               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.7.2020
            COM(2020) 321 final
            2020/0143(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse otsust 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsuse 2003/77/EÜ
                  1
                lisas on sätestatud: „a) Likvideeritava ESTÜ [Euroopa Söe- ja Teraseühendus] varasid [---] kasutatakse vajaduse korral ESTÜ järelejäänud kohustuste täitmiseks seoses selle maksmata laenude, eelmistest tegevuseelarvetest tulenevate kohustuste ja mis tahes ettenägematute kohustustega. b) Likvideeritava ESTÜ varad, mis ei ole vajalikud lõikes a kirjeldatud kohustuste täitmiseks, investeeritakse tulu saamiseks, mida kasutatakse teadusuuringute jätkamise rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. c) Söe ja terase teadusfondi varad investeeritakse tulu saamiseks, mida kasutatakse teadusuuringute jätkamise rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites.“

               Võttes arvesse, et ESTÜ-l ei ole maksmata laene ja selle kulukohustused vähenevad,
                  2
                keskendutakse varasemast rohkem likvideeritava ESTÜ puhul investeeringutele, millest saadavat tulu kasutatakse teadusuuringute rahastamiseks. Nõukogu otsuses 2003/77/EÜ on sätestatud, et komisjon valitseb likvideeritava ESTÜ varasid nii, et „vajaduse korral oleks tagatud rahaliste vahendite olemasolu, kuid samal ajal võimalikult kasumlikult, kooskõlas suure turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega pikema aja jooksul“ (nõukogu otsuse 2003/77/EÜ lisa punkt 3).

               Euroopa Komisjon kasutab likvideeritavast ESTÜst saadavat tulu, et toetada teadusprojekte terase- ja söesektoris. Kuid portfelli suutlikkus toota piisavat tulu tulemusliku teadusprogrammi rahastamiseks on viimastel aastatel sattunud surve alla, sest finantsturult saadav tulu on pikaajalises languses. Juba enne COVID-19 pandeemia põhjustatud hiljutist turutingimuste halvenemist tootis portfell finantskriisi järgsete madalamate intressimäärade tõttu väiksemat tulu. COVID-19 kriis on seda eeldatava tulu pikaajalist struktuurset langust võimendanud. ESTÜ portfell on võrreldes sarnaste fondidega COVID-19 kriisist põhjustatud märkimisväärse turu ahenemisega üpris hästi toime tulnud tänu selle suhteliselt konservatiivsele koosseisule. Kriisil on siiski eeldatavale tulule püsiv mõju ja see suurendab vajadust otsida alternatiivseid viise, kuidas kasutada fondi vahendeid ELi poliitika toetamiseks.

               Sellest lähtudes soovib komisjon suurendada söe- ja terasesektori teaduskoostööprojektidele antavat toetust ja teeb samal ajal ettepaneku muuta nõukogu otsust 2008/376, et viia see kooskõlla rohelise kokkuleppe eesmärkidega. Komisjon soovib ka toetada suuri murrangulisi teadusprojekte, mille tulemusena saavutatakse 2030. aastaks peaaegu süsinikdioksiidiheiteta terasetootmine, ning söesektori õiglase ülemineku haldamise teadusprojekte. Sellise programmi jaoks peetakse piisavaks püsivat [111 miljoni] euro suurust aastaeelarvet. Seda on vaja, et anda väärtuslikele projektidele asjakohast toetust ulatuses, mis on vajalik kava elluviimise tagamiseks.

                  Kuni 2027. aastani korrapäraste [111 miljoni] euro suuruste iga-aastaste eraldiste tagamiseks on vaja muuta viisi, kuidas likvideeritava ESTÜ varadest saadavaid ressursse kasutatakse ja investeeritakse. Kehtivasse otsusesse kavandatud muudatused võimaldavad anda sellel tasemel toetust teaduskoostööprojektidele ja murrangulistele teadusprojektidele terasesektoris ning õiglase ülemineku haldamise teadusprojektidele söesektoris. Kuigi need iga-aastased eraldised vähendavad järk-järgult investeeritud vara kogusummat, jääb 2027. aasta järgseks ajavahemikuks alles mõistlikus koguses investeeritavat vara.

               •Likvideeritava ESTÜ investeeritud varade hiljutine tootlus ja väljavaated

               31. märtsi 2020. aasta seisuga on portfelli väärtus ligikaudu 1,5 miljardit eurot. Portfelli suurus on alates 30. juunist 2012 mõnevõrra vähenenud, kuna saadud kogutulu ja uued osamaksed olid väiksemad kui söe- ja terasetööstusega seotud sektorite rahastamiseks suunatud vahendid.

               Alates 2003. aastast ja kuni lähiminevikuni on likvideeritava ESTÜ varad tootnud tulu, mis koos tasakaalustamise mehhanismist saadavate ressurssidega on võimaldanud toetada teadusprojekte igal aastal 50 miljoni euroga. 2017. aasta lõpu seisuga on portfelli tootlus olnud pärast otsuse 2003/77/EÜ vastuvõtmist (nagu seda on muudetud nõukogu otsusega 2008/750/EÜ
                  3
               ) positiivne: summad maksti välja taotletud ulatuses ja ajal ning portfelli tootlus on olnud turukeskkonda ja üldiselt konservatiivseid investeerimissuuniseid arvestades rahuldav. Ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 31. detsembrini 2017 oli portfelli kogutootlus +8,5 %.

               Investeeritud vara tootlus on pidevalt ületanud selle võrdlusalust ja on osutunud paremaks alternatiiviks võrreldes viimastel aastatel negatiivseks pöördunud riskivabade kehtivate intressimääradega tehtavate investeeringutega. Portfelli aastatootlus ei ole kogu selle kasutusaja jooksul olnud kordagi negatiivne ja selle kogutootlus alates selle loomisest on 80 %. Kuid edaspidi osutab praegune madal (ja sageli negatiivne) võlakirjade tootlus eeldatavale väiksemale tulule lühikeses kuni keskpikas perspektiivis ning isegi positiivse tulu tekitamine on problemaatiline.

               Lisaks sellele väheneb portfell Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus (edaspidi „väljaastumise leping“) sätestatu kohaselt veel hinnanguliselt [250] miljoni euro võrra
                  4
               .

               Seda arvesse võttes eeldab poliitikaeesmärkide saavutamine ESTÜ varade kasutamisel erinevat lähenemisviisi. Käesoleva ettepanekuga pakutakse välja kaks peamist muudatust:

               ·kooskõlas otsuse 2003/76/EÜ muutmise ettepanekuga lubada vajaduse korral portfelli ressursse müüa, et võimaldada [111 miljoni] euro suuruse iga-aastase eraldisega seotud makseid kuni aastani 2027. Olenevalt investeerimistingimustest ja portfelli suuruse muutumisest kaasneb sellega valitsetavate varade järkjärguline vähenemine;

               ·hajutada portfelli rahastamiskõlblikke investeeringuid, et parandada riski ja tootluse suhet. Tehakse ettepanek laiendada rahastamiskõlblike varade ringi, et parandada konkreetse riskitaseme puhul eeldatavat tootlust.

               •Kavandatud muudatused, mille alusel saab vajaduse korral varasid kasutada iga-aastase [111 miljoni] euro suuruse eraldise tagamiseks

               Tehakse ettepanek muuta otsust 2003/77/EÜ, et sõnaselgelt lubada, et alates 1. jaanuarist 2021
                  5
                võib teha väljamakseid seoses [111 miljoni] euro suuruse iga-aastase eraldisega kuni aastani 2027, et toetada terase- ja söesektori teadusprojekte väljaspool teadusuuringute raamprogrammi. Iga-aastane eraldis kehtestatakse kooskõlas muudetud nõukogu otsuse 2003/76/EÜ kriteeriumidega. Kõnealuse eraldisega seotud maksetaotlused rahuldatakse, kasutades investeeringutest ja likvideeritava ESTÜ varade realiseerimisest saadavat netotulu.

