				|

		52013PC0327

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, direktiivi 2009/128/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ /* COM/2013/0327 final - 2013/0169 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·
Üldine taust
Euroopa Komisjon esitas 29. juunil 2011 ettepaneku
mitmeaastase finantsraamistiku kindlaksmääramise kohta aastateks 2014–2020,[1] mida muudeti 6. juulil 2012[2]. Võttes arvesse Euroopa Nõukogu
2013. aasta 7. ja 8. veebruari järeldusi, teeb komisjon ettepaneku, et kogu
ajavahemiku 2014–2020 peale eraldataks toidu ja söödaga seotud kuludeks kuni
1 891,936 miljonit eurot. Käesoleva määruse eesmärk on ajakohastada
kõnealuse valdkonna finantssätteid.
Peamine finantsõiguslik raamistik, mida praegu
kõnealuse valdkonna rahastamiseks kasutatakse, on nõukogu otsus 2009/470/EÜ
(loomataudide likvideerimise kavad ja erakorralised veterinaarmeetmed), nõukogu
direktiiv 2000/29/EÜ (taimetervisemeetmed) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrus (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide rahastamismeetmed). Konkreetseid
finantssätteid on veel määruses (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja
söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta,
määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta,
direktiivis 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik
pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks, ning mitmes muus looma- ja
taimetervist käsitlevas nõukogu direktiivis.
See killustatud õigusraamistik ei ole kooskõlas
finantsmääruse teatavate sätetega ja on üsna keerukas. Raamistik on välja
töötatud pika aja jooksul ja see tuleb muuta otstarbekamaks.
Käesolev määrus annab võimaluse asendada praegused
mitmel õiguslikul alusel põhinevad finantssätted üheainsa, selge ja ajakohase
finantsraamistikuga, millega parandatakse toidu- ja söödavaldkonna kulude
finantsjuhtimise rakendamist ja toimimist. Eelkõige lihtsustatakse selgete
eesmärkide ja näitajate abil finantsjuhtimise struktuuri. Samuti muudetakse
selgemaks ja lihtsamini mõistetavaks rahastamise määrad.
Käesolev ettepanek on osa paketist „Tervemad
loomad ja taimed ohutuma toiduahela heaks”, mis sisaldab ettepanekuid
järgmistes valdkondades:
–
loomatervishoiupoliitika, mille eesmärk on kaitsta
ja parandada loomade, eelkõige toiduloomade tervist ja elutingimusi ELis ning
mis loob ühtlasi võimaluse asjakohastele tervishoiustandarditele ja
rahvusvahelistele kohustustele vastavaks ELi-siseseks loomade ja loomsete
saaduste kaubanduseks ja impordiks;
–
taimetervise kord, mille eesmärk on kaitsta ELi
põllu- ja metsamajandust võõramaiste taimekahjustajate sisenemise ja leviku
ennetamise abil;
–
põllumajandus-, köögivilja-, metsa-, puuvilja-,
viinapuu- ja dekoratiivtaimeliikide taimse paljundusmaterjali tootmise ja
turulelaskmise kord, millega tagatakse vastavus ELi tervishoiu-, ehtsus- ja
kvaliteedikriteeriumidele;
–
ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid
reguleerivad eeskirjad, millega tagatakse toidu- ja söödaalaste õigusaktide,
loomade tervise- ja heaolueeskirjade, taimetervise ja taimse paljundusmaterjali
alaste eeskirjade ning taimekaitsevahendeid ja pestitsiide käsitlevate
eeskirjade kohaldamine.
·
Meetmete põhieesmärk/Kulud
Väga olulised on loomataudide likvideerimise
kavad, et kõrvaldada järk-järgult paljud loetletud loomataudid, mis on ELi
teatavates piirkondades endeemilised; selleks tuleks kasutada eri meetmeid,
sealhulgas vaktsineerimist, loomade kontrollimist ning tapetud ja hukatud
loomade eest makstavat hüvitist. Nende meetmete toetamisel ELi vahenditest
peetakse esmatähtsaks inimeste tervise seisukohalt olulisi haigusi ja haigusi,
millel on suur majanduslik mõju, kuna need mõjutavad kaubandust ja põhjustavad
saamata jäänud tulu põllumajandustootjatele, kogu loomakasvatussektorile ja
sellega seotud sektoritele.
ELi taimetervise korra ja taimse
paljundusmaterjali korra juures peetakse esmatähtsaks ELi põllu- ja
metsamajanduse kaitsmist võõramaiste taimekahjustajate sisenemise ja leviku
ennetamise abil ning terve taimse paljundusmaterjali kättesaadavust ja
kasutamist taimekasvatusahela alguses.
Ametliku kontrolli kulud hõlmavad ELi ja riiklike
kontrollisüsteemide toimimise ühtset lähenemisviisi edendava programmi „Parem
koolitus ohutuma toidu nimel” rahastamist, samuti ELi referentlaborite
võrgustiku rahastamist; võrgustik pakub teaduslikke ja tehnilisi eriteadmisi
valdkondades, kus ametliku kontrolli tõhusus sõltub analüüsi- või
testimeetodite kvaliteedist, ühtlusest ja usaldusväärsusest ning nende
analüüside või testide tulemustest, mida ametlikud laborid kasutavad. Kulud
hõlmavad ka muid meetmeid, mille eesmärk on suurendada liikmesriikide tehtava
ametliku kontrolli tõhusust ja parandada põllumajandussaaduste tootmise ja
turustamise ahela õigustiku jõustamist üldiselt.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
·
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Kuna kõnealuseid poliitikameetmeid on juba mõnda
aega läbi vaadatud, on igaühe kohta koostatud eraldi mõjuhinnang ning meetmete
üksikasju on huvitatud isikutega mitmes konsulteerimisfoorumis põhjalikult
arutatud.
