulekute vähenemist, arendada kalavarude kasutamist nii, et pikemas perspektiivis saak suureneks, ning vähendada teatava kalavaru järsu vähenemise tagajärjel tekkivat mõju ökosüsteemile ja toiduahelale. Süvamereliikide puhul on riiklik sekkumine väga oluline, kuna kalavarude taastumine pärast märkimisväärset vähenemist võib kesta väga kaua või isegi nurjuda. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) esitab iga kahe aasta järel põhjaliku ülevaate süvamerevarude bioloogilise seisundi kohta. ICESi viimane ülevaade avaldati 2014. aasta mais. Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramise käesoleva ettepaneku aluseks on pärast ICESi ülevaadet kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) poolt 2014. aasta juunis esitatud täiendav ülevaade. ICESi ja STECFi nõuannetest ilmneb, et enamasti ei püüta süvamereliike säästvalt ning et kõnealuste kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks nende püüki vähendada senikaua, kuni kalavarud hakkavad jälle suurenema. See annab aluse süvamere kalavarude püügivõimaluste kindlaksmääramiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 3 punktis c sätestatud põhimõttega, mille kohaselt tuleb ühise kalanduspoliitika valdkonnas otsuste tegemisel juhinduda muu hulgas teaduslikest nõuannetest.
 Üldine taust Euroopa Liit on süvamereliikide püüki reguleerinud alates 2003. aastast, määrates kindlaks lubatud kogupüügi (TAC) liigi ja piirkonna kohta ning suurima lubatud püügikoormuse Atlandi ookeani kirdeosas. Teatavate süvamereliikide lubatud kogupüük 2013. ja 2014. aastaks on sätestatud nõukogu 20. detsembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1262/2012, millega kehtestati 2013. ja 2014. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega[1]. Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja jaotamine on ainuüksi Euroopa Liidu pädevuses. Vee-elusressursside säästva kasutamise kohustused on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2. Eelkõige on kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiibil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisele (mis on määratletud sama määruse artikli 4 lõike 1 punktis 8) ning ühise kalanduspoliitika eesmärk – taastada ja säilitada populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel. Lisaks on kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 4 sätestatud, et püügivõimalused määratakse kindlaks kooskõlas artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkidega. Lisaks tuleks süvamereliikide püügivõimalused kindlaks määrata kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega, muu hulgas 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkuleppega, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (edaspidi „ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkulepe”). Ettevaatus on eriti tähtis siis, kui saadud teave ei ole selge, usaldusväärne või piisav. ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkuleppe artikli 6 lõike 2 kohaselt ei tohi piisava teadusinfo puudumist kasutada põhjusena kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või kasutamata jätmiseks. Kavandatud lubatud kogupüügi kindlaksmääramisel järgitakse ka ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2008. aasta rahvusvahelisi suuniseid (süvamerepüügi korraldamise kohta avamerel), mida on kinnitatud ÜRO Peaassamblee järjestikuste resolutsioonidega: 2007. aastal resolutsiooniga 61/105, 2009. aastal resolutsiooniga 64/72 ja viimati 2011. aastal resolutsiooniga 66/231. Ehkki mitmeid süvamere kalavarusid kasutavad ka muud kalapüügiga tegelevad riigid, eelkõige Norra, Island, Fääri saared ja Venemaa, ning kuigi on oluline saavutada ühtlustatud majandamismeetmeid käsitlev kokkulepe kõnealuste riikidega (või kui kalavarude levikuala on rahvusvahelistes vetes, siis Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC)), on vaja Euroopa Liidu laevade suhtes kohaldada ühepoolseid meetmeid senikaua, kuni kõnealused kokkulepped on saavutatud. Need aitavad vältida reguleerimata kalapüügist tulenevaid, eespool kirjeldatud negatiivseid tagajärgi.
 Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid on sätestatud nõukogu määruses (EL) nr 1262/2012 ning neid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2014. Need on seotud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused[2].
 Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Ettepaneku väljatöötamise aluseks on olnud
põhimõtted ja suunised, mis on sätestatud komisjoni teatises 2015. aasta
kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (COM(2014) 388
(final)), milles on esitatud komisjoni vaated ja kavatsused seoses 2015. aasta
kalapüügivõimalustega kõigi varude puhul. Nagu selgitatakse kõnealuses
teatises, viis komisjon läbi sidusrühmi, kodanikuühiskonda, liikmesriike ja
avalikkust hõlmava ulatusliku arutelu.
Ettepaneku üksikasjalik selgitus
Kui üks erand (üks kalju-tömppeakala varu)
kõrvale jätta, siis ei võimalda olemasolev teave käesoleva ettepanekuga
hõlmatud süvamere kalavarude kohta teadlastel ühelgi juhul täielikult hinnata
varude olukorda – ei populatsiooni suurust ega kalastussuremust. Sellel on
mitmeid põhjusi: kõnealused liigid on sageli väga pikaealised ja aeglase
kasvuga, mistõttu on väga raske liigitada kalavaru vanuseklassidesse ning
hinnata kalapüügi mõju varudele, võttes aluseks muutused püütud isendite
pikkuses või vanuselises struktuuris. Varude noorte kaladega täienemise sagedus
ei ole teada. Varud paiknevad enamasti sügavustes, kus nende uurimine on
praktilistel põhjustel keeruline. Teadusuuringute andmed sageli puuduvad
kõnealuste varude vähese kaubandusliku tähtsuse tõttu või ei hõlma need kogu
levikuala. Püük keskendub mõnikord üksnes osaliselt nendele liikidele ning
mõnda liiki hakati püüdma alles hiljuti.
