Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0173

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega pärast Nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse India, Tai, Indoneesia ja Malaisia suhtes  /* KOM/2008/0173 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 4.4.2008KOM(2008)173 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse India, Tai, Indoneesia ja Malaisia suhtes(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus“, viimati muudetud nõukogu 21. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes. |120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 25. märtsi 1996. aasta määrus (EÜ) nr 600/96, millega Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. Nõukogu 7. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 769/2002, millega Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2272/2004, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indiast või Taist saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast või Taist pärinevana või mitte. Komisjoni 3. jaanuari 2005. aasta otsus 2005/3/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustus, mis on pakutud seoses uurimisega, mis käsitleb nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist Indiast või Taist imporditavate kumariini koguste kaudu, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast või Taist pärinevatena või mitte. Nõukogu 7. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1650/2006, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Menetlusega seotud huvitatud isikutel on olnud võimalus algmääruse sätete kohaselt uurimise käigus oma huvisid kaitsta. |212 |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei nähta ette mõju üldist hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 algatati 8. mail 2007 Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini suhtes alates 1996. aastast kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine. Uurimine kinnitas dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust ning käesolevaga tehakse ettepanek jätkata kumariini suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete samal tasemel kohaldamist. Liikmesriikidega konsulteeriti 12. märtsil 2008 peetud dumpinguvastase komitee istungil ja 24 liikmesriiki olid ettepaneku poolt. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 7. mail 2008. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 211/2005. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmisel põhjusel. |331 | Meedet kirjeldatakse algmääruses ja see ei võimalda riiklike otsuste tegemist. |332 |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |E-2742 | (Explanatory memorandum validated - 2 742 characters - complying with DGT norm.) |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse India, Tai, Indoneesia ja Malaisia suhtesEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[1] eriti selle artikleid 8, 9, ja 13 ning artikli 11 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Jõusolevad meetmed1.  Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 769/2002[2] Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 3479 eurot tonni kohta ja laiendas selle kehtimist Indiast ja Taist saadetud impordile nõukogu määrusega (EÜ) nr 2272/2004[3] ning Indoneesiast ja Malaisiast saadetud impordile nõukogu määrusega (EÜ) nr 1650/2006[4].2.  Komisjon kiitis heaks 3. jaanuari 2005. aasta otsusega[5] India tootja pakutud kohustuse seoses uurimisega, mis käsitles väidetavat dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist Indiast või Taist saadetud kumariini impordi kaudu.2. Läbivaatamise taotlus3.  Taotluse esitas 8. veebruaril 2007 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC) (edaspidi „taotluse esitaja”) ainsa ühenduse tootja nimel, kelle toodang moodustab kogu ühenduse kumariinitoodangu.4.  Taotluse esitajad väitsid ning esitasid esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et a) dumpingu ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamise jätkumine või kordumine on tõenäoline ning b) kõnealuse toote import Hiina Rahvavabariigist ühendusse on jätkunud märkimisväärsetes kogustes ja dumpinguhindadega.5.  Veel väideti, et lisaks muudele tagajärgedele on vaatlusaluse imporditava toote kogused ja hinnad avaldanud jätkuvalt negatiivset mõju ühenduse tootmisharu hinnatasemele, mille tulemusena on ühenduse tootmisharu finantsseisund ja tööhõive olukord oluliselt halvenenud.6.  Lisaks märkis taotluse esitaja, et Hiina Rahvavabariigi vaatlusaluse toote eksportijad/tootjad püüdsid kehtivatest meetmetest kõrvale hoida, mille vältimiseks laiendati meetmeid nõukogu määrustega (EÜ) nr 2272/2004 ja (EÜ) nr 1650/2006.3. Algatamine7.  Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2, avaldades Euroopa Liidu Teatajas[6] sellekohase teate.4. Uurimisperiood8.  Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi "läbivaatamisega seotud uurimisperiood"). Kahju jätkumise või kordumise hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi "vaatlusperiood").5. Uurimisega seotud isikud9.  Komisjon andis läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud ühenduse tootjale, Hiina eksportivatele tootjatele ja nende esindajatele, Hiina ametiasutustele ning teadaolevalt asjaomastele importijatele, kasutajatele ja ühendustele. Komisjon saatis küsimustiku eksportivatele tootjatele, India (võrdlusriik, nagu nimetatud põhjenduses 26) tootjale, ainsale ühenduse tootjale, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele ning nendele isikutele, kes endast läbivaatamise algatamise teates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid.Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring10.  Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu korraldamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning kui see on vajalik, siis moodustada valim, paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed kumariiniga seotud tegevuse kohta uurimisperioodil. Valimi moodustamise küsimustikule vastas kaks Hiina Rahvavabariigi äriühingut, kuid ainult üks avaldas soovi koostööd teha ja vastas dumpingut käsitlevale küsimustikule:11.  Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.12.  Küsimustikule vastasid ühenduse tootja ja neli importijat/kasutajat. Mis puutub võrdlusriiki, siis India tootja, kelle poole komisjoni talitustest pöörduti, keeldus koostööd tegemast.6. Saadud teabe kontrollimine13.  Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele andis komisjon võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist.14.  Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustes:Ühenduse tootja:-  Rhodia Organics, (Lyon) Prantsusmaa;importijad/kasutajad:-  Henkel KGaA, (Krefeld) SaksamaaB. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode15.  Vaatlusalune toode on sama toode kui esialgses uurimises ehk kumariin, mis on valkjas kristalliline pulber, millel on vastniidetud heinale iseloomulik lõhn. Seda kasutatakse peamiselt lõhnakemikaalina ja kinnistina detergentide, kosmeetikatoodete ja kvaliteetaroomide tootmisel kasutatavate lõhnaühendite valmistamisel.16.  Algselt oli kumariin tonkaubadest saadav loodussaadus, kuid nüüd toodetakse seda sünteetiliselt. Seda on võimalik saada salitsüülaldehüüdi tootmiseks kasutataval sünteesimisel fenoolist (Perkini reaktsioon) või ortokresoolist sünteesimisel (Raschigi reaktsioon). Kumariini põhiliseks füüsikaliseks omaduseks on puhtus, mida näitab sulamistemperatuur. Ühenduses turustatava standardkvaliteediga kumariini sulamistemperatuur on 68–70 oC, mis vastab 99%-lisele puhtusele.17.  Vaatlusalune toode kuulub CN-koodi ex 2932 21 00 alla.2. Samasugune toode18.  