Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0827

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse (EÜ) nr 1346/2000 A, B ja C lisas esitatud maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loendeid  /* KOM/2004/0827 lõplik */

	Brüssel 22.12.2004KOM(2004) 827 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse (EÜ) nr 1346/2000 A, B ja C lisas esitatud maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loendeid(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjendused ja eesmärgid Muudatuste tegemise vajadus nõukogu maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse (EÜ) nr 1346/2000 lisades. |Üldine taust Nõukogu määruse (EÜ) nr 1346/2000 A lisa sisaldab määruse artikli 2 punktis a osutatud maksejõuetusmenetluste loendit. B lisa sisaldab määruse artikli 2 punktis c osutatud likvideerimismenetluste loendit. C lisa sisaldab artikli 2 punktis b osutatud likvideerijate loendit. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1346/2000 A, B ja C lisasid muudeti 2003. aasta ühinemisaktiga, kui lisati ühinevate riikide maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loendid. Belgia, Hispaania, Itaalia, Läti, Leedu, Malta, Ungari, Austria Poola, Portugal ja Ühendkuningriik on teavitanud komisjoni muudatustest A, B ja C lisades sisalduvates loendites. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad sätted Määrust (EÜ) nr 1346/2000 tuleks seepärast vastavalt käesolevale ettepanekule muuta. |Vastavus ühenduse muudele poliitikavaldkondadele Käesolev määrus on kooskõlas ühenduse muude poliitikavaldkondadega. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud pooltega |Ei kohaldata |Eksperthinnangute kogumine ja kasutamine |Välisekspertiisi korraldamine ei ole vajalik. |Mõju hindamine Määruse muutmisel võib olla positiivne mõju äriühingute ümberkorraldamisele. Mõju tööhõivele on pigem positiivne või neutraalne. Mõju keskkonnale on pigem positiivne või neutraalne. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIKUD ASJAOLUD |Kavandatava meetme kokkuvõte Määruse (EÜ) nr 1346/2000 lisade muutmine, võttes arvesse liikmesriikide maksejõuetusõiguses tehtud muudatusi. |Õiguslik alus Määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikkel 45 |Lähimuspõhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Lähimuspõhimõtet seetõttu ei rakendata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Komisjoni ettepanek asendab nõukogu määruse (EÜ) nr 1346/2000 A, B ja C lisa uute lisadega A, B ja C, võttes arvesse liikmesriikide edastatud teavet. |Määrus on vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides ega nõua mingeid rakendusmeetmeid. Määrus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja on seega kättesaadav kõikidele huvitatud osapooltele. |Õigusakti valik |Soovitatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei ole kohaldatavad järgmis(t)el põhjus(t)el: Nõukogu määruse nr 1346/2000 artikli 45 kohaselt saab määruse lisasid muuta vaid nõukogu kas liikmesriikide algatusel või komisjoni ettepanekul. |MÕJU EELARVELE |Ei ole. |LISATEAVE |Lihtsustamine |Ettepaneku rakendamine lihtsustab (ELi ja siseriiklike) riigiasutuste ning eraettevõtjate jaoks haldusmenetluse korda. |Liikmesriikide kohtuid teavitatakse aegsasti tunnustatavatest maksejõuetusmenetlustest. |Võlausaldajaid, võlgnikke ja maksejõuetusmenetluse läbiviijaid teavitatakse määrusega reguleeritavatest maksejõuetusmenetlustest. |Läbivaatamine/kehtetuks muutmine |EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse (EÜ) nr 1346/2000 A, B ja C lisas esitatud maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loendeidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 29. mai 2000. aasta määrust (EMÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta,[1] eriti selle artiklit 45,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1346/2000 lisad sisaldavad liikmesriikide õiguses sätestatud maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loendeid, mida määrus käsitleb. Määruse (EÜ) nr 1346/2000 A lisa sisaldab määruse artikli 2 punktis a osutatud maksejõuetusmenetluste loendit. B lisa sisaldab nimetatud määruse artikli 2 punktis c osutatud likvideerimismenetluste loendit ja C lisa sisaldab nimetatud määruse artikli 2 punktis b osutatud likvideerijate loendit.(2) Määruse (EÜ) nr 1346/2000 A, B ja C lisa muudeti 2003. aasta ühinemisaktiga, kui lisati ühinevate riikide maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loendid.(3) Belgia, Hispaania, Itaalia, Läti, Leedu, Malta, Ungari, Austria Poola, Portugal ja Ühendkuningriik on vastavalt määruse (EÜ) nr 1346/2000 artiklile 45 teavitanud komisjoni muudatustest nimetatud määruse A, B ja C lisas sisalduvates loendites.(4) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1346/2000 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1346/2000 muudetakse järgmiselt:1) A lisa asendatakse käesoleva määruse A lisa tekstiga;2) B lisa asendatakse käesoleva määruse B lisa tekstiga;3) C lisa asendatakse käesoleva määruse C lisa tekstiga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaA. LISA Artikli 2 punktis a osutatud maksejõuetusmenetlusedBELGIË/BELGIQUE-  Het faillissement / La faillite-  Het gerechtelijk akkoord / Le concordat judiciaire-  De collectieve schuldenregeling / Le règlement collectif de dettes-  De vrijwillige vereffening / La liquidation volontaire-  De gerechtelijke vereffening / La liquidation judiciaire-  De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet / Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillitesČESKÁ REPUBLIKA-  Konkurs-  Nucené vyrovnání-  VyrovnáníDEUTSCHLAND-  Das Konkursverfahren-  Das gerichtliche Vergleichsverfahren-  Das Gesamtvollstreckungsverfahren-  Das InsolvenzverfahrenEESTI-  PankrotimenetlusΕΛΛΑΣ-  Πτω΄χευση-  Η ειδικη΄ εκκαθα΄ριση-  Η προσωρινη΄ διαχει΄ριση εταιρει΄ας. Η διοι΄κηση και η διαχει΄ριση των πιστωτω΄ν-  Η υπαγωγη΄ επιχει΄ρησης υπο΄ επι΄τροπο µε σκοπο΄ τη συ΄ναψη συµβιβασµου΄ µε τους πιστωτε΄ςESPAÑA-  ConcursoFRANCE-  Liquidation judiciaire-  Redressement judiciaire avec nomination d'un administrateurIRELAND-  Compulsory winding up by the court-  Bankruptcy-  The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent-  Winding-up in bankruptcy of partnerships-  Creditors' voluntary winding up (with confirmation of a Court)-  Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution-  Company examinershipITALIA-  Fallimento-  Concordato preventivo-  Liquidazione coatta amministrativa-  Amministrazione straordinariaΚΥΠΡΟΣ-  Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο / (Compulsory winding up by the court)-  Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος / (Creditor's voluntary winding up by court order)-  Εκούσια εκκαθάριση από μέλη / (Company's (members) voluntary winding up)-  Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου / (Winding up subject to the supervision of the court)-  Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος / (Bankruptcy by court order)-  Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα / (The administration of the estate of persons dying insolvent)LATVIJA-  Bankrots-  Izlīgums-  SanācijaLIETUVA-  įmonės restruktūrizavimo byla-  įmonės bankroto byla-  įmonės bankroto procesas ne teismo tvarkaLUXEMBOURG-  Faillite-  Gestion contrôlée-  Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif)-  Régime spécial de liquidation du notariatMAGYARORSZÁG-  Csődeljárás-  Felszámolási eljárásMALTA-  Xoljiment-  Amministrazzjoni-  Stralc volontarju mill-membri jew mill-kredituri-  Stralc mill-Qorti-  Falliment f’kaz ta’ negozzjantNEDERLAND-  Het faillissement-  De surséance van betaling-  De schuldsaneringsregeling natuurlijke personenÖSTERREICH-  Das Konkursverfahren-  Das AusgleichsverfahrenPOLSKA-  Postępowanie upadłościowe-  Postępowanie układowe-  Upadłość obejmująca likwidację-  Upadłość z możliwością zawarcia układuPORTUGAL-  O processo de insolvência-  O processo de falência-  Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:- A concordata- A reconstituição empresarial- A reestruturação financeira- A gestão controladaSLOVENIJA-  Stečajni postopek-  Skrajšani stečajni postopek-  Postopek prisilne poravnave-  Prisilna poravnava v stečaju-  Likvidacija pravne osebe pred sodiščemSLOVENSKO-  Konkurzné konanie-  Nútené vyrovnanie-  VyrovnanieSUOMI/FINLAND-  Konkurssi / konkurs-  Yrityssaneeraus / företagssaneringSVERIGE-  Konkurs-  FöretagsrekonstruktionUNITED KINGDOM-  Winding up by or subject to the supervision of the court-  Creditors' voluntary winding up (with confirmation by the court)-  Administration (including appointments under paragraph 14 and 22 of Schedule B1 to the Insolvency