Kavandatavad püügi piirnormid on kooskõlas
komisjoni teatisega säästva lähenemisviisi rakendamise kohta ELi kalanduses
maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu (KOM(2006) 360 (lõplik)). Samuti
on need kooskõlas nn varasema otsustamise põhimõtetega, mis on esitatud
komisjoni teatises ühenduse kalanduse juhtimist käsitlevate konsultatsioonide
parandamise kohta (KOM(2006) 246 (lõplik)) ja eespool nimetatud komisjoni
teatises, milles käsitletakse arutelu 2015. aasta kalapüügivõimaluste üle.
Viimati mainitud teatises on selgitatud komisjoni seisukohti seoses sellega,
kuidas tuleks kalapüügivõimalused kehtestada, ning käesoleva ettepaneku
koostamisel on neid eeskirju järgitud selles esitatud 22 lubatud kogupüügi
puhul järgmiselt.
·
Kui on olemas ICESi maksimaalse jätkusuutliku
saagikuse raamistiku kohane kõikehõlmavatel andmetel, kvantitatiivsetel
analüüsidel ja prognoosidel põhinev teaduslik nõuanne, tuleks lubatud kogupüük
kindlaks määrata teadusliku nõuande põhjal. Niimoodi on kindlaks määratud
kalju-tömppeakala kavandatav lubatud kogupüük loodepiirkonna vetes.
·
Kui soovituslik teaduslik nõuanne põhineb
kättesaadava teabe (isegi kui see ei ole täielik või hõlmab eksperdi arvamust)
kvalitatiivsel analüüsil, tuleks see võtta aluseks lubatud kogupüügi kohta
otsuste tegemisel. Seetõttu sisaldab ettepanek viiel juhul lubatud kogupüügi
vähendamist, neljal juhul suurendamist ja kahel juhul samale tasemele jätmist.
·
Kui teaduslik nõuanne on napp ja kvantitatiivset
soovitust püügi kohta ei ole võimalik anda, siis on vaja järgida
ettevaatusprintsiipi: selline on käesolevas ettepanekus lubatud kogupüügi kanne
kuuel juhul, sealhulgas kolmel juhul on lubatud kogupüük ettevaatusprintsiibi
kohaselt null.
·
Lõpuks tuleks märkida, et ühe süsisabavaru kohta
oodatakse veel STECFi nõuannet. Süvamere haide kohta esitab ICES teadusliku
nõuande alles 2014. aasta oktoobriks. Seepärast on käesolevas ettepanekus kolme
süvamerehaivaru ja ühe süsisabavaru lubatud kogupüük esitatud märkega „pm” ning
ajakohastatakse pärast selle vastuvõtmist komisjoni poolt. Lisaks soovitab STECF
laiendada süvamerehaide kaitseks võetavate asjakohaste majandamismeetmete reguleerimisala,
nii et need hõlmaksid kõnealuste kalavarude kogu levikuala,[3] ning seepärast tehakse
ettepanek laiendada süvamerehaide lubatud kogupüügiks ettenähtud piirkonda V,
VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, nii et see
hõlmaks CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) reguleeritavad veed ümber
Madeira, st liidu veed CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.
Tuleb märkida veel seda, et teaduslikes
nõuannetes ja NEAFC hiljutistes diskussioonides viidatakse sellele, et
kalju-tömppeakala saak võidi märkimisväärsetes kogustes registreerida ekslikult
muudest liikidest pikksabade saagina, peamiselt põhja-pikksabana. Praegu ei ole
põhja-pikksabale püügi piirnormi kehtestatud. Seda arvesse võttes on asjakohane
laiendada kalju-tömppeakala lubatud kogupüügi hõlmavust nii, et see hõlmaks ka
põhja-pikksaba püüki koos kohustusega registreerida kummagi liigi saak eraldi. See
parandab teadmisi mõlema liigi tegeliku püügi kohta ja võimaldab täpsemini
kehtestada püügi piirnorme käesoleva määruse eelnõu edaspidistes muudatustes
või tulevastes määrustes.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal
vastu meetmed „kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta”. Käesolev
ettepanek piirdub kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise ning
kõnealuste kalapüügivõimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud
tingimustega.
Seepärast soovitatakse käesolevas ettepanekus
sätestada nõukogu määrusega liidu kalalaevadele Atlandi ookeani kirdeosa liidu
ja rahvusvahelistes vetes majanduslikult kõige olulisemate süvamereliikide
püügi piirnormid, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada kalapüügi
keskkonna-alaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlik maht. Ettepanek
tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet
seepärast ei kohaldata.
Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega, sest ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta
vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.
Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1380/2013
artikli 16 lõiget 6, on liikmesriikidel õigus jaotada
kalapüügivõimalused, kui nende suhtes ei kehti ülekantavate
püügikontsessioonide süsteem, piirkondade või ettevõtjate vahel vastavalt
artikli 16 lõikele 7 ja artiklis 17 sätestatud kriteeriumidele.