Sarnaselt esialgse uurimisega on kindlaks tehtud, et nii Hiinast ühendusse eksporditaval kumariinil kui ka ühenduse tootmisharus toodetaval ja ühenduse turul müüdaval kumariinil on ühesugused füüsikalised omadused ja kasutusvaldkonnad ning seega on tegemist samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS1. Üldküsimused19.  Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumping käesoleval ajal toimub ja kas meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.20.  Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 kasutati sama metoodikat nagu algses uurimises. Kuna aegumise läbivaatamise korral ei ole ette nähtud muutunud asjaolude uurimist, ei kaalutud uuesti, kas tootjad vastavad turumajandusliku kohtlemise tingimustele.21.  Statistiliste andmete kohaselt imporditi kõigist allikatest ELi 214 tonni kumariini, millest 137 tonni oli pärit Hiinast, moodustades umbes 20 % ELi tarbimisest.2. Väljavõtteline uuring (eksportijad) ja koostöö22.  Tuletatakse meelde, et eelmises uurimises, mille tulemused avaldati 2002. aasta mais, ei teinud Hiina eksportivad tootjad koostööd ja ühelegi neist ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist.23.  Väljavõttelise uuringu vormid saadeti 21 potentsiaalsele Hiina tootjale/eksportijale, aga vastuseid saadi ainult kahelt äriühingult ja ainult üks neist tegi küsimustikule täielikult vastates uurimises koostööd: seega ei olnud väljavõttelise uuringu kasutamine õigustatud. Ainus kõnealune täidetud küsimustik kajastab 5%-i Hiina impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealuse koostööd teinud tootja tootmisvõimsus moodustab ligikaudu 17 % kogu Hiina tootmisvõimsusest.24.  Võttes arvesse, et koostööd tehti väga vähe ja Hiina turgu ja toodangut esindas ainult üks äriühing, otsustati, et eksportivatelt tootjatelt ei olnud otse võimalik saada usaldusväärset teavet kõnealuse toote impordi kohta ühendusse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealuste asjaolude tõttu ja vastavalt algmääruse artiklile 18 tugines komisjon kättesaadavatele faktidele, s.o CN-koodi andmetele. Sellest hoolimata kasutati ainsa küsimustiku vastuseid võimalikus ulatuses, et vastavalt artiklile 18 kättesaadavate andmete põhjal saadud tulemusi üle kontrollida.25.  Tehti kindlaks, et CN-koodi andmed on parimad kättesaadavad uurimise kõiki aspekte iseloomustavad faktid. TARICi andmete ja vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6 kogutud andmete alusel kinnitati CN koodide andmete õigsust.26.  Õigustatud juhtudel kasutati täiendava allikana koostööd teinud tootjatelt ekspordihindade kohta saadud andmeid ja komisjonile kättesaadavat Hiina ekspordistatistikat (mis sisaldas ka teisi, mitte ainult kõnealust toodet iseloomustavaid andmeid).3. Võrdlusriik27.  Kumariin on aroom, mida toodetakse ainult väga vähestes riikides kogu maailmas ja seepärast oli võrdlusriikide valik väga piiratud. Vastavalt uurimise ajal kättesaadavale teabele olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainsad kumariini tootvad riigid Prantsusmaa, Hiina ja India. USA oli võrdlusriik eelmises läbivaatamisega seotud uurimises, aga kõnealune äriühing on tootmise lõpetanud. Algatamisteates soovitati kasutada võrdlusriigina Indiat, kuid ükski India tootja ei nõustunud koostööd tegema.28.  Nende järelduste põhjal tuli normaalväärtus määrata „mistahes muul põhjendatud alusel” vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Otsustati, et ühenduse tootmisharu andmed on kõnealuseks otstarbeks põhjendatud alus.4. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping29.  Põhjenduses 23 kirjeldatud põhjustel arvutati dumpingumarginaalid CN-koodi andmete alusel, mida kontrolliti ainsana koostööd teinud Hiina eksportivalt tootjalt saadud teabe põhjal. Hiina impordi ekspordihindasid kohandati, et tagada nende võrreldavus normaalväärtusega. Kõnealuste kohandamistega tagati dumpingu arvutamine tehasest hankimise tasandi alusel ning ekspordihinna ja normaalväärtuse vaheline erinevus väljendati protsendina CIF-ekspordihindadest. Selle põhjal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingumarginaal umbes 45%.5. Hinnavõrdlus30.  Oli selge, et kui meetmetel lubatakse aeguda, suurendab see Hiina eksportijate huvi müüa vaatlusalust toodet suurtes kogustes ulatuslikul ELi turul. Kõnealune järeldus põhineb järgmistel andmetel, mis arvutati uurimise ajal:i) Hiina siseturu hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 25 % madalamad kui ELi turu hinnad.ii) Hiina tootjad müüvad suurema osa oma toodangust eksporditurgudel, sest nende siseturg ei ole nende kogutoodangu jaoks piisavalt suur ja siseturuhinnad on sarnased hindadega, millega on võimalik müüa kolmandates riikides.iii) Ühenduse turuhinnad olid kõrgemad kui Hiina eksportivate tootjate ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse ning selle põhjal võib järeldada, et dumpingut esineb ka kolmandate riikide turgudel ja et see suurendab Hiina tootjate huvi suunata oma eksport ühenduse turule.6. Hiina kasutamata tootmisvõimsus ja varud31.  Varasema uurimise käigus, mis lõpetati 2002. aasta mais, tehti kindlaks, et Hiina tootmisvõimsusest jääb kasutamata märkimisväärselt suur osa (50 %– 60 % tootmisvõimsusest). Hiina eksportivate tootjate vähese koostööhuvi tõttu oli uurimiseks kättesaadav väga väike hulk andmeid Hiina praeguse kasutamata tootmisvõimsuse ja varude kohta.32.  Küsimustiku vastuse kohaselt oli siiski märkimisväärne osa ainsana koostööd tegeva tootja tootmisvõimsusest kasutamata. Tootja varude suurus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus ligikaudu 500 tonni, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 70 % ELi turust. Pidades meeles, et kõnealuse tootja tootmisvõimsus moodustab ainult 15–20 % Hiina tootmisvõimsusest, siis on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on ELi turu hõlvamiseks olemas veelgi suuremad varud.7. Kolmandate riikide või Hiina siseturu suutlikkus toodangut vastu võtta33.  Pidades meeles eespool nimetatud hinnavõrdlust ja kasutamata tootmisvõimsuse ja varude olemasolu ei saa väita, et Hiina toodangu suudavad vastu võtta kolmandad riigid ja Hiina siseturg. Seda seepärast, et tarbimine kolmandate riikide turgudel on jäänud suhteliselt stabiilseks viimase 10 aasta jooksul ja eeldatakse, et see jääb stabiilseks ka tulevikus. Pidades seda meeles, on ilmne, et Hiina tootjatel on tõenäoliselt jätkuvalt vaja eksportida oma toodangut ühendusse. See tuleneb asjaolust, et ELi turg on maailmas üks kõige atraktiivsemaid arvestades selle suurust ja suhteliselt kõrgeid hindu, millega on võimalik toodangut müüa. On selge, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, suunatakse veel suuremad kogused dumpinguhinnaga importi ELi turule.8. Meetmetest kõrvalehoidmine34.  Nagu nimetatud põhjenduses 1, laiendati meetmetest kõrvalehoidmise uurimise tulemuste alusel vaatlusaluste meetmete kehtimist India, Tai, Malaisia ja Indoneesia suhtes. See osutab Hiina tootjate tugevale huvile tuua oma toodang ühenduse turule ja nende valmisolekule seda teha isegi dumpinguvastaste meetmete kehtimise ajal. Meetmetest kõrvale hoidmine toetab järeldust, et dumpinguhinnaga impordi maht ühendusse suureneks meetmete kehtetuks tunnistamise korral.9. Järeldus dumpingu jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse kohta35.  Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub.D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÕISTE36.  Taotluse esitaja esindatav äriühing oli uurimisperioodil ainus ühenduse kumariinitootja. Seepärast leitakse, et kõnealune ühenduse tootja moodustab ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORRA ANALÜÜS1. Ühenduse tarbimine[7]37.  