Act 1986)-  Voluntary arrangements under insolvency legislation-  Bankruptcy or sequestrationB. LISAArtikli 2 punktis c osutatud likvideerimismenetlusedBELGIË/BELGIQUE-  Het faillissement / La faillite-  De vrijwillige vereffening / La liquidation volontaire-  De gerechtelijke vereffening / La liquidation judiciaireČESKÁ REPUBLIKA-  Konkurs-  Nucené vyrovnáníDEUTSCHLAND-  Das Konkursverfahren-  Das Gesamtvollstreckungsverfahren-  Das InsolvenzverfahrenEESTI-  PankrotimenetlusΕΛΛΑΣ-  Πτω΄χευση-  Η ειδικη΄ εκκαθα΄ρισηESPAÑA-  ConcursoFRANCE-  Liquidation judiciaireIRELAND-  Compulsory winding up-  Bankruptcy-  The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent-  Winding-up in bankruptcy of partnerships-  Creditors' voluntary winding up (with confirmation of a court)-  Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distributionITALIA-  Fallimento-  Liquidazione coatta amministrativa-  Concordato preventivo con cessione dei beniΚΥΠΡΟΣ-  Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο / (Compulsory winding up by the court)-  Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου / (Winding up subject to the supervision of the court)-  Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου) / (Creditor's voluntary winding up (with confirmation by the court))-  Πτώχευση / (Bankruptcy)-  Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα / (The administration of the estate of persons dying insolvent)LATVIJA-  BankrotsLIETUVA-  įmonės bankroto byla-  įmonės bankroto procesas ne teismo tvarkaLUXEMBOURG-  Faillite-  Régime spécial de liquidation du notariatMAGYARORSZÁG-  Felszámolási eljárásMALTA-  Stralc volontarju-  Stralc mill-Qorti-  Falliment inkluz il-hrug ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’kas ta’ negozzjant fallutNEDERLAND-  Het faillissement-  De schuldsaneringsregeling natuurlijke personenÖSTERREICH-  Das KonkursverfahrenPOLSKA-  Postępowanie upadłościowe-  Upadłość obejmująca likwidacjęPORTUGAL-  O processo de insolvência-  O processo de falênciaSLOVENIJA-  Stečajni postopek-  Skrajšani stečajni postopek-  Likvidacija pravne osebe pred sodiščemSLOVENSKO-  Konkurzné konanie-  Nútené vyrovnanie-  VyrovnanieSUOMI / FINLAND-  Konkurssi / konkursSVERIGE-  KonkursUNITED KINGDOM-  Winding up by or subject to the supervision of the court (including appointments under paragraph 14 and 22 of Schedule B1 to the Insolvency Act 1986)-  Creditors' voluntary winding up (with confirmation by the court)-  Bankruptcy or sequestrationC. LISAArtikli 2 punktis b osutatud likvideerijadBELGIË/BELGIQUE-  De curator / Le curateur-  De commissaris inzake opschorting / Le commissaire au sursis-  De schuldbemiddelaar / Le médiateur de dettes-  De vereffenaar / Le liquidateur-  De voorlopg bewindvoerder / L’administrateur provisoireČESKÁ REPUBLIKA-  Správce podstaty-  Předběžný správce-  Vyrovnací správce-  Zvláštní správce-  Zástupce správceDEUTSCHLAND-  Konkursverwalter-  Vergleichsverwalter-  Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)-  Verwalter-  Insolvenzverwalter-  Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)-  Treuhänder-  Vorläufiger InsolvenzverwalterEESTI-  Pankrotihaldur-  Ajutine pankrotihaldur-  UsaldusisikΕΛΛΑΣ-  Ο συ΄νδικος-  Ο προσωρινο΄ς διαχειριστη΄ς. Η διοικου΄σα επιτροπη΄ των πιστωτω΄ν-  Ο ειδικο΄ς εκκαθαριστη΄ς-  Ο επι΄τροποςESPAÑA-  Administradores concursalesFRANCE-  Représentant des créanciers-  Mandataire liquidateur-  Administrateur judiciaire-  Commissaire à l'exécution de planIRELAND-  Liquidator-  Official Assignee-  Trustee in bankruptcy-  Provisional Liquidator-  ExaminerITALIA-  Curatore-  Commissario-  Liquidatore giudizialeΚΥΠΡΟΣ-  Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής / (Liquidator and Provisional liquidator)-  Επίσημος Παραλήπτης / (Official Receiver)-  Διαχειριστής της Πτώχευσης / (Trustee in bankruptcy)-  Εξεταστής / (Examiner)LATVIJA-  Maksātnespējas procesa administratorsLIETUVA-  Bankrutuojančių įmonių administratorius-  Restruktūrizuojamų įmonių administratoriusLUXEMBOURG-  Le curateur-  Le commissaire-  Le liquidateur-  Le conseil de gérance de la section d'assainissement du notariatMAGYARORSZÁG-  Vagyonfelügyelő-  FelszámolóMALTA-  Amministratur Provizorju-  Recevitur Ufficjali-  Stralcjatarju-  Manager specjali-  Kuraturi f’kas ta’ proceduri ta’ fallimentNEDERLAND-  De curator in het faillissement-  De bewindvoerder in de surséance van betaling-  De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personenÖSTERREICH-  Masseverwalter-  Ausgleichsverwalter-  Sachverwalter-  Treuhänder-  Besondere Verwalter-  KonkursgerichtPOLSKA-  Syndyk-  Nadzorca sądowy-  ZarządcaPORTUGAL-  Administrador da insolvência-  Gestor judicial-  Liquidatário judicial-  Comissão de credoresSLOVENIJA-  Poravnalni senat (senat treh sodnikov)-  Upravitelj prisilne poravnave-  Stečajni senat (senat treh sodnikov)-  Stečajni upravitelj-  Upniški odbor-  Likvidacijski senat (kot stečajni senat, če sodišče ne odloči drugače)-  Likvidacijski upravitelj (kot stečajni upravitelj, če sodišče ne odloči drugače)SLOVENSKO-  Predbežný správca-  Konkurzný správca-  Vyrovnací správca-  Osobitný správcaSUOMI / FINLAND-  Pesänhoitaja//boförvaltare-  Selvittäjä//utredareSVERIGE-  Förvaltare-  God man-  RekonstruktörUNITED KINGDOM-  Liquidator-  Supervisor of a voluntary arrangement-  Administrator-  Official Receiver-  Trustee-  Provisional Liquidator-  Judicial factor[1] EÜT L 160, 30.6.2000, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.[2] ELT C , , lk.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0161

Ettepanek: Nõukogu määrus, mis käsitleb kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning teatavate uues liikmesriigis kuni 19 kuuks pärast ühinemist ametisse jäävate ametnike töötasude suhtes alates 1. juulist 2007 kohaldatavate paranduskoefitsientide kehtestamist  /* KOM/2008/0161 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.4.2008KOM(2008) 161 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning teatavate uues liikmesriigis kuni 19 kuuks pärast ühinemist ametisse jäävate ametnike töötasude suhtes alates 1. juulist 2007 kohaldatavate paranduskoefitsientide kehtestamist(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI5. oktoobri 1987. aasta määrusega (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3019/87 lisati personalieeskirjadele X lisa, mis sisaldab kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike suhtes kohaldatavaid eri- ja erandsätteid.Eelkõige kehtestati eriomane töötasusüsteem ning uue lisa artiklites 11, 12 ja 13 käsitletakse kolmandates riikides töötavate ametnike töötasusid. Selle süsteemi kohaselt makstakse töötasu Belgias eurodes, kuid seda võib kas täies ulatuses või osaliselt maksta ka töökohariigi vääringus. Sel juhul kohaldatakse kohalikus vääringus makstava töötasu osa suhtes paranduskoefitsienti.Vastavalt nimetatud lisa artikli 13 esimesele lõigule pidi nõukogu iga kuue kuu tagant kehtestama kolmandates riikides kohaldatavad paranduskoefitsiendid.18. juuli 1988. aasta määrusega (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2175/88 kehtestas nõukogu esimesed paranduskoefitsiendid, mida kohaldati alates 10. oktoobrist 1987.Alates uute personalieeskirjade jõustumisest 1. mail 2004 (22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 723/2004) kohaldatakse kõnealust töötasusüsteemi ka lepinguliste töötajate suhtes.Vastavalt uute personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimesele lõigule peab nõukogu edaspidi kehtestama kolmandates riikides kohaldatavad paranduskoefitsiendid üks kord aastas.Nõukogu kehtestas viimased paranduskoefitsiendid 25. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 453/2007, mis jõustus alates 1. juulist 2006.Kahe uue liikmesriigi ühinemistingimusi käsitleva akti artikli 27 lõige neli on õiguslik alus personalieeskirjade X lisa (väljaspool ühendust töötava personali suhtes kohaldatavad eeskirjad) kohaldamise laiendamiseks ametnikele, kes jäävad kahes uues liikmesriigis ametisse kuni 19 kuuks pärast ühinemist. Seepärast tuleks nende uute liikmesriikide suhtes kehtestada nii personalieeskirjade XI kui ka X lisa kohased paranduskoefitsiendid.Käesolev ettepanek hõlmab kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes alates 1. juulist 2007 kohaldatavate paranduskoefitsientide määramist.Ettepaneku mõju eelarvele võrreldes delegatsioonide üldise tegevuseelarvega on väike.Väljaspool ühendust töötava personali töötasusüsteem tugineb põhimõttele, et kohalikus vääringus makstava töötasu ja Brüsselis makstava töötasu ostujõu pariteet on samaväärne.Selle põhimõtte kohaldamine põhineb Eurostati arvutatud ostujõu pariteetidel. Paranduskoefitsient saadakse ostujõu pariteedi jagamisel vahetuskursiga. Paranduskoefitsientide kehtestamisel on peamine toiming seega eri töökohariikide ja Brüsseli vaheliste ostujõu pariteetide väljaarvutamine.Kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse vastavalt finantsmääruse üksikasjalikele rakenduseeskirjadele ning vastavad paranduskoefitsientide kehtestamise kuupäevale.Tabelis A on esitatud kõikide töökohariikide ostujõu pariteedid, vastavad vahetuskursid ja nendest tulenevad paranduskoefitsiendid 2007. aasta juuli seisuga.Tabelis B on antud ülevaade tabelis A esitatud arvude muutuse kohta protsentides kõikide töökohariikide puhul võrreldes 2006. aasta juuliga.SELETUSKIRJA LISATABEL ATÖÖKOHT | Ostujõu pariteet (juuli 2007) | Vahetuskurss (juuli 2007) | Paranduskoefitsient (juuli 2007) |(***) | Afganistan | 0 | 0 | 0 |Albaania | 97,79 | 121,998 | 80,2 |Alžeeria | 83,02 | 93,5815 | 88,7 |Ameerika Ühendriigid (New York) | 1,384 | 1,3467 | 102,8 |Ameerika Ühendriigid (Washington) | 1,317 | 1,3467 | 97,8 |Angola | 130,9 | 100,696 | 130 |Argentina | 2,373 | 4,158 | 57,1 |Armeenia | 569,4 | 461,01 | 123,5 |(***) | Aserbaidžaan | 0 | 0 | 0 |Austraalia | 1,786 | 1,5918 | 112,2 |Bangladesh | 44,66 | 92,6253 | 48,2 |Barbados | 3,475 | 2,67993 | 129,7 |Benin | 602,6 | 655,957 | 91,9 |Boliivia | 5,105 | 10,6389 | 48 |Bosnia ja Hertsegoviina (Banja Luka) | 0 | 0 | 0 |Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo) | 1,539 | 1,95583 | 78,7 |Botswana | 4,739 | 8,40689 | 56,4 |Brasiilia | 2,426 | 2,60259 | 93,2 |Bulgaaria | 1,597 | 1,9558 | 81,7 |Burkina Faso | 595 | 655,957 | 90,7 |(***) | Burundi | 0 | 0 | 0 |Cabo Verde | 89,22 | 110,265 | 80,9 |Colombia | 2143 | 2610,13 | 82,1 |Costa Rica | 514,5 | 698,439 | 73,7 |Côte d'Ivoire | 657,3 | 655,957 | 100,2 |Djibouti | 225,8 | 239,337 | 94,3 |Dominikaani Vabariik | 29,83 | 43,0181 | 69,3 |Ecuador | 0,873 | 1,3467 | 64,8 |Egiptus | 3,806 | 7,68 | 49,6 |El Salvador | 1,025 | 1,3467 | 76,1 |Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 43,99 | 61,3822 | 71,7 |Eritrea | 10,5 | 20,4513 | 51,3 |Etioopia | 10,84 | 12,2821 | 88,3 |Fidži Vabariik | 1,609 | 2,18914 | 73,5 |Filipiinid | 40,2 | 62,42 | 64,4 |Gabon | 807,1 | 655,957 | 123 |Gambia | 21,57 | 35,65 | 60,5 |Ghana | 8652 | 12410 | 69,7 |Gruusia | 2,195 | 2,27188 | 96,6 |Guatemala | 8,157 | 10,374 | 78,6 |Guinea | 3271 | 4463,58 | 73,3 |Guinea-Bissau | 660,5 | 655,957 | 100,7 |Guyana | 168,8 | 272,008 | 62,1 |Haiti | 59,8 | 50,3218 | 118,8 |Hiina | 7,942 | 10,2553 | 77,4 |Honduras | 17,8 | 25,5352 | 69,7 |Hongkong | 9,981 | 10,5264 | 94,8 |Horvaatia | 7,802 | 7,3042 | 106,8 |Ida-Timor | 0,895 | 1,3467 | 66,5 |Iisrael | 6,224 | 5,68577 | 109,5 |India | 28,83 | 54,52 | 52,9 |Indoneesia (Banda Aceh) | 6592 | 12224,7 | 53,9 |Indoneesia (Jakarta) | 9911 | 12224,7 | 81,1 |Iraak | 0 | 0 | 0 |Jaapan (Naka) | 167,3 | 165,61 | 101 |Jaapan (Tokyo) | 176,4 | 165,61 | 106,5 |Jamaica | 83,02 | 91,7645 | 90,5 |Jeemen | 206,8 | 267,408 | 77,3 |Jordaania | 0,742 | 0,95481 | 77,7 |Jordani Läänekallas – Gaza sektor | 5,239 | 5,68577 | 92,1 |Kambodža | 3830 | 5490 | 69,8 |Kamerun | 668,6 | 655,957 | 101,9 |Kanada | 1,329 | 1,4293 | 93 |Kasahstan (Almatõ) | 202,7 | 161,68 | 125,4 |Kasahstan (Astana) | 115,7 | 161,68 | 71,6 |Keenia | 73,45 | 89,6526 | 81,9 |Kesk-Aafrika Vabariik | 781 | 655,957 | 119,1 |Kongo (Brazzaville) | 853,9 | 655,957 | 130,2 |Kongo Demokraatlik Vabariik (Kinshasa) | 969,9 | 748,807 | 129,5 |Kosovo | 0 | 0 | 0 |Kuuba | 1,159 | 1,3467 | 86,1 |Kõrgõzstan | 45,13 | 51,1073 | 88,3 |Laos | 9481 | 12772 | 74,2 |Lesotho | 5,936 | 9,572 | 62 |(***) | Libeeria | 0 | 0 | 0 |Liibanon | 1746 | 2030,15 | 86 |Lõuna-Aafrika | 5,765 | 9,572 | 60,2 |Lõuna-Korea | 1422 | 1248,19 | 113,9 |Lõuna-Sudaan | 0 | 0 | 0 |Madagaskar | 2144 | 2475,25 | 86,6 |Malaisia | 3,471 | 4,6683 | 74,4 |Malawi | 135,8 | 189,133 | 71,8 |Mali | 557,3 | 655,957 | 85 |Maroko | 10,01 | 11,1855 | 89,5 |Mauritaania | 225,5 | 345,56 | 65,3 |Mauritius | 29,2 | 42,0185 | 69,5 |Mehhiko | 10,82 | 14,5508 | 74,4 |(***) | Mikroneesia | 0 | 0 | 0 |Moldova Vabariik | 9,846 | 16,5079 | 59,6 |Montenegro | 0,697 | 1 | 69,7 |Mosambiik | 27,14 | 34,915 | 77,7 |Namiibia | 6,937 | 9,572 | 72,5 |Nepal | 72,24 | 87,52 | 82,5 |Nicaragua | 14,15 | 24,822 | 57 |Nigeeria | 145,5 | 169,033 | 86,1 |Niger | 557,6 | 655,957 | 85 |Norra | 10,5 | 7,952 | 132 |Paapua Uus-Guinea | 2,938 | 3,9563 | 74,3 |Pakistan | 40,07 | 79,068 | 50,7 |Panama | 0,821 | 1,3467 | 61 |Paraguay | 5587 | 6794,06 | 82,2 |Peruu | 3,308 | 4,26971 | 77,5 |Rumeenia | 2,339 | 3,1666 | 73,9 |Rwanda | 672,8 | 733,7 | 91,7 |Saalomoni Saared | 9,102 | 9,6062 | 94,8 |Sambia | 3325 | 5130,72 | 64,8 |(***) | Samoa | 0 | 0 | 0 |Saudi Araabia | 4,289 | 5,0715 | 84,6 |Senegal | 575,3 | 655,957 | 87,7 |Serbia | 53,75 | 81,3558 | 66,1 |Sierra Leone | 3019 | 4001,4 | 75,4 |Singapur | 2,116 | 2,0649 | 102,5 |(***) | Somaalia | 0 | 0 | 0 |Sri Lanka | 79,57 | 149,434 | 53,2 |Sudaan | 151 | 268,605 | 56,2 |Suriname | 1,838 | 3,72 | 49,4 |Svaasimaa | 5,46 | 9,572 | 57 |Süüria | 47,11 | 67,91 | 69,4 |Šveits (Bern) | 1,815 | 1,6544 | 109,7 |Šveits (Genf) | 1,817 | 1,6544 | 109,8 |(***) | Zimbabwe | 0 | 0 | 0 |Tadžikistan | 3,097 | 4,63184 | 66,9 |Tai | 29,03 | 42,859 | 67,7 |Taiwan | 37,02 | 44,22 | 83,7 |Tansaania | 1052 | 1698,56 | 61,9 |Togo | 586,3 | 655,957 | 89,4 |(***) | Tonga | 0 | 0 | 0 |Trinidad ja Tobago | 5,752 | 8,41745 | 68,3 |Tšaad | 849 | 655,957 | 129,4 |Tšiili | 502,3 | 702,8 | 71,5 |Tuneesia | 1,25 | 1,7483 | 71,5 |Türgi | 1,492 | 1,7796 | 83,8 |Uganda | 1684 | 2183,33 | 77,1 |Ukraina | 7,343 | 6,7877 | 108,2 |Uruguay | 22,47 | 32,1794 | 69,8 |(***) | Usbekistan | 0 | 0 | 0 |Uus-Kaledoonia | 161,4 | 119,332 | 135,3 |Uus-Meremaa | 1,92 | 1,7513 | 109,6 |(***) | Valgevene | 0 | 0 | 0 |Vanuatu | 167,8 | 136,875 | 122,6 |Venemaa | 42,6 | 34,742 | 122,6 |Venezuela | 1887 | 2895,41 | 65,2 |Vietnam | 11108 | 21572 | 51,5 |(*) 1 euro = riigi omavääring (Kuuba, El Salvador, Ecuador = USA dollar) (**) Brüssel = 100% |(***) Andmed puuduvad |TABEL BTÖÖKOHT | Muutus (%-des): juuli 2007 võrreldes juuliga 2006 |Ostujõu pariteet | Vahetuskurss | Paranduskoefitsient |Afganistan | - | - | - |Albaania | -3,75 | -0,65 | -3 |Alžeeria | 6,23 | 1,13 | 5 |Ameerika Ühendriigid (New York) | 5,41 | 7,49 | -1,9 |Ameerika Ühendriigid (Washington) | 4,61 | 7,49 | -2,7 |Angola | 13,43 | -0,97 | 14,5 |Argentina | 8,6 | 7,37 | 1,2 |Armeenia | 2,95 | -11,88 | 16,8 |Aserbaidžaan | - | - | - |Austraalia | 4,87 | -7,35 | 13,2 |Bangladesh | 17,13 | 6,14 | 10,3 |Barbados | 10,88 | 7,49 | 3,2 |Benin | -0,45 | 0 | -0,4 |Boliivia | 5,02 | 6,01 | -0,8 |Bosnia ja Hertsegoviina (Banja Luka) | 0 | 0 | 0 |Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo) | 1,32 | 0 | 1,3 |Botswana | -1,52 | 8,45 | -9,2 |Brasiilia | 13,26 | -7,39 | 22,3 |Bulgaaria | 6,89 | 0 | 6,9 |Burkina Faso | 1,07 | 0 | 1,1 |Burundi | - | - | - |Cabo Verde | 4,6 | 0 | 4,5 |Colombia | 5 | -19,19 | 29,9 |Costa Rica | 15,98 | 8,87 | 6,7 |Côte d'Ivoire | -8,43 | 0 | -8,4 |Djibouti | 4,73 | 7,49 | -2,6 |Dominikaani Vabariik | 3,54 | 7,35 | -3,6 |Ecuador | -1,58 | 7,49 | -8,5 |Egiptus | 2,42 | 5,34 | -2,7 |El Salvador | -5,36 | 7,49 | -11,9 |Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 2,9 | 0,08 | 2,9 |Eritrea | 8,01 | 3,83 | 3,8 |Etioopia | 15,11 | 11,77 | 3 |Fidži Vabariik | 1,84 | -1,15 | 3,1 |Filipiinid | -0,4 | -6,96 | 7 |Gabon | 5,5 | 0 | 5,5 |Gambia | 10,22 | 1,57 | 8,4 |Ghana | -5,56 | 8,24 | -12,8 |Gruusia | 3,78 | 2,16 | 1,6 |Guatemala | 6,11 | 8,83 | -2,5 |Guinea | -9,89 | -30,65 | 30 |Guinea-Bissau | 0,03 | 0 | 0 |Guyana | 9,97 | 7,43 | 2,5 |Haiti | 5,62 | -2,64 | 8,5 |Hiina | 3,37 | 2,31 | 0,9 |Honduras | 0 | 7,49 | -6,9 |Hongkong | 1,24 | 8,16 | -6,4 |Horvaatia | 1,81 | 0,82 | 0,9 |Ida-Timor | - | - | - |Iisrael | 0,89 | 1,06 | -0,1 |India | 10,12 | -5,67 | 16,8 |Indoneesia (Banda Aceh) | - | - | - |Indoneesia (Jakarta) | 0,7 | 4,18 | -3,3 |Iraak | 0 | 0 | 0 |Jaapan (Naka) | 0,78 | 13,43 | -11,2 |Jaapan (Tokyo) | 0,74 | 13,43 | -11,2 |Jamaica | 10,92 | 11,89 | -0,9 |Jeemen | 22,58 | 8,15 | 13,3 |Jordaania | 15,58 | 7,49 | 7,5 |Jordani Läänekallas – Gaza sektor | 0,46 | 1,06 | -0,6 |Kambodža | 4,7 | 5,72 | -0,9 |Kamerun | -7,38 | 0 | -7,4 |Kanada | 4,65 | 1,91 | 2,6 |Kasahstan (Almatõ) | 7,76 | 7,61 | 0,2 |Kasahstan (Astana) | 0 | 0 | 0 |Keenia | 0,74 | -4,3 | 5,3 |Kesk-Aafrika Vabariik | -0,85 | 0 | -0,8 |Kongo | -0,16 | 0 | -0,2 |Kongo Demokraatlik Vabariik | 30,45 | 33,31 | -2,2 |Kosovo | 0 | 0 | 0 |Kuuba | -4,69 | 7,49 | -11,3 |Kõrgõzstan | 11,49 | 1,41 | 10 |Laos | 3,88 | -0,28 | 4,1 |Lesotho | 4,62 | 4,32 | 0,3 |Libeeria | - | - | - |Liibanon | 1,81 | 