Seega on liikmesriikidel manööverdamisruumi selliste otsuste tegemisel, mis on
seotud neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaal- ja/või
majandusmudeli valikuga.
Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide
jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu iga kahe aasta
järel ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on
juba olemas.
2014/0284 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kehtestatakse liidu kalalaevadele
2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Aluslepingu artikli 43 lõike
3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed
kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.
(2)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise
kalanduspoliitika kohta)[4]
kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid
teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul
kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid.
(3)       Nõukogul on kohustus võtta
vastu püügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata
asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud
tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et
kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse
suhteline stabiilsus, ning et asjakohaselt on arvesse võetud määrusega (EÜ) nr
1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.
(4)       Lubatud kogupüük tuleks kehtestada
olemasolevate teaduslike nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja
sotsiaal-majanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite
õiglase kohtlemise, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega
toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige asjaomaste piirkondlike
nõuandekomisjonide poolt.
(5)       Kalapüügivõimalused peaksid
olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse piirialade
kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist,[5] ning üksikasjalikud
majandamispõhimõtted, mis on esitatud ÜRO Toidu- ja
Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise
2008. aasta rahvusvahelistes suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus
olema eriti ettevaatlik eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne
või ebapiisav. Piisava teadusteabe puudumist ei tohiks kasutada põhjusena
kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks.
(6)       ICESi ja STECFi viimastest
teaduslikest nõuannetest ilmneb, et enamikku süvamereliike ei püüta säästvalt
ning kõnealuste kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks nende püüki
vähendada senikaua, kuni kalavarud hakkavad jälle suurenema. Lisaks sellele on
ICES soovitanud keelata atlandi karekala sihtpüügi kõigis piirkondades ning
besuugo ja kalju-tömppeakala teatavate varude sihtpüügi.
(7)       Mis puutub kalju-tömppeakala
nelja varu, siis viidatakse teaduslikes nõuannetes ja NEAFC hiljutistes
diskussioonides sellele, et selle kalaliigi saak võidakse ekslikult
registreerida põhja-pikksaba saagina. Seda arvesse võttes on asjakohane
kehtestada lubatud kogupüük nii, et see hõlmaks mõlemat liiki, võimaldades
samal ajal registreerida kummagi liigi saagi eraldi.
(8)       Arvestades süvamere haide
rändavat eluviisi ja nende laia levikuala Atlandi ookeani kirdeosa vetes, on
STECF soovitanud laiendada kõnealuste liikide kaitseks võetavate majandamismeetmete
reguleerimisala liidu vetele CECAFi reguleeritaval alal ümber Madeira.
(9)       Nõukogu 16. detsembri 2002.
aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude
püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud
tingimused)[6]
artikli 2 punktis a määratletud süvamereliikide püügivõimaluste üle
otsustatakse iga kahe aasta tagant. Põhjaatlandi hõbekala varudele ja sinise
molva varudele on siiski tehtud erand. Mis puudutab viimati mainitut, siis on
sinise molva põhipüük seotud Norraga peetavate läbirääkimistega; lihtsustamise
huvides tuleks sinise molva lubatud kogupüük kehtestada kõigile sellest
lähtudes ja teha seda ühe ja sama õigusaktiga. Seepärast tuleks eespool
nimetatud põhja-atlandi hõbekala ja sinise molva varude püügi võimalused
sätestada eraldi asjakohases iga-aastases määruses, millega määratakse kindlaks
kalapüügivõimalused.
(10)     Kooskõlas nõukogu 6. mai 1996.
aasta määrusega (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide ja
kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[7] tuleks kindlaks määrata
varud, mille suhtes kohaldatakse nimetatud määruses osutatud erinevaid
meetmeid. Ennetuslikku lubatud kogupüüki peaks kohaldama kalavarude suhtes,
mille kohta ei ole teaduslikult põhjendatud kalapüügivõimaluste hinnangut
eelkõige selle aasta puhul, mille kohta tuleb lubatud kogupüük kehtestada;
muudel juhtudel tuleks kohaldada analüütilist lubatud kogupüüki. Võttes arvesse
ICESi ja STECFi nõuandeid, tuleks süvamere kalavarude suhtes, mille osas ei ole
teaduslik hinnang asjaomaste püügivõimaluste kohta kättesaadav, kohaldada
käesoleva määruse kohaselt ennetuslikku lubatud kogupüüki.
(11)     Selleks et vältida
püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks
käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2015. Olukorra kiireloomulisuse
tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse 2015. ja
2016. aastaks liidu laevadele võimalused teatavate süvamereliikide kalavarude
püügiks liidu vetes ja teatavates väljaspool liitu asuvates vetes, kus on vaja
püüki piirata.
Artikkel 2
Mõisted
(1)
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(a)
„liidu kalalaev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja
liidus registreeritud kalalaev;
(b)
„liidu veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste
või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, v.a aluslepingu II lisas loetletud
territooriumidega külgnevad veed;
(c)
„lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas
püüda ja lossida lubatud kogus;
(d)
„kvoot” – liidule või liikmesriigile eraldatud osa
lubatud kogupüügist;
(e)
„rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi
riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla.