·
Kiirendatud mõjuhinnang
Tervise- ja
tarbijaküsimuste peadirektoraat korraldas augustist septembrini 2012 mõju
hindamise. Kaaluti nelja valikuvõimalust.
–
Variant 1: jätta poliitika muutmata. Praegune
õigusraamistik ei ole kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga.
Taimetervisekulusid ei suurendataks.
–
Variant 2: koondada kehtivad õigusaktid üheks
õigusaktiks. Sellega muudetaks õigusaktid lihtsamaks ja arusaadavamaks, kuid
see ei võimalda kohandada finantsraamistikku.
–
Poliitikavalik 3a: kehtestada üks sidus
rahastamiskava, kasutades suurel määral olemasolevaid, kuid täiendatud
finantssätteid. Süsteemi lihtsustamine ja määrade ühtlustamine vähendab
komisjoni ja liikmesriikide halduskoormust. Uute finantsjuhtimisvahendite,
näiteks selgete eesmärkide ja näitajate abil kasutatakse olemasolevaid
vahendeid tõhusamalt.
–
Poliitikavalik 3b: võtta kasutusele kulude ja
vastutuse jagamise kava elemendid. See poliitikavalik hõlmab osalemispõhimõtet,
mille kohaselt avaliku sektori asutused jagavad erasektoriga nii tekkinud
kahjusid kui ka vastutust süsteemi käigushoidmise eest. Lühiajalises plaanis
toob see kaasa halduskoormuse tõusu ja süsteemi on eeldatavasti keeruline
hallata.
–
Variant 4: lõpetada kõik ELi meetmed. Seda
valikuvõimalust ei peetud sobivaks, kuna see ohustab poliitikaeesmärkide
saavutamist ja sellel on väga negatiivne mõju kaubandusele.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesoleva ettepaneku aluseks on Euroopa Liidu
toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 43 lõige 2 ja
artikli 168 lõike 4 punkt b. Artikli 43 lõike 2 alusel vastu võetud meetmed on
vajalikud selleks, et täita ühise põllumajanduspoliitika eesmärke. Artikli 168
lõike 4 punkti b alusel vastu võetud meetmed peaks olema suunatud inimeste
tervise kõrgetasemelisele kaitsele. Käesoleva ettepaneku eesmärk on toetada
rahaliselt ELi ja liikmesriikide meetmeid, millega soovitakse tagada inimeste,
loomade ja taimede hea tervis kogu toiduahela ulatuses ning toiduahelas
osalevate tarbijate kõrgetasemeline kaitse ja teavitamine. ELi toimimise
lepingu artikli 43 lõike 2 ja artikli 168 lõike 4 punkti b valimine on seega
põhjendatud nii ettepaneku eesmärgi kui ka sisuga. Käesolev ettepanek võetakse
vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt pärast konsulteerimist Euroopa
Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega.
4.           MÕJU EELARVELE
Euroopa Komisjon esitas 29. juunil 2011 ettepaneku
mitmeaastase finantsraamistiku kindlaksmääramise kohta aastateks 2014–2020,[3] mida muudeti 6. juulil 2012[4]. Võttes arvesse Euroopa Nõukogu
2013. aasta 7. ja 8. veebruari järeldusi, teeb komisjon ettepaneku, et kogu
ajavahemiku 2014–2020 peale eraldataks toidu ja söödaga seotud kuludeks kuni
1 891,936 miljonit eurot. Vastavalt nõukogu 19. detsembri 2002. aasta
määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste
põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud
ülesanded, on komisjon alates 2008. aastast usaldanud toidu- ja söödaprogrammi
elluviimise ülesanded Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile. Seetõttu
võib komisjon tasuvusanalüüsile tuginedes selle programmi elluviimisel kasutada
olemasolevat rakendusametit.
5.           MÄÄRUSE SISU KOKKUVÕTE
Käesoleva määrusega sätestatakse toidu- ja
söödakulude ulatus ja eesmärgid ning ülemmäär, milleks on 1 891,936
miljonit eurot jooksevhindades. Määruse eesmärk on saavutada toiduohutuse ja
toidutootmise süsteemide kõrge tase ning loomade parem tervis ja suurem heaolu,
avastada ja hävitada taimekahjustajad ning tagada ametliku kontrolli tõhus rakendamine.
Nende eesmärkide juurde kuuluvad vastavad näitajad.
Käesoleva määrusega määratakse kindlaks ka
rahastamiskõlblikud meetmed ja kulud.
Rahastamismäärasid muudetakse otstarbekohasemaks.
Standardseks rahastamismääraks kehtestatakse 50 % rahastamiskõlblikest
kuludest. Seda määra võib teatavatel tingimustel tõsta 75 ja 100 %-ni. Väikeste
programmide juhtimisega kaasneva halduskoormuse vältimiseks kehtestatakse
käesoleva määrusega minimaalseks toetussummaks 50 000 eurot.
Samuti sätestatakse käesolevas määruses tingimused
juurdepääsuks põllumajandussektori kriisiabireservile.
Selleks et kaitsta ELi muu hulgas kaubanduse
globaliseerumise ja kliimamuutusega seotud taimekahjustajate eest, hõlmab ELi
rahaline toetus taimetervise osas ka taimekahjustajate esinemisega seotud
uuringukavasid ja fütosanitaariaalaseid toetusmeetmeid liikmesriikide
äärepoolseimate piirkondade jaoks.
