Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0505

Ettepanek : Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast  /* KOM/2009/0505 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.9.2009KOM(2009) 505 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalastSELETUSKIRIMääruse (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004, artikli 11 lõike 2 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku ning liikmesriikidelt saadud teabe ja STECFi nõuannete põhjal jätta teatavad laevarühmad püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja tingimusel, et asjaomaste laevade tursapüügi ja vette tagasilaskmise koguste kohta on kättesaadavad nõuetekohased andmed, tursapüügi protsendimäär ei ületa 1,5 % laevarühma kogupüügist ning püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega laevarühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele. Pärast seda, kui nõukogu otsustas 27. juulil 2009 jätta Rootsi ja Hispaania laevarühmad välja püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast, on STECF hinnanud lisaks Prantsusmaa, Saksamaa, Poola ja Ühendkuningriigi taotlusi.STECFi nõuande kohaselt osutab Saksamaa ja Poola esitatud teave süsika kohta, Hispaania esitatud teave merluusi kohta ning Prantsusmaa esitatud teave süvamereliikide ja merikuradi kohta piisavalt, et asjaomaste laevade tursapüük ning sealhulgas vette tagasilastud kogused vastavad määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 11 lõikes 2 sätestatud tingimustele ning seega võib kõnealused laevarühmad püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja jätta, kui kalapüük toimub peamiselt tursa esinemise sügavusest allpool ehk sügavamal kui 300 m. Kõigi muude taotluste puhul leiti, et esitatud teabest ei piisa nimetatud tingimuste täitmise tuvastamiseks.Käesoleva ettepaneku eesmärk on jätta kõnealused laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatüki kohaldamisalast.Nõukogul palutakse käesolev ettepanek võimalikult kiiresti vastu võtta, et kaluritel oleks võimalik kavandada ülejäänud püügihooaja tegevust.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalastEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004,[1] eriti selle artikli 11 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükiga on kehtestatud püügikoormuse reguleerimise kord, mille kohaselt jaotatakse püügivõimalused püügikoormuste kujul igal aastal liikmesriikide vahel. Kõnealuse määruse artikli 11 lõike 2 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku ning liikmesriikidelt saadud teabe ja STECFi nõuannete põhjal jätta teatavad laevarühmad püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja tingimusel, et asjaomaste laevade tursapüügi ja vette tagasilaskmise koguste kohta on kättesaadavad nõuetekohased andmed, tursapüügi protsendimäär ei ületa 1,5 % laevarühma kogupüügist ning püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega laevarühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele.2.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 754/2009[2] on teatavad laevarühmad välja jäetud määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast.3.  Pärast seda, kui STECF oli hinnanud määruse (EÜ) nr 754/2009 aluseks olevat teavet, esitasid Saksamaa, Prantsusmaa ja Poola teabe teatavate muude nende lipu all sõitvate laevarühmade tursapüügi kohta.4.  Saksamaa esitas teabe, mis käsitleb Põhjamerel ja šotimaast läänes põhjatraaliga süsikat püüdva laevarühma tursapüüki. Kõnealuse teabe ning muude liikmesriikide esitatud teabe põhjal, mis käsitleb kõnealust kalapüüki ning mida STECF on hinnanud, saab teha kindlaks, et kõnealuse laevarühma tursapüügi, sh vette tagasilaskmise kogused ei ületa ajavahemikul, mil kasutatakse üksnes nimetatud selektiivset püügivahendit, 1,5 % kõnealuse laevarühma kogupüügist samal ajavahemikul, kui kalapüük toimub peamiselt tursa esinemise sügavusest allpool ehk sügavamal kui 300 m. Võttes lisaks arvesse kõnealust kalapüüki käsitlevat Saksamaa kontrollikava ning asjaolu, et püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega kõnealuse laevarühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele, on asjakohane jätta asjaomane laevarühm, mis tegeleb Põhjamerel süsikapüügiga 300 m sügavuses või sügavamal, kasutades selleks vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale, määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja.5.  