(2)
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
püügipiirkondade määratlusi:
(a)
ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu)
püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 218/2009[8]
III lisas määratletud geograafilised alad;
(b)
CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee)
püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 216/2009[9]
II lisas määratletud geograafilised alad.
Artikkel 3
Lubatud kogupüük ja selle jaotamine
Liidu vetes või teatavates väljaspool liitu
asuvates vetes liidu laevade püütavate süvamereliikide lubatud kogupüük ja
sellise lubatud kogupüügi jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul
nendega funktsionaalselt seotud tingimused on sätestatud käesoleva määruse
lisas.
Artikkel 4
Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted
(1)
Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused
jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:
(a)
määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast
kalapüügivõimaluste vahetamist;
(b)
nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009[10] artikli 37 või nõukogu
määruse (EÜ) nr 1006/2008[11]
artikli 10 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi ja ümberjaotamisi;
(c)
määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast lubatud
lisakoguste lossimist;
(d)
määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105,
106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.
(2)
Kui käesoleva määruse lisas ei ole ette nähtud
teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste
kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki,
ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse
selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist
kogupüüki.
Artikkel 5
Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused
Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud
lubatud kogupüük, võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui saagi on
püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning
kõnealune kvoot ei ole ammendatud.
Artikkel 6
Andmete edastamine
Kui liikmesriigid edastavad komisjonile
määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud
koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse lisas
sätestatud kalavarukoode.
Artikkel 7
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda määrust kohaldatakse alates
1. jaanuarist 2015.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 356, 22.12.2012, lk 22.
[2]               EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6–11.
[3]               2014. aasta juulis toimunud 46. täiskoguistungi aruanne:
http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/2014-07_STECF+PLEN+14-02_Final+Report_JRCxxx.pdf
[4]               ELT L 356, 22.12.2012, lk 22.
[5]               Kokkulepe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10.
detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta,
mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist
(EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16).
[6]               EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.
[7]               EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.
[8]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 218/2009, 11.
märts 2009, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi
statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).
[9]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2009, 11.
märts 2009, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide
poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates
piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).
[10]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009,
millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade
järgimise tagamiseks (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).
[11]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008, 29. september 2008, mis
käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest
väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele (ELT L 286,
29.10.2008, lk 33).
LISA
järgmise dokumendi juurde:
Ettepanek: Nõukogu määrus,
millega kehtestatakse liidu
kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi
võimalused
Viited püügipiirkondadele on viited ICESi
püügipiirkondadele, kui ei ole kindlaks määratud teisiti.
1. OSA
Liikide ja liigirühmade määratlus
1.           Käesoleva lisa 2. osas esitatud
loetelus osutatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste
tähestikulises järjekorras. Ainus erand on süvamere haid, kellele on osutatud
kõnealuse loetelu alguses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmises
vastavustabelis esitatud tavanimetusi ja ladinakeelseid nimetusi:
 Üldnimetus || Kolmetäheline kood || Teaduslik nimetus
 Süsisaba || BSF || Aphanopus carbo
 Limapead || ALF || Beryx spp.
 Kalju-tömppeakala || RNG || Coryphaenoides rupestris
 Põhja-pikksaba || RHG || Macrourus berglax
 Atlandi karekala || ORY || Hoplostethus atlanticus
 Besuugo || SBR || Pagellus bogaraveo
 Lima-niituimluts || GFB || Phycis blennoides
2.           Käesolevas
määruses tähendab „süvamere haid” järgmisi liike:
 Üldnimetus || Kolmetäheline kood || Teaduslik nimetus
 Musthaid || API || Apristurus spp.
 Mantelhai || HXC || Chlamydoselachus anguineus
 Kare-ogahaid || CWO || Centrophorus spp.