               Iga-aastane eraldis tuleks otsuses sõnaselgelt sätestada, et võimaldada piisavat ennustatavat ressursside voogu, mis võimaldab jätkuvalt anda soovitud toetust ühistele teadusuuringutele terase- ja söesektoris.

               Siiani on likvideeritava ESTÜ varasid valitsetud lähtuvalt põhimõttest, et teadusprojekte rahastatakse investeeritud varadelt saadavast tulust. See kajastub nõukogu otsuse 2003/77/EÜ lisa punkti 1 („Rahaliste vahendite kasutamine“) sõnastuses ja põhjenduses 3, milles nähakse ette, et „[s]öe ja terase teadusfondi varade [---] kapitali tuleks säilitada puutumatuna.“

               Eespool selgitatud põhjustel tuleks kõnealust lähenemisviisi muuta, et tagada piisavad maksed elujõulise ja tulemusliku teadusprogrammi tagamiseks terase- ja söesektoris.

               Eeldus, et likvideeritava ESTÜ varad võivad ilma muudatusteta tagada püsiva sissetuleku, millest piisab söe ja terase teadusfondi rahastamiseks, ei ole enam realistlik, sest finantsturu olukord on püsivalt muutunud. Seetõttu on vaja otsust ajakohastada, et paremini kajastada likvideeritava ESTÜ abil toetatava poliitika vajadusi ning probleeme praegustes turutingimustes piisavate tulude tekitamisel.

               Makseid hakataks tegema korra aastas, kui asjasse puutuvad projektid on kindlaks tehtud, ning alati [111 miljoni] euro suuruse iga-aastase eraldise piires. Likvideeritavast ESTÜst eraldatav iga-aastane summa oleks [111 miljonit] eurot, et ressursse oleks edaspidi võimalik kestlikult kasutada teadusuuringute rahastamiseks.

               •Rahastamiskõlblike varade hajutamiseks kavandatud muudatused

               Tavapäraselt on ESTÜ varasid peamiselt investeeritud eurodes nomineeritud riigi ja riigiülestesse võlakohustustesse. Investeerimiskeskkond on suutnud tagada pideva positiivse tootluse, säilitades portfelli madala riskitaseme. Viimastel aastatel on majandus- ja turutingimused muutunud viisil, mis on püsivalt vähendanud võimalusi saada riigi ja riigiülestest võlakohustustest investeerimistulu. Tulevikku vaadates jääb olukord finantsturgudel üldiselt ja eurovõlakirja turgudel konkreetselt keeruliseks väga madala või negatiivse tootluse (eelkõige suurima krediidikvaliteediga emitentide väärtpaberite puhul) ning väiksema likviidsuse tõttu, mille on muu hulgas põhjustanud EKP toetav rahapoliitika ja võlakirjade ostmise programmid. Igasugune intressimäärade suurenemine võrreldes selle madala algtasemega põhjustab olemasolevate varade allapoole ümberhindluse, millest tuleneb väga madala või negatiivse tootluse risk kuni suurema tootlusega reinvesteeringud kompenseerivad järk-järgult algse ümberhindluse mõju.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on suurendada ESTÜ portfelli vastupidavust neile probleemidele, suurendades muudesse varaklassidesse investeerimise ulatust ning kasutades muid investeerimismeetodeid, et kaitsta portfelli ainult fikseeritud tulumääraga väärtpaberitest sõltumise eest.

               Hoolimata kuni 2027. aastani ette nähtud väljavõtmistest on ülejäänud vahendite investeerimisperiood üpris pikaajaline, mis võimaldab suuremat hajutatust. ESTÜ portfellis ei ole siiani olnud palju olulisi kohustusi ega väljavõtmisi ulatuses, mis oleks kvalitatiivselt muutnud investeerimisperioodi või portfellis sisalduvate varade mahtu. See olukord muutub pärast seda, kui hakatakse tegema makseid, mis on seotud teadusprogrammi rahastamiseks ette nähtud iga-aastase eraldisega. Kuid selles mahus tehtavad ennustatavad maksed ei tohiks oluliselt mõjutada investeerimisperioodi ega portfellis allesolevate varade riskitaluvust. Lisaks tehakse maksed mitme aasta jooksul.

               Investeerimisperioodi pikenemise tulemusena on portfellil varasemast paremad võimalused hoida vajaduse korral varasid, et nende väärtus saaks taastuda. Seda arvesse võttes tehakse ettepanek laiendada finantssuunistes sätestatud investeerimiskeskkonda, et maandada võimalikult palju madala või negatiivse tootluse mõju ning suurendada portfelli hajutatust ja vastupidavust, järgides samal ajal konservatiivset investeerimispoliitikat, millega tagatakse suure usaldusväärsusega kapitali säilitamine ning suurendatakse võimaluse korral tulu, kui see on kooskõlas kõnealuse eesmärgiga. Pikas perspektiivis peaks rahastamiskõlblike varaklasside loetelu laiendamine aitama tagada portfelli (sh varadest seoses iga-aastase eraldisega tehtavate ennustatavate maksete) stabiilse ja ennustatava valitsemise ning vähendada iga-aastaste osamaksete tegemise tulemusena alusvarade vähenemise kiirust.

               Komisjon teeb ettepaneku anda finantssuunistega rohkem võimalusi, et laiendada rahastamiskõlblike varade/instrumentide loetelu ning samuti riskipositsiooni võimalikke kombinatsioonide loetelu (nt intressi- ja krediidirisk ning teatavad piiratud omakapitaliga seotud tururiskid). Uued investeerimisvõimalused võimaldavad portfelli tõhusamalt valitseda (hajutamise ning riski ja tootluse kompromissi mõttes) ning saada keskpikas ja pikas perspektiivis suuremat tulu.

               Tuleb rõhutada, et portfelli hajutamisega kaasnevad uutest turu volatiilsuse allikatest tulenevad riskipositsioonid, mis võivad mõjutada tootlust lühikeses kuni keskpikas perspektiivis. Kuid võttes arvesse varadest märkimisväärse osa pikemat investeerimisperioodi, on ESTÜ portfell heas positsioonis, et katta lühiajaline oodatust väiksem tootlus mõnes varaklassis ja kasutada pikemas perspektiivis suuremaid riskiga korrigeeritud tootlusvõimalusi. Tuleks ka mõista, et hajutamine ei taga kaitset võimaliku negatiivse tootluse eest teatava ajavahemiku jooksul, kuna hajutamise eelised võib nullida peamise varaklassi (riigivõlakirjad ja riigiüleste emitentide võlakirjad) alatootlus. Need üldised kaalutlused on varade valitsemisele iseloomulikud ja neist antakse siinkohal teada, et esitada tasakaalustatud pilt võimalikest tulemustest. Kokkuvõttes on komisjon ELi vahendite vastutustundliku valitsejana seisukohal, et rahastamiskõlblike investeeringute ringi laiendamine on sobilik viis investeeritud ESTÜ varade pikaajalise tootluse parandamiseks.

               Sellega seoses esitab komisjon käesoleva ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse otsust 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade haldamise mitmeaastased finantssuunised. Varasid valitsetakse vastavalt usaldatavusnõuetele ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele ning komisjoni peaarvepidaja kehtestatud nõuetele ja menetlustele.

               Nagu eespool on selgitatud, tehakse otsusega ettepanek muuta otsust, millega reguleeritakse likvideeritava ESTÜ varade valitsemist, et võimaldada

               ·investeerida rohkematesse erinevatesse rahaturuinstrumentidesse (eelkõige rahaturufondid);

               ·investeerida rohkematesse erinevatesse võla ja krediidiga seotud väärtpaberitesse;

               ·võtta aktsiaturgudel ja omakapitalisarnastes toodetes positsioone (eelkõige sobilike instrumentide, näiteks börsil kaubeldavate fondide kaudu);

               ·kasutada standardseid investeerimismeetodeid, näiteks intressimäärafutuure tähtaegade haldamiseks;

               ·teha maandatud riskiga investeeringuid USA dollarites.