Käesoleva määrusega sätestatakse võimalus toetada
liidu referentlaboreid ja projekte, mis on suunatud ametliku kontrolli tõhususe
suurendamisele.
Selguse ja läbipaistvuse huvides kehtestatakse
käesoleva määrusega iga-aastaste ja mitmeaastaste kontrollikavade esitamise ja
hindamise kord ning kaasrahastamiskõlblike loomataudide ja taimekahjustajate
loetelude koostamise ja ajakohastamise menetlus.
Lihtsustatakse nimetatud valdkondade rahastamise
korda. Eelkõige väheneb oluliselt nende otsuste arv, mida peab vastu võtma
komisjon. Näiteks ei tee komisjon enam hüvitamisotsuseid.
2013/0169 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega nähakse ette sätted toiduahela,
loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga
seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ,
2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ)
nr 396/2005, direktiivi 2009/128/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning
tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 ja artikli 168 lõike 4 punkti b,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[5],
pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[6],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[7],
tegutsedes seadusandliku tavamenetluse
kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Liidu
õigusaktides on sätestatud kõikides tootmisetappides toidu ja toiduohutuse ning
sööda ja söödaohutuse suhtes kohaldatavad nõuded, sealhulgas eeskirjad, mille
eesmärk on tagada õiglased kaubandustavad ja tarbijatele teabe esitamine.
Nendes on sätestatud ka nõuded loomade nakkushaiguste ja zoonooside ennetamise
ja tõrje, loomade heaolu, loomsete kõrvalsaaduste, taimetervise ja taimse
paljundusmaterjali, sordikaitse, geneetiliselt muundatud organismide,
taimekaitsevahendite turuleviimise ja kasutamise ning pestitsiidide säästva
kasutamise kohta. Liidu õigusaktidega on ka ette nähtud ametlik kontroll ja muu
kontrollitoimingud, mille eesmärk on tagada kõnealuste nõuete tõhus rakendamine
ja nendele vastavus.
(2)       Liidu
õigusaktide üldeesmärk nimetatud valdkondades on aidata tagada inimeste,
loomade ja taimede tervise kõrge tase kogu toiduahelas, tarbijate kõrgel
tasemel kaitse ja teavitatus ning keskkonna kõrgel tasemel kaitse, edendades
samas konkurentsivõimet ja töökohtade loomist.
(3)       Selle
üldeesmärgi täitmiseks on vaja piisavaid rahalisi vahendeid. Seega peaks liit
rahaliselt toetama meetmeid, mida viiakse ellu nimetatud üldeesmärgi täitmisega
seotud valdkondades. Selleks et vahendeid saaks tõhusalt kasutada, on vaja
sätestada ka konkreetsed eesmärgid ja nende täitmise hindamiseks vajalikud
näitajad.
(4)       Toidu
ja söödaga seotud kulude rahastamine liidu vahenditest on varem toimunud
toetuste, hangete ja kõnealuses valdkonnas tegutsevatele rahvusvahelistele
organisatsioonidele tehtud maksete teel. On asjakohane rahastamist jätkata
samasugusel viisil.
(5)       Eelarveliste
piirangute tõttu on vaja käesolevas määruses sätestada liidu rahastamise jaoks
kõlblike meetmete loetelud, aga ka rahastamiskõlblikud kulud ja kohaldatavad
määrad.
(6)       Euroopa
Komisjon esitas 29. juunil 2011 ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku
kindlaksmääramise kohta aastateks 2014–2020,[8]
mida muudeti 6. juulil 2012[9].
Võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2013. aasta 7. ja 8. veebruari järeldusi, teeb
komisjon ettepaneku, et toidu ja söödaga seotud kuludeks eraldataks kuni
1 891,936 miljonit eurot kogu ajavahemikuks 2014–2020.
(7)       Lisaks
soovitab komisjon dokumendis mitmeaastase finantsraamistiku kindlaksmääramise
kohta aastateks 2014–2020 luua kriisiolukordadele reageerimiseks
kriisiabisüsteem. Seega tuleks erandlike asjaolude korral, nagu looma- ja
taimetervisega seotud kriisiolukorrad, ja kui eelarve 3. rubriigi
assigneeringud ei ole piisavad, kuid erakorralised meetmed on vajalikud, üle
kanda vahendid põllumajandussektori kriisiabireservist vastavalt Euroopa
Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel [kuupäev] sõlmitud, eelarvealast
koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale institutsioonidevahelisele
kokkuleppele[10].
(8)       Praegu
kehtivates õigusaktides on sätestatud, et osa rahastamiskõlblikest kuludest
hüvitatakse fikseeritud määraga, samas kui muude kulude puhul ei olnud
piiranguid ette nähtud. Selleks et muuta süsteem otstarbekamaks ja lihtsamaks,
tuleks fikseerida tagasimaksete maksimummäär. On asjakohane, et selliseks
määraks on toetuste puhul kohaldatav tavapärane määr. Samuti tuleks ette näha
võimalus kõnealust maksimummäära teatavas olukorras tõsta.
(9)       Kuna
kõnealuse määruse eesmärkide saavutamine on oluline, on asjakohane ette näha
teatavate meetmete rahastamiskõlblikele kuludele 100 % toetus, tingimusel
et selliste meetmete rakendamisel kantakse ka kulusid, mis ei ole
rahastamiskõlblikud.
(10)     Liidul on kohustus tagada
vahendite nõuetekohane kasutamine, aga samas järgida ka vajadust
rahastamiskavasid lihtsustada, et vähendada toetusesaajate ja kõikide muude
osaliste halduskoormust ja kulusid kooskõlas komisjoni teatisega „Arukas
reguleerimine Euroopa Liidus” Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele[11]. Kulutasuvuse tagamiseks ei
tuleks komisjoni ega liikmesriikide tasandil teatavast miinimumsummast
allapoole jäävaid toetusi enam määrata.