Vaatlusalune toode moodustab osa ühest CN-koodist. Et määrata kindlaks kõnealuse CN-koodi alla kuuluvate nende toodete kogus, mis on vaatlusalusest tootest erinevad, võrdlesid ühenduse talitused CN-andmeid teiste kättesaadavate statistiliste allikatega nagu nimetatud põhjenduses 23. Kõnealune võrdlus näitas, et peaaegu 100 % kõnealuse koodi all imporditud toodetest oli tegelikult vaatlusalune toode.38.  Ühenduse tarbimine määrati seepärast kindlaks, lisades kõik Euroopa Ühenduse impordi kohta käivad CN-koodide andmed küsimustiku vastuses esitatud ühenduse tootmisharu ühenduse turu müügimahtude andmetele.39.  Vaatlusperioodil kumariini nähtav tarbimine vähenes üldjuhul 8 % (aastani 2005 vähenes ja seejärel suurenes). Tundub, et tarbimine on nüüd stabiliseerunud.40.  Ühenduse tarbimine on arenenud järgmiselt:Tabel 12003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Ühenduse tarbimine (näitaja 2003=100) | 100 | 91,4 | 82,4 | 90 | 92,3 |2. Import asjaomasest riigista) Maht ja turuosa41.  Nagu põhjenduses 36 selgitatud, kasutati CN-koodi 2932 21 00 teabeallikana asjakohase toote ühendusse impordi puhul.42.  Hiina impordi puhul tuleb tähelepanu pöörata kinnitust leidnud meetmetest kõrvalehoidmisele, mille tulemusena laiendati meetmete kehtimist Indiast, Taist, Indoneesiast ja Malaisiast pärit kumariini impordi suhtes. Kõrvalehoidmise vastaste meetmete vastuvõtmisest tulenevalt on Hiina import ja teiste riikide kaudu saadetud Hiina import vaatlusperioodil vähenenud. Kuigi Hiinast pärit impordi maht on ikka veel märkimisväärselt suur, näitab kõnealune vähenemine, et meetmetest kõrvalehoidmise vastased meetmed on olnud tõhusad.43.  Nagu põhjenduses 38 selgitatud, on nähtav tarbimine vaatlusalusel perioodil vähenenud. Hiina import vähenes veelgi võrdeliselt tarbimisega, mille tõttu kaotati ühenduse tootmisharule osa ühenduse turust. Kolmandatest riikidest pärit impordi maht ühendusse jäi vaatlusperioodil samale tasemele.Tabel 22003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Dumpinguhinnaga impordi maht (näitaja 2003 = 100) | 100 | 99,4 | 49,7 | 47 | 50,1 |Kolmandatest riikidest pärit impordi maht | 100 | 78 | 74,7 | 65,5 | 66,6 |Dumpinguhinnaga impordi turuosa ulatus | 30%–40% | 40%–50% | 20%–30% | 10%–20% | 20%–30% |b) Hinnad44.  Vaatlusperioodil olid Hiinast pärit kumariini impordi CIF-hinnad püsivalt palju madalamad ühenduse tootmisharu hindadest.3. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukorda) Tootmine45.  Ühenduse tootmisharu pidi kõnealuse toote tootmismahtu vähendama 2003. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 25 %. See on seotud asjaoluga, et alates 2003. aastast vähenes meetmetest kõrvalehoidmisest tulenevalt ühenduse müügimaht. Veelgi enam, vähenes ka müügimaht kolmandatesse riikidesse, kuna ka kolmandate riikide eksporditurgudel pidi ühendus Hiina ekspordi survel seisma silmitsi madalate hindadega.b) Tootmisvõimsus ja selle rakendamine46.  Nagu põhjendustes 36–39 selgitatud, oli vaatlusperioodil ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote müük ühenduses suhteliselt stabiilne. Samal perioodil vähenes siiski oluliselt ühenduse tootmisharu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi maht. Kõnealuste asjaolude tõttu pidi ühenduse tootmisharu vähendama tootmisvõimsust, et optimeerida tootmisvõimsuse rakendusastet. Olenemata sellest jäi tootmisvõimsuse rakendusaste suhteliselt madalaks.Tabel 32003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Toodang | 100 | 63,4 | 66,3 | 70,3 | 75,4 |Tootmisvõimsus | 100 | 63,5 | 63,5 | 63,5 | 63,5 |Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 99,8 | 104,4 | 110,8 | 118,8 |c) Müük ühenduses47.  Vaatlusperioodil suurenes ühenduse tootmisharu müügimaht ELis 36 %. See sai võimalikuks tänu meetmete kehtimise pikendamisele järgmiseks viieks aastaks ja meetmest kõrvalehoidmise lõpetamisele. Selle tõttu ning vastavalt põhjenduses 41 esitatud selgitusele vähenes Hiina import samal perioodil. Import Indiast, mis on ainuke teine teadaolev kumariini tootev kolmas riik, piirdus võetud kohustuses lubatud kogusega.d) Varud48.  Ühenduse tootmisharu varud vähenesid vaatlusperioodil.e) Turuosa49.  Vaatlusperioodil suurenes ühenduse tootmisharu turuosa. Vastavalt põhjendustele 41 ja 42 on ühenduse tootmisharul tänu meetmete tõhususele olnud võimalik turuosa tagasi võtta. Turuosa suurenes vaatlusperioodil 22 protsendipunkti ning see on selgelt seotud meetmetest kõrvalehoidmise lõpetamisega.f) Hinnad50.  Keskmised kumariini netomüügihinnad ELi turul vähenesid võrreldes 2003. aasta hindadega 2004. aastal 10 %. Pärast 2004. aastat hinnad küll tõusid järkjärgult, kuid ei jõudnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2003. aasta hinnatasemeni. Nagu oleks võinudki eeldada, ei tõusnud hinnad endisele tasemele.51.  Hinnaolukord kajastab Hiina impordi tugevat survet. Vaatlusalusel perioodil olid Hiinast pärit impordi keskmised CIF-hinnad püsivalt palju madalamad ühenduse tootmisharu hindadest. Kui meetmed olid kehtestatud, müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit kumariini samade hindadega nagu ühenduse tootmisharu kumariini. Hiina ekspordi hindadega on kehtestatud ülemmäär ning selle tõttu on ühenduse tootmisharu sunnitud oma hindu vastavalt korrigeerima. Seepärast on ühenduse tootmisharu hinnad madalad ning tootmisharu on vähetasuv.52.  Et kindlaks määrata Hiinast pärit kumariini põhjustatud hinna allalöömise jätkumine, võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügil sõltumatutele tarbijatele CIF-hindadega ühenduse piiril võttes aluseks CN-koodide andmed vastavalt põhjenduses 23 esitatud selgitusele. Võrdlus näitas, et kuigi hinnad olid sarnased ühenduse tootmisharule kehtestatud mittekahjustava hinnaga, ei löönud import ühenduse tootmisharu hindu alla.Tabel 42003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Varud | 100 | 50,3 | 31 | 20,9 | 3,7 |Ühenduse tootmisharu turuosa | 100 | 98 | 136,5 | 149,3 | 148 |Hinnad | 100 | 90,4 | 93,7 | 96,6 | 97,3 |g) Kulutasuvus53.  Vaatlusaluse toote müük ühenduse sõltumatutele klientidele tundub läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olevat vähesel määral kasumlik. See jäi kahjumlikuks alates 2004. aastast ning tulemused on veidi paranenud alates 2006. aastast. Kulutasuvuse madal tase tuleneb langenud müügihindadest vastavalt põhjendustes 49 ja 50 esitatud selgitustele ja suurenenud kuludest, eriti arvestades tooraine hinda. Kõnealuste tegurite kahjustavat mõju kulutasuvusele hüvitas tootlikkuse kasv ainult osaliselt. Üldiselt oli kasum kogu vaatlusalusel perioodil tavapärasest kasumist palju väiksem.h) Rahakäive ja kapitali kaasamise võime54.  Ühenduse tootmisharu rahavoogude areng võrreldes vaatlusaluse toote müügiga ELi turul peegeldab kulutasuvuse arengut. Märkimist väärib asjaolu, et kuigi rahakäive oli väike, oli see vaatlusperioodil siiski positiivne.55.  Uurimise käigus tehti kindlaks, et ühenduse tootmisharul ei olnud raskusi kapitali kaasamisega ja kogu vaatlusperioodil olid kapitalikulud väga väikesed. Võimele kapitali kaasata ei saa omistada kõnealuse uurimise jaoks olulist tähtsust, kuna ühenduse tootmisharu on suur kontsern ja kumariini tootmine moodustab ainult väikse osa selle kogutoodangust. Kapitali kaasamise võime sõltub tugevalt kogu kontserni tegevusest ja mitte vaatlusaluse tootega seotud tegevusest eraldi.i) Tööhõive, tootlikkus ja töötasud56.  Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusperioodil, eriti 2004. aastast alates. Kõnealune vähenemine on seotud ühenduse tootmisharus ette võetud kumariini tootmisprotsessi ümberkorraldamisega. Ühenduse tootmisharu tootlikkus, mida mõõdeti arvestades tootlikkust iga töötava inimese kohta, suurenes vaatlusperioodil märgatavalt.57.  