7,49 | -5,3 |Lõuna-Aafrika | 4,91 | 4,32 | 0,5 |Lõuna-Korea | 5,1 | 3,71 | 1,3 |Lõuna-Sudaan | 0 | 0 | 0 |Madagaskar | 7,85 | -9,96 | 19,8 |Malaisia | 0,43 | 1,07 | -0,5 |Malawi | 11,04 | 8,81 | 2 |Mali | -6,84 | 0 | -6,8 |Maroko | 4,37 | 1,28 | 3,1 |Mauritaania | -1,36 | 2,4 | -3,5 |Mauritius | 6,38 | 8,26 | -1,7 |Mehhiko | 7,88 | 1,83 | 6 |Mikroneesia | 0 | 0 | 0 |Moldova Vabariik | 12,27 | -0,94 | 13,3 |Montenegro | - | - | - |Mosambiik | -99,88 | -99,89 | 12,1 |Namiibia | 3,86 | 4,32 | -0,4 |Nepal | 12,8 | -5,98 | 19,9 |Nicaragua | 5,68 | 12,5 | -6,1 |Nigeeria | -3 | 6,67 | -9,1 |Niger | -4,8 | 0 | -4,8 |Norra | 1,16 | 0,88 | 0,2 |Paapua Uus-Guinea | 0,03 | 1,84 | -1,7 |Pakistan | 2,56 | 5,63 | -2,9 |Panama | - | - | - |Paraguay | 13,63 | -2,14 | 16,1 |Peruu | 3,09 | 4,26 | -1,1 |Rumeenia | 3,96 | -11,7 | 17,9 |Rwanda | 11,3 | 5,72 | 5,3 |Saalomoni Saared | 12,68 | 5,53 | 6,9 |Sambia | 10,17 | 17,82 | -6,5 |Samoa | 0 | 0 | 0 |Saudi Araabia | 0,19 | 5,16 | -4,7 |Senegal | 8,73 | 0 | 8,7 |Serbia | 1,78 | -5,94 | 8,2 |Sierra Leone | 7,63 | 7,18 | 0,4 |Singapur | 2,12 | 3,09 | -0,9 |Somaalia | - | - | - |Sri Lanka | 10,45 | 14,96 | -4 |Sudaan | 6,04 | -1,69 | 7,9 |Suriname | 1,55 | 6,74 | -4,8 |Svaasimaa | -4,96 | 4,32 | -8,9 |Süüria | 12,49 | 6,18 | 6 |Šveits (Bern) | - | - | - |Šveits (Genf) | -0,16 | 5,75 | -5,6 |Zimbabwe | -100 | -100 | -100 |Tadžikistan | 7,31 | 12,69 | -4,7 |Tai | -0,14 | -11,08 | 12,3 |Taiwan | 0,76 | 8,22 | -6,9 |Tansaania | 13,11 | 7,42 | 5,3 |Togo | -3,22 | 0 | -3,2 |Tonga | - | - | - |Trinidad ja Tobago | 3,98 | 7,17 | -3 |Tšaad | -1,34 | 0 | -1,4 |Tšiili | -4,63 | 2,2 | -6,7 |Tuneesia | 3,65 | 4,12 | -0,4 |Türgi | -11,35 | -11,53 | 0,1 |Uganda | 29,34 | -6,9 | 38,9 |Ukraina | 11,14 | 7,51 | 3,4 |Uruguay | 2,88 | 7,46 | -4,3 |Usbekistan | - | - | - |Uus-Kaledoonia | 0,56 | 0 | 0,6 |Uus-Meremaa | 2,24 | -16,97 | 23,1 |Valgevene | 0 | 0 | 0 |Vanuatu | 3,13 | -3,69 | 7,1 |Venemaa | 4 | 2,34 | 1,6 |Venezuela | 15,06 | 7,49 | 7,1 |Vietnam | 1,84 | 7,22 | -5 |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning teatavate uues liikmesriigis kuni 19 kuuks pärast ühinemist ametisse jäävate ametnike töötasude suhtes alates 1. juulist 2007 kohaldatavate paranduskoefitsientide kehtestamistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning ühenduste muude teenistujate suhtes kohaldatavaid eeskirju, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68,[1] viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2104/2005,[2] eriti selle X lisa artikli 13 esimest lõiku,võttes arvesse kahe uue liikmesriigi ühinemistingimusi käsitlevat akti, eriti selle artikli 27 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Tuleb võtta arvesse elukalliduse muutumist väljaspool ühendust asuvates riikides ning seetõttu tuleb kehtestada paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele Euroopa ühenduste ametnikele, ajutistele ja lepingulistele töötajatele makstava töötasu suhtes alates 1. juulist 2007.(2) Paranduskoefitsiendid, mida kohaldati määruse (EÜ) nr 453/2007[3] alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks või kahjuks.(3) Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide tulemusena suurenema, on vaja ette näha tagasiulatuvad lisamaksed.(4) Tuleb sätestada enammakstud summade tagasimaksmine, kui töötasu ajavahemikus 1. juulist 2007 kuni käesoleva määruse jõustumise kuupäevani uute paranduskoefitsientide kohaldamise tõttu vähenes.(5) Tuleb sätestada, et tagasimaksed võivad hõlmata käesoleva määruse jõustumisele eelnevat kuni kuue kuu pikkust ajavahemikku ning et tagasimaksed tuleb teha kaheteistkümne kuu jooksul pärast määruse jõustumist, nagu on ette nähtud ka nende paranduskoefitsientide puhul, mida kohaldatakse ühendusesiseselt Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2007 kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele Euroopa ühenduste ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.Kõnealuste töötasude arvutamisel kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse finantsmääruse rakenduseeskirjade kohaselt ja need vastavad esimeses lõigus osutatud kuupäevale.Artikkel 21. Kui töötasud lisas kehtestatud paranduskoefitsientide tulemusel suurenevad, sooritavad asjaomased institutsioonid tagasiulatuvaid lisamakseid.2. Kui töötasud lisas kehtestatud paranduskoefitsientide tulemusel vähenevad, kohandavad asjaomased institutsioonid 2007. aasta 1. juuli ja käesoleva määruse jõustumise kuupäeva vahel makstud töötasusid tagasiulatuvalt tasusaaja kahjuks.Kui tagasiulatuvate kohanduste kohaselt tuleb enammakstud summad tagasi maksta, võivad need kohandused hõlmata käesoleva määruse jõustumise kuupäevale eelnevat kuni kuue kuu pikkust ajavahemikku. Tagasimaksed tuleb teha kaheteistkümne kuu jooksul pärast määruse jõustumist.Artikkel 3Käeolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISALISA |TÖÖKOHT | Paranduskoefitsient (juuli 2007) |(***) | Afganistan | 0 |Albaania | 80,2 |Alžeeria | 88,7 |Ameerika Ühendriigid (New York) | 102,8 |Ameerika Ühendriigid (Washington) | 97,8 |Angola | 130 |Argentina | 57,1 |Armeenia | 123,5 |(***) | Aserbaidžaan | 0 |Austraalia | 112,2 |Bangladesh | 48,2 |Barbados | 129,7 |Benin | 91,9 |Boliivia | 48 |Bosnia ja Hertsegoviina (Banja Luka) | 0 |Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo) | 78,7 |Botswana | 56,4 |Brasiilia | 93,2 |Bulgaaria | 81,7 |Burkina Faso | 90,7 |(***) | Burundi | 0 |Cabo Verde | 80,9 |Colombia | 82,1 |Costa Rica | 73,7 |Côte d'Ivoire | 100,2 |Djibouti | 94,3 |Dominikaani Vabariik | 69,3 |Ecuador | 64,8 |Egiptus | 49,6 |El Salvador | 76,1 |Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 71,7 |Eritrea | 51,3 |Etioopia | 88,3 |Fidži Vabariik | 73,5 |Filipiinid | 64,4 |Gabon | 123 |Gambia | 60,5 |Ghana | 69,7 |Gruusia | 96,6 |Guatemala | 78,6 |Guinea | 73,3 |Guinea-Bissau | 100,7 |Guyana | 62,1 |Haiti | 118,8 |Hiina | 77,4 |Honduras | 69,7 |Hongkong | 94,8 |Horvaatia | 106,8 |Ida-Timor | 66,5 |Iisrael | 109,5 |India | 52,9 |Indoneesia (Banda Aceh) | 53,9 |Indoneesia (Jakarta) | 81,1 |Iraak | 0 |Jaapan (Naka) | 101 |Jaapan (Tokyo) | 106,5 |Jamaica | 90,5 |Jeemen | 77,3 |Jordaania | 77,7 |Jordani Läänekallas – Gaza sektor | 92,1 |Kambodža | 69,8 |Kamerun | 101,9 |Kanada | 93 |Kasahstan (Almatõ) | 125,4 |Kasahstan (Astana) | 71,6 |Keenia | 81,9 |Kesk-Aafrika Vabariik | 119,1 |Kongo (Brazzaville) | 130,2 |Kongo Demokraatlik Vabariik (Kinshasa) | 129,5 |Kosovo |Kuuba | 86,1 |Kõrgõzstan | 88,3 |Laos | 74,2 |Lesotho | 62 |(***) | Libeeria | 0 |Liibanon | 86 |Lõuna-Aafrika | 60,2 |Lõuna-Korea | 113,9 |Lõuna-Sudaan | 0 |Madagaskar | 86,6 |Malaisia | 74,4 |Malawi | 71,8 |Mali | 85 |Maroko | 89,5 |Mauritaania | 65,3 |Mauritius | 69,5 |Mehhiko | 74,4 |(***) | Mikroneesia | 0 |Moldova Vabariik | 59,6 |Montenegro | 69,7 |Mosambiik | 77,7 |Namiibia | 72,5 |Nepal | 82,5 |Nicaragua | 57 |Nigeeria | 86,1 |Niger | 85 |Norra | 132 |Paapua Uus-Guinea | 74,3 |Pakistan | 50,7 |Panama | 61 |Paraguay | 82,2 |Peruu | 77,5 |Rumeenia | 73,9 |Rwanda | 91,7 |Saalomoni Saared | 94,8 |Sambia | 64,8 |(***) | Samoa | 0 |Saudi Araabia | 84,6 |Senegal | 87,7 |Serbia | 66,1 |Sierra Leone | 75,4 |Singapur | 102,5 |(***) | Somaalia | 0 |Sri Lanka | 53,2 |Sudaan | 56,2 |Suriname | 49,4 |Svaasimaa | 57 |Süüria | 69,4 |Šveits (Bern) | 109,7 |Šveits (Genf) | 109,8 |(***) | Zimbabwe | 0 |Tadžikistan | 66,9 |Tai | 67,7 |Taiwan | 83,7 |Tansaania | 61,9 |Togo | 89,4 |(***) | Tonga | 0 |Trinidad ja Tobago | 68,3 |Tšaad | 129,4 |Tšiili | 71,5 |Tuneesia | 71,5 |Türgi | 83,8 |Uganda | 77,1 |Ukraina | 108,2 |Uruguay | 69,8 |(***) | Usbekistan | 0 |Uus-Kaledoonia | 135,3 |Uus-Meremaa | 109,6 |(***) | Valgevene | 0 |Vanuatu | 122,6 |Venemaa | 122,6 |Venezuela | 65,2 |Vietnam | 51,5 |(***) Andmed puuduvad |FINANTSSELGITUS1. MEETME NIMETUSEttepanek nõukogu määruse kohta, mis käsitleb kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning teatavate uues liikmesriigis kuni 19 kuuks pärast ühinemist ametisse jäävate ametnike töötasude suhtes alates 1. juulist 2007 kohaldatavate paranduskoefitsientide kehtestamist.2. ASJAOMANE EELARVERIDAXX-010102-01.3. ÕIGUSLIK ALUSPersonalieeskirjade X lisa artiklid 12 ja 13.4. FINANTSMÕJU4.1 Tegelike kulude prognoos aastaks 2007 145 600 000 eurot (12 133 333,33 eurot kuus) (1)4.2 Alates 2007. aasta juulist kehtivateparanduskoefitsientide hinnanguline mõju - 18 596,89 eurot (2)4.3 Aasta kulude prognoos [(2) x 12] - 223 162,66 eurot4.4 Mõju võrreldes tegelike kulude prognoosiga [(2) :(1)] - 0,1533 %See finantsmõju ei hõlma komisjoni igakuiste üleminekukoefitsientide mõju.[1] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.[2] ELT L 337, 22.12.2005, lk 7.[3] ELT L 109, 26.4.2007, lk 22−27.