(11)     Liidu
õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid teatavate loomataudide või zoonooside
esinemise või levimise korral rakendama teatavaid meetmeid. Seepärast peaks
liit andma selliste erakorraliste meetmete jaoks rahalist toetust.
(12)     Samuti
on asjakohaste likvideerimis-, tõrje- ja seiremeetmete abil vaja ennetada
inimeste ja loomade terviseriske tekitavate loomataudide ja zoonooside
esinemist ja vältida nende puhanguid. Kõnealuse taudide ja zoonooside
riiklikele likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammidele tuleks seepärast anda
liidu toetust.
(13)     Looma-
ja taimetervise valdkondades toetuste haldamise korraldamise ja tõhususe jaoks
on asjakohane sätestada eeskirjad riiklike programmide sisu, esitamise,
hindamise ja heakskiitmise kohta, sealhulgas eeskirjad, mida rakendatakse
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 osutatud liidu äärepoolseimates
piirkondades. Samadel põhjustel tuleks sätestada ka aruannete ja maksetaotluste
esitamise tähtajad.
(14)     Nõukogu
8. mai 2000. aasta direktiiviga 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele
kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate
kaitsemeetmete kohta[12]
nõutakse liikmesriikidelt taimedele ja taimsetele saadustele kahjulike
organismide (edaspidi „taimekahjustajad”) hävitamiseks teatavate erakorraliste
meetmete võtmist. Liit peaks kõnealuste taimekahjustajate hävitamist rahaliselt
toetama. Liidu rahalist toetust tuleks anda teatavatel tingimustel ka
erakorralistele meetmetele, mille eesmärk on takistada selliste
taimekahjustajate levikut, millel on liidule kõige tugevam mõju ja mida ei ole
võimalik teatavates vööndites likvideerida, ja selliste taimekahjustajate
ennetamise meetmetele.
(15)     Taimekahjustajate
tõrjeks võetud erakorralised meetmed peaksid olema liidu kaasrahastamise jaoks
kõlblikud, kui sellistel meetmetel on kogu liidu jaoks lisaväärtus. Sel
põhjusel tuleks anda liidu rahalist toetust direktiivis 2000/29/EÜ loetletud
taimekahjustajate korral, mida teadaolevalt liidus ei esine. Liidus
teadaolevalt esinevate taimekahjustajate korral võetavad meetmed peaksid olema
liidu rahalise toetuse jaoks kõlblikud ainult sel juhul, kui need on seotud
taimekahjustajatega, millel on liidule kõige tugevam mõju. Meetmed, mis on
seotud taimekahjustajatega, mille hävitamiseks tuleb võtta liidu erakorralisi
meetmeid, peaksid samuti olema liidu rahalise toetuse jaoks kõlblikud.
(16)     Teatavate
taimekahjustajate esinemine on vaja õigeaegselt avastada. Liikmesriikide poolt
selliste taimekahjustajate avastamiseks korraldatavad uuringud on olulised, et
need taimekahjustajad oleks võimalik viivitamata hävitada. Iga liikmesriigi
tehtavad uuringud on olulised kõikide liikmesriikide kaitsmise jaoks. Liit
peaks kõnealuseid uuringuid rahaliselt toetama.
(17)     Liikmesriikide
äärepoolseimatel piirkondadel on raskusi, sest nad on eraldatud ja sõltuvad
piiratud hulgast toodetest. On asjakohane, et liit annab rahalist toetust
liikmesriikide programmidele, mida võetakse taimekahjustajate tõrjeks
kõnealustes äärepoolseimates piirkondades kooskõlas Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrusega (EL) nr 228/2013,[13] millega kehtestatakse
põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006.
(18)     Liikmesriikide
tehtav ametlik kontroll on oluline vahend, mille abil kontrollida ja jälgida,
kas liidu asjaomaseid nõudeid rakendatakse, järgitakse ja jõustatakse. Ametliku
kontrolli süsteemi tõhusus ja tulemuslikkus on ülioluline, et säilitada
inimeste, loomade ja taimede ohutuse kõrge tase kogu toiduahelas ning tagada
keskkonna kõrgel tasemel kaitse. Liit peaks selliseid kontrollimeetmeid
rahaliselt toetama. Eelkõige tuleks rahaliselt toetada liidu referentlaboreid,
et aidata neil kanda komisjoni heakskiidetud tööprogrammide rakendamisega
kaasnevaid kulusid. Kuna lisaks sõltub ametliku kontrolli tõhusus ka sellest,
kas kontrolliasutused saavad kasutada kvalifitseeritud tööjõudu, kellel on
teadmised liidu õigusaktide kohta, peaks liit aitama kaasa nende koolitamisele
ja pädevate asutuste korraldatud asjakohaste vahetusprogrammide rakendamisele.
(19)     Ametliku
kontrolli tõhus juhtimine sõltub selliste kontrollidega seotud andmete ja teabe
kiirest vahetamisest. Lisaks on asjaomaste eeskirjade nõuetekohaseks ja
ühtlustatud rakendamiseks vaja võtta kasutusele tõhusad liikmesriikide pädevaid
asutusi kaasavad süsteemid. Seepärast peaks ka kõnealuste eesmärkide täitmiseks
andmebaaside ja elektrooniliste teabehaldussüsteemide loomine ja haldamine
olema rahastamiskõlblikud.