 Portugali süvahai || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Pikk-koon-süvahai || CYP || Centroscymnus crepidater
 Must koletishai || CFB || Centroscyllium fabricii
 Luits-nokkhai || DCA || Deania calcea
 Šokolaadhai || SCK || Dalatias licha
 Suur tumehai || ETR || Etmopterus princeps
 Harilik tumehai || ETX || Etmopterus spinax
 Hiir-saaghai || GAM || Galeus murinus
 Kammhai || SBL || Hexanchus griseus
 Puriuim-sigahai || OXN || Oxynotus paradoxus
 Lühikoon-hammashai || SYR || Scymnodon ringens
 Atlandi polaarhai || GSK || Somniosus microcephalus
2. OSA
ELi laevadele kohaldatavad aastased püügivõimalused
piirkondades, kus lubatud kogupüük (TAC) kehtib liikide ja piirkondade kaupa
(eluskaal tonnides)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süvamere haid ||   ||   || Püügipiirkond: || V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 liidu veed
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/56789-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Saksamaa || pm || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Eesti || pm || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Iirimaa || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Hispaania || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Leedu || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Poola || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Portugal || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Liit || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süvamere haid ||   ||   || Püügipiirkond: || X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/10-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Portugal || pm || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Liit || pm || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süvamere haid, Deania hystricosa ja Deania profundorum || Püügipiirkond: || XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed ||
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/12INT-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Iirimaa || pm || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania || pm || pm ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Liit || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süsisaba ||   || Püügipiirkond: || I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/1234-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Ennetuslik TAC ||   ||
 Saksamaa ||  3 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||  3 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  3 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süsisaba ||   || Püügipiirkond: || V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/56712-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Saksamaa ||  37 ||  29 ||   ||   ||   ||   ||
 Eesti ||  18 ||  14 ||   ||   ||   ||   ||
 Iirimaa ||  91 ||  73 ||   ||   ||   ||   ||
 Hispaania ||  180 ||  144 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa || 2 538 || 2 030 ||   ||   ||   ||   ||
 Läti ||  118 ||  94 ||   ||   ||   ||   ||
 Leedu ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||
 Poola ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  180 ||  144 ||   ||   ||   ||   ||
 Muud (1) ||  9 ||  8 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit || 3 173 || 2 538 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || 3 173 || 2 538 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süsisaba ||   || Püügipiirkond: || VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/8910-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Hispaania ||  10 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||  25 ||  22 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugal || 3 165 || 2 737 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit || 3 200 || 2 768 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || 3 200 || 2 768 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Süsisaba ||   || Püügipiirkond: || CECAF 34.1.2 liidu ja rahvusvahelised veed
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/C3412-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Ennetuslik TAC ||   ||
 Hispaania || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Portugal || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Liit || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Limapead ||   ||   || Püügipiirkond: || III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Beryx spp. ||   ||   ||   || (ALF/3X14-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Iirimaa ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 Hispaania ||  63 ||  63 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||  17 ||  17 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugal ||  182 ||  182 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  280 ||  280 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  280 ||  280 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba || Püügipiirkond: || I, II ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax ||   || (RNG/124-) kalju-tömppeakala;
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/124-) põhja-pikksaba
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Ennetuslik TAC ||   ||
 Taani ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||
 Saksamaa ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||  10 ||  10 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  13 ||  13 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  13 ||  13 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba || Püügipiirkond: || III püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax ||   || (RNG/03-) kalju-tömppeakala; || (1)
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/03-) põhja-pikksaba
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Ennetuslik TAC ||   ||
 Taani ||  412 ||  329 ||   ||   ||   ||   ||
 Saksamaa ||  2 ||  2 ||   ||   ||   ||   ||
 Rootsi ||  21 ||  17 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  435 ||  348 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  435 ||  348 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kalju-tömppeakala sihtpüük ICES IIIa püügipiirkonnas on keelatud kuni ELi ja Norra vaheliste konsultatsioonide lõpuni. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba || Püügipiirkond: || Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax ||   || (RNG/5B67-) kalju-tömppeakala;
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/5B67-) põhja-pikksaba ||   ||
 Aasta || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Saksamaa ||  7 ||  7 ||   ||   ||   ||   ||
 Eesti ||  56 ||  57 ||   ||   ||   ||   ||
 Iirimaa ||  246 ||  250 ||   ||   ||   ||   ||
 Hispaania ||  61 ||  62 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa || 3 126 || 3 178 ||   ||   ||   ||   ||
 Leedu ||  72 ||  73 ||   ||   ||   ||   ||
 Poola ||  36 ||  37 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  183 ||  187 ||   ||   ||   ||   ||