               Otsuse tulemusena ei hakataks neid varasid või instrumente automaatselt kasutama. Selle asemel annaks otsus lihtsalt komisjonile õiguse teha kõnealuseid investeeringuid, kui turutingimused on soodsad ja kui kõnealused investeeringud on kooskõlas investeerimisperioodiga, võttes arvesse makseid, mis tehakse seoses iga-aastase eraldisega kuni aastani 2027. Komisjon tagab kõnealuste laiendatud investeerimisvõimaluste kasutamisel usaldusväärsuse ja hoolsuskohustuse järgimise, et maksimeerida positiivsete tulemuste tõenäosust. Ta annab nende volituste kasutamise otsusest teada oma aastaaruannetes ja selgitab investeerimiskeskkonna laiendamise põhjuseid ning annab täheldatud tulemustest teada, kui tootlusandmed seda võimaldavad.

               Varade valimisel tehakse nii negatiivne (loetelu tegevustest, millesse vara ei investeerita eetilistel või moraalsetel kaalutlustel) kui ka positiivne kontroll (et soodustada investeeringute valimisel positiivsete keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kaalutluste arvesse võtmist). Investeeringu keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tavad muutuvad üha olulisemaks ja komisjon kavatseb olla selles valdkonnas eeskujuks.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek on seotud nõukogu otsusega 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed. Nõukogu otsustas hiljuti lubada vabastatud summade taaskasutamist teadusuuringute otstarbel
                     6
                  . Samal ajal muudetakse nõukogu otsust 2003/76/EÜ, võttes arvesse nõukogu otsuse 2003/77/EÜ kavandatud muudatusi.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               ELi tegevuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping ja ELi aluslepingutele lisatud protokoll ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta, eelkõige selle artikli 2 teine lõik.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Kõnealuse protokolli rakendamise meetmed on kehtestatud nõukogu otsusega, mille muutmise algatamise ainuõigus on komisjonil.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek sisaldab täiendavaid sätteid ja on seega vajalik likvideeritava ESTÜ ning seejärel söe ja terase teadusfondi varade valitsemiseks komisjoni poolt.

               •Vahendi valik

                  Nõukogu otsus, millega muudetakse kehtivat nõukogu otsust 2003/77/EÜ, on meede, „millega kehtestatakse söe ja terase teadusfondi varade haldamist käsitlevad mitmeaastased finantssuunised“, nagu on sätestatud protokolli nr 37 artikli 2 teises lõigus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ettepanek põhineb viieaastase aruande (millega nähakse ette suuniste otstarbekohasuse korrapärane läbivaatamine) tulemustel. Viimane viie aasta aruanne avaldati 2. märtsil 2018 (COM(2018) 84 final).

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata. Peamised sidusrühmad on liikmesriigid, kellega konsulteeritakse nõukogus toimuva õigusloomeprotsessi käigus.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               2014. aastal tegi Maailmapank komisjoni varade valitsemise toimingute (sh likvideeritava ESTÜ portfelli) vastastikuse eksperdihindamise. Selle vastastikuse eksperdihindamise tulemusi, mis on seotud suuniste raamistikuga, on käesoleva muudatusettepaneku koostamisel arvesse võetud.

                  Kontrollikoja tehtud ja 2019. aasta septembris avaldatud Euroopa Söe- ja Teraseühenduse hiljutisema läbivaatamise
                     7
                   tulemusena järeldati, et söe ja terase teadusfondi rahastamine ainult varade valitsemisest saadavast tulust ei ole praeguse intressimääraga keskkonnas jätkusuutlik.

               •Mõjuhinnang

               Muudatusettepaneku mõjuhinnangut ei ole vaja, kuna eeldatav majanduslik, keskkonna- või sotsiaalne mõju ei ole tõenäoliselt märkimisväärne.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanek põhineb viieaastase aruande (millega nähakse ette suuniste otstarbekohasuse korrapärane läbivaatamine) tulemustel.

               •Põhiõigused

                  Ettepanek on põhiõigustega täies kooskõlas.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei loo uusi kulukohustusi, mida kaetaks praegusest mitmeaastase finantsraamistiku üldeelarvest.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Nagu on ette nähtud finantssuuniste punktis 7, teatab komisjon kõnealuste finantssuuniste alusel tehtud valitsemistoimingutest liikmesriikidele iga kuue kuu tagant.

               Lisaks sellele koostatakse igal aastal finantsaruanne koos auditeeritud raamatupidamise aastaaruannetega, milles esitatakse kogu aasta tulemused.

                  Komisjon esitab iga viie aasta tagant aruande konkreetselt finantssuuniste kohaldamise kohta (artikkel 2).

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Ei kohaldata

               •Rahastamiskõlblike varade suuremat hajutamist võimaldava ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Kehtivates finantssuunistes on rahastamiskõlblike varade määratlus suhteliselt piiratud. Suunised osutavad näiteks absoluutsele ja nominaalsetele piirmääradele (nt maksimaalselt 250 miljonit eurot ELi liikmesriigi kohta), krediidireitingutele (nt minimaalne krediidireiting AA, v.a. ELi liikmesriikide ja ELi institutsioonide puhul) ning maksimaalsele lõpptähtajale (nt maksimaalselt 10,5 aastat pärast ostmist).

               Kõnealused piirangud välistavad suure osa finantsturgudest.

               Näiteks

               ·välistavad krediidireitingute piirangud peaaegu täielikult äriühingu ja finantssektori võlakirjade turu, mis võiks võimaldada hajutamist ja suuremat tootlust ning aidata maandada praeguse keskkonna negatiivsete intressimäärade mõju
                  8
               ;

               ·sarnased probleemid ilmnevad seoses lõpptähtaja piirangutega, mis takistavad investeerimist sarnaseid eeliseid pakkuda võivatesse pikemaajalistesse võlakirjadesse
                  9
               . Kõnealuste piirangute muutmine võimaldaks mitmekesisemat varade jaotust ja portfelli suuremat eeldatavat tootlust, hoides portfelli üldist riskitaset tänu soodsa korrelatsiooni mõjule praegusega sarnasel tasemel.

               Pärast 2008. aasta finantskriisi muutusid turutingimused fikseeritud tulumääraga vara valitsejatele keerukamaks tekkinud madala ja sageli negatiivse intressimäära tõttu, eelkõige väiksema krediidiriskiga investeeringute puhul. Selles kontekstis on fikseeritud tulumääraga vara valitsejatel väga keeruline tekitada positiivset tootlust, eelkõige keskpika/pika investeerimisperioodi vältel. 2020. aastal halvenes olukord veelgi koroonaviiruse kriisi tõttu, mis võib seda madalate/negatiivsete intressimääradega perioodi veelgi pikendada.

               Nende tegurite negatiivsete tagajärgede piiramiseks on oluline, et vara valitsejatel oleks juurdepääs võimalikult ulatuslikule investeerimiskeskkonnale. Sel moel saavad vara valitsejad suurendada hajutatust ning erineva tootlusmustriga ja madala korrelatsiooniga varaklassidest saadavat tulu. Pika investeerimisperioodi jooksul peaksid hajutatud investeeringutega portfellid olema vähem hajutatud investeeringutega portfellidest sarnase riskitaseme juures tulemuslikumad.

               Seetõttu tehakse ettepanek muuta kehtivaid finantssuuniseid järgmiselt.

               A. Kohandada absoluutseid piirmäärasid, reitinguid ja lõpptähtaja piiranguid

               Tehakse ettepanek võtta rakendamisel paindlikkust vajavate tehniliste aspektide (nt riskide, lõpptähtaegade ja riskide kontsentreerumise piirmäärade) suhtes kasutusele dünaamilisem lähenemisviis.

               See võimaldaks neid aspekte korrapärasemalt täpsustada vastavalt muutuvatele turutingimustele ning tugineda hiljutistele komisjoni suunistele ühise eraldisfondi
                  10
                kohta, mis on üks teine komisjoni valitsetav oluline portfell. Varasid valitsetakse investeerimisstrateegia alusel, mis seisneb investeerimiseesmärke ja riskitaluvust kajastavas strateegilises vara jaotuses. Investeerimisstrateegiat kajastab strateegiline võrdlusalus. Võrdlusalus kehtestatakse kooskõlas tööstusharu tavadega.