(20)     Liit
peaks toetama tehnika-, teadus-, koordineerimis- ja teabevahetusalast tegevust,
mida on vaja liidu õigusaktide nõuetekohaseks rakendamiseks ja õigusaktide
kohandamiseks teaduse, tehnoloogia ja ühiskonna arengule. Toetusi tuleks anda
ka projektidele, mille eesmärk on ametliku kontrolli muutmine tõhusamaks ja
tulemuslikumaks.
(21)     Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr
966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid
finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr
1605/2002)[14]
artikli 3 kohaselt tuleb igas seadusandjale esitatud ettepanekus, mis sisaldab
erandeid kõnealuse määruse sätetest, märkida selgelt kõik sellised erandid ja
nimetada konkreetsed põhjused, mis neid õigustavad. Arvestades mõne kõnealuse
määrusega hõlmatud eesmärgi eripära ja seda, et liikmesriikide vastavad pädevad
asutused sobivad kõige paremini sellise eesmärgi täitmisega seotud meetmete
võtmiseks, tuleks neid asutusi seepärast määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 128 lõike 1 kohaldamiseks käsitada kindlaksmääratud toetusesaajatena.
Seega peaks olema võimalik kõnealustele asutustele anda toetust, ilma et enne
tuleks avaldada toetustaotluste esitamise kutse.
(22)     Erandina
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklist 86 ja artiklis 130 osutatud
erandjuhu kohaselt peaksid käesoleva määruse artiklitega 7 ja 17 hõlmatud
kiireloomuliste ja ettenägematute erakorraliste meetmete kulud olema
rahastamiskõlblikud alates kuupäevast, mil liikmesriik teatas komisjonile taudi
või taimekahjustaja esinemisest. Olles hinnanud liikmesriikide esitatud
maksetaotlusi, peaks komisjon võtma vastavad eelarvelised kulukohustused ja
tegema rahastamiskõlblike kuludega seotud makse, kasutades selleks
põllumajandussektori kriisiabireservi, kui see on vajalik ja asjakohane.
(23)     On
ülioluline, et kõnealused erakorralised meetmed rakendatakse viivitamata.
Nimetatud eesmärgi täitmist takistaks seega asjaolu, kui kulud, mis on kantud
enne toetustaotluse esitamist, jäetaks välja rahastamiskõlblike kulude alt,
sest liikmesriigid keskenduksid siis eelkõige toetustaotluse
ettevalmistamisele, mitte erakorraliste meetmete võtmisele.
(24)     Võttes
arvesse likvideerimis- ja seiremeetmete rakendamist käsitlevate liidu kehtivate
õigusaktide mahtu ja muude kättesaadavate ekspertteadmistega seotud tehnilisi
piiranguid, peaksid käesoleva määrusega hõlmatavaid meetmeid rakendama enamasti
liikmesriikide pädevad asutused. Seega tuleks teatavatel juhtudel kaasrahastada
riiklike asutuste personali palgakulusid.
(25)     Tegevuskavade
koostamine võimaldab koordineerida ja prioriseerida ning aitab seega liidu
rahalisi vahendeid tõhusalt kasutada. Komisjonile tuleks seepärast anda õigus
võtta vastu käesoleva määrusega ettenähtud teatavate meetmete rakendamiseks
tööprogramme.
(26)     Selleks
et tagada liidu rahaliste vahendite vastutustundlik ja tõhus kasutamine, peaks
komisjonile andma õiguse teha kas kohapealseid kontrolle või kontrollida
dokumente, et kindlaks teha, kas liidu vahendeid kasutatakse rahastamiskõlblike
meetmete rakendamiseks nõuetekohaselt.
(27)     Liidu
finantshuvisid tuleks kaitsta kogu kulutsükli vältel, sealhulgas rikkumiste
ärahoidmise, avastamise ja uurimise ning kadumaläinud, alusetult väljamakstud
või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmise teel.
(28)     Selleks
et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks
komisjonile anda rakendusvolitused, et kehtestada ja muuta liidu toetuse jaoks
kõlblike loomataudide ja zoonooside loetelusid ja kehtestada tööprogramme. Kui
komisjon muudab erakorraliste meetmete toetuste jaoks kõlblike loomataudide
loetelu, peaks ta arvesse võtma loomataude, millest tuleb teatada kooskõlas
nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiiviga 82/894/EMÜ ühendusesisese
loomahaigustest teatamise kohta[15].
Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[16].
(29)     Loomatervise
valdkonnas rahastamiskõlblike loomataudide ja zoonooside esialgsed loetelud
tuleks vastu võtta nõuandemenetlusega tingimusel, et need loetelud sisaldavad
ilma igasuguste muudatusteta ainult loomataude ja zoonoose, mis on juba nõukogu
25. mai 2009. aasta otsuse 2009/470/EÜ (kulutuste kohta veterinaaria
valdkonnas)[17]
kohaselt kõnealuse rahastamise jaoks heaks kiidetud.
(30)     Liidu
õigusakte tuleks kogemusi arvesse võttes hallata ja rakendada nii, et need
annaksid kavandatud tulemusi. Seega on asjakohane, et komisjon hindab käesoleva
määruse toimimist ja tõhusust ning edastab tulemused muudele
institutsioonidele.