 Muud (2) ||  7 ||  7 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit || 3 794 || 3 858 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || 3 794 || 3 858 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kuni 10 % igast kvoodist võib püüda VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*8X14-). ||
 (2)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba || Püügipiirkond: || VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax ||   || (RNG/8X14-) kalju-tömppeakala;
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/8X14-) põhja-pikksaba ||   ||
 Aasta || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Saksamaa ||  17 ||  13 ||   ||   ||   ||   ||
 Iirimaa ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Hispaania || 1 851 || 1 482 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||  85 ||  68 ||   ||   ||   ||   ||
 Läti ||  30 ||  24 ||   ||   ||   ||   ||
 Leedu ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Poola ||  579 ||  463 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  8 ||  6 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit || 2 578 || 2 062 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || 2 578 || 2 062 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kuni 10 % igast kvoodist võib püüda Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*5B67-). ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi karekala ||   ||   || Püügipiirkond: || VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/06-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Iirimaa ||  0 ||  0 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania ||  0 ||  0 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi karekala ||   ||   || Püügipiirkond: || VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/07-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Iirimaa ||  0 ||  0 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania ||  0 ||  0 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Muud ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Atlandi karekala ||   ||   || Püügipiirkond: || I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/1CX14) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Iirimaa ||  0 ||  0 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania ||  0 ||  0 ||   || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugal ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Muud ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Besuugo ||   ||   || Püügipiirkond: || VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/678-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Iirimaa ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Hispaania ||  115 ||  92 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||  6 ||  5 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  14 ||  11 ||   ||   ||   ||   ||
 Muud (1) ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  143 ||  114 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  143 ||  114 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Besuugo ||   ||   || Püügipiirkond: || IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/09-) ||   ||
 Aasta || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Hispaania ||  236 ||  90 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugal ||  64 ||  25 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  300 ||  115 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  300 ||  115 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (SBR/*678-). ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Besuugo ||   ||   || Püügipiirkond: || X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/10-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Hispaania ||  5 ||  4 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugal ||  600 ||  392 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  5 ||  4 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  610 ||  400 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  610 ||  400 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Lima-niituimluts ||   || Püügipiirkond: || I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/1234-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Saksamaa ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  16 ||  16 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  34 ||  34 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  34 ||  34 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Lima-niituimluts ||   || Püügipiirkond: || V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/567-) ||   ||
 Aasta || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Saksamaa ||  11 ||  11 ||   ||   ||   ||   ||
 Iirimaa ||  287 ||  287 ||   ||   ||   ||   ||
 Hispaania ||  649 ||  649 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||  393 ||  393 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  899 ||  899 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit || 2 239 || 2 239 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || 2 239 || 2 239 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*89-). ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Lima-niituimluts ||   || Püügipiirkond: || VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/89-) ||   ||
 Aasta || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Hispaania ||  267 ||  267 ||   ||   ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||  17 ||  17 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugal ||  11 ||  11 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  295 ||  295 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  295 ||  295 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*567-). ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Liik: || Lima-niituimluts ||   || Püügipiirkond: || X ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/1012-) ||   ||
 Aasta || 2015 || 2016 ||   || Analüütiline TAC ||   ||   ||
 Prantsusmaa ||  10 ||  10 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugal ||  40 ||  40 ||   ||   ||   ||   ||
 Ühendkuningriik ||  10 ||  10 ||   ||   ||   ||   ||
 Liit ||  60 ||  60 ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  60 ||  60 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||


title: Ettepanek: Nõukogu määrus meetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0383