|

52010PC0767

/* KOM/2010/0767 lõplik - COD 2010/0370 */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) NR …/…, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 17.12.2010KOM(2010) 767 lõplik2010/0370 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) NR …/…,[kuupäev],millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoksSELETUSKIRIVASTAVUSSE VIIMINE EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGUGAEuroopa Liidu toimimise lepingus eristatakse selgesõnaliselt ühelt poolt komisjonile delegeeritud õigust võtta vastu muid kui seadusandlikke akte (delegeeritud aktid), mis on täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (artikkel 290), ning teiselt poolt komisjonile antud õigust võtta vastu rakendusakte (artikli 291).Delegeeritud õigusaktide puhul delegeerib seadusandja komisjonile õiguse võtta õiguslikele meetmetele sarnaseid meetmeid. Rakendusaktide puhul on kontekst sootuks teine. Euroopa Liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamise eest vastutavad esmajärgus liikmesriigid. Kui õigusakti peab kohaldama ühetaolistel tingimustel, peab komisjon need tingimused vastu võtma.Määruse (EÜ) nr 1405/2006 vastavusse viimisel aluslepingu uute eeskirjadega tuleb lähtuda määratlusest, millised on delegeeritud õigused ja millised on komisjoni vastuvõetud sätete rakendusõigused kõnealuse määruse kohaldamisel (määrus (EÜ) nr 1914/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad).Selle tegevuse tulemusena koostati määruse (EÜ) nr 1405/2006 uuesti sõnastamiseks ettepaneku eelnõu. Kõnealuse eelnõuga jäetakse seadusandjale õigus otsustada selliste peamiste üksikasjade üle, mis hõlmavad Egeuse mere väikesaarte teatavate põllumajandustoodete tarnimise erikorda selliste raskuste leevendamiseks, mis on tingitud saarte eraldatusest, kaugest asukohast, saarelisest asendist, väikesest pindalast, mägisest maastikust, ilmastikuoludest ja majanduslikust sõltuvusest piiratud hulgast toodetest.Kõnealuse korra üldised suunad ja üldpõhimõtted on kindlaks määranud seadusandja. Seega on seadusandja sätestanud kõnealuse erikorraga kehtestatud meetmete eesmärgid, samuti programmi koostamise ning ELi muude strateegiatega ühilduvuse ja järjekindluse põhimõtted. Seadusandja on samuti sätestanud põhimõtted sertifikaatide korra kehtestamiseks ning karistuste, vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamiseks.Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt jätab seadusandja komisjonile õiguse teatavaid vähem tähtsaid üksikasju täiendada või muuta. Seadusandja kehtestatud korra tõhusaks toimimiseks vajalikud täiendavad üksikasjad võib seega määrata kindlaks komisjon delegeeritud õigusaktiga. Seega võtab komisjon delegeeritud õigusaktiga vastu tingimused, mille kohaselt ettevõtjaid sertifikaatide registrisse kanda, ning kui majanduslik olukord seda nõuab, seab komisjon sertifikaadi väljaandmise tingimuseks tagatise esitamise (artikli 11 lõige 2). Samuti annab seadusandja komisjonile volitused võtta vastu meetmed, mis hõlmavad programmide muudatuste vastuvõtmise menetluse kehtestamist (artikli 6 lõige 3), töötlemise tingimusi (artikli 13 lõige 3), abisummade kindlaksmääramise tingimusi (artikli 15 lõige 4 ja artikli 18 lõige 4) ning karistusi (artikli 14 lõige 2).Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 kohaselt on liikmesriigid kohustatud seadusandja kehtestatud korda rakendama. Et vältida konkurentsimoonutusi ja ettevõtetevahelist diskrimineerimist, oleks siiski vaja tagada Egeuse mere väikesaarte jaoks ettenähtud korra rakendamine muude samalaadsete kordadega ühetaoliselt. Seetõttu annab seadusandja komisjonile aluslepingu artikli 291 lõike 2 kohaselt rakendamisvolitused, mis hõlmavad eelkõige sertifikaatide korra elluviimist käsitlevaid ühetaolisi tingimusi ja ettevõtjate kohustusi tarnimise erikorra puhul (artikli 11 lõige 3), programmi rakendamise ühetaolisi tingimusi (artikli 6 lõige 2, artikli 15 lõige 3 ja artikli 18 lõige 3), samuti kontrollimise üldraamistikku, mida Kreeka peab kohaldama (artikkel 7, artikli 12 lõige 2 ja artikli 14 lõige 1).SISULISED MUUDATUSEDKuna nõukogu määrust (EÜ) nr 1405/2006, millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks, on alates selle vastuvõtmisest 18. septembril 2006 palju muudetud, tehakse ettepanek kõnealune määrus selguse huvides uuesti sõnastada.Lisaks sellele tuleb ühenduse seadusandluse arengu ja käesoleva määruse vastuvõtmisele järgnenud tegeliku rakendamise tõttu muuta ka teatavaid määruse sätteid ja kujundada ümber õigusakti teksti struktuur, et viia see paremini vastavusse kõnealuse korra tegelikkusega.Uues määruses on selgemalt välja toodud korra peamised eesmärgid, mille elluviimisele Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamise erimeetmed peaksid kaasa aitama (artikkel 2).Määruse uue struktuuriga on seatud kesksele kohale Egeuse mere väikesaarte jaoks kõige sobivamal tasemel kindlaks määratud ja Kreeka koordineeritav toetusprogramm. Programm hõlmab kahte peamist tegevusvaldkonda: tarnimise erikorda ja kohalikku tootmist soodustavaid erimeetmeid (artikkel 3).Määruse teksti muud vähem olulised muudatused on järgmised.1.  Täpsustatud on komisjoni heakskiidu saamiseks talle programmi ja sellesse tehtavate muudatuste esitamise korda, nii et see vastaks paremini tegelikkusele ja muudaks paindlikumaks ja tõhusamaks programmi kohandamise vastavalt tegelikele vajadustele, mis on seotud põllumajandusega ja Egeuse mere väikesaarte varustamisega hädavajalike toodetega (artikkel 6).2.  Artiklis 10 on täpsustatud, et tarnimise erikord peab olema kehtestatud kohalikust põllumajandustootmisest lähtuvalt ning liiga suur tarnetoetus selliste toodete puhul, mida ka kohapeal toodetakse, ei tohiks kohaliku tootmise arengut pidurdada. Kõnealust sätet peeti vajalikuks, et muuta kohustuslikuks programmi kahe meetme omavaheline vastavus.3.  Et tagada eelarve tõhus haldamine, peab Kreeka esitama oma programmis otsetoetustel põhinevate abide loetelu (artikli 15 lõike 2 punkt d).4.  Samuti on vaja märkida, kuidas on kindlaks määratud kohalikku põllumajandustootmist soodustavate meetmete abisumma, mis varem ei olnud põhiaktis sätestatud (artikli 15 lõike 2 punkt e).5.  Tarnimise erikorra rahastamise ülemmäära on suurendatud 20 % (artikli 18 lõige 3), arvestades kontrollikoja ettekirjutust vahendite ebapiisavuse kohta.6.  Tähtpäeva, millal tuleb esitada aruanne toetusprogrammiga ettenähtud meetmete rakendamise kohta eelmisel aastal, lükati ühe kuu võrra edasi, et anda Kreeka ametiasutustele võimalus võtta aruande puhul arvesse kohalikku põllumajandustootmist soodustavate meetmetega seotud kulude lõppseisu.Käesolev määrus ei mõjuta ühenduse toetuse rahastamisallikaid ega osatähtsust.  2010/0370 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) NR …/…,[kuupäev],millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoksEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[1],olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3],toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[4]ning arvestades järgmist:7.  Põllumajandusvaldkonna erimeetmed Egeuse mere väikesaarte erakorralisest geograafilisest asukohast tingitud raskuste kõrvaldamiseks on sätestatud nõukogu 18. septembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1405/2006, millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003[5]. Kõnealuseid meetmeid on muudetud konkreetsemaks toetusprogrammiga, mis on peamine vahend nende väikesaarte varustamisel põllumajandustoodetega. Seoses Lissaboni lepingu jõustumise järel vajalikuks osutunud uute muudatustega tuleks määrus (EÜ) nr 1405/2006 kehtetuks tunnistada ning asendada see uue tekstiga.8.  Tuleks täpsustada peamised eesmärgid, millele Egeuse mere väikesaarte toetamise korra elluviimine kaasa aitab.9.  Sisuliselt tuleks täpsustada Egeuse mere väikesaarte toetuseks ettenähtud programmi (edaspidi „toetusprogramm”), mille Kreeka peab subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt ja geograafiliselt kõige sobivamal tasemel välja töötama ning komisjonile heakskiidu saamiseks esitama.10.  Egeuse mere väikesaarte toetamise korra eesmärkide paremaks elluviimiseks peaks toetusprogramm hõlmama meetmeid, mis tagavad väikesaarte varustamise toiduainetega ning kohaliku põllumajandustootmise säilimise ja arengu. Kavandamistegevuse taset tuleks ühtlustada ning komisjoni ja liikmesriikide vahelist partnerlust hõlmavat lähenemisviisi tuleks muuta süsteemsemaks.11.  Kohaldades subsidiaarsuse ja paindlikkuse põhimõtteid, mis on Egeuse mere väikesaarte toetamise korra jaoks heakskiidetud programmipõhise lähenemisviisi alus, võivad Kreeka poolt nimetatud ametisasutused teha selleks, et kohandada programmi vastavalt Egeuse mere väikesaarte tegelikkusele, ettepanekuid programmi muutmiseks. Samadest põhimõtetest lähtuvalt tuleks kohandada programmi muutmise korda vastavalt iga muudatuse otstarbekusele.12.  