(31)     Komisjoni abistavad käesoleva
määrusega hõlmatud liidu eeskirjade rakendamisel eri komiteed, eelkõige
järgmiste õigusaktidega loodud komiteed: nõukogu 14. juuni 1966. aasta otsus
66/399/EMÜ, millega moodustatakse alaline põllumajanduse, aianduse ja
metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee,[18] nõukogu 23. novembri 1976.
aasta otsus 76/894/EMÜ, millega moodustatakse alaline taimetervise komitee,[19] nõukogu 20. juuli 1998. aasta
direktiiv 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta,[20] nõukogu 29. septembri 2008.
aasta direktiiv 2008/90EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude
paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta[21] ja Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse
toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa
Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused[22]. On asjakohane tõhustada
komiteemenetlust selles valdkonnas ja teha määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga
58 asutatud komiteele ülesandeks abistada komisjoni tema rakendusvolituste
kasutamisel seoses asjakohastes valdkondades kantud kuludega ja muuta
laiendatud ülesannete kajastamiseks komitee nime. Seega tuleks otsused
66/399/EMÜ ja 76/894/EMÜ kehtetuks tunnistada ja direktiive 98/56/EÜ ja
2008/90/EÜ ning määrust (EÜ) nr 178/2002 vastavalt muuta.
(32)     Käesoleva määrusega
asendatakse otsuse 2009/470/EÜ sätted. Lisaks asendatakse käesoleva määrusega
järgmised sätted: direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13c lõige 5 ja artiklid 22–26,
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004
(ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide
ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise
kontrollimise tagamiseks)[23]
artikkel 66, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruse
(EÜ) nr 396/2005 (taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate
pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise
kohta)[24]
artiklid 36 ja 37, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta
direktiivi 2009/128/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik
pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks)[25] artikkel 22 ja Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) 1107/2009/EÜ
(taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja
91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[26]
artikkel 76. Direktiivi 2000/29/EÜ, määruseid (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr
396/2005, direktiivi 2009/128/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1107/2009 tuleks seepärast
vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
I PEATÜKK:
REGULEERIMISESE, REGULEERIMISALA JA EESMÄRGID
Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
Käesoleva määrusega nähakse ette sätted
Euroopa Liidu üldeelarve kulude haldamiseks valdkondades, mis on hõlmatud liidu
eeskirjadega:
(a)
mis käsitlevad toitu ja toiduohutust kõikides toidu
tootmis-, töötlemis-, turustamis- ja kõrvaldamisetappides, sealhulgas
eeskirjad, mille eesmärk on tagada õiglased kaubandustavad ja kaitsta tarbijate
huve ja tarbijateavet, aga ka toiduga kokkupuutuvate materjalide ja esemete
tootmist ja kasutamist;
(b)
mis käsitlevad sööta ja söödaohutust kõikides sööda
tootmis-, töötlemis-, turustamis- ja kõrvaldamisetappides, sealhulgas
eeskirjad, mille eesmärk on tagada õiglased kaubandustavad ja kaitsta tarbijate
huve ja tarbijateavet;
(c)
millega kehtestatakse loomade tervisenõuded;
(d)
millega kehtestatakse loomade heaolunõuded;
(e)
mis käsitlevad taimedele või taimsetele saadustele
kahjulike organismide (edaspidi „taimekahjustajad”) vastaseid kaitsemeetmeid,
mis on määratletud direktiivis 2000/29/EÜ;
(f)
mis käsitlevad tootmist, mille eesmärk on turule
laskmine, ja taimse paljundusmaterjali turule laskmist;
(g)
millega kehtestatakse taimekaitsevahendite turule
laskmise ja pestitsiidide säästva kasutamise nõuded;
(h)
mille eesmärk on loomsetest kõrvalsaadustest ja
loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodetest rahva- ja loomatervisele
tulenevate riskide ennetamine ja minimeerimine;
(i)
mis käsitlevad geneetiliselt muundatud organismide
tahtlikku keskkonda viimist
(j)
mis käsitlevad intellektuaalomandi õiguse kaitset
seoses taimesortide ja taimede geneetiliste ressursside säilitamise ja
vahetamisega.
Artikkel 2
Eesmärgid
1.           Artiklis 1 osutatud kulude
abil tuleb püüda täita järgmised eesmärgid:
a)      üldeesmärk, s.o aidata tagada
inimeste, loomade ja taimede tervise kõrge tase kogu toiduahelas ja asjaomastes
valdkondades ning tarbijate ja keskkonna kõrgel tasemel kaitse, võimaldades
samas liidu toidu- ja söödatööstusel tegutseda konkurentsivõimet ja töökohtade
loomist soodustavates tingimustes;
b)      järgmised
konkreetsed eesmärgid:
i)        tagada
kõrgel tasemel toiduohutus ning toidu tootmissüsteemide ohutus, aga ka muude
selliste toodete ohutus, mis võivad toiduohutust mõjutada, ning muuta
toidutööstus samas säästlikumaks;
ii)       parandada liidus loomade tervislikku
seisundit ja nende heaolu;
iii) lisa   aidata kaasa liidus sisenenud taimekahjustajate
õigeaegsele avastamisele ja nende hävitamisele;
iv)      muuta tõhusamaks, tulemuslikumaks ja
usaldusväärsemaks ametlik kontroll ja muud toimingud, mille eesmärk on tagada
artiklis 1 osutatud liidu eeskirjade mõjus rakendamine ja nendele vastavus.