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 5.7.2007KOM(2007) 383 lõplik2007/0132 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmeetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEuroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2066/2003/EÜ käsitleb muu hulgas kaugseire tehnika põllumajandusturgude järelevalves rakendamise katseprojekti aastatel 2003–2007. Sellel ajavahemikul omandatud kogemus võimaldas võtta kasutusele saagikuse prognoosimiseks ning põllumaade ja -kultuuride seisundi järelevalveks kasutatava agrometeoroloogilise süsteemi. Peale selle on kaugseire tõestanud, et see vastab ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) juhtimise vajadustele ning et tavapärased põllumajandusstatistika- ja prognoosimissüsteemid kindlaksmääratud vajadusi ei rahulda.Seega tuleks sätestada kõnealuste operatiivsete meetmete jätkamine Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastamisega.2007/0132 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmeetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kauduEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],ning arvestades järgmist:(1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 33 tuleb ühises põllumajanduspoliitikas (ÜPP) eriti arvesse võtta põllumajandustegevuse eripära, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning põllumajanduspiirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest. Selles suhtes on oluline teabe olemasolu põllumaade ja -kultuuride seisundi kohta, eelkõige ühise turukorralduse haldamiseks. Kaugseire rakendused võimaldavad osaliselt anda selleks vajalikku teavet tingimusel, et need hõlmavad kõiki põllumajandusturgude juhtimises tähtsust omavaid alasid.(2) Aastatel 2004–2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta otsuse 1445/2000/EÜ aerofotograafia ja kaugseire tehnikate rakendamise kohta põllumajandusstatistikas 1999–2003[3], mida on muudetud, ja sellele eelnevate otsuste[4] raames omandatud kogemus võimaldasid jõuda järku, kus saagikuse prognoosimiseks ning põllumaade ja -kultuuride seisundi järelevalveks kasutatav agrometeoroloogiline süsteem on töökorras ja hästi väljaarendatud ning selle tõhusus on tõestatud.(3) Kaugseire on seega tõestanud, et see on ÜPP juhtimise vajadustele vastav lahendus ning et tavapärased põllumajandusstatistika- ja prognoosimissüsteemid kindlaksmääratud vajadusi ei rahulda. Ühtlasi võimaldas see suurendada vaatluste täpsust, objektiivsust, kiirust ja sagedust ning täiustada põllumajanduse prognoosimudeleid, eelkõige piirkondadele kohandatud mudelite loomise abil. See võimaldas välja töötada eri- või täiendavad rakendused põllumajandusstatistika koostamiseks või kogumiseks ja saavutada kokkuhoidu seirekulude ja põllumajanduskulude kontrolli alal. Järelikult tuleks sätestada nende rakenduste jätkamine rahastamisega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist aastatel 2008–2013 vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta[5] artikli 3 lõike 2 punktile e.(4) ÜPP raames ja kaugseire kaudu võetavate komisjoni meetmete rakendussätteid tuleks siiski kohandada ja ümber korraldada ning eraldada selle süsteemi raames teostatud operatiivsed meetmed meetmetest, mille puhul tuleb veel teha uurimis- ja arendustööd. Viimased tuleks seega ette näha eraldi teadus- ja arendustegevuse raamprogrammiga.(5) Lisaks tuleks ette näha, et võetud meetmete tulemusel saadud teave ja prognoosid, mis on komisjoni valduses, tuleb teha liikmesriikidele kättesaadavaks ning teavitada võetud kaugseiremeetmete rakendustingimustest ja komisjoni käsutusse antud ressursside kasutamisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu vahe- ja lõpparuandes, millele lisatakse vajaduse korral ettepanek jätkata neid meetmeid pärast käesolevas määruses kehtestatud ajavahemikku,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Alates 1. jaanuarist 2008 kuue aasta jooksul ühise põllumajanduspoliitika raames kaugseire rakenduste kaudu komisjoni võetavaid meetmeid võib määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 2 punkti e alusel rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist, kui nende meetmete eesmärk on anda komisjonile vahendid:a) põllumajandusturgude juhtimiseks;b) põllumaade ja -kultuuride seisundi põllumajandusliku järelevalve tagamiseks, et prognoosida eelkõige saagikust ja põllumajandustoodangut;c) punktis b osutatud teabe kättesaadavuse soodustamiseks;d) agrometeoroloogilise süsteemi tehnoloogiliseks järelevalveks.2. Lõikes 1 osutatud meetmed on eelkõige järgmised:a) ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ja järelevalveks vajaliku teabe, nimelt satelliidipõhiste ja meteoroloogiliste andmete kogumine või hankimine;b) ruumiliste andmete infrastruktuuri ja veebisaidi loomine;c) ilmastikutingimuste alaste eriuuringute teostamine;d) agrometeoroloogiliste ja ökonomeetriliste mudelite ajakohastamine.Vajaduse korral rakendatakse neid meetmeid tihedas koostöös riiklike laboratooriumide ja asutustega.Artikkel 2Komisjon teeb artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmete tulemusel saadava teabe ja prognoosid liikmesriikidele elektrooniliselt kättesaadavaks.Artikkel 3Käesoleva määruse rakendussätted võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 41 lõikes 3 sätestatud korras, eelkõige käesolevas määruses osutatud teabe ja prognooside kättesaadavaks tegemise osas.Artikkel 4Komisjon esitab hiljemalt 31. juuliks 2010 ja 31. juuliks 2013 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande võetud kaugseiremeetmete rakendamise ja käesoleva määruse alusel tema käsutusse antud rahaliste vahendite kasutamise kohta ning esitab vajaduse korral teises aruandes ettepaneku jätkata neid meetmeid ühise põllumajanduspoliitika raames.Artikkel 5Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS |1. | EELARVERIDA: 05 08 03 – Põllumajandusuuringute süsteemide ümberkorraldamine | ASSIGNEERINGUD (2007): 1,78 mln EUR kulukohustuste assigneeringutena (KKA) 4,03 mln EUR maksete assigneeringutena (MA) |2. | MEETME NIMETUS: nõukogu määrus meetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu. |3. | ÕIGUSLIK ALUS: asutamislepingu artikkel 37 |4. | MEETME EESMÄRGID: saada vahendid põllumajandusturgude juhtimiseks, tagada põllumaade ja -kultuuride seisundi põllumajanduslik järelevalve, et prognoosida saagikust ja põllumajandustoodangut ning tagada agrometeoroloogilise süsteemi tehnoloogiline järelevalve. |5. | FINANTSMÕJU | KÄESOLEV EELARVE-AASTA 2007 (mln EUR) | JÄRGMINE EELARVE-AASTA 2008 (EEP) (mln EUR) | EELARVE-AASTA 2009 (mln EUR) |5.0 | EÜ EELARVEST MAKSTAVAD KULUD (TOETUSED/SEKKUMISED) – RIIKIDE EELARVETEST – MUUDEST SEKTORITEST | – | KKA 1,90 MA 1,14 | KKA 1,46 MA 1,64 |5.1 | TULUD – EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) – RIIKLIKUD | – | – | – |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | KKA 1,46 MA 1,46 | KKA 1,46 MA 1,46 | KKA 1,46 MA 1,46 | KKA 1,46 MA 2,04 |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | – | – | – | – |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: – |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |6.3 | KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? | JAH EI |MÄRKUSED: ei kaasne täiendavaid halduskulusid praeguse olukorraga võrreldes. |[1] ELT C … , …, lk ….[2] ELT C … , …, lk ….[3] EÜT L 163, 4.7.2000, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).[4] Eelkõige nõukogu otsus 88/503/EMÜ (EÜT L 273, 5.10.1988, lk 12).[5] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 378/2007 (ELT L 95, 5.4.2007, lk 1).