Mõne Egeuse mere saare erilise geograafilise asendi tõttu tekitab inimtoiduks hädavajalike, töötlemiseks ettenähtud või põllumajandusliku toorainena kasutatavate toodete tarnimine saarte jaoks täiendavaid veokulusid. Peale selle seavad eraldatusest, saarelisest asendist ning kaugest asukohast tulenevad objektiivsed tegurid nende Egeuse mere saarte ettevõtjatele ja tootjatele täiendavaid piiranguid, mis oluliselt raskendavad nende tegevust. Teatavatel juhtudel, kui ühendus saarega on teise saare kaudu, on ettevõtjatel ja tootjatel seal tegevust arendada veelgi raskem. Neid puudusi saab leevendada nimetatud hädavajalike toodete hinna alandamisega. Seepärast on asjakohane kehtestada tarnimise erikord, et tagada Egeuse mere väikesaarte varustamine ja vähendada nende kaugusest, saarelisest asendist ja väikesest pindalast tingitud lisakulusid.13.  Egeuse mere väikesaarte probleemistiku muudab eriti keeruliseks saarte väiksus. Kavandatud meetmete tõhususe tagamiseks tuleks neid meetmeid kohaldada üksnes väikesaarte suhtes.14.  Hindade alandamiseks Egeuse mere väikesaartel ning saarte eraldatusest ja saarelisest asendist tingitud lisakulude vähendamiseks ning samal ajal liidu toodete konkurentsivõime säilitamiseks tuleks anda toetust liidu toodete tarnimiseks Egeuse mere väikesaartele. Selle toetusega tuleks arvesse võtta Egeuse mere väikesaartele tehtavate vedude täiendavaid kulusid ning põllumajanduslikuks tooraineks ja töötlemiseks ettenähtud saaduste puhul saarelisest asendist ja väikesest pindalast tingitud lisakulusid.15.  Egeuse mere väikesaarte lõpptarbijatele kahjulikult mõjuvate spekulatsioonide ärahoidmiseks tuleks täpsustada, et tarnimise erikorra alla võivad kuuluda üksnes veatu, ehtsa ja standardse turustuskvaliteediga tooted.16.  Kuna tarnimise erikorraga hõlmatud kogused on piiratud Egeuse mere väikesaarte tarnevajadustega, ei kahjusta kõnealune kord siseturu nõuetekohast toimimist. Peale selle ei tohiks tarnimise erikorra majanduslikud eelised põhjustada häireid asjaomaste toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks keelata kõnealuste toodete edasisaatmine või eksportimine Egeuse mere väikesaartelt. Siiski tuleks nende toodete edasisaatmist või eksporti lubada juhul, kui tarnimise erikorra tõttu saadav kasu hüvitatakse.17.  Töödeldud toodete puhul tuleks Egeuse mere väikesaartevahelise kaubavahetuse võimaldamiseks anda luba kõnealuste toodetega kauplemiseks asjaomastes piirkondades. Samuti tuleks arvesse võtta tavapäraseid kaubavoogusid nii piirkondliku kaubanduse kui ka tavapärase liidusisese või kolmandatesse riikidesse ekspordi ja edasisaatmise puhul, samuti tuleks lubada töödeldud toodete eksporti vastavalt tavapärastele kaubavoogudele.18.  Et erikorra eesmärke ellu viia, peaks tarnimise erikorra majanduslik kasu kajastuma ka tootmiskulude tasemes ja hindade languses lõpptarbija tasemel. Selliseid majanduslikke eeliseid tuleks seetõttu anda üksnes tingimusel, et need tõesti jõuavad lõpptarbijani, ja seda tuleb asjakohaselt kontrollida.19.  Ette tuleks näha kõnealuse korra toimimiseeskirjad, milles käsitletakse eelkõige ettevõtjate registri loomist ja sellise sertifikaadisüsteemi loomist, mis hõlmaks nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus))[6] artiklis 161 osutatud sertifikaate.20.  Liidu poliitika Egeuse mere väikesaarte kohaliku tootmise toetamiseks, nagu see on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1405/2006 hõlmab palju erinevaid tooteid ja meetmeid tootmise, turustamise või töötlemise soodustamiseks. Need meetmed on osutunud tõhusaks ning kindlustanud põllumajandusliku tegevuse säilimise ja arengu. Liit peaks jätkama nende tootmisharude toetamist, mis on Egeuse mere väikesaarte keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu olulisim tegur. Kogemus on näidanud, et maaelu arengupoliitika puhul võib tugev partnerlus kohalike asutustega aidata asjaomaste saarte eriprobleemidest paremini aru saada. Seega peaks jätkama kohaliku tootmise toetamist toetusprogrammiga, mis kehtestati esimest korda määrusega (EÜ) nr 1405/2006.21.  Põllumajanduslikku tootmist soodustavate meetmete kehtestamiseks tuleks määrata kindlaks toetusprogrammiga nõutavad miinimumkriteeriumid, nt olukorra kirjeldus, väljapakutud strateegia, eesmärgid ja meetmed. Et vältida abi mittevastavust ja kattumist, tuleks täpselt sätestada kõnealuste meetmete ühilduvuse põhimõtted liidu muude strateegiatega.22.  Toetusprogrammi rakendamise huvides võiks programm sisaldada ka meetmeid uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi rahastamiseks.23.  Egeuse mere väikesaarte põllumajandustootjaid tuleks julgustada pakkuma kvaliteettooteid ning nende toodete turustamist tuleks toetada.24.  Komisjoni järjekindlast poliitikast mitte anda riigiabi aluslepingu I lisasse kuuluvate põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks võib teha erandi, et leevendada Egeuse mere väikesaartel põllumajandusliku tootmise spetsiifilisi raskusi, mida tekitavad saarte eraldatus, kauge asukoht, saareline asend, väike pindala, mägine maastik ja kliima ning saarte majanduse sõltuvus väikesest arvust toodetest.25.  Käesoleva määruse rakendamine ei tohiks vähendada eritoetusi, millest Egeuse mere väikesaared on tänaseni kasu saanud. Seetõttu peaks Kreekal olema sobivate meetmete rakendamiseks juba olemas summad, mis liit on määruse (EÜ) nr 1405/2006 alusel toetusteks eraldanud.26.  Alates 2007. aastast on karjakasvatuse arengu ja demograafilise surve tõttu suurenenud Egeuse mere väikesaartel vajadus hädavajalike toodete järgi. Seetõttu tuleks suurendada seda eelarve osa, mida Kreeka saaks kasutada Egeuse mere väikesaarte tarnimise erikorra puhul.27.  Et oleks võimalik kõiki varasema aasta toetusprogrammi rakendamisega seotud üksikasju hinnata ja esitada komisjonile aasta kohta hinnanguaruanne, tuleks kõnealuse aruande esitamise kuupäev lükata edasi viiteaastale järgneva aasta 30. juunilt 31. juulile.28.  Komisjonil peaks olema volitused võtta aluslepingu artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et käesoleva määruse teatavaid vähem olulisi üksikasju täiendada või muuta. Tuleks kindlaks määrata valdkonnad, mille puhul saaks neid volitusi rakendada, ja tingimused, millest delegeerimise puhul tuleb lähtuda.29.  Et tagada Egeuse mere väikesaarte toetamise korra ja muude samalaadsete kordade ühetaoline rakendamine ning vältida konkurentsimoonutusi või ettevõtetevahelist diskrimineerimist, peaks komisjon olema volitatud võtma vastu aluslepingu artikli 291 lõike 2 kohaseid rakendusakte. Seetõttu tuleks anda komisjonile rakendamisvolitused, mis hõlmavad eespool osutatud sätet, eelkõige tarnimise erikorraga hõlmatud toodete Egeuse mere väikesaartele sisenemise, sealt väljumise ja seal ringlemise ühetaolisi tingimusi, programmi rakendamise ühetaolisi tingimusi, samuti Kreekapoolse kontrolli miinimumnõudeid.30.  Komisjon peaks võtma vastu rakendusaktid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr xxx/xxx, millega kehtestatakse liikmesriikide kontrolli eeskirjad ja põhimõtted komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle,[7]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKKREGULEERIMISALAARTIKKEL 1Sisu31.  Käesolevas määruses sätestatakse põllumajanduse erimeetmed, et leevendada Egeuse mere väikesaarte (edaspidi „väikesaared”) eraldatusest, kaugest asendist, saarelisest asendist ja väikesest pindalast tulenevaid raskusi.32.  Käesolevas määruses tähendavad väikesaared kõiki Egeuse mere saari, välja arvatud Kreeta ja Euboia.Artikkel 2Eesmärk1. Artiklis 1 osutatud erimeetmed aitavad saavutada järgmisi eesmärke:a) tagada väikesaarte varustamine inimtoiduks ja töötlemiseks ettenähtud ning toorainena kasutatavate hädavajalike põllumajandustoodetega, vähendades kaugest asukohast, saarelisest asendist ja väikesest pindalast tingitud lisakulutusi;b) säilitada ja arendada väikesaartel põllumajandustegevust, sh kohalike toodete tootmist, töötlemist ja turustamist.2. Lõikes 1 osutatud eesmärgid viiakse ellu III, IV ja V peatükis esitatud meetmete abil.II PEATÜKKTOETUSPROGRAMMARTIKKEL 3Toetusprogrammi koostamine33.  Väikesaarte jaoks on artiklis 1 osutatud meetmed määratud kindlaks toetusprogrammiga, mis hõlmab:a) III peatükis ettenähtud tarnimise erikorda jab) IV peatükis ettenähtud erimeetmeid kohaliku põllumajandustootmise toetamiseks.34.  Toetusprogramm seatakse sisse geograafilisel tasandil, mida Kreeka peab kõige asjakohasemaks. Selle valmistab ette liikmesriigi määratud pädev asutus ning pärast konsulteerimist pädevate asutuste ja organisatsioonidega asjakohasel piirkondlikul tasandil esitab liikmesriik selle artikkel 6 kohaselt komisjonile kinnitamiseks.Artikkel 4Vastavus ja järjepidevus35.  Toetusprogrammi raames võetud meetmed peavad vastama liidu õigusaktidele ning peavad olema kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega ja nende raames võetud meetmetega.36.  