2.           Selleks et hinnata lõike 1
punktis b nimetatud konkreetsete eesmärkide täitmist, kasutatakse järgmiseid
näitajaid:
a)      lõike 1 punkti b alapunktis i nimetatud
konkreetse eesmärgi puhul: toiduohutuse või zoonoosidega seotud haigusjuhtumite
arvu vähenemine liidu elanikkonna hulgas;
b)      lõike 1 punkti b alapunktis ii
nimetatud konkreetse eesmärgi puhul:
i)        selliste liikmesriikide või nende
piirkondade arvu suurenemine, mis on vabad loomataudidest, millega seoses
antakse rahalist toetust;
ii)       selliste haigestumusnäitajate nagu
esmahaigestumus, levimus ja haiguspuhangute arv, üldine vähenemine;
c)      lõike 1 punkti b alapunktis iii
nimetatud konkreetse eesmärgi puhul:
i)        taimekahjustajate uuringute ulatus
liidu territooriumil, eelkõige selliste taimekahjustajate uuringud, mida
teadaolevalt liidu territooriumil ei leidu, ja taimekahjustajad, mida peetakse
liidu territooriumi jaoks kõige ohtlikemaks;
ii)       selliste taimekahjustajate
hävitamiseks kulunud aeg ja hävitamise tulemuslikkus;
d)      lõike 1 punkti b alapunktis iv nimetatud
konkreetse eesmärgi puhul: selliste kontrollide tulemuste paranemine, mida
komisjoni eksperdid on teinud liikmesriikide teatavates probleemsetes
piirkondades ja millest nad on teada andnud.
II PEATÜKK
RAHASTAMISVIISID JA ÜLDISED FINANTSSÄTTED
Artikkel 3
Rahastamisviisid
1.           Artiklis 1 osutatud
kulusid rahastab liit kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.
2.           Liikmesriikide pädevatele
asutustele toetuste määramisel käsitatakse neid kindlaksmääratud
toetusesaajatena määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 128 lõike 1
tähenduses. Kõnealuseid toetusi võib anda ilma konkursikutseta.
3.           Käesolevas määruses osutatud
meetmetele antav liidu rahaline toetus võib endast kujutada ka vabatahtlikke
makseid rahvusvahelistele organisatsioonidele, mis tegutsevad artiklis 1
osutatud eeskirjadega hõlmatud valdkonnas ja mille liige Euroopa Liit on või
mille töös ta osaleb.
Artikkel 4
Eelarve
1.           Ilma et see piiraks
artikli 5 kohaldamist, on ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini
2020 artiklis 1 osutatud kulude piirmäär jooksevhindades 1 891,936
miljonit eurot.
2.           Lõikes 1 nimetatud
piirmäär võib hõlmata ka kulusid, mis on seotud ettevalmistava, jälgimis-,
kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistegevusega, mida on vaja artiklis 1
nimetatud kulude haldamiseks ja nende eesmärkide saavutamiseks, eelkõige
uuringute, ekspertidega kohtumiste ja andmetöötluseks ja -vahetuseks
kasutatavate IT võrkudega seotud kulud ning kõik muud kõnealuste kulude
haldamisest komisjonile tekkivad tehnilise ja haldusabi andmisega seotud kulud.
3.           Piirmäär võib hõlmata ka
tehnilise ja haldusabi andmisega seotud kulusid, mida on vaja selleks, et
tagada üleminek enne käesoleva määruse jõustumist vastu võetud meetmetelt
pärast selle jõustumist vastu võetavatele meetmetele. Vajaduse korral võib
assigneeringu nende kulude katmiseks kajastada eelarves ka pärast
2020. aastat, et võimaldada selliste meetmete juhtimist, mida ei ole
31. detsembriks 2020 veel lõpule viidud.
Artikkel 5
Põllumajandussektori kriisiabireservi kasutamine
II jaotise I peatüki 1. jaoga ja II peatüki 1.
jaoga hõlmatud kriisiolukordades võetavate meetmete rahaline toetamine liidu
poolt võib toimuda ka kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr
XXX/201X (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve
kohta) artikli 4 lõike 2 punktiga e.
Artikkel 6
Toetuste maksimummäärad ja miinimumsumma
1.           Kui
liidu rahalist toetust antakse toetusena, ei tohi see ületada 50 %
rahastamiskõlblikest kuludest.
2.           Lõikes
1 osutatud maksimummäära võib tõsta 75 %-ni rahastamiskõlblikest kuludest
a)      selliste piiriüleste meetmete puhul, mida
viivad ellu vähemalt kaks liikmesriiki ja mille eesmärk on taimekahjustajate
või loomataudide tõrje või likvideerimine;
b)      selliste liikmesriikide puhul, mille
kogurahvatulu elaniku kohta on Eurostati viimaste andmete alusel alla 90 %
liidu keskmisest.
3.           Lõikes
1 osutatud maksimummäära võib tõsta 100 %-ni rahastamiskõlblikest
kuludest, kui liidu toetust saavad meetmed
a)      on
seotud liidu jaoks tõsiste tervisriskide kontrolliga;
b)      on liidu jaoks eriti olulised
ülesanded, mida komisjon on artikli 35 lõike 1 kohaselt vastu võetud
tööprogrammis selgelt tunnustanud; või
c)      neid rakendatakse kolmandates
riikides.
4.           Toetuse
miinimumsumma on 50 000 eurot.
II JAOTIS
FINANTSSÄTTED
I PEATÜKK:
LOOMATERVIS
1. jagu
Erakorralised meetmed
Artikkel 7
Rahastamiskõlblikud meetmed
1.           Liikmesriikidele võib anda
toetusi, mille maksimummäärad on sätestatud artikli 6 lõigetes 1, 2 ja 3,
meetme jaoks, mis on võetud, kui kinnitust on leidnud mõne artikli 8 kohaselt
loetletud loomataudi esinemine, tingimusel et meetmeid kohaldati viivitamata ja
järgiti asjakohaste liidu õigusaktide kohaldatavaid sätteid.
2.           liikmesriikidele võib toetusi
anda, kui kinnitust on leidnud mõne artikli 8 kohaselt loetletud loomataudi
esinemine ja vähemalt kaks liikmesriiki teevad epideemia tõrjeks tihedat
koostööd.