Prantsusmaa esitas teabe, mis käsitleb ühe, peamiselt põhjatraaliga süvamereliike püüdva laevarühma tursapüüki šotimaast läänes ning teise, peamiselt võrkudega merikuradit püüdva laevarühma tursapüüki samas piirkonnas. Kõnealuse teabe põhjal, mida STECF on hinnanud, saab teha kindlaks, et kõnealuse laevarühma tursapüügi, sh vette tagasilaskmise kogused ei ületa ajavahemikul, mil kasutatakse üksnes nimetatud selektiivset püügivahendit, 1,5 % kõnealuse laevarühma kogupüügist samal ajavahemikul, kui kalapüük toimub peamiselt tursa esinemise sügavusest allpool ehk sügavamal kui 300 m. Võttes lisaks arvesse kõnealust kalapüüki käsitlevat Prantsusmaa kontrollikava ning asjaolu, et püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega kõnealuse laevarühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele, on asjakohane jätta laevarühm, mis püüab šotimaast läänes 300 m sügavuses või sügavamal süvamereliike, kasutades selleks vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale, ning laevarühm, mis püüab samas piirkonnas 300 m sügavuses või sügavamal merikuradit, kasutades selleks võrke, määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja.6.  Hispaania esitas teabe, mis käsitleb õngejadadega merluusi püüdva laevarühma tursapüüki šotimaast läänes. Kõnealuse teabe põhjal, mida STECF on hinnanud, saab teha kindlaks, et kõnealuse laevarühma tursapüügi, sh vette tagasilaskmise kogused ei ületa ajavahemikul, mil kasutatakse üksnes nimetatud selektiivset püügivahendit, 1,5 % kõnealuse laevarühma kogupüügist samal ajavahemikul, kui kalapüük toimub peamiselt tursa esinemise sügavusest allpool ehk sügavamal kui 300 m. Võttes lisaks arvesse kõnealust kalapüüki käsitlevat Hispaania kontrollikava ning asjaolu, et püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega kõnealuse laevarühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele, on asjakohane jätta asjaomane laevarühm, mis tegeleb merluusipüügiga šotimaast läänes 300 m sügavuses või sügavamal, kasutades selleks õngejadasid, määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja.7.  Poola esitas teabe, mis käsitleb Põhjamerel põhjatraaliga süsikat püüdva laevarühma tursapüüki. Kõnealuse teabe ning muu liikmesriikide esitatud teabe põhjal, mis käsitleb kõnealust kalapüüki ning mida STECF on hinnanud, saab teha kindlaks, et kõnealuse laevarühma tursapüügi, sh vette tagasilaskmise kogused ei ületa ajavahemikul, mil kasutatakse üksnes nimetatud selektiivset püügivahendit, 1,5 % kõnealuse laevarühma kogupüügist samal ajavahemikul, kui kalapüük toimub peamiselt tursa esinemise sügavusest allpool ehk sügavamal kui 300 m. Võttes lisaks arvesse kõnealust kalapüüki käsitlevat Poola kontrollikava ning asjaolu, et püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega kõnealuse laevarühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele, on asjakohane jätta asjaomane laevarühm, mis tegeleb süsikapüügiga Põhjamerel 300 m sügavuses või sügavamal, kasutades selleks vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale, määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja.8.  Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 754/2009 vastavalt muuta.9.  Arvestades, et liikmesriigid reguleerivad püügikoormust ja püügikoormuse piirangute täitmist 1. veebruarist 2009 kuni 31. jaanuarini 2010 kestva püügihooaja alusel ning võttes arvesse asjaolu, et määrus (EÜ) nr 1342/2008 võeti vastu vahetult enne käesoleva hooaja algust, on asjakohane, et käesoleva määrusega ettenähtud erandeid kohaldatakse kogu püügihooaja suhtes ja seega alates 1. veebruarist 2009.10.  