Palgakulu vähenes tulenevalt põhjenduses 55 kirjeldatud ümberkorraldamisest. Keskmised palgad töötaja kohta jäid vaatlusperioodil samale tasemele.Tabel 52003 | 2004 | 2005 | 2006 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Töötajad | 100 | 86 | 61 | 57 | 57 |Töötasu | 100 | 89,6 | 65,5 | 63,4 | 63,4 |Tootlikkus | 100 | 76,4 | 111,8 | 129,4 | 135,3 |j) Investeeringud ja investeeringutasuvus58.  Vaatlusperioodil saavutasid investeeringud kõrgeima taseme 2004. aastal ning on pärast seda hakanud langema. Praeguste turutingimuste juures on olemasolevate tootmisseadmete hooldamine ühenduse tootmisharu jaoks olulisem kui tootmisvõimsuse suurendamine.59.  Selle põhjal kajastab investeeringutasuvus, mida väljendatakse ühenduse tootmisharu puhaskasumi ja tema põhivara arvestusliku väärtuse suhtena, kulutasuvuse suundumust, nagu on selgitatud põhjenduses 52.k) Kasv60.  Vastavalt alates põhjendusest 36 esitatud selgitustele on ühenduse tootmisharu müügimaht ELi turul märgatavalt suurenenud, lubades ühenduse tootmisharul märkimisväärse osa turust tagasi võtta.l) Dumpingumarginaali suurus61.  Dumpingu suurust analüüsides arvestatakse asjaolu, et praegu on jõus meetmed kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks. Dumpingu mõju ühenduse tootmisharule ei saa pidada ebaoluliseks võttes arvesse impordimahtu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja tuvastatud dumpingu märkimisväärset taset (vt põhjendus 28).m) Toibumine varasema dumpingu mõjudest62.  Arvesse tuleks võtta ka seda, et ühenduse tootmisharu ei oleks toibunud varasema dumpingu mõjudest pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2002. aastal, sest meetmetest püüti kõrvale hoida ja kõrvalehoidmise vastased meetmed võeti vastu alles 2004 ja 2006 aastal. Enne, kui nõukogu kehtestas kõrvalehoidmise vastased meetmed India, Tai, Indoneesia ja Malaisia suhtes ja komisjon kiitis 2005. aastal heaks võetud kohustuse, oli import nimetatud neljast riigist väga suur ja see takistas ühenduse tootmisharul dumpingu mõjudest toibuda.4. Järeldus ühenduse turuolukorra kohta63.  Hiinast pärit kumariini impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel ja meetmete laiendamisel riikide suhtes, kelle kaudu püüti meetmetest kõrvale hoida, on ühenduse tootmisharule olnud positiivne mõju, kuna tänu sellele oli võimalik raskest majanduslikust olukorrast osaliselt toibuda. Ühenduse tootmisharu jätkuvad jõupingutused kulude kärpimiseks ja tootlikkuse suurendamiseks ühe töötaja kohta korvasid napilt ühenduse turu tooraine hindade tõusu ja müügihindade languse mõju.64.  Kuna Hiina tootjad püüdsid meetmetest kõrvale hoida, nagu selgitatud põhjenduses 33, saadi kinnitust järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on suur huvi tulla ühenduse turule.65.  Pidades silmas eelnevat analüüsi, on ühenduse tootmisharu olukord endiselt ebakindel, kuigi dumpingu kahjustavat mõju on suudetud meetmete abil piirata. Dumpinguhinnaga impordi suurenemine raskendaks siiski tõenäoliselt seda olukorda ja teeks olematuks kõik ühenduse tootmisharu jõupingutused ning kumariini tootmine tuleks tõenäoliselt lõpetada.F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS1. Kahju kordumise tõenäosus66.  Arvestades jõusolevate meetmete kehtivuse lõppemise võimalikku mõju ühenduse tootmisharule, kaaluti põhjendustes 28–34 esitatud faktide kohaselt järgmisi tegureid.67.  Jõusolevate meetmete tulemusena on ühenduse tootmisharu suurendanud müüki ühenduse turul. Andmete põhjal on selge, et ühenduse tootmisharu turuosa on suurenenud märgatavalt turul, kus tarbimine vähenes vaatlusperioodil 8 %. Siiski kannatas ühenduse tootmisharu jätkuvalt hinnasurve all.68.  Kuigi tarbimine vähenes 8 %, nagu selgitatud põhjenduses 38 eespool, prognoositakse, et ülemaailmne kumariini tarbimine, mis küll teatud ulatuses sõltub moesuundadest, ei muutu suurel määral. On selgeid viiteid sellele, et meetmete puudumise korral jätkub märkimisväärne dumpinguhinnaga importimine Hiinast. Hiina ulatusliku kasutamata tootmisvõimsust arvestades võib oletada, et tõenäoliselt suureneks meetmete kehtetuks tunnistamise korral impordi maht ühendusse.69.  Meetmete laiendamine pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat menetlust oli tõhus, kuna sellega peatati Hiinast pärit, kuid India, Tai, Indoneesia või Malaisia kaudu saadetud vaatlusaluse tootega seotud meetmetest kõrvalehoidmine. On tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad peavad ühenduses arendama agressiivset hinnakujunduspoliitikat, et korvata turuosa, mis kaotati meetmetest kõrvalehoidmise peatamise tõttu.70.  Nagu eespool põhjenduses 29 järeldatud, tehti uurimise käigus kindlaks, et Hiina eksportijatel on suur huvi suunata suured kogused ühenduse turule, kui meetmetel lubatakse aeguda. See lubaks Hiina eksportijatel kasutada ära osa oma ülejäävast tootmisvõimsusest.71.  Asjaolu, et ühenduses on hinnad kõrgemad kui Hiina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse, toetab veelgi kõnealuse arengu tõenäosust. See julgustab Hiina tootjaid kindlasti ühenduse turul aktiivsemalt tegutsema.72.  Meetmete kõrvaldamise korral madalate hindadega import tõenäoliselt kasvaks ning sellel oleks samuti suure tõenäosusega märkimisväärne kahjustav mõju ühenduse tootmisharule. Nendes tingimustes peaks ühenduse tootmisharu kas langetama hindu, et turuosa säilitada, või jätma hinnad praegusele tasemele, kaotades kliente ja lõpuks väheneks ka müük. Esimesel juhul peab ühenduse tootmisharu tegutsema kahjumiga ja viimasel juhul toob müügi vähenemine kaasa suuremad kulutused ning kahjumi.73.  Seega selgus uurimise käigus, et kui import peaks meetmete lõpetamise korral kasvama nagu prognoositud, põhjustaks see juba niigi haavatavas seisus ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumist. Tegelikult tähendaks see seda, et ühenduse tootmisharu ei saaks enam kumariini tootmist jätkata.G. ÜHENDUSE HUVID1. Sissejuhatus74.  Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuris komisjon, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu ühenduse tootmisharu, importijate/kauplejate ja kumariini kasutajate huvi, hindamisel. Selleks, et hinnata meetmete säilitamise või kehtetuks tunnistamise tõenäolist mõju, nõudis komisjon teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud isikutelt.75.  Selle põhjal uuriti, kas vaatamata dumpingu jätkumise tõenäosuse ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi selle kohta, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.2. Ühenduse tootmisharu huvi76.  Kindlasti on ainsa ühenduse tootja huvides kumariini tootmise jätkamine.77.  Leitakse ka, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub ja kasvab põhjustades ühenduse tootmisharu olukorra jätkuva halvenemise kuni tootmisharu tõenäolise kadumiseni.78.  Üldiselt võib järeldada, et meetmete kehtimise jätkumine oleks kindlalt ühenduse tootmisharu huvides.3. Importijate ja kasutajate huvid79.  13 importija ja 10 tööstustarbijaga võeti ühendust ning neile saadeti küsimustikud. Komisjoni talitused said koostööd tegema nõustunud äriühingutelt neli vastust.80.  Nelja vastuse hulgast teatas üks importija, et ta on meetmete vastu, kuna ta oli vaatlusalust toodet hankides huvitatud peamiselt hinnast. Kõnealune äriühing märkis siiski, et kumariini hinnal on väga väike mõju tema tootmise kogukuludele.81.  Kuigi vaatlusalust toodet kasutatakse teistes tööstusharudes, kus seda tihti ei saa asendada, on selle tähtsus koguseid ja hindu arvesse võttes valmistoote koostises väga väike – enamikul juhtudel moodustab see vähem kui 1 %. Seepärast on tollimaksu mõju nii kasutajale kui lõpptarbijale väga väike.82.  