Tuleb tagada kooskõla toetusprogrammi ja ühise põllumajanduspoliitika teiste vahenditega rakendatavate meetmete vahel, eelkõige ühise turukorralduse, maaelu arengu, toodete kvaliteedi, loomade heaolu ja keskkonnakaitse valdkonnas.Käesoleva määruse raames ei tohi ühtegi meedet finantseerida:a) turu ühise korralduse lisatasu- või abikava lisatoetusena, välja arvatud objektiivsete asjaoludega põhjendatud erandjuhud;b) teadusuuringute toetusena, st meetmed teadusuuringute kavade toetamiseks või meetmed, mis vastavalt nõukogu otsusele 2009/470/EÜ on liidupoolse rahastamise tingimustele vastavad[8];c) [nõukogu] määruse (EÜ) nr 1698/2005[9] reguleerimisala piiresse jäävate meetmete toetusena.Artikkel 5Toetusprogrammi sisuToetusprogramm sisaldab:a) meetmete rakendamise ajakava ja üldist suunavat aastase rahastamiskava tabelit, mis näitab ressursside kasutamist;b) programmi raames võetavate erinevate meetmete vastavuse ja järjepidevuse tõendamist ning järelevalveks ja hindamiseks kasutatavaid kriteeriume ja kvantitatiivseid näitajaid;c) programmi, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tõhusat ja nõuetekohast rakendamist tagavaid meetmeid ja kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks;d) pädevate asutuste ja programmi rakendamise eest vastutavate organite nimetamist ning pädevate asutuste või organite ja sotsiaal-majanduslike partnerite nimetamist asjakohasel tasandil ning konsultatsioonide tulemusi.Artikkel 6Programmi kinnitamine ja muutmine37.  Kreeka esitab komisjonile artikli 18 lõigetes 2 ja 3 osutatud rahaliste toetuste raames toetusprogrammi eelnõu.Programmi eelnõu sisaldab prognoositava tarnebilansi projekti, milles esitatakse tooted, nende kogused ja nende tarnimiseks antava liidu toetuse suurus, ning kohaliku tootmise toetusprogrammi projekti.Komisjon annab toetusprogrammile hinnangu ja otsustab rakendusaktiga selle heakskiitmise.38.  Et meetmeid väikesaarte nõuetele ja väljapakutud strateegiale paremini kohandada, esitab Kreeka toetusprogrammiga hõlmatud meetmete aastahinnangu alusel komisjonile artikli 18 lõigetes 2 ja 3 osutatud rahaliste toetuste raames oma muudatusettepanekud. Komisjon võtab programmi muudatusettepanekute esitamise ühtlustatud korra rakendusaktiga vastu.39.  Et võtta arvesse pakutud muudatuste eri liike, samuti ajavahemikku, mille jooksul muudatusi tuleb rakendada, määrab komisjon delegeeritud õigusaktiga kindlaks muudatuste heakskiitmise korra.Artikkel 7Kontroll ja järelevalveKreeka teostab kontrollimist halduskontorolli ja kohapealse kontrolli kaudu. Ühtlustatud kohaldamise tagamiseks võtab komisjon rakendusaktiga vastu Kreeka kohaldatava kontrolli miinimumnõuded.Samasuguse õigusaktiga võtab komisjon ühtlasi vastu programmi tõhusat järelevalvet tagava korra ning füüsilised ja finantsnäitajad.III PEATÜKKTARNIMISE ERIKORDARTIKKEL 8Prognoositav tarnebilanss40.  Kehtestatakse tarnimise erikord aluslepingu I lisas loetletud liidu põllumajandustoodete (edaspidi „põllumajandustooted”) jaoks, mis on väikesaartel olulised inimtoiduna, vahendina muude toodete tootmiseks või põllumajandusliku toorainena.41.  Kreeka kehtestab kõige asjakohasemal geograafilisel tasandil prognoositava tarnebilansi, et määrata toodete kogused, mida on vaja igal aastal väikesaarte tarnevajaduste rahuldamiseks.Eraldiseisva prognoositava bilansi võib koostada kohalikuks turustamiseks ja ülejäänud liitu edasisaatmiseks või artikli 13 lõigete 2 ja 3 kohase traditsioonilise kaubavahetuse raames kolmandatesse riikidesse eksporditavaid tooteid töötleva ja pakendava tööstuse vajaduste kohta.Artikkel 9Kuidas erikord toimib42.  Abi antakse väikesaarte varustamiseks põllumajandustoodetega.Abi summa on iga asjaomase toote puhul kindlaks määratud, toodete väikesaartel turustamise lisakulusid arvesse võttes; selleks arvutatakse veokulud Kreeka maismaal asuvast tavaliselt kasutatud sadamast ning saarte transiidisadamast või väikesaarele saatmiseks laadimise sadamast. Toorainena kasutatavate või töötlemiseks ettenähtud toodete puhul tuleb abi kindlaksmääramisel arvesse võtta saarelisest asendist või väikesest pindalast tulenevaid täiendavaid kulusid.43.  Tarnimise erikorraga võivad olla hõlmatud üksnes veatu, ehtsa ja standardse turustuskvaliteediga põllumajandustooted.Artikkel 10RakendamineTarnimise erikorra rakendamisel võetakse arvesse eelkõige järgmist:a) väikesaarte erivajadusi ja kvaliteedinõudeid;b) tavapäraseid kaubavoogusid Kreeka maismaa ja Egeuse mere saarte vahel;c) kavandatava toetuse majanduslikku külge;d) kui see on asjakohane, vajadust vältida kohalike toodete arendamise takistamist.Artikkel 11Sertifikaadid44.  Artikli 9 lõikega 1 ettenähtud abi antakse sertifikaadi esitamisel.Sertifikaate antakse välja üksnes nendele ettevõtjatele, kes on kantud pädevate asutuste hallatavasse registrisse.Litsentsid ja sertifikaadid ei ole loovutatavad.45.  Et ettevõtjad saaksid tarnimise erikorra raames täielikult oma õigusi rakendada, määrab komisjon delegeeritud õigusaktiga kindlaks tingimused ettevõtjate registrisse kandmiseks, seades vajaduse korral sertifikaadi väljaandmise tingimuseks tagatise esitamise.46.  Komisjon võtab rakendusaktiga vastu kõik vajalikud meetmed, mis aitavad tagada, et Kreeka kohaldaks ühetaoliselt käesolevat artiklit, eelkõige seoses sertifikaatide korra elluviimisega (v.a erand sertifikaatide tagatise esitamise tingimusest) ja ettevõtjate kohustusega end registreerida.Artikkel 12Eelise jõudmine lõpptarbijani1. Tarnete puhul antaval abil põhineva tarnimise erikorra kohaldamise tingimuseks on korrast tuleneva majandusliku kasu tegelik jõudmine lõpptarbijani, kelleks võib olla tavatarbija, kui tegemist on otseseks tarbimiseks ettenähtud toodetega; viimane töötleja või pakendaja, kui tegemist on töötlemis- või pakendamistööstusele mõeldud toodetega; või põllumajandusettevõtja, kui tegemist on loomasöödaks või põllumajanduslikuks tooraineks ette nähtud tootega.2. Lõike 1 ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtab komisjon rakendusaktiga vastu kohaldamise üksikasjalikud tingimused ja eelkõige tingimused, mille alusel liikmesriik saaks kontrollida toetusest tuleneva majandusliku kasu tegelikku jõudmist lõpptarbijani.Artikkel 13Eksport kolmandatesse riikidesse ja lähetamine ülejäänud liitu47.  Tarnimise erikorraga hõlmatud tooteid võib eksportida kolmandatesse riikidesse või lähetada ülejäänud liitu üksnes komisjoni rakendusaktiga sätestatud ühetaolistel tingimustel.Üks oluline tingimus on tarnimise erikorra alusel saadud toetuse tagasimaksmine.Sertifikaat ei hõlma tarnimise erikorraga hõlmatud toodete eksportimist kolmandatesse riikidesse.48.  Lõike 1 esimeses lõigus sätestatud piirangut ei kohaldata väikesaartel tarnimise erikorra raames toetust saanud põllumajandustoodetest valmistatud töödeldud toodete suhtes, mis on:a) eksporditud kolmandatesse riikidesse või lähetatud ülejäänud liitu tavapärase lähetamise või eksportimise piires. Kõnealused kogused on komisjon kehtestanud rakendusaktiga;b) eksporditud kolmandatesse riikidesse piirkondlike kaubavoogude raames vastavalt komisjoni poolt rakendusaktiga sätestatud korras määratud sihtkohtadele ja tingimustele;c) lähetatud väikesaarte vahel;Sertifikaat ei hõlma esimese lõigu punktides a ja b osutatud toodete eksportimist kolmandatesse riikidesse.Esimese lõigu punktide a ja b kohaselt eksporditavatele toodetele eksporditoetust ei anta.49.  Et suunata tarnimise erikorrast saadav kasu piirkondlikku ja traditsioonilisse kaubandusse, määrab komisjon delegeeritava õigusaktiga kindlaks traditsiooniliseks lähetamiseks või traditsiooniliseks ekspordiks vajalike töötlemistoimingute tingimused.Artikkel 14Kontrollid ja karistused50.  Tarnimise erikorraga hõlmatud põllumajandustoodete sissetoomisel väikesaartele, samuti nende eksportimisel või edasisaatmisel väikesaartelt kuuluvad kõnealused tooted halduskontrolli alla.Kõnealuse sätte ühtlustatud kohaldamise tagamiseks võtab komisjon rakendusaktiga vastu Kreeka kohaldatava kontrolli miinimumnõuded.51.  Kui ettevõtja ei täida artikli 11 alusel võetud kohustusi, välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral, võetakse sertifikaadi omanikule antud eelis ära ning olenevalt rikkumise raskusastmest tema registreerimine peatatakse või tühistatakse.Et erikorras osalevad ettevõtjad oma kohustusi täidaksid, määrab komisjon delegeeritud õigusaktiga kindlaks esimese lõigu kohaldamiseks vajalikud tingimused ja ettevõtja sertifikaadi uute taotluste menetlemise.IV PEATÜKKMEETMED KOHALIKU PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE TOETAMISEKSARTIKKEL 15Meetmed52.  Toetusprogramm hõlmab aluslepingu kolmanda osa III jaotise reguleerimissala piires väikesaarte kohaliku põllumajandustootmise säilitamiseks ja arenguks vajalikke meetmeid.53.  Programmi see osa, milles käsitletakse kohalikku põllumajandustootmist toetavaid meetmeid, hõlmab vähemalt järgmisi üksikasju:a) kirjeldus, milles arvandmete alusel käsitletakse põllumajandustootmise olukorda, arvestades olemasolevaid hindamise tulemusi, näidatakse arenguerinevusi, arengus mahajäämust ja arenguvõimalusi ning kasutatud rahastamisvahendeid;b) väljapakutud strateegia kirjeldus, seatud prioriteedid ning üldised ja kvantitatiivsed eesmärgid, samuti eelhindamine, mis näitab oodatavat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele;c) kavandatavate meetmete kirjeldus, eelkõige programmi rakendamiseks ettenähtud abikavade kirjeldus, ning vajaduse korral teave asjaomaste meetmete ettevalmistamise, rakendamise või kohandamisega seotud uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi vajaduse kohta;d) loetelu abidest, mis koosnevad otsetoetustest määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 2 punkti d tähenduses;e) programmiga kehtestatud ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks ettenähtud meetme või tegevuse kohta kehtestatud abisumma.54.  