Selleks et tagada asjaomastele kaluritele kindlus ning võimaldada neil kavandada käesoleva kalastushooaja tegevust võimalikult kiiresti, on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajavahemikust, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule ning Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao artiklis 3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 754/2009 muudatusedMääruse (EÜ) nr 754/2009 artiklile 1 lisatakse järgmised punktid c kuni g:„c) Saksamaa lipu all sõitev laevarühm, millele Saksamaa osutas oma 25. märtsi 2009. aasta taotluses, mida täiendab 27. juuni 2009. aasta kiri, ning mis püüab Põhjamerel ja šotimaast läänes 300 m sügavuses või sügavamal süsikat, kasutades vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale;d) Prantsusmaa lipu all sõitev laevarühm, millele Prantsusmaa osutas oma 18. juuni 2009. aasta taotluses ning mis püüab šotimaast läänes 300 m sügavuses või sügavamal süvamereliike, kasutades vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale;e) Prantsusmaa lipu all sõitev laevarühm, millele Prantsusmaa osutas oma 18. juuni 2009. aasta taotluses ning mis püüab šotimaast läänes 300 m sügavuses või sügavamal merikuradit, kasutades selleks võrke;f) Hispaania lipu all sõitev laevarühm, millele Hispaania osutas oma 6 aprilli 2009. aasta taotluses, mida täiendavad 13. aprilli ja 14. septembri 2009. aasta kirjad, ning mis püüab šotimaast läänes 300 m sügavuses või sügavamal merluusi, kasutades selleks õngejadasid;g) Poola lipu all sõitev laevarühm, millele Poola osutas oma 23. märtsi 2009. aasta taotluses, mida täiendavad 27. aprilli ja 16. juuni 2009. aasta kirjad, ning mis püüab Põhjamerel 300 m sügavuses või sügavamal süsikat, kasutades vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale.”Artikkel 2 JõustumineKäesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Seda kohaldatakse alates 1. veebruarist 2009.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja . [1] ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.[2] ELT L 214, 19.8.2009, lk 16.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0160

Ettepanek Nõukogu määrus, milllega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine  /* KOM/2005/0160 lõplik */

	Brüssel 25.04.2005KOM(2005) 160 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,milllega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjendused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes läbiviidavat menetlust nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 („algmäärus“) kohaselt. |Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud lähtuvalt algmääruse rakendamisest ja uurimistulemustest, mis viidi läbi algmäärusele vastavate sisuliste- ja menetlusnõuete alusel. |Käesoleva ettepaneku valdkonnas olemasolevad sätted Käesoleva ettepaneku valdkonnas sätted puuduvad. |Kooskõla muude Euroopa Liidu poliitikate ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud pooltega |Asjaomastel huvitatud pooltel oli juba võimalus kaitsta oma huve uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. |Ekspertiisiandmete kogumine ja kasutamine |Puudus vajadus välisekspertiisi läbiviimiseks. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab hinnatavate tingimuste täielikku nimekirja. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK ALUS |Kokkuvõte kavandatavast tegevusest 20. märtsil 2004 algatas komisjon läbivaatamise muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit räni metalli impordi uurimiseks. Läbivaatamise eesmärgiks oli teha kindlaks, kas 2004. aasta 1. mail toimuva Euroopa Liidu laienemise tõttu on vaja kohandada meetmeid ootamatute negatiivsete tagajärgede vältimiseks kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele. Erinevate poolte esitatud ja kättesaadaval statistikal põhineva teabe läbivaatamise põhjal järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused muuta olemasolevaid meetmeid üleminekukorraldusi kehtestades. Läbivaatamise tulemusi arutati liikmeriikidega. Kakskümmend üks liikmesriiki toetasid ettepanekut ja neli liikmesriiki olid selle vastu. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas nii ruttu kui võimalik. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidaarsuspõhimõte Käesolev ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Seetõttu ei rakendata subsidaarsuspõhimõtet. |Proportsionaalsuse põhimõte Käesolev ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel. |Tegevuse vormi kirjeldatakse eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda riiklike otsuste tegemist. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt riigivalitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtete ja kodanike rahalist ja halduskoormust tuleb hoida võimalikult madalal. |Kohaldatavad vahendid |Kavandatavad vahendid: määrus. |Muid vahendid ei ole piisavad järgmistel põhjustel. Eespool nimetatud algmäärus ei näe ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta Euroopa Ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,milllega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 22 punkti c,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,[2]ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed(1) Pärast meetmete kehtivuse pikendamise kontollmenetlust 2004. aasta märtsis, kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 398/2004[3] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit ränimetalli (edaspidi „räni“) impordi suhtes. Lõplik tollimaksu määr, mida kohaldati vaba netohinna osas ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, oli 49%.2. Algatamine(2) Komisjon teatas 20. märtsil 2004 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes[4] muu hulgas HRVst pärit räni impordi suhtes kehtivate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ja artikli 22 punktile c.(3) Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel, et teha kindlaks, kas 2004. aasta 1. mail toimuva Euroopa Liidu laienemise (edaspidi „laienemine“) tõttu on ühenduse huve silmas pidades vaja kohandada meetmeid, selleks et vältida ootamatuid negatiivseid tagajärgi kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele.3. Vaatlusalune toode(4) Vaatlusalune toode on sama toode, mille uurimise tulemusena kehtestati olemasolevad meetmed, st Hiinast pärit ja CN-koodi 2804 69 00 alla kuuluv ränimetall (ränisisaldus alla 99,99% massist). Praegu tollinomenklatuuris ette nähtud klassifikatsiooni mõistes loetakse seda „räniks“. Kõrgema puhtuseastmega räni, mille ränisisaldus on vähemalt 99,99%, mida kasutatakse põhiliselt elektrooniliste pooljuhtide tööstuses, kuulub teistsuguse CN-koodi alla ja ei ole käesoleva menetluse subjektiks.4. Uurimine(5) Komisjon teatas uurimise algatamisest ametlikult teadaolevatele asjaomastele importijatele, kasutajatele ja eksportijatele ning nende nende ühendustele, asjaomastele ekspordiriikide esindustele ja ühenduse tootjatele. Huvitatud pooltele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul.(6) Hiina metalli-, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja –eksportijate kaubanduskoda (CCCMC), ühenduse tööstusliit (Euroalliages), importijad/ettevõtjad, mõnede liikmesriikide asutused, mis ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 („EL10“) ja EL10 räni kasutajad avaldasid oma arvamuse kirjalikult. Kõikidele pooltele, kes esitasid taotluse ettenähtud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti ärakuulamiseks võimalus.(7) Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses kehtivate meetmete asjakohasuse kindlakstegemisega vajalikuks pidas ja veendus nende andmete õigsuses.B. UURIMISTULEMUSED JA OSALISE VAHEPEALSE LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE1. Räni import HRVst EL10sse(8) Läbivaatamine näitas, et räni impordimahu aastane kasv HRVst ELi oli Eurostati andmete põhjal 2001. ja 2002. aastal umbes 13%. Impordimaht kasvas 2003. aastal umbes 54% seoses märkimisväärse tõusuga ajavahemikus oktoobrist detsembrini.(9) Peale selle kasvas impordimaht ebatavaliselt umbes 120% võrrelduna eelmise aasta sama ajavahemikuga just enne laienemist, st jaanuarist aprillini 2004.(10) Läbivaatamine näitas veel, et räni import HRVst EL10sse vähenes pärast laienemist. Vähenemist saab selgitada laienemiseelse impordi ebatavalise kasvuga.