Mõni kasutaja märkis, et nad eelistavad tugevalt ühendusest pärit kumariini, kuna see on kvaliteetsem. Kui ühenduse tootmisaru peaks meetmete kehtetuks tunnistamise tõttu tootmise lõpetama, mõjutaks see kõnealuseid kasutajaid väga tõsiselt.83.  Ühenduse huvide uurimisel tuleks erilist tähelepanu pöörata vajadusele kaotada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents. Seoses sellega tuleks märkida, et maailma kumariiniturg on väga kontsentreeritud, kus on ainult mõned tootjad, kellest kõige olulisemad asuvad Hiinas ja ühenduses. Arvestades seda, on oluline kaitsta mitme tarneallika, sealhulgas ühenduse tootmisharu, säilimist. Lisaks sellele tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole ühendusevälistest allikatest pärit tarne piiramine ja et Hiinast pärit kumariini piisavas koguses ühendusse importimist võib edaspidigi jätkata.84.  Eespool nimetatust ja vähesest koostööst lähtudes kinnitatakse, et kasutajate ja importijate majandusolukorda ei ole praegu jõus olevad meetmed märkimisväärselt negatiivselt mõjutanud. Peale selle ei nähtu uurimise tulemustest, et meetmete kehtimise pikendamisel kahjustav mõju süveneks.4. Järeldus ühenduse huvide kohta85.  Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, miks meetmete jätkamine oleks ühenduse huvidega vastuolus.H. DUMPINGUVASTASED MEETMED86.  Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevate meetmete säilitamist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.87.  Eespool öeldust järeldub, et praegu Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes jõusolevad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada.88.  Nagu nimetatud põhjenduses 1, laiendati Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes jõus olevaid dumpinguvastaseid meetmeid ka Indiast, Taist, Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast, Taist, Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte. Vaatlusaluse toote suhtes säilitatavad dumpinguvastased meetmed peaksid jätkuvalt kehtima Indiast, Taist, Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariini impordi suhtes, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast, Taist, Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte. Põhjenduses 2 osutatud India eksportiv tootja, kes vabastati meetmetest komisjoni heaks kiidetud kohustuse alusel, peaks ka edaspidi olema samadel tingimustel vabastatud käesoleva määrusega kehtestatud meetmetest,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Hiina Rahvavabariigist pärit ja koodi ex 2932 21 00 (TARICi lisakood 2932 21 00 19) alla kuuluva kumariini impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.2. Tollimaksumääraks sätestatakse 3 479 eurot tonni kohta.3. Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavat 3 479 euro suurust lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse lõikes 1 nimetatud sama toote impordi suhtes, mis on saadetud Indiast, Taist, Indoneesiast või Malaisiast, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indoneesiast, Taist, Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte.Artikkel 2Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 4Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist saanud kahjustada ning seepärast jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summa alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna proportsionaalsele jagamisele.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 123, 9.5.2002, lk 1. Viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1854/2003 (ELT L 272, 23.10.2003, lk 1).[3] ELT L 396, 31.12.2004, lk 18.[4] ELT L 311, 10.11.2006, lk 1.[5] ELT L 1, 4.1.2005, lk 15.[6] ELT C 103, 8.5.2007, lk 15.[7] Kuna ainult üks ühenduse tootja moodustab ühenduse tootmisharu, on konfidentsiaalsuse tagamiseks käesolevas määruses esitatud arvud indekseeritud või ligikaudsed.


title: Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0223

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.4.2008KOM(2008) 223 lõplik2008/0089 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKäesoleva ettepaneku eesmärk on ajakohastada finantseeskirju kooskõlas nõukogu uue, 7. juuni 2007. aasta otsusega 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta[1]. Ettepanek võtab arvesse ka ühenduse õiguse arengut pärast nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004[2] tehtud viimaseid muudatusi.Kokkuvõte komisjoni muudatusettepanekutest on esitatud allpool.1. SÄTTED, MIDA TULEB MUUTA SEOSES OTSUSEGA 2007/436/EÜ, EURATOMa. Erinevuse kaotamine põllumajandusmaksude ja tollimaksude vahelPärast Uruguay voorus sõlmitud kokkulepete rakendamist Euroopa Liidu õiguses ei ole põllumajandusmaksudel ja tollimaksudel enam sisulist vahet. Seepärast kaotati nende maksude vaheline erinevus 2007. aasta omavahendite otsuses ning seda tuleks teha ka määruses nr 1150/2000.b. Ajavahemikus 2007–2013 Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate aastaste brutomaksete vähendamise arvessevõtmine2007. aasta omavahendite otsuse kohaselt vähendatakse ajavahemikus 2007–2013 Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevat aastast brutomakset. Nimetatud otsuses määratakse kindlaks kõnealuse vähendamise suurus (mida tuleb kohandada jooksevhindadega) ja sätestatakse, et vähendamist kohaldatakse alles pärast Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise arvutamist. Vähendamist rahastavad kõik liikmesriigid igakuiste kaheteistkümnendikosadena.Madalmaade ja Rootsi osa Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise rahastamises kõnealuse vähendamise tõttu ei kahane, kuna seda kohaldatakse alles pärast nimetatud korrigeerimise arvutamist ja selle rahastamist.Käesolevas ettepanekus on sätestatud brutomaksevähenduse rahastamise kord ja ajakava. Sarnaselt Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimisega kohaldatakse maksevähendust Madalmaade ja Rootsi suhtes igakuiste kaheteistkümnendikosadena. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi erivajadusi ja ühenduse sularahajääki arvestav nõue igakuiste kaheteistkümnendikosade ettemaksete tegemiseks aasta esimeses kvartalis kehtib ka summade kohta, mida liikmesriigid peavad maksma Madalmaade ja Rootsi brutomaksevähenduse rahastamiseks. Seepärast tuleks artikli 6 lõiget 3 ja artikli 10 lõiget 3 vastavalt kohandada.Samuti paistab olevat vajalik sätestada määruses nr 1150/2000, et pärast asjaomase eelarveaasta lõppu ei muudeta brutosummade rahastamist, isegi kui majandusaastate rahvamajanduse kogutulu arvnäitajad muutuvad vastavalt määruse nr 1287/2003 artikli 2 lõikele 2. See tähendab, et Madalmaade ja Rootsi suhtes kohaldatava brutomaksevähenduse rahastamist ei vaadata läbi iga kord, kui esitatakse uusi ajakohastatud andmeid rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite kohta. Samasugune säte kehtib juba kohanduste kohta, mida arvutatakse seoses mõnede liikmesriikide kõrvalejäämisega teatavatest liidu meetmetest ja strateegiatest.2. TEHNILISED MUUDATUSED, MIS EI OLE SEOTUD 2007. AASTA OMAVAHENDITE OTSUSEGAa. Viited rahvamajanduse kogutoodangule ja rahvamajanduse kogutululeAlates 2002. aastast kasutatakse lisaomavahendite arvutamise alusena rahvamajanduse kogutoodangu asemel rahvamajanduse kogutulu. Seepärast tuleks viited rahvamajanduse kogutoodangule asendada viidetega rahvamajanduse kogutulule.Seoses sellega tuleks tähelepanu pöörata järgmistele küsimustele:- Mõnede liikmesriikide puhul võib käibemaksul või rahvamajanduse kogutulul põhinevate maksete jäägi arvutamine olla ikka veel seotud 2002. aastale eelnenud aastatega. Sel ajal arvutati lisaomavahendeid rahvamajanduse kogutoodangu alusel. Kuna rahvamajanduse kogutoodang ja rahvamajanduse kogutulu on kaks erinevat makromajanduslikku koondnäitajat, sätestatakse artiklis 10, kumba koondnäitajat kohaldatakse kuni 2002. aastani ja kumba pärast seda.