title: Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Küprosel

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0257

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.5.2007KOM(2007) 257 lõplik2007/0091 (CNB)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Küprosel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust16. mail 2007 võttis komisjon vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 vastu ettepaneku nõukogu otsuse kohta, milles märgitakse, et Küpros vastab nüüd ühisrahale üleminekuks vajalikele tingimustele ja et Küprose suhtes kehtestatud erand tuleb tühistada alates 1. jaanuarist 2008.Positiivse otsuse korral peab nõukogu seejärel võtma muud vajalikud meetmed euro kasutuselevõtmiseks Küprosel.Nõukogu määrusega (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[1] reguleeritakse euro esialgset kasutuselevõttu esimese etapi euroala liikmesriikides ja Kreekas.[2] Kõnealust määrust muudeti määrusega (EÜ) nr 2169/2005, et valmistuda euroala edasiseks laienemiseks, ja määrusega (EÜ) nr 1647/2006, et hõlmata Sloveeniat, kus võeti euro kasutusele 1. jaanuaril 2007. Selleks et Küpros oleks hõlmatud määrusega (EÜ) nr 974/98, tuleb kõnealuse liikmesriigi kohta lisada viide kõnesolevasse määrusesse. Käesolev ettepanek sisaldab kõnealuse määruse vajalikke muudatusi.Küprose üleminekukavas täpsustatakse, et kohaldada tuleks järsu ülemineku ( big bang ) stsenaariumi, s.t euro kasutuselevõtmine Küprose vääringuna ning euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtmine asjaomases liikmesriigis peaks toimuma ühel ja samal ajal.2. ÕIGUSLIKUD ASPEKTID2.1. Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Ühenduste asutamislepingu artikli 123 lõige 5, millega võimaldatakse euro kasutuselevõtuks muude vajalike meetmete võtmist liikmesriigis, mida käsitlev erand on tühistatud asutamislepingu artikli 122 lõike 2 alusel.Nõukogu teeb otsuse nende liikmesriikide ühehäälsel toetusel, kelle suhtes erand ei kehti ja asjassepuutuva liikmesriigi toetusel komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast EKPga konsulteerimist.2.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.Käesolev algatus ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab seega proportsionaalsuse põhimõttele.2.3. Õigusakti valikNõukogu määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) muutmise ainsaks kohaseks õiguslikuks vahendiks on määrus.3. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.4. Märkused üksikute artiklite kohta4.1. Artikkel 1Vastavalt määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 punktile a ja artiklile 1a on kõnealuse määruse lisa tabelis loetletud osalevad liikmesriigid ja kõikide kõnealuste liikmesriikide puhul on kindlaks määratud eurole ülemineku päev, sularahavahetuse päev ja vajaduse korral omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg. Vastavalt määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 punktile i saab omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega kohaldada ainult nende liikmesriikide suhtes, kus euro kasutuselevõtmine ja sularahavahetus toimub samal päeval. Seda ei tehtud nende 11 liikmesriigi suhtes, kes võtsid euro kasutusele 1. jaanuaril 1999 ja Kreeka suhtes, kes võttis euro kasutusele 1. jaanuaril 2001. Sloveenia puhul langesid kokku euro kasutuselevõtu päev ja sularahavahetuse päev (1. jaanuar 2007), ent riik on otsustanud mitte kohaldada omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega. Samuti on Küprose ja Malta üleminekukavas kindlaksmääratud üks ja sama kuupäev euro kasutuselevõtuks ja sularahavahetuseks (1. jaanuar 2008) ning mõlemad liikmesriigid on otsustanud mitte kohaldada omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega.Käesoleva artikliga lisatakse määruse (EÜ) nr 974/98 lisa tabelisse protokolli järjestuses Küpros ja kõnealuse liikmesriigi järgmised asjakohased andmed.Liikmesriik | Eurole ülemineku päev | Sularahavahetuse päev | Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega |„Küpros | 1. jaanuar 2008 | 1. jaanuar 2008 | puudub“ |4.2. Artikkel 2Käesolevas artiklis sätestatakse, et määrus jõustub 1. jaanuaril 2008, millega tagatakse selle kohaldatavus kooskõlas muude euro kasutuselevõtmist Küprosel käsitlevate nõukogu õigusaktide kohaldamise ajakavaga, s.t kehtestatud erandi tühistamise päevaga ja Küprose naela ümberarvestuskursi jõustumise päevaga.2007/0091 (CNB)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga KüproselEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 123 lõiget 5,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[5] sätestatakse, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi.(2) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2596/2000[6] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Kreeka vääringu asendamine euroga.(3) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2169/2005[7] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et ette valmistada euro edasist kasutuselevõtmist liikmesriikides, kus eurot ei ole veel ühisrahana kasutusele võetud.(4) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1647/2006[8] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Sloveenia vääringu asendamine euroga.(5) Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Küpros liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud asutamislepingu artiklis 122 kirjeldatud erand.(6) Vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõike 2 kohasele nõukogu … … 2007. aasta otsusele 2007/…/EÜ ühisraha kasutuselevõtu kohta Küprosel 1. jaanuaril 2008[9] vastab Küpros ühisraha kasutuselevõtmiseks vajalikele tingimustele ja Küprose suhtes kehtestatud erand tuleb tühistada alates 1. jaanuarist 2008.(7) Euro kasutuselevõtmine Küprosel eeldab, et Küprosele laieneksid määruse (EÜ) nr 974/98 kohased euro kasutuselvõtmist käsitlevad kehtivad sätted.(8) Küprose üleminekukavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama asjaomases liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks sellel päeval, kui euro võetakse Küprosel omavääringuna kasutusele. Seepärast on eurole ülemineku ja sularahavahetuse päev 1. jaanuar 2008. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei kohaldata.(9) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 974/98 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 974/98 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2008.Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLisaMääruse (EÜ) nr 974/98 lisasse Itaalia ja Luksemburgi kirjete vahele lisatakse järgmine rida.Liikmesriik | Eurole ülemineku päev | Sularahavahetuse päev | Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Küpros | 1. jaanuar 2008 | 1. jaanuar 2008 | puudub“ |[1] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu 7. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1647/2000 (ELT L 309, 9.11.2006, lk 2).[2] Vt nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2596/2000, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2).[3] ELT C[4] ELT C[5] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1647/2006 (ELT L 309, 9.11.2006, lk 2).[6] EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2.[7] EÜT L 346, 29.12.2005, lk 1.[8] EÜT L 309, 09.11.2006, lk 2.[9] ELT L