(11) Lisaks näitab laienemisjärgse ajavahemiku impordi statistika EL10 kohta, et impordimahu vähenemine HRVst langeb kokku järkjärgulise impordi kasvuga Norrast ja Brasiiliast, samuti müügi kasvuga EL15st.2. Räni nõudlus EL10s(12) Räni nõudlus EL10s määrati koguimpordist koguekspordi lahutamise teel. Tuleb märkida, et EL10s ei ole räni tootmist deklareeritud.(13) Võttes arvesse impordimahu ebatavalist kasvu HRVst enne laienemist, peeti vajalikuks kohandada impordimahte 2003. ja 2004. aasta osas, et määrata, mis oleks normaalne imporditase kõnealustel ajavahemikel, kui laienemist ei toimuks.(14) Leiti, et keskmine aastane impordimahu kasv HRVst oli 2001. ja 2002. aastal 13%. Selle alusel määrati normaalne imporditase HRVst aastateks 2003 ja 2004 lisades 13% aastane impordimahu kasv eelnevate aastate impordimahule, saades nii normaalne imporditase asjaomastel ajavahemikel, kui laienemist ei oleks toimunud.(15) Sama meetodi järgi hinnati eksporti EL10st 2004. aastal liites 2003. aasta koguekspordile 80% suurune normaalne kasv, mis vastab 2002. ja 2003. aasta ekspordimahu keskmisele kasvule.Tabel 2 Räni nõudlus EL10sAasta | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 Hinnanguliselt: |Import EL10sse tonnides | 18 815 | 19 802 | 22 661 | 23 855 Hinnanguliselt: | 26 957 |Eksport EL10st tonnides | 37 | 6 | 84 | 153 | 275 |Nõudlus kokku EL10s tonnides | 18 778 | 19 795 | 22 576 | 23 703 | 26 682 |Allikas: Eurostat ja hinnangulised andmed 2003. ja 2004. aasta kohta(16) Eespool nimetatut silmas pidades leiti, et nõudlus EL10st on umbes 6% EL15 nõudluse tasemest, nagu hinnati viimases meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluses, millega uuriti HRVst pärit räni impordi dumpinguvastaseid meetmeid.[5]3. Muud tarneallikad EL10 nõudluse rahuldamiseks(17) Uurimine näitas, et alternatiivina HRVst tarnimise kõrval on piisavalt potensiaalseid tarneallikaid, mis suudavad rahuldada EL10 nõudlust, isegi juhul kui EL15 dumpinguvastaste tollimaksude laienemine 10 uuele liikmesriigile lõpetaks täielikult impordi HRVst või vähendaks seda.(18) On võimalik tarnida umbes 18 tonni räni viieteistkümnest liikmesriigist, mis moodustasid Euroopa Liidu enne laienemist („EL15“). Käesolev kalkulatsioon tehti viimase meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse põhjal, millega uuriti HRVst pärit räni impordi dumpinguvastaseid meetmeid. Selgitati välja, et räni toodang EL15s ulatus 2001. aastal umbes 148 000 tonnini. Kõnealuse meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse käigus läbiviidud uurimine selgitas, et EL15 tootmisvõimsus oli umbes 166 000 tonni, osutades 18 000 tonni suurusele varuvõimalusele.(19) Lisaks on teisi potensiaalseid räni tarneallikaid (millele ei kohaldata dumpinguvastast tollimaksu), teiste hulgas Norra (tootmisvõimsuse varu 18 000 tonni), Brasiilia, Kanada ja USA.(20) Nagu öeldud põhjenduses 11, selgus ka, et laienemisjärgsel ajavahemikul, st maist novembrini 2004, mille kohta on juba laekunud Eurostatile usaldusväärsed andmed, kasvas järkjärgult import muudest allikatest, eriti Norrast ja Brasiiliast ning müük EL15st. Võrrelduna sama ajavahemikuga 2003. aastal kasvas müük EL15st neljakordseks, impordimaht Norrast viiekordseks ja Brasiiliast kuuekordseks.Tabel 3 Impordimaht EL10sse Norrast, Brasiiliast ja müük EL15stAjavahemik aastas | Müük EL10st (tonnides) | Impordimaht Norrast (tonnides) | ImpordimahtBrasiiliast (tonnides) |2003. aasta mai-november | 2 070 | 238 | 152 |2004. aasta mai-november | 7 772 | 1 144 | 975 |(21) Eelnevat silmas pidades ei ole kaalukaid põhjusi arvata, et EL10 turul tekib räni puudus.4. Kulude mõju hindamine(22) Nagu erinevad huvitatud pooled kinnitasid, on räni vahetoode, mida kasutatakse ainult uute liikmesriikide üksikutes töötlevates tööstustes, eriti teisese sulatuse teel valmisatavate alumiiniumisulamite tootmisel.(23) EL10 alumiiniumitootjad kinnitavad, et teisese sulatuse teel valmistatavate alumiiniumisulamite tootmisprotsessis kasutatava räni osakaal on 3% kuni 13,5%.