               Riskitaluvust oleks samuti võimalik laiemalt määratleda (nt loetledes lubatud varakategooriad ning konkreetsed riskiparameetrid, näiteks VaR riskiväärtus). Piirmäärasid oleks parem väljendada pigem turu- kui tingliku väärtuse alusel ning määrata maksimaalse osakaaluna portfelli koguturuväärtusest. Nii määratletakse riskipositsioon täpsemalt, kuna madala või negatiivse tootluse tõttu on paljude väärtpaberite hind märkimisväärselt üle nimiväärtuse (100 %) ning nende nominaalväärtus ei kajasta enam sellise positsiooni tegelikku majanduslikku väärtust. Turuväärtus ja protsendil põhinevat piirmäära hõlmav lähenemisviis on oluline ka juhul, kui kogu portfelli turuväärtus muutub turuväärtuse või sisse- või väljavoolu tõttu.

               Riskide kontsentreerumise piirmäärasid võidakse muuta, et võimaldada madalamate ja kõrgemate krediidiriski positsioonide eristamist, näiteks lubades kõrgemaid riskipositsioone ainult kõrgeima kvaliteediga
                  11
                emitentide puhul.

               Tehakse ettepanek määratleda rahastamiskõlblikud instrumendid vara valitsemise suunistes ning võrdlusalus ja konkreetsed investeeringute piirmäärad Euroopa Komisjoni sisedokumentides.

               B. Teistes valuutades investeeringute lubamine

               Kehtivates finantssuunistes ei ole nimetatud, kas välisvaluutas investeeringud on lubatud. Sellega seoses tuleks märkida, et eurodes nomineeritud investeeringud moodustavad ainult ligikaudu 25 % maailma võlakirjaturust.

               Seetõttu tehakse ettepanek lubada investeeringuid ainult riskimaandatud USA dollarites nomineeritud väärtpaberitesse, mille on emiteerinud riigid, riigiülesed või riikide haldusüksustest emitendid ning asutused.

               Eelkõige nende üksuste emiteeritud USA dollarites nomineeritud väga likviidsetesse võlakirjadesse (osaline) investeerimine annaks juurdepääsu sellisele ulatuslikule ja likviidsele turule nagu seda on USA riigivõlakirjade turg. See võib tulla kasuks, arvestades eespool nimetatud likviidsusega seotud piiranguid eurovõlakirjaturgudel. Lisaks sellele võimaldaks see saavutada teistsuguse tulukõvera ja kasutada ulatuslikumalt carry/roll down efekti.

               Vahetuskursi kõikumistest tulenevat kahjumiriski on võimalik maandada. Sellise valuutariski maandamiseks on instrumendid olemas, kuid kehtivates finantssuunistes ei ole selliseid tehinguid nimetatud. Komisjon võib peaarvepidaja nõusolekul otsustada, et muudes valuutades (kui USA dollarid) riskimaandatud investeeringud võivad muutuda rahastamiskõlblikuks otseselt kõnealuse otsuse lisas märgitud kriteeriumide alusel. Selliste instrumentide tegeliku kasutamise ulatus oleks piiratud ja selle puhul võetaks arvesse kaasnevaid kulusid ja valitsevaid turutingimusi.

               C. Investeerimisfondide ringi laiendamine

               2014. aastal tegi Maailmapanga ekspertideüksus komisjoni sularahahalduse ja vara valitsemisega seotud tegevuste hindamise. Maailmapank vaatas üksikasjalikult läbi komisjoni kasutatud menetlused ning järeldas, et komisjon saavutas oma vastutusalas olevate portfellide haldamisel oma eesmärgid kooskõlas usaldusväärsete tegevusvaldkonna standarditega. Maailmapank esitas ka mõned soovitused, kuidas investeerimisprotsessi ja saadavat tulu parandada.

               Eelkõige pikaajalise investeerimisperioodiga fondide puhul soovitas Maailmapank investeerida teatava osa sellistest fondidest omakapitaliosalustesse, võimalusel ühisinvesteerimisfondide kaudu. Hoolika valimise korral võimaldavad need instrumendid saavutada hästi hajutatud omakapitaliinvesteeringute riskipositsiooni. Kuna omakapital on suhteliselt madalas korrelatsioonis fikseeritud tulumääraga investeeringutega, parandaks see pikemas perspektiivis portfelli riski ja tootluse profiili. Teisalt võivad omakapitali tehtavad investeeringud suurendada portfelli tootluse volatiilsust lühikeses ja keskpikas perspektiivis.

               Investeerimisfonde juba nimetatakse kehtivates suunistes, kuid need on seotud vähemalt AA krediidireitingu nõudega, mis de facto viitab peamiselt ainult lühiajalistele fikseeritud tulumääraga investeerimisfondidele, välistades enamiku fikseeritud tulumääraga ja omakapitalifonde, millel puudub krediidireiting.

               Seetõttu tehakse ettepanek täpsustada lubatud varaklasside ning investeerimisfondide ringi, et lubada omakapitali ja laiendatud fikseeritud tulumääraga investeeringuid, sealhulgas sellistes hästi hajutatud fondides.

               Kokkuvõtlikult tehakse ettepanek lubada investeeringuid mitut liiki investeerimisfondidesse (nt rahaturufondid, börsil kaubeldavad fondid või usaldusfondid). Need võivad erinevas ulatuses pakkuda hajutatud riskipositsiooni laiapõhjalistes aktsiahinnaindeksites, teatavates geograafilistes sektorites ja/või konkreetsetes varaklassides, nagu näiteks fikseeritud tulumäär ja/või omakapital.

               D. Intressiriski maandamisel teiste riskimaandamisinstrumentide lubamine

               Intressimäära tuletisinstrumendid kujutavad endast vahendeid, millega saab tõhusalt juhtida intressiriski ning mis on praegu avaliku sektori finantseerimisasutustes sageli kasutusel. Kõnealused turud on tavaliselt ka likviidsed, näiteks finantskriisi ajal oli futuuriturg erinevalt sularaha riigivõlakirjade turust jätkuvalt väga likviidne. Selliste instrumentide kasutamist iseloomustavad ranged riskimenetlused ja IT-süsteemid, et jälgida kaasnevat operatiivset töövoogu ja kõnealuse turu sisemisi riske ning tulla nendega toime.

               Nagu on eespool selgitatud, ei kaasneks otsusega nende varade või instrumentide automaatset kasutamist. Selle asemel lubataks otsusega lihtsalt komisjonil teha kõnealuseid investeeringuid, kui turutingimused on soodsad. Komisjon tagab kõnealuste laiendatud investeerimisvolituste kasutamisel usaldusväärsuse ja hoolsuskohustuse järgimise, et maksimeerida positiivsete tulemuste tõenäosust. Ta annab nende volituste kasutamise otsusest teada oma aastaaruannetes ja selgitab investeerimiskeskkonna laiendamise põhjuseid ning annab täheldatud tulemustest teada, kui tootlusandmed seda võimaldavad.

               E. Keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumide arvesse võtmine

               Investeeringu keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tavad muutuvad üha olulisemaks ja komisjon peab olema selles valdkonnas eeskujuks. Seepärast rõhutatakse otsuses nende olulisust varade valimise protsessis. See hõlmaks nii positiivset (et soodustada investeeringute valimisel keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kaalutluste arvesse võtmist) kui ka negatiivset kontrolli (loetelu tegevustest, millesse vara ei investeerita eetilistel või moraalsetel kaalutlustel).

               2020/0143 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse otsust 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 37 ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta,
                  12
                eriti selle artikli 2 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  13
               ,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Selleks et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, vajab Euroopa Liit „kliima ja ressursside eestvedajaid“, et töötada 2030. aastaks peamistes tööstussektorites välja murrangulise tehnoloogia esimesed kaubanduslikud rakendused ning 2030. aastaks süsinikuheiteta terasetootmine.