- Määrusega nr 2028/2004 tunnistati kehtetuks määruse nr 1150/2000 artikli 10 lõige 5 rahvamajanduse kogutoodangul põhinevate osamaksude korrigeerimise kohta (Hispaania, Portugali ja Kreeka tehtud osamaksusid korrigeeriti piiratud aja jooksul pärast ühinemist ELiga). Muud viited rahvamajanduse kogutoodangul põhinevatele osamaksudele artiklis 5 ja artikli 10 lõikes 6 jäid aga muutmata. Kuna nimetatud vahendeid enam ei kasutata, tuleks asjaomased viited välja jätta.Lisaks tuleks viiteid direktiivile 89/130 (rahvamajanduse kogutoodangu kohta) vajaduse korral täiendada vastavate viidetega määrusele nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu kohta).b. Igakuiste kaheteistkümnendikosade ettemaksed olenevalt EAGFi erivajadustest ja ühenduse sularahajäägistMääruse nr 1150/2000 praegu kehtiva artikli 10 lõike 3 teises lõigus on sätestatud, et erivajadusteks, mis on seotud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu kulude maksmisega vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1765/92, ning olenevalt ühenduse sularahajäägist võib liikmesriikidel paluda maksta omavahendite, v.a traditsiooniliste omavahendite üks kaheteistkümnendik või osa sellest ühe või kahe kuu võrra varem. Nimetatud sätte jõustamiseks on vajalikud järgmised muudatused:- Määrus nr 1765/92 on 1999. aastast alates kehtetu. Selle asemel tuleks viidata määrusele nr 1782/2003.- 2006. aasta lõpust alates asendab EAGGFi tagatisrahastut Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) ning kasutada tuleks uut viidet.c. Laenude ja laenutagatiste reserv ja hädaabireservAlates 2007. aasta eelarvest ei ole uues institutsioonidevahelises kokkuleppes enam sätestatud eraldi rubriiki laenude ja laenutagatiste reservi ja hädaabireservi jaoks. Eelarves käsitletakse hädaabireservi määratlemata otstarbega assigneeringuna ning asjaomased maksete assigneeringud kantakse eelarvesse ainult vajaduse korral. Laenude ja laenutagatiste reserv on nüüd üks üldeelarve kohustuslikest kuludest.Seepärast ei ole eelarve tulude poolel enam vaja erikorda nimetatud reservidega seotud kulude katmiseks, kuna neid rahastatakse sarnaselt kõikide teiste kuludega tavapäraste igakuiste maksenõuete kaudu. Seepärast ei ole viited nimetatud reservidele määruse nr 1150/2000 artiklis 10 enam vajalikud.d. Omavahendite raamatupidamisarvestuse tõhus haldamineEt võimaldada komisjonil tõhusalt ja reaalajas hallata omavahendite raamatupidamisarvestust, tuleks artikli 9 lõike 1a ja artikli 12 lõike 5 sätted ühtlustada pangandussektori üldiste tavadega.Seepärast tehakse ettepanek, et liikmesriigid või nende määratud asutused esitaksid komisjonile päeval, mil nad kannavad omavahendid komisjoni nimel olevale kontole, kas asjaomase päeva kontoväljavõtte, kus on näidatud krediteeritud summa, või vähemalt iga sellist tehingut käsitleva eraldi kreedititeatise. Samuti tehakse ettepanek lühendada ühe päeva võrra praegust tähtaega, mille jooksul tuleb esitada konto väljavõte pärast selle krediteerimist. Tulevikus hakkab see tähtaeg olema kaks tööpäeva.Sarnaselt soovitakse muuta ka artikli 12 lõiget 5, milles sätestatakse tähtaeg, mille jooksul liikmesriigid või nende määratud asutused peavad täitma komisjoni korraldused maksete või sularahatehingute tegemiseks. Ettepaneku kohaselt oleks uueks maksekorralduste täitmise tähtajaks kolm tööpäeva (nagu on praegu tavaks liikmesriikides). Liikmesriigid teatavad komisjonile korralduse täitmisest kahe tööpäeva jooksul pärast komisjoni juhistes kehtestatud väärtuspäeva.Lisaks sellele hakkab teatamine ettepaneku kohaselt edaspidi toimuma ainult elektroonilises vormis, arvestades infotehnoloogiavahendite kättesaadavust ja praegust tava enamikus liikmesriikides.e. Artikli 10 konsolideeritud tekstArtikli 10 eespool nimetatud muudatused täiendavad määruse nr 2028/2004 alusel varem tehtud tehnilisi muudatusi. Selguse ja otstarbekuse huvides tehakse ettepanek esitada muutmismääruses nimetatud artikli täielik konsolideeritud tekst.3. JÕUSTUMINE2007. aasta omavahendite otsuse muudatused saavad jõustuda alles pärast seda, kui otsuse on vastu võtnud kõik liikmesriigid kooskõlas oma põhiseaduslike nõuetega. Seepärast peaks ettepanekus sisalduv määrus jõustuma samal päeval kui 2007. aasta omavahendite otsus ning seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2007.2008/0089 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, EuratomEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 279 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 183,võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom ühenduste omavahendite süsteemi kohta,[3] eriti selle artikli 8 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],võttes arvesse kontrollikoja arvamust[6]ning arvestades järgmist:(1) 15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud kohtumisel tegi Euroopa Ülemkogu ühenduste omavahendite süsteemi kohta mitu järeldust, mille alusel võeti hiljem vastu otsus 2007/436/EÜ, Euratom.(2) Vastavalt otsuse 2007/436/EÜ artikli 2 lõike 1 punktile a ei tehta vahet põllumajandusmaksudel ja tollimaksudel.(3) Otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 5 teise lõigu kohaselt vähendatakse ajavahemikul 2007–2013 Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevaid brutomakseid ning kõnealust vähendamist rahastavad kõik liikmesriigid. Kõnealuse vähendamise rahastamist enam läbi ei vaadata, isegi kui rahvamajanduse kogutulu näitajad hiljem muutuvad.(4) Arvestades, et otsuses 2007/436/EÜ, Euratom kasutatakse mõistet „rahvamajanduse kogutulu” mõiste „rahvamajanduse kogutoodang” asemel, tuleks nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000[7] vastavalt muuta,(5) Kuna Euroopa ühenduste omavahendite süsteemis ei kasutata enam rahvamajanduse kogutoodangul põhinevaid osamaksusid, ei ole enam vaja neile viidata ka määruses (EÜ, Euratom) nr 1150/2000.(6) Komisjoni omavahendite raamatupidamisarvestuse tõhusa haldamise tagamiseks tuleks kehtestada erisätted, mille alusel ühtlustada andmete edastamine ja aruandeperioodid praeguse pangandustavaga.(7) Alates 2007. aasta eelarvest ei ole Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[8] enam sätestatud eraldi rahastamiskorda laenude ja laenutagatiste reservi ja hädaabireservi jaoks. Hädaabireserv on kantud eelarvesse määratlemata otstarbega assigneeringuna ning laenude ja laenudetagatiste reservi käsitletakse üldeelarves kohustusliku kuluna.(8) Määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 tuleks seetõttu vastavalt muuta.(9) Arvestades otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artiklit 11, peaks käesolev määrus jõustuma samal päeval kui nimetatud otsus ning seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2007,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 muudetakse järgmiselt:1.  Pealkirjas asendatakse sõnad „ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom” sõnadega „otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta ”;2.  Artikkel 1 asendatakse järgmisega:„Artikkel 1Nõukogu otsusega 2007/436/EÜ, Euratom* ettenähtud Euroopa ühenduste omavahendid, edaspidi „omavahendid”, tehakse komisjonile kasutatavaks ja neid kontrollitakse käesolevas määruses ettenähtud korras, ilma et see piiraks nõukogu määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89**, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003*** ja nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom**** kohaldamist.* ELT L 163, 21.6.2007, lk 17.** EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9.*** ELT L 181, 19.7.2003, lk 1.**** EÜT L 49, 21.2.1989, lk 26.”;3.  Artikli 2 lõikes 1 asendatakse sõnad „otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktides a ja b” sõnadega „otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a”;4.  Artikli 3 teine lõik asendatakse järgmisega:„Liikmesriigid säilitavad määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artiklis 3 nimetatud statistiliste menetluste ja alustega seotud tõendavaid dokumente asjaomasele eelarveaastale järgneva neljanda aasta 30. septembrini.”;5.  Artikkel 5 asendatakse järgmisega:„Artikkel 5Otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud määr, mis määratakse kindlaks eelarvemenetluse käigus, arvutatakse protsendimäärana liikmesriikide prognoositava rahvamajanduse kogutulu summast nii, et see katab täielikult selle osa eelarvest, mida ei rahastata otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktides a ja b nimetatud tuludest, täiendavate teadusuuringute ja tehnoloogia arenduskavade rahalistest toetustest ega muudest tuludest.Kõnealust määra väljendatakse eelarves arvuna, mis on ümardatud nii suure arvu kümnendkohtadeni, kui on vajalik rahvamajanduse kogutulu põhiste vahendite täielikuks jaotamiseks liikmesriikide vahel.”;6.  Artikli 6 lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:„c) Käibemaksu-omavahendite ja lisaomavahendite kandmisel punktis a nimetatud raamatupidamisarvestusse võetakse arvesse Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise ning Madalmaade ja Rootsi brutomaksete vähendamise mõju nendele omavahenditele ning toimitakse järgmiselt:-  artikli 10 lõikes 3 nimetatud kaheteistkümnendikosa kantakse arvestusse iga kuu esimesel tööpäeval,-  artikli 10 lõigetes 4 ja 6 nimetatud saldod ning artikli 10 lõigetes 5 ja 7 nimetatud korrigeerimised kantakse arvestusse kord aastas, välja arvatud artikli 10 lõike 5 esimeses taandes nimetatud erikorrigeerimised, mis kantakse raamatupidamisarvestusse asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahelise kokkuleppe sõlmimisele järgneva kuu esimesel tööpäeval.”;-  Artikli 9 lõige 1a asendatakse järgmisega:„1a. Liikmesriigid või nende määratud asutused saadavad komisjonile elektroonilisel kujul:a) tööpäeval, mil nad kannavad omavahendid komisjoni kontole, konto väljavõtte või kreedititeatise, millel on näha omavahendite kohta tehtud kanded;b) ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, hiljemalt kahe tööpäeva jooksul pärast konto krediteerimist konto väljavõtte, millel on näha omavahendite kohta tehtud kanded.”;7.  Artikkel 10 asendatakse järgmisega:„Artikkel 101. Pärast sissenõudmiskulude mahaarvamist vastavalt otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõikele 3 ja artikli 10 lõikele 3 tehakse kanne kõnealuse otsuse artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud omavahendite kohta hiljemalt makse käesoleva määruse artiklis 2 ettenähtud korras kindlaks määramise kuule järgneva teise kuu 19. kuupäevale järgneval esimesel tööpäeval.Käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 punkti b alusel eraldi raamatupidamisarvestusse kantavate maksete puhul tuleb kanne teha siiski hiljemalt makse sissenõudmise kuule järgneva teise kuu 19. kuupäevale järgneval esimesel tööpäeval.2. Vajaduse korral võib komisjon paluda liikmesriikidel teha omavahendite, välja arvatud käibemaksu-omavahendid ja lisaomavahendid, kanne ühe kuu võrra varem selle teabe alusel, mis on nende käsutuses sama kuu 15. kuupäeval.Iga ettenähtust varasemat kannet korrigeeritakse järgmisel kuul lõikes 1 nimetatud kande tegemise ajal. Selles kandes sisaldub negatiivne kanne summas, mis võrdub ettenähtust varasema kande summaga.3. Võttes arvesse mõju, mida käibemaksu-omavahenditele ja lisaomavahenditele avaldab Ühendkuningriigile võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine ning Madalmaade ja Rootsi brutomaksete vähendamine, kantakse nimetatud vahendid kontole iga kuu esimesel tööpäeval kaheteistkümnendikosadena asjaomastest eelarve kogusummadest konverteerituna omavääringusse eelarveaastale eelneva kalendriaasta viimasel ametliku noteeringu päeval kehtiva, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud vahetuskursi alusel.Erivajadusteks, mis on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kulude maksmisega vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1782/2003*, ning olenevalt ühenduse sularahajäägist võib komisjon paluda liikmesriikidel kanda eelarveaasta esimeses kvartalis ühe või kahe kuu võrra varem kontole käibemaksu-omavahendite ja/või lisaomavahendite eelarvelistest summadest üks kaheteistkümnendik või osa sellest kaheteistkümnendikust, võttes arvesse mõju, mida nimetatud vahenditele avaldab Ühendkuningriigile võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine ning Madalmaade ja Rootsi brutomaksete vähendamine.Pärast esimest kvartalit ei tohi ühe kuu taotletav kanne olla suurem kui üks kaheteistkümnendik käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu põhistest vahenditest ning peab jääma eelarvesse selleks otstarbeks kavandatud summade piiresse.Komisjon teatab sellest liikmesriikidele hiljemalt kaks nädalat enne taotletava kande tegemist.Kaheksandat lõiku, mis käsitleb iga aasta jaanuaris kontole kandmiseks ette nähtud summat, ning üheksandat lõiku, mida kohaldatakse juhul, kui eelarvet ei ole enne eelarveaasta algust lõplikult vastu võetud, kohaldatakse kõnealuste varasemale ajale üleviidavate kannete suhtes.Muudatuste tegemine käibemaksu-omavahendite ühtses määras, lisaomavahendite määras, otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artiklites 4 ja 5 nimetatud Ühendkuningriigile võimaldatava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimises ja selle rahastamises ning Madalmaade ja Rootsi brutomaksete vähendamise rahastamises eeldab paranduseelarve lõplikku vastuvõtmist ning kõnealuste muudatuste alusel taaskorrigeeritakse pärast eelarveaasta algust kontole kantud kaheteistkümnendikosad.Kõnealused taaskorrigeerimised tehakse esimese kande ajal pärast paranduseelarve lõplikku vastuvõtmist, kui see võetakse vastu enne kuu 16. päeva. Vastasel juhul tehakse taaskorrigeerimised teise kande ajal pärast paranduseelarve lõplikku vastuvõtmist. Erandina finantsmääruse artiklist 8 kantakse need taaskorrigeerimised asjaomase paranduseelarve eelarveaasta raamatupidamisarvestusse.Iga eelarveaasta jaanuarikuu kaheteistkümnendikosad arvutatakse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõikes 3 ja Euratomi asutamislepingu artikli 177 lõikes 3 nimetatud eelarveprojektis ettenähtud summade põhjal konverteerituna omavääringusse vahetuskursi alusel, mis kehtib eelarveaastale eelneva kalendriaasta 15. detsembrile järgneval esimesel ametliku noteeringu päeval; korrigeerimise kohta tehakse kanne järgmisesse kuusse.Kui eelarvet ei ole enne eelarveaasta algust lõplikult vastu võetud, teevad liikmesriigid siiski iga kuu, kaasa arvatud jaanuari esimesel tööpäeval kande ühe kaheteistkümnendikosa kohta viimati lõplikult vastu võetud eelarvesse kantud käibemaksu-omavahenditest ja lisaomavahenditest, võttes arvesse mõju, mida nimetatud vahenditele avaldab Ühendkuningriigile võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine ning Madalmaade ja Rootsi brutomaksete vähendamine; tehtud kanded korrigeeritakse eelarve lõplikule vastuvõtmisele järgneval esimesel maksetähtpäeval, kui eelarve võetakse vastu enne asjaomase kuu 16. päeva. Vastasel juhul toimub korrigeerimine teisel maksetähtpäeval, mis järgneb eelarve lõplikule vastuvõtmisele.4. Iga liikmesriigi puhul kantakse käibemaksu-omavahendite baasi aastaaruande põhjal, mis on koostatud määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 7 lõike 1 kohaselt, deebetisse kõnealuses aruandes sisalduva info alusel summa, mille arvutamisel kohaldatakse eelmisel eelarveaastal vastuvõetud ühtset määra, ning kreeditisse kantakse kõnealuse eelarveaasta jooksul tehtud 12 makset. Liikmesriigi käibemaksu-omavahendite baas, mille suhtes kohaldatakse eespool nimetatud määra, ei või siiski ületada otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis b kindlaksmääratud protsendimäära rahvamajanduse kogutulust, mis on määratletud kõnealuse artikli lõike 7 esimeses lauses. Komisjon määrab kindlaks saldo ja teatab sellest liikmesriikidele piisavalt aegsasti, et need saaksid kanda nimetatud saldo käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval.5. Pärast iga käibemaksu-omavahendite baasi parandust vastavalt määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 9 lõikele 1 korrigeeritakse iga asjaomase liikmesriigi puhul, kelle kõnealuseid parandusi võimaldav baas ei ületa otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 10 lõikes 2 sätestatud protsendimäärasid, käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud saldot järgmiselt:-  31. juuliks määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 9 lõike 1 alusel tehtud parandused põhjustavad üldise korrigeerimise, mis tuleb kanda käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval. Erikorrigeerimise võib kontole kanda enne kõnealust kuupäeva asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahelisel kokkuleppel,-  kui komisjoni meetmed baasi parandamiseks määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 9 lõike 1 teise lõigu alusel põhjustavad käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole tehtavate kannete korrigeerimise, siis tehakse kõnealune korrigeerimine kuupäeval, mille komisjon vastavalt kõnealustele meetmetele kindlaks määrab.Käesoleva artikli lõikes 7 nimetatud muudatused rahvamajanduse kogutulus põhjustavad nende liikmesriikide saldo korrigeerimise, kelle parandusi võimaldava baasi muutuva määra ülempiir on selline, nagu on sätestatud otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 10 lõikes 2.Komisjon teatab kõnealustest korrigeerimistest liikmesriikidele piisavalt aegsasti, et need saaksid kanda korrigeerimised käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval.Erikorrigeerimise võib siiski kontole kanda mis tahes ajal asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahelisel kokkuleppel.6. Liikmesriikide poolt määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõike 2 kohaselt esitatud eelmise eelarveaasta rahvamajanduse kogutulu kogusummat turuhindades ja selle komponente väljendavate arvandmete põhjal kantakse iga liikmesriigi puhul deebetisse summa, mille arvutamisel kohaldatakse rahvamajanduse kogutulu suhtes eelmise eelarveaasta puhul vastuvõetud määra, ning kreeditisse kantakse kõnealuse eelneva eelarveaasta jooksul tehtud maksed. Komisjon määrab kindlaks saldo ja teatab sellest liikmesriikidele piisavalt aegsasti, et need saaksid kanda nimetatud saldo käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval.7. Kõik muudatused, mis tehakse eelmiste eelarveaastate rahvamajanduse kogutulus vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõikele 2, kui nimetatud määruse artiklist 5 ei tulene teisiti, põhjustavad iga asjaomase liikmesriigi vastavalt käesoleva artikli lõikele 6 kindlaks määratud saldo korrigeerimise. Nimetatud korrigeerimine määratakse kindlaks käesoleva artikli lõike 5 esimeses lõigus sätestatud korras. Komisjon teatab liikmesriikidele kõnealustest korrigeerimistest piisavalt aegsasti, et liikmesriigid saaksid korrigeerimised kanda käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval. Pärast asjaomasele eelarveaastale järgneva neljanda aasta 30. septembrit ei võeta arvesse ühtegi rahvamajanduse kogutulus tehtavat muudatust, välja arvatud muudatused punktides, millest komisjon või liikmesriik on teatanud enne kõnealust kuupäeva.8. Lõigetes 4–7 nimetatud toimingud kujutavad endast muudatusi selle eelarveaasta tuludes, mille kestel toimingud sooritatakse.9. Madalmaade ja Rootsi brutomaksete vähendamist rahastavad kõik liikmesriigid. Kõnealuse vähendamise rahastamist läbi ei vaadata, isegi kui rahvamajanduse kogutulu näitajad hiljem muutuvad.10. Kooskõlas otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõikega 7 kasutatakse kõnealuse otsuse kohaldamisel mõistet „rahvamajanduse kogutulu” tähenduses „asjaomase aasta rahvamajanduse kogutulu turuhindades”, mis on määratletud määruses (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, kuid 2002. aastale eelnevate aastate puhul võetakse lisaomavahendite arvutamisel endiselt aluseks direktiivis 89/130/EMÜ, Euratom määratletud mõiste „rahvamajanduse kogutoodang turuhindades”.__________________* ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.”;8.  Artiklis 10a asendatakse sõna „RKT” sõnadega „rahvamajanduse kogutulu” vastavas käändes;9.  Artikli 11 lõige 4 asendatakse järgmisega:„4. Lõikes 1 nimetatud intressi maksmise suhtes kohaldatakse artikli 9 lõikeid 1a ja 2 mutatis mutandis .”;10.  Artikli 12 lõiget 5 muudetakse järgmiselt:a) esimene lõik asendatakse järgmisega:„Liikmesriigid või nende määratud asutused täidavad komisjoni maksekorraldused komisjoni juhiste kohaselt ja mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul pärast korralduse saamist.”b) teise lõigu järele lisatakse järgmine lõik:„Liikmesriigid või nende määratud asutused saadavad komisjonile elektroonilisel kujul ja mitte hiljem kui kahe tööpäeva jooksul pärast iga tehingu sooritamist konto väljavõtte, millel on näha asjaomased tehingud.”;11.  VI jaotise pealkirjas asendatakse sõnad „otsuse 2000/597/EÜ, Euratom” sõnadega „otsuse 2007/436/EÜ, Euratom”;12.  Artikli 15 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad „otsuse 2000/597/EÜ, Euratom” sõnadega „otsuse 2007/436/EÜ, Euratom”;13.  Artiklis 16 asendatakse sõnad „artikli 10 lõigetes 4–8” sõnadega „artikli 10 lõigetes 4–7”;14.  Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:„1. Liikmesriigid kontrollivad ja teevad järelepärimisi seoses otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud omavahendite kindlaksmääramise ja kasutatavaks tegemisega.”;b) lõike 4 punkt c asendatakse järgmisega:„c) vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 279 punktile b ning Euratomi asutamislepingu artikli 183 punktile b tehtavat kontrolli.”;15.  Artiklis 19 asendatakse sõna „RKT” sõnadega „rahvamajanduse kogutulu”.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub otsuse 2007/436/EÜ, Euratom jõustumise päeval.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…]FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom2. EELARVEREAD:Jaotis: jaotised 1 ja 3Asjaomaseks aastaks eelarves ette nähtud summa: 118 921,8 miljonit eurot3. FINANTSMÕJU( Ettepanekul puudub finantsmõju( Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on finantsmõju tuludele. Mõju on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Eelarverida | Tulud[9] | 12kuuline periood alates pp/kk/aaaa | [aasta n] |Artikkel … | Mõju omavahenditele |Artikkel … | Mõju omavahenditele |Olukord pärast meetme rakendamist |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |Artikkel … |Artikkel … |4. PETTUSEVASTASED MEETMEDMeetmeid ei ole vaja.5. MUUD MÄRKUSED[…][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] ELT L 163, 21.6.2007, lk 17.[2] ELT L 352, 27.11.2004, lk 1.[3] ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (ELT L 352, 27.11.2004, lk 1).[8] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[9] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.