Komisjon võtab rakendusaktiga vastu lõikes 2 osutatud abi andmise ühetaolised tingimused.55.  Programm võib hõlmata toetusmeetmeid väikesaarte põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks.Iga meedet võib jaotada tegevusteks. Iga tegevuse puhul on programmiga määratud kindlaks järgmised üksikasjad:a) abisaajad,b) abikõlblikkuse tingimused,c) individuaalne abi,d) ülemmäär.Et toetada toodete turustamist väljaspool nende tootmispiirkonda, võib komisjon võtta delegeeritud õigusaktiga vastu turustamiseks antava abi summa kindlaksmääramise tingimused ja vajaduse korral maksimumkogused, mille puhul seda abi võib anda.Artikkel 16Kontrollid ja alusetult tehtud väljamaksed56.  Käesolevas peatükis osutatud meetmeid kontrollitakse halduskontrolli ja kohapealse kontrolli abil.57.  Alusetult tehtud väljamakse korral on asjaomane abisaaja kohustatud kõnealuse summa tagasi maksma. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009[10] artiklit 80 kohaldatakse mutatis mutandis .V PEATÜKKTÄIENDAVAD MEETMEDARTIKKEL 17Riigiabi58.  Aluslepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete puhul, mille suhtes kohaldatakse aluslepingu artikleid 107, 108 ja 109, võib komisjon kooskõlas aluslepingu artikliga 108 lubada väikesaarte eraldatusest, kaugest asukohast, saarelisest asendist, väikesest pindalast, mägisest maastikust, ilmastikuoludest ja majanduslikust sõltuvusest tingitud piiratud hulgast toodetest tulenevate eriliste, väikesaartele omaste põllumajanduspiirangute leevendamiseks tegevusabi andmist kõnealuste toodete tootmis-, töötlemis- ja turustamissektorites.59.  Kreeka võib anda toetusprogrammi rakendamiseks lisatoetust. Kreeka teatab sellisest riigiabist komisjonile ja komisjon võib selle käesoleva määruse alusel heaks kiita kui toetusprogrammi osa. Sel viisil teatatud abi tuleb käsitleda kui abi, millest on teatatud aluslepingu artikli 108 lõike 3 esimese lause tähenduses.60.  Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamist ning erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklist 180 ning määruse (EÜ) nr 1184/2006[11] artiklist 3, ei kohaldata aluslepingu artikleid 107, 108 ja 109 maksete suhtes, mida Kreeka teeb kooskõlas käesoleva määrusega, kohaldades selle III ja IV peatükki.VI PEATÜKKFINANTSSÄTTEDARTIKKEL 18Rahalised vahendid61.  Käesolevas määruses sätestatud meetmeid käsitatakse sekkumisena põllumajandusturgude tasakaalustamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[12] artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.62.  Liit rahastab III ja IV peatükiga ette nähtud meetmeid kuni 23,93 miljoni euroga aastas.63.  Iga-aastaselt eraldatav summa III peatükis osutatud tarnimise erikorra rahastamiseks ei tohi olla suurem kui 6,56 miljonit eurot.Komisjon kehtestab rakendusaktiga ühetaolised tingimused, mille kohaselt võib Kreeka igal aastal muuta vahendeid, mida eraldatakse erinevatele toodetele, mis on tarnimise erikorra raames abikõlblikud.64.  Et tagada mõistlikud ja proportsionaalsed eraldised uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi rahastamise meetmeteks, sätestab komisjon delegeeritud aktiga meetmete jaoks eraldatava aastase summa ülemmäära.VII PEATÜKKÜLD- JA LÕPPSÄTTEDARTIKKEL 19Riiklikud meetmedKreeka võtab käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed, eelkõige seoses kontrolli ja halduskaristustega, ning teatab sellest komisjonile.Artikkel 20Teatised ja aruanded65.  Hiljemalt iga aasta 15. veebruariks teavitab Kreeka komisjoni talle eraldatud assigneeringutest, mida ta kavatseb järgmisel aastal toetusprogrammi alla kuuluva prognoositava tarnebilansi rakendamiseks ja kohalikku põllumajandustootmist toetavate meetmete rakendamiseks kulutada.66.  Kreeka esitab komisjonile hiljemalt iga aasta 31. juuliks aruande käesoleva määrusega ettenähtud meetmete rakendamise kohta eelmisel aastal.67.  Hiljemalt 31. detsembriks 2016, seejärel iga viie aasta möödudes, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldaruande käesoleva määruse alusel võetud meetmete mõju kohta, millele vajaduse korral lisatakse asjakohased ettepanekud.Artikkel 21Komisjoni volitusedKui komisjonile on antud volitused, tegutseb ta delegeeritud õigusaktide puhul vastavalt artiklis 22 osutatud menetlusele ja rakendusaktide puhul vastavalt artiklis 25 osutatud menetlusele.Artikkel 22Delegeeritud volituste rakendamine68.  Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte.69.  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.70.  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 23 ja 24 sätestatud tingimusi.Artikkel 23Delegeerimise tagasivõtmine71.  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 22 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.72.  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist seadusandjat ja komisjoni hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise tõenäolised põhjused.73.  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 24Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine74.  Euroopa Parlament või nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.75.  Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud või kui nad on enne seda kuupäeva komisjonile teatanud, et nad on otsustanud vastuväiteid mitte esitada, jõustub delegeeritud õigusakt selles nimetatud kuupäeval.76.  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitavad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, siis õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.Artikkel 25Rakendusaktid – komitee1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 141 kohaselt asutatud otsetoetuste korralduskomitee.2. Kui rakendusaktid on käesoleva määruse kohaselt vastu võetud, hakatakse kohaldama määruse (EL) nr [xxxx/yyyy] artiklit 5 (täiendada pärast seda, kui on vastu võetud praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel olev Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõike 3 kohane määrus kontrollimeetmete kohta). (uurimismenetlus).Artikkel 26Kehtetuks tunnistamineMäärus (EÜ) nr 1405/2006 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.Artikkel 27JõustumineKäesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .[Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.]Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.(Koht ja kuupäev)Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaLISAVASTAVUSTABELMäärus (EÜ) nr 1405/2006 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikli 3 lõige 1 |Artikkel 3 | Artikkel 8 |Artikli 4 lõige 1 | Artikli 9 lõige 1 |Artikli 4 lõige 2 | Artikkel 10 |Artikli 4 lõige 3 | Artikli 12 lõige 1 |Artikkel 5 | Artikkel 13 |Artikli 7 lõige 1 | Artikli 15 lõige 1 |Artikli 7 lõige 2 | Artikli 3 lõige 2 |Artikkel 8 | Artikkel 4 |Artikli 9 punktid a ja b | Artikli 15 lõige 2 |Artikli 9 punktid c, d, e ja f | Artikkel 5 |Artikkel 10 | Artikli 7 teine lõik |Artikkel 11 | Artikkel 17 |Artikkel 12 | Artikkel 18 |Artikkel 13 | Artikli 6 lõige 1 |Artikli 14 punkt a | Artikli 6 lõiked 2 ja 3 |Artikli 14 punkt b | Artikli 7 esimene lõik ja artikli 14 lõike 1 teine lõik |Artikkel 16 | Artikkel 19 |Artikkel 17 | Artikkel 20 |Artikkel 18 | Artikkel 26 |Artikkel 21 | Artikkel 27 |FINANTSSELGITUS | Finantsselgitus/10/642710 RVDE |6.13.2010.1 |KUUPÄEV: |1. | EELARVERUBRIIK: 05 02 11 04 & 05 03 02 51 | ASSIGNEERINGUD: 231 miljonit eurot ja 18 miljonit eurot |2. | PEALKIRI: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/…, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Aluslepingu artiklid 42 ja 43. |4. | MEETME EESMÄRGID: Euroopa Liidu toimimise lepinguga vastavusse viimine |5. | FINANTSMÕJU | 12-KUULINE PERIOOD (miljonites eurodes) | JOOKSEV EELARVEAASTA [2010] (miljonites eurodes) | JÄRGMINE EELARVEAASTA [2011] (miljonites eurodes) |5.0 | KULUD - ELi EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) - RIIGIASUTUSED - MUUD | [1] | - | - |5.1 | TULUD - ELi OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) - RIIKLIKUD | - | - | - |2012 | 2013 | 2014 | 2015 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | (1) | (1) | (1) | (1) |5.2 | ARVUTUSMEETOD: |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |6.3 | KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? | JAH EI |MÄRKUSED: Need programmid täidetakse peaaegu täielikult. Olgugi, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 väljapakutud muudatused ei muuda aastast kogusummat, on tarnimise erikorra summa uus ülemmäär 6, 56 miljonit eurot, mille tõttu tuleb vahendid uuesti eraldada, mis omakorda võib mõjutada tehtavate kulutuste rütmi. Praeguses etapis ei ole võimalik mõju veel siiski hinnatav. |[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT L 265, 26.9.2006, lk 1, muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).[6] ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.[7] ELT L [...], [...], lk [...].[8] ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.[9] [ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.][10] ELT L 316, 2.12.2009, lk 65.[11] ELT L 214, 4.8.2006, lk 7.[12] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.