               (2)Kooskõlas nõukogu otsusega 2003/76/EÜ
                  14
                peab komisjon valitsema likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) ja pärast likvideerimise lõpetamist söe- ja terase teadusfondi varasid nii, et oleks tagatud pikaajaline kasum. Nõukogu otsuses 2003/77/EÜ
                  15
                on kehtestatud nende varade valitsemise mitmeaastased finantssuunised. Otsuse 2003/77/EÜ artikli 2 kohaselt peab komisjon need suunised läbi vaatama või neid täiendama ning hindama nende toimimist ja tõhusust.

               (3)Selleks et anda asjakohast toetust väärtuslikele teaduskoostööprojektidele, millel on kriitiline mass ja liidu lisaväärtus kestlikkuse, konkurentsivõime, tervishoiu, ohutuse ja töötingimuste parandamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites, on vaja tagada nende projektide rahastamiseks vajalikud maksed, mis on seotud otsuse 2003/76/EÜ [artiklis 2] kuni 2027. aastani kindlaks määratud ja kehtestatud iga-aastaste eraldistega. Neid makseid tuleks rahastada investeeringutest saadavast netotulust ja tulust, mis saadakse varade osalisest müügist, kuni iga-aastase summa ulatuses, mille on komisjoni nimetatud talitus otsuse 2003/76/EÜ ja otsuse 2008/376/EÜ alusel kindlaks määranud.

               (4)Finantssuuniste viimase viie rakendamisaasta jooksul (2012–2017) saadud kogemused ja muutused finantsturul näitavad, et neid suuniseid on vaja muuta.

               (5)Varasid, mis on alles pärast otsusega 2003/76/EÜ kehtestatud iga-aastase eraldisega seotud väljavõtmisi kuni 2027. aastani, tuleks valitseda kooskõlas pikaajalise investeerimisperioodiga, mis võimaldab suuremat hajutatust.

               (6)Kui suur osa varadest investeerida pikemaajalises perspektiivis, võib eeldada keskmisest suuremat tootlust, mille puhul ei tohi jätta arvestamata võimalikke suuremaid kõikumisi lühema aja jooksul. Sellest olenemata peaks investeeringute eesmärk olema tagada piisavas koguses likviidseid varasid iga-aastasteks makseteks, mida taotleb komisjoni nimetatud talitus otsuse 2003/76/EÜ ja otsuse 2008/376/EÜ alusel.

               (7)Finantssuunised peaksid võimaldama rakendamise tehniliste aspektide osas paindlikumat lähenemisviisi ja nendes tuleks määrata kindlaks sobilikud investeerimisinstrumendid investeerimiseesmärkide saavutamiseks.

               (8)Iga varaklassi ei tohiks käsitada eraldiseisvalt, vaid lähtuvalt selle rollist hajutatud portfellis. Varaklasside hajutamine tagab üldjuhul sama riskitasemega suurema tootluse. Varade koostoime on oluline, et teha otsuseid varade jaotuse kohta üldise investeerimisriski ja tootluse alusel.

               (9)Likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varasid tuleks valitseda lähtuvalt investeerimisstrateegiast, mis peaks väljenduma varade strateegilises jaotuses / võrdlusaluses, mis kajastab investeerimiseesmärke ja varade riskitaluvust. Võrdlusalus annab portfelli valitsejatele pikaajalisi investeerimissuuniseid lähtuvalt eri varaklassidesse tehtavatest investeeringutest.

               (10)Finantssuunised peaksid hajutamise suurendamiseks võimaldama investeeringuid USA dollarites nomineeritud likviidsetesse võlakirjadesse, mille on emiteerinud riigid, riigiülesed või riikide haldusüksustest emitendid ning valitsusasutused, maandades piisavalt vahetuskursi kõikumisest tulenevat kahju riski. Komisjonil peaks olema võimalik komisjoni peaarvepidaja nõusolekul otsustada, kas teha investeeringuid muude arenenud majanduste ja/või muude liikmesriikide valuutades nomineeritud muudesse varadesse. Nende otsuste tegemisel tuleks lähtuda sellest, et kõnealuse investeeringu eelised on seoses varade tulemuslikkusega täielikult põhjendatud. Finantssuunised peaksid laiendama rahastamiskõlblike investeeringute ringi, et oleks võimalik võtta hajutatud riskipositsioon laiapõhjalistes turuindeksites, teatavates geograafilistes sektorites ja konkreetsetes varaklassides.

               (11)Finantssuunised peaksid võimaldama muude finantsinstrumentide, näiteks futuurilepingute, forvardlepingute ja vahetuslepingute kasutamist, et juhtida riske ja riskipositsioone, näiteks intressi- ja valuutariski.

               (12)Investeeringu keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tavad muutuvad üha olulisemaks ning neid tuleks investeerimisotsuste tegemisel arvesse võtta. Otsust 2003/77/EÜ tuleks ka muuta, et kehtestada keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tavad, kaasates nii positiivse (et soodustada investeeringute valimisel keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kaalutluste arvesse võtmist) kui ka negatiivse kontrolli (loetelu tegevustest, millesse vara ei investeerita eetilistel või moraalsetel kaalutlustel).

               (13)Komisjoni iga-aastases aruandes, mille ta esitab liikmesriikidele ja mis käsitleb finantssuuniste alusel ellu viidud valitsemistoiminguid, tuleks anda teavet erinevatesse varaklassidesse investeerimise kohta. Iga-aastases aruandes tuleks ka selgitada kõiki suuri muudatusi strateegilise varade jaotuses.

               (14)Seega tuleks otsust 2003/77/EÜ vastavalt muuta.

               (15)Võttes arvesse struktuurset seost otsusega 2003/76/EÜ, tuleks seda muudatust kohaldada alles alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama otsust [XXXX/XX], millega muudetakse otsust 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed
                  16
               . Võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu
                  17
                artiklit 145, tuleks seda muudatust kohaldada alles alates 1. jaanuarist 2021,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Otsust 2003/77/EÜ muudetakse järgmiselt.

               (1)Lisatakse artikkel 1a:

                  „Artikkel 1a

               Likvideeritava ESTÜ varasid ning pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varasid valitsetakse nii, et oleks tagatud iga-aastased maksed kuni [111 miljoni] euro suuruse iga-aastase eraldise piires, et rahastada ühiseid teadusuuringuid söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Iga-aastaseid makseid rahastatakse investeeringutest saadavast netotulust ja tulust, mis saadakse likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade osalisest müügist, kuni iga-aastase summa ulatuses, mille on komisjoni nimetatud talitus otsuse 2003/76/EÜ ja otsuse 2008/376/EÜ alusel kindlaks määranud.“

               (2)Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates otsuse [XXXX/XX] (millega muudetakse otsust 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed)
                  18
                kohaldamise kuupäevast või alates 1. jaanuarist 2021, olenevalt sellest, kumb on hilisem.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 29, 5.2.2003, lk 25.

                     (2)

                        Uus ja suhteliselt suur kohustus tekkis, kui 31. jaanuaril 2020 jõustus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (ELT C 384I, 12.11.2019, lk 1) (lepingu artikkel 145). Kuid selle summa suurus on teada ja selle mõju on ajaliselt väga piiratud (viis iga-aastast osamakset vahemikus 2021–2025).

                     (3)

                        ELT L 255, 23.9.2008, lk 28–30.

                     (4)

                        Täpne summa määratakse kindlaks 2021. aasta alguses. Väljaastumise lepingu artikli 145 lõikes 1 on sätestatud: „Liit vastutab Ühendkuningriigi ees osa eest, mis Ühendkuningriigil on likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse netovarades 31. detsembri 2020. aasta seisuga.“

                     (5)

                        Tehakse ettepanek lükata edasi muudatuse kohaldamise kuupäev, et hoiduda sekkumast väljaastumise lepingu artikli 145 kohaldamisse.

                     (6)

                        Nõukogu 16. aprilli 2018. aasta otsus (EL) 2018/599, millega muudetakse otsust 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed (ELT L 101, 20.4.2018, lk 1–2).