(24) Kõnealune uurimine näitas, et räni hinna tõus EL10s või üleminek alternatiivsetele tarneallikatele avaldab suhteliselt vähest mõju EL10 kasutajate tootmiskuludele.HRV räni hinna tõus(25) Silmas pidades eespool nimetatud räni tarbimise protsendimäära sekundaarsete alumiiniumisulamite tootmisel ja teades, et dumpinguvastane tollimaks räni importimisel HRVst on 49%, ulatuks mõju teisese sulatuse teel valmistatavate alumiiniumisulamite tootjate kuludele ainult 1,47% kuni 6,6% teisese sulatuse teel valmistatavate alumiiniumisulamite tootmise kogukulust.Üleminek teistele alternatiivsetele tarneallikatele(26) Mõned huvitatud pooled andsid märku, et kui dumpinguvastaseid meetmeid laiendataks EL10sse importimisel, tuleb leida alternatiivseid räni tarneallikaid, kuid et asjaomaste alternatiivsete allikate leidmise tulemusel kasvaks räni hind umbes 34%. Arvestades seda leiti, et kulu mõju teisese sulatuse teel valmistatavate alumiiniumiühendite tootjatele oleks isegi väiksem ja langeks teisese sulatuse teel valmistatavate alumiiniumisulamite tootmisel 1% kuni 4,6%ni kogukulust.5. Huvitatud poolte kommentaarid(27) Mitmed importijad ja kasutajad väitsid, et EL10 turul tekib puudujääk räni tarnimisel. Siiski, nagu märgitud põhjendustes 11, 19 ja 20, on peale laienemist impordimaht HRVst EL10sse järkjärgult asendunud EL15st, Norrast ja Brasiiliast pärit räniga. Seega ei ole põhjust arvata, et EL10 turul tekib ränist puudus.(28) EL10 üks kasutaja ning ka Slovakkia ja Sloveenia pädevad asutused väitsid, et muudest allikatest pärit räni kvaliteet erineb HRV räni omast. Arvestades seda märgitakse, et nõukogu määrus (EÜ) nr 398/2004, millega sätestatakse meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetlus HRVst pärit räni impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamiseks, järeldas, et HRVs toodetud ja ühendusse ekporditud räni, nagu ka Norras toodetud räni, mida töödeldi ühenduses ühenduse tootjate poolt, on füüsikaliste ja keemiliste omaduste osas sama ja seda kasutatakse samamoodi. Seepärast käsitletakse neid kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Märgiti, et ei ole vaja teha muudatusi toote kvaliteedi osas. Seega ei ole põhjust arvata, et kui import Hiinast EL10sse asendatakse impordiga eespool nimetatud maadest, ilmneksid kvalitedi erinevused. Lisaks näitab impordi kasv teistest maadest, nagu öeldud põhjendustes 11, 19 ja 20, et asjaomased tooted on asendatavad.(29) Samad kasutajad väitsid ka, et kulu mõju sekundaarsete alumiiniumisulamite tootjatele on märkimisväärne ja annab asjaomases tööstusvaldkonnas madalama kasumimarginaali. Arvestades seda tuleb meelde tuletada, et lõikudes 25 ja 26 jõuti järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete laiendamise mõju EL10 ränimetalli kasutajatele on väike, st piirneb maksimaalselt 6,6% kasvuga kogukulu suhtes sekundaarsete alumiiniumisulamite tootjatele. See ei olnud siiski piisavalt kaalukas põhjus olemasolevate meetmete muutmiseks üleminekukorralduste kehtestamisega. Tõepoolest, kõnealune mõju ei erine materiaalselt hinnangulisest mõjust EL15s uurimise ajal, mille järel kehtestati lõplikud meetmed 2004. aastaks, kui jõuti järeldusele, et kehtivad meetmed ei mõjuta kasutajaid märkimisväärselt.6. Järeldus(30) Et tollimaks mõjutab EL10 alumiiniumisulamite tootmiskulusid vähesel määral ja on olemas muud tarneallikad EL10sse, järeldub sellest, et olemasolevate meetmete laiendamine EL15lt 10 uuele liikmesriigile ei põhjusta ilmselt ootamatuid negatiivseid tagajärgi huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele. Seega ei ole üleminekusätted põhjendatud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3 ja artikli 22 punktile c algatatud Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine on käesolevaga lõpetatud.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]nõukogu nimelpresident

[1] ELT L 56, 06.03.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.03.2004, lk 12).

[2] ELT C […] […], lk. […]

[3] ELT L 66, 04.03.2004, lk 15.

[4] ELT C 70, 20.03.2004, lk 15.

[5] Nõukogu määrus (EÜ) nr 398/2004 (ELT L 66, 4.3.2004, lk 15).