                     (7)

                        Sama, lk 11–12, 17.

                     (8)

                        Intressiriski/kestuse põhjalikuma haldamise kirjelduse kohta vt punkt D allpool.

                     (9)

                        Pikemaajaliste võlakirjade eelised olenevad muu hulgas sellest, kui järsk on tulukõver investeerimise ajal. Üheks pikemaajaliste võlakirjade eeliseks on suurem kumerusrisk; lihtsamalt öeldes ületab nende turuväärtuse kasv intressimäära teatavas ulatuses langemise korral kahjumi suurust intressimäära samaväärse tõusu korral.

                     (10)

                        C(2020) 1896 final

                     (11)

                        Mõiste, mida kasutatakse krediidireitingutele AA-/Aa3 või kõrgematele reitingutele osutamiseks.

                     (12)

                        Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokoll nr 37 ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta (ELT C 202, 7.6.2016, lk 327).

                     (13)

                        ELT C , , lk .

                     (14)

                        Nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsus 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, lk 22).

                     (15)

                        Nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsus 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised (ELT L 29, 5.2.2003, lk 25).

                     (16)

                        ELT , , lk .

                     (17)

                        Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (ELT C 384 I, 12.11.2019, lk 1).

                     (18)

                        ELT , , lk .

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.7.2020
            COM(2020) 321 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse otsust 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised

               LISA

               Likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade valitsemise finantssuunised

               1.RAHALISTE VAHENDITE KASUTAMINE

               Likvideeritava ESTÜ varasid, sealhulgas nii selle laenuportfelli kui ka investeeringuid, kasutatakse vajaduse korral ESTÜ järelejäänud kohustuste täitmiseks seoses selle maksmata laenude, eelmistest tegevuseelarvetest tulenevate kohustuste ja mis tahes ettenägematute kohustustega.

               Likvideeritava ESTÜ varad ning pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varad, mis ei ole vajalikud esimeses lõigus kirjeldatud kohustuste täitmiseks, investeeritakse usaldusväärselt valitud investeerimisperioodil, et saada tulu, mida saab kasutada teadusuuringute jätkuvaks rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites.

               Likvideeritava ESTÜ varasid ning pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varasid kasutatakse, et tagada iga-aastase [111 miljoni] euro suuruse eraldise piires iga-aastased maksed teadusuuringutele söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Need maksed tehakse investeeringutest saadavast netotulust. Kui sellest netotulust ei piisa iga-aastase eraldise katmiseks, siis täiendatakse seda likvideeritava ESTÜ ning pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade osalisest müügist saadud tuluga. Pärast 2027. aastat investeeritakse söe ja terase teadusfondi varad tulu saamiseks, mida kasutatakse teadusuuringute jätkamise rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites.

               2.INVESTEERIMISPERIOOD, -EESMÄRK JA RISKITALUVUS

               Likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe- ja terase teadusfondi varad investeeritakse, et säilitada nende varade väärtust ja võimaluse korral seda suurendada („investeerimiseesmärk“). Investeerimiseesmärki püütakse saavutada suure usaldusväärsusega kogu investeerimisperioodi vältel.

               Varasid valitsetakse vastavalt usaldatavusnõuetele ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele ning komisjoni peaarvepidaja kehtestatud nõuetele ja menetlustele.

               Investeerimiseesmärk saavutatakse, rakendades usaldusväärset investeerimisstrateegiat, mis põhineb rahastamiskõlblike varaklasside, geograafiliste piirkondade, emitentide ja lõpptähtaegade suurel hajutatusel („investeerimisstrateegia“). Investeerimisstrateegia koostamisel võetakse arvesse investeerimisperioodi ning tagatakse, et vajalikud vahendid on kättesaadavad piisavalt likviidsel kujul ja siis, kui neid on vaja.

               Investeerimisstrateegia esitatakse strateegilise vara jaotuse vormis, millega kehtestatakse rahastamiskõlblike finantsvarade eri kategooriatele soovituslikud sihtpaigutused.

               Komisjon võtab strateegilist vara jaotust arvesse strateegilises võrdlusaluses („võrdlusalus“), millega võrreldakse likvideeritava ESTÜ ning pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi vara tootlust.

               Investeerimisstrateegia ja võrdlusaluse esitab komisjon ja selle kiidab heaks komisjoni peaarvepidaja pärast komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajatega konsulteerimist.

               Komisjon võib investeerimisstrateegiat ja võrdlusalust muuta, kui majandustingimustes toimub nõuetekohaselt dokumenteeritud ja põhjendatud muutus, kui rahastamisvahendite vajadused ja olukord muutuvad märkimisväärselt või kui vahendite sisse- ja/või väljavoolu prognoos muutub oluliselt. Investeerimisstrateegia muutmisel kasutatakse sama menetlust mis algsel vastuvõtmisel.

               Investeerimisstrateegia koostamisel võetakse arvesse investeerimisperioodi ning likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi vara riskitaluvust.

               3.VARA JAOTUSE PÕHIMÕTTED JA RAHASTAMISKÕLBLIKUD INVESTEERINGUD

               Investeerimisriskide vähendamiseks tagatakse piisav hajutatus kõigi varaklasside üleselt ja piires. Põhimõtteliselt peaks riskipositsiooni hajutama seda rohkem, mida suurema riskiga ja/või väiksema likviidsusega vara on.

               Investeerimist eri varaklassidesse ja hajutatust võidakse ka saavutada investeerimisfondidesse või börsil kaubeldavatesse toodetesse investeerimise kaudu.

               Likvideeritava ESTÜ varad ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varad investeeritakse ainult järgmistesse varadesse:

               a)
                     eurodes nomineeritud rahaturuvarad,

               b)
                     fikseeritud tulumääraga väärtpaberid ning

               c)
                     reguleeritud ühisinvesteeringud võlakohustustesse ja omakapitali.

               Likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varad omandavad riskipositsiooni eelmises lõigus osutatud varaklassides, investeerides järgmistesse instrumentidesse või tehes järgmisi tehinguid:

               a)
                     hoiused;

               b)
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1131
                  1
                reguleeritud rahaturuinstrumendid ja rahaturufondid, mis pakuvad ühepäevase tähtajaga likviidsust;

               c)
                     võlainstrumendid, nagu võlakirjad, vekslid ning väärtpaberistatud instrumendid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2402
                  2
                sätestatud lihtsate, läbipaistvate ja standarditud kriteeriumidega;

               d)
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/65/EÜ
                  3
                hõlmatud investeerimisfondid, sealhulgas börsil kaubeldavad fondid, mis investeerivad omakapitali või võlainstrumentidesse, mille korral ei saa maksimaalne kahjum ületada investeeritud summasid;

               e)
                     repolepingud vastavalt finantsmääruse
                  4
                artikli 212 lõikes 2 sätestatud põhimõtetele;

               f)
                     pöördrepolepingud;

               g)
                     väärtpaberite laenutehingud tunnustatud kliiringusüsteemidega, nagu Clearstream ja Euroclear, või seda liiki tehingutele spetsialiseerunud juhtivate finantsasutustega.

               Forvard- ja futuurlepingute ning vahetuslepingute kujul tuletisinstrumente kasutatakse üksnes portfelli tõhusaks valitsemiseks, mitte spekuleerimiseks ega positsioonide võimendamiseks. Tuletisinstrumente võib investeerimispoliitika kohaselt kasutada kestuse korrigeerimiseks, krediidiriski või muu asjaomase riski maandamiseks või vara jaotuses tehtavateks muudatusteks.

               Likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varasid võib investeerida USA dollarites nomineeritud väga likviidsetesse võlakirjadesse, mille on emiteerinud riiklikud ja riigiülesed üksused, üksnes hajutamise või teistsuguses intressikõveras riskipositsiooni võtmise eesmärgil. Valuutarisk maandatakse, kasutades asjakohaselt vahetuslepinguid või muid valuutariski maandamiseks mõeldud instrumente eelmises lõigus täpsustatud viisil.

               Peaarvepidaja nõusolekul võib komisjon laiendada rahastamiskõlblike investeeringute loetelu, et hõlmata muid varaklasse ja investeerimistehinguid, mis on kooskõlas investeerimisstrateegia ja -eesmärkidega, samuti Rahvusvahelise Valuutafondi aeg-ajalt koostatud loetelus nimetatud muude arenenud majandusega riikide valuutasid, eeldusel et nende valuutarisk on maandatud. Uute varaklasside, investeerimistehingute või arenenud majandusega riikide valuutade lisamise otsuste toetuseks tuleb iga varaklassi, tehingu või valuuta puhul esitada kindlad tõendid selle kohta, kuidas investeerimisvõimaluste laiendamine parandab likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade riski ja tootluse suhet. See põhjendus hõlmab nende uute investeerimisvõimaluste toetamiseks vajaliku tegevussuutlikkuse hindamist.

               4.KESKKONNAALASED, SOTSIAALSED, ÄRIÜHINGU ÜLDJUHTIMISEGA SEOTUD JA MORAALSED KAALUTLUSED

               Kehtivad järgmised keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumid:

               a)
                     likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varad investeeritakse kooskõlas liidu poliitilise eesmärgiga edendada kestlikku rahandust ja sotsiaalset õiglust, niivõrd kui seda võimaldab varade kapitali säilitamist käsitlev eesmärk;

               b)
                     investeerimispoliitika rakendamisel järgitakse kõiki asjaomaseid õigusakte, millega edendatakse keskkonna-, sotsiaal- ja äriühingu üldjuhtimise alaseid rahastamisvahendeid, ning järgitakse liidu õigusraamistikus kehtestatud asjaomaseid nõudeid, süsteeme, kriteeriume ja protsesse;

               c)
                     komisjon võib konsulteerida ELi kestliku rahanduse tehnilise eksperdirühmaga või selle õigusjärglasega keskkonna-, sotsiaal- ja äriühingu juhtimise tegurite rakendamise alal likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade investeerimisstrateegia raames;

               d)
                     komisjon jälgib likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade keskkonna-, sotsiaal- ja äriühingu üldjuhtimise näitajaid ja annab nende kohta aru punktis 7 („Haldusmenetlused“) osutatud aastaaruandes.

               Loetelu tegevustest, kuhu ei tohi eetilistel või moraalsetel põhjustel investeerida:

               a)
                     investeeringud väärtpaberitesse, mille on emiteerinud ettevõtjad, kelle puhul on komisjoni andmetel lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega leitud, et nad on osalenud tegevuses:

               i) mis on liidu õigusraamistiku ning rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute alusel ebaseaduslik või eetilistel või moraalsetel põhjustel keelatud;

               ii) mis on seotud kohaldatava rahvusvahelise õigusega keelatud laskemoona või relvade väljatöötamise, tootmise ja nendega kauplemisega;

               b)
                     investeeringud väärtpaberitesse, mille on emiteerinud ettevõtjad, kes komisjonile teadaolevalt teenivad üle 25 % oma aastasest kogutulust allpool loetletud tegevustest:

               i) hasartmängutegevus (tootmise, ehitamise, levitamise, töötlemise, kaubanduse või tarkvaraga seotud tegevus);

               ii) tubakaga seotud tooted ja tegevused (tootmine, levitamine, töötlemine ja kaubandus);

               iii) seksikaubandus ja sellega seotud taristu, teenused ja meedia.

               5.ÜLEKANDMINE EUROOPA LIIDU EELARVESSE

               Likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade investeerimisest saadud puhastulu ja varade osalisest müügist saadud tulu kantakse erituluna Euroopa Liidu üldeelarvesse ning see kantakse likvideeritavast ESTÜst ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondist vajaduse korral üle söe- ja terasetööstusega seotud sektorite teadusprogrammide eelarverea kohustuste täitmiseks.

               6.RAAMATUPIDAMINE

               Rahaliste vahendite valitsemist kajastatakse likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi raamatupidamise aastaaruannetes. Need koostatakse ja esitatakse komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud komisjoni raamatupidamiseeskirjade alusel, võttes arvesse likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade eripära. Aruanded kinnitab komisjon ja vaatab läbi kontrollikoda. Komisjon kaasab oma aruannete aastaauditite tegemisse välisfirmasid.

               7.HALDUSMENETLUSED

               Komisjon viib eespool nimetatud haldustoiminguid seoses likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varadega läbi vastavalt käesolevatele suunistele ning oma sisekorra ja menetluste alusel, mis kehtivad ESTÜ puhul selle tegevuse lõpetamise ajal või pärast seda muudetud viisil.

               Komisjon koostab igal aastal üksikasjaliku aruande käesolevate finantssuuniste alusel tehtud haldusmenetluste kohta ja saadab selle liikmesriikidele. Komisjon lisab aastaaruandesse teabe erinevate varaklasside kasutamise, konkreetsetesse varaklassidesse investeerimise põhjuste ning iga varaklassi puhul täheldatud tulemuste kohta.

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1131 rahaturufondide kohta (ELT L 169, 30.6.2017, lk 8).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32), nagu seda on hiljem muudetud.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.2.2021
            COM(2021) 41 final
            2021/0024(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees ja Reini laevaliikluse keskkomisjonis seoses siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioone käsitlevate standardite vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (CESNI) järgmisel kohtumisel ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) järgmisel täiskogu istungil võetav seisukoht seoses madruste ohutusalase baaskoolituse standardi ja nelja keele standardsete suhtlusfraaside standardi kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.CCNR ja CESNI

               Reini laevaliikluse keskkomisjon (CCNR) on rahvusvaheline organisatsioon, millel on regulatiivne pädevus Reini siseveelaevanduse valdkonnas. CCNRi kuulub neli ELi liikmesriiki (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad) ning Šveits.

               Reini laevaliikluse muudetud konventsiooniga, millele kirjutati alla 17. oktoobril 1868 Mannheimis, on kindlaks määratud Reini kui siseveetee kasutamise õigusraamistik ja kehtestatud CCNRi volitused. Praegu kohaldatav konventsiooni versioon põhineb 20. novembril 1963 vastu võetud ja 14. aprillil 1967 jõustunud konventsioonil, millega muudeti Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni. Täiskogu istungeid peetakse kaks korda aastas. Neil osalevad CCNRi liikmesriikide esindajad. Täiskogu istung on CCNRi otsustusorgan. Sellel võetakse vastu keskkomisjoni resolutsioonid ning võetakse vastu keskkomisjoni tehnilised eeskirjad ja muudetakse neid. Igal CCNRi liikmesriigil on üks hääl ja otsused tehakse ühehäälselt. Kõnealused resolutsioonid on õiguslikult siduvad. EL ei ole CCNRi liige.

               2015. aastal võttis CCNR vastu resolutsiooni, millega asutati siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Selle pädevuses on ka vastu võtta tehnilisi standardeid eri valdkondades, eelkõige laevade, infotehnoloogia ja meeskonna kohta, neid standardeid ja vastavaid menetlusi ühtselt tõlgendada ning arutada veeliiklusohutuse, keskkonnakaitse või muid veeliiklusküsimusi.

               CESNIsse kuuluvad CCNRi ja ELi liikmesriike esindavad eksperdid, kellel on hääletamisel üks hääl. EL ei ole CESNI liige. Samas võib ta osaleda CESNI töös ilma hääleõiguseta koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, kelle pädevusse kuuluvad CESNI tegevusvaldkonnad.

               2.2.CESNI ja CCNRi kavandatav akt

               CESNI peab oma järgmisel täiskogu istungil vastu võtma madruste ohutusalase baaskoolituse standardi (viide cesni 20_04) ja nelja keele standardsete suhtlusfraaside standardi (viide cesni 20_39).

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiviga (EL) 2017/2397, milles käsitletakse siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 91/672/EMÜ ja 96/50/EÜ,
                  1
                on kehtestatud Euroopa siseveelaevanduse kutsekvalifikatsioonide valdkonna ühtlustatud normid ning teatavad kutsekvalifikatsioonide valdkonna standardid. Eespool nimetatud kaht standardit ei nõuta direktiivi alusel, kuid CESNI on need välja töötanud selleks, et hõlbustada direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate nõuete rakendamist ja toetada ühtlustamist.

               Direktiivi (EL) 2017/2397 I lisa kohaselt tuleb madruse kvalifikatsioonitunnistuse saamiseks läbida riiklikele nõuetele vastav ohutusalane baaskoolitus. CESNI madruste ohutusalase baaskoolituse standardiga on kindlaks määratud nõuded, mida CESNI liikmesriigid saaksid järgida oma riiklike nõuetena, et tagada teenuse kvaliteedi ühtlane tase.

               Direktiivi (EL) 2017/2397 II lisa kohaselt peavad paadimehed ja kiprid suutma suhtlusprobleemide korral kasutada standardseid suhtlusfraase.  Sellise suhtlussüsteemi standardsed suhtlusfraasid kehtestatakse CESNI nelja keele standardsete suhtlusfraaside standardiga.

               CESNI eksperdid valmistasid need kaks standardit ette 2019. ja 2020. aastal ning CESNI komitee otsustas oma 30. aprilli 2020. aasta koosolekul kavandada nende vastuvõtmise järgmiseks koosolekuks.

               CESNI eksperdid (CESNI/QP töörühm) koostasid madruste ohutusalase baaskoolituse standardi ja standardsete suhtlusfraaside standardi CESNI 2016.–2018. aasta ja 2019.–2021. aasta tööprogrammide raames. Kõnealust teemat on käsitletud järgmistel tehnilistel koosolekutel, mille tulemusel jõuti CESNI tasandil kokkuleppele:

               ·töökoosolekud (24.5.2018; 6–7.10.2018; 8.5.2019; 11.9.2019; 6.11.2019; 6.2.2020; 22.4.2020) ja

               ·komitee kohtumine (30.4.2020).

               Kõigil ELi liikmesriikidel on eespool nimetatud standardi eelnõudele (kaitstud) juurdepääs vastaval veebisaidil (cesni.eu).

               Kõnealuse kahe uue standardi ülevõtmiseks ajakohastatakse ES-QIN standardeid (siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioone käsitlevad Euroopa standardid).

               Selleks et lisada Reini jõel tegutsevate laevameeskondade töökorraldust käsitlevale korrale viide ES-QIN standardite, sealhulgas kõnealuse kahe standardi viimasele versioonile, võtab CCNR vastu resolutsiooni.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Otsus – liidu seisukoha sõnastamine – on vajalik selle tagamiseks, et ELi huvisid võetaks piisavalt arvesse selliste otsuste vastuvõtmisel, millega kehtestatakse madruste ohutusalase baaskoolituse standard ja nelja keele standardsete suhtlusfraaside standard.  Valdkond kuulub ELi pädevusse, kuna kõnealuste standardite eesmärk on hõlbustada direktiivi (EL) 2017/2397 rakendamist.

               Liidu kavandatud seisukohaks on toetada kõnealuse kahe standardi vastuvõtmist, kuna need aitavad hoida siseveeliikluses kõrgeimat ohutustaset ja soodustavad ühtlustamist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  2
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Nii CESNI kui ka CCNR on rahvusvahelise lepinguga ettenähtud organid.

               Kuigi CESNIs vastu võetud eeskirjad ei ole iseenesest siduvad, muutuvad need siduvaks CCNRi liikmetele, kui CCNR kohandab oma õigusraamistikku (Reini jõel tegutsevate laevameeskondade töökorraldust käsitlev kord) nii, et selles viidatakse CESNIs vastu võetud standarditele ja muudetakse need standardid Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni kohaldamisel kohustuslikuks. Kõnealuse määruse siduvus CCNRi liikmete jaoks kehtestati 17. oktoobril 1868 Mannheimi konventsiooniga
                  4
               .

               Seepärast tuleb kindlaks määrata CESNIs ja CCNRis liidu nimel võetav seisukoht siseveelaevanduse kutsekvalifikatsioone käsitlevate standardite vastuvõtmise kohta.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate aktide peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise transpordipoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 91 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0024 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees ja Reini laevaliikluse keskkomisjonis seoses siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioone käsitlevate standardite vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. oktoobri 1868. aasta Reini laevaliikluse muudetud konventsioon, mida on muudetud 20. novembril 1963 vastu võetud konventsiooniga (millega muudetakse Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni), jõustus 14. aprillil 1967.

               (2)Vastavalt konventsiooni artiklile 17 võib Reini laevaliikluse keskkomisjon (edaspidi „CCNR“) vastu võtta kutsekvalifikatsioonide valdkonna nõudeid.

               (3)3. juunil 2015 loodi CCNRi raames siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (edaspidi „CESNI“), et välja töötada siseveeteid käsitlevad tehnilised standardid eri valdkondade jaoks, eelkõige seoses laevade, infotehnoloogia ja meeskonnaga.

               (4)CESNI võtab oma järgmisel, 2021. aasta aprillis toimuvad koosolekul eeldatavasti vastu madruste ohutusalase baaskoolituse standardi, mida liikmesriigid saaksid järgida oma riiklike nõuetena, ning nelja keele standardsete suhtlusfraaside standardi, millega aidatakse paadimeestel ja kipritel toime tulla olukordades, kus tekivad kommunikatsiooniprobleemid. Mõlema standardi eesmärk on hõlbustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/2397
                  5
                kohaldamisalasse kuuluvate nõuete rakendamist.

               (5)Lisaks nähakse ette, et CCNR võtab oma järgmisel täiskogu istungil vastu resolutsiooni, millega muudetakse Reini jõel tegutsevate laevameeskondade töökorraldust käsitlevat korda, et lisada viide ES-QIN standarditele (siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioone käsitlevad Euroopa standardid), sealhulgas CESNI madruste ohutusalase baaskoolituse standardile ja CESNI nelja keele standardsete suhtlusfraaside standardile.

               (6)CESNI madruste ohutusalase baaskoolituse standard ja suhtlusfraaside standard peaksid aitama hoida siseveeliikluses kõrgeimat ohutustaset ja soodustama ühtlustamist direktiivi (EL) 2017/2397 kontekstis.

               (7)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel CESNIs ja CCNRis võetav seisukoht.

               (8)Liit ei ole ei CCNRi ega CESNI liige. Liidu seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on nende organite liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (CESNI) täiskogu istungil (kus võetakse vastu otsus siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioone käsitlevate Euroopa standardite kohta viidetega cesni (20)_04 ja cesni (20)_39)) võetav seisukoht on nõustuda nende vastuvõtmisega.

               2.Euroopa Liidu nimel Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu istungil (kus CCNR võtab vastu resolutsiooni, millega muudetakse Reini jõel tegutsevate laevameeskondade töökorraldust käsitlevat korda, et lisada viide siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioone käsitlevatele Euroopa standarditele, samuti viited standarditele cesni (20)_04 ja cesni (20)_39) võetav seisukoht on toetada kõiki ettepanekuid, millega viiakse kooskõlla Reini jõel tegutsevate laevameeskondade töökorraldust käsitleva korra ja siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioone käsitlevate Euroopa standardite nõuded.

               Artikkel 2

               1.Artikli 1 lõikes 1 nimetatud seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on CESNI liikmed.

               2.Artikli 1 lõikes 2 nimetatud seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on CCNRi liikmed.

               Artikkel 3

               Artiklis 1 esitatud seisukohtade väiksemates tehnilistes muudatustes võidakse kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2397, milles käsitletakse siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 91/672/EMÜ ja 96/50/EÜ (ELT L 345, 27.12.2017, lk 53).

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        17. oktoobri 1868. aasta Reini laevaliikluse muudetud konventsioon, muudetud 20. novembril 1963.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2397, milles käsitletakse siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 91/672/EMÜ ja 96/50/EÜ (ELT L 345, 27.12.2017, lk 53).