3.           Liikmesriikidele,
kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele võib anda
toetusi kaitsemeetmete jaoks, mis on võetud olukorras, kus mõni artiklite 8 või
11 kohaselt loetletud loomataudidest või zoonoosidest esineb või levib
kolmandas riigis või liikmesriigis ja ohustab otseselt liidu terviseolukorda.
4.           Liikmesriikidele võib toetusi
anda, kui komisjon otsustab liikmesriigi taotlusel, et liikmesriigid peaksid
sisse seadma biopreparaatide varud, mis on ette nähtud artiklite 8 või 11
kohaselt loetletud loomataudide või zoonooside tõrjeks.
5.           Liidu rahalist toetust võib
anda biopreparaatide varude või vaktsiinidooside hankimiseks, kui mõne artiklite
8 või 11 kohaselt loetletud loomataudi või zoonoosi esinemine või levik
kolmandas riigis või liikmesriigis võib liitu ohustada.
Artikkel 8
Loomataudide loetelu
1.           Komisjon kehtestab
rakendusaktiga artikli 7 alusel rahastamiskõlblike loomataudide loetelu. See
loetelu sisaldab otsuse 2009/470/EÜ artikli 3 lõikes 1, artikli 4 lõikes 1,
artikli 6 lõikes 2 ja artikli 14 lõikes 1 osutatud loomataude. Kõnealune
rakendusakt võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 39 lõikes 2
osutatud nõuandemenetlusega.
2.           Komisjon võib
rakendusaktidega muuta lõike 1 kohaselt kehtestatud loomataudide loetelu,
võttes arvesse loomataude, millest tuleb direktiivi 82/894/EMÜ kohaselt
teatada, ja taude, mis tõenäoliselt kujutavad endast liidule uut ohtu, sest
neil on suur mõju
(a)
inimeste tervisele;
(b)
loomade tervisele või heaolule; või
(c)
põllumajandus- või vesiviljelustoodangule või
nendega seotud majandussektoritele.
Kõnealused rakendusaktid tuleb vastu võtta
kooskõlas käesoleva määruse artikli 39 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 9
Rahastamiskõlblikud kulud
1.           Järgmised kulud, mis
liikmesriigid on kandnud artikli 7 lõikes 1 osutatud meetmete võtmisel, võivad
kõnealuse lõike kohaselt olla rahastamiskõlblikud:
(a)
kulud, mis tulenevad tapetud või hukatud loomade
väärtuse hüvitamisest omanikele, loomade tapmisele või hukkamisele vahetult
eelnenud turuväärtuse piires;
(b)
kulud, mis tulenevad hävitatud loomsete toodete
väärtuse hüvitamisest omanikele, toodete hävitamisele vahetult eelnenud
turuväärtuse piires;
(c)
kulud, mis tulenevad põllumajandusettevõtete ja
seadmete puhastamisest, desinfektatsioonist või desinfitseerimisest;
(d)
kulud, mis tulenevad saastunud sööda hävitamisest,
ja kui saastunud seadmeid ei ole võimalik desinfitseerida, ka nende
hävitamisest;
(e)
kulud, mis tulenevad vaktsiinide ostmisest ja
kasutamisest, kui komisjon on teinud vastava otsuse või andnud vastava
heakskiidu;
(f)
kulud, mis tulenevad rümpade võimalikust
transpordist töötlemisettevõtetesse;
(g)
nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel kõik taudi
likvideerimise jaoks olulised kulud vastavalt käesoleva määruse artikli 35
lõikes 3 osutatud rahastamisotsusele.
2.           Kulud on määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 130
lõikes 1 osutatud erandjuhtude korral rahastamiskõlblikud alates päevast, kui
liikmesriigid teatasid komisjonile taudi esinemisest.
Pärast liikmesriikide esitatud
maksetaotluste hindamist võtab komisjon asjakohased eelarvelised kulukohustused
ja teeb rahastamiskõlblike kuludega seotud väljamakse.
2. jagu
loomataudide ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire programmid
Artikkel 10
Rahastamiskõlblikud programmid
Toetusi võib anda liikmesriikide ühe- või
mitmeaastastele programmidele, mille eesmärk on artikli 11 kohaselt loetletud
loomataudide ja zoonooside likvideerimine, tõrje ja seire (edaspidi „riiklikud programmid”).
Artikkel 11
Loomataudide ja zoonooside loetelu
1.           Komisjon kehtestab
rakendusaktiga artikli 10 alusel rahastamiskõlblike loomataudide ja zoonooside
loetelu. Loetelu sisaldab otsuse 2009/470/EÜ I lisas loetletud loomataude ja
zoonoose. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse
artikli 39 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.
2.           Komisjon võib
rakendusaktidega lõike 1 kohaselt kehtestatud loetelu muuta, võttes arvesse
(a)
olukorda, mis on seotud kariloomade kasvatusele ja
kaubandusele olulist mõju avaldavate loomataudidega;
(b)
inimeste tervist ohustavate zoonooside levikut; või
(c)
uusi teadmisi teaduses, sealhulgas epidemioloogias.
Need rakendusaktid võetakse vastu käesoleva
määruse artikli 39 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
Artikkel 12
Rahastamiskõlblikud kulud
Järgmised kulud, mis liikmesriigid on kandnud
riiklike programmide rakendamisel, võivad artikli 10 kohaselt olla
rahastamiskõlblikud:
(a)
loomadelt proovide võtmisega seotud kulud;
(b)
katsetega seotud kulud tingimusel, et need
piirduvad järgmisega:
i)       testikomplektide, reaktiivide ning
identifitseeritavate ja just laborikatseteks kasutatud tarvikutega seotud
kuludega;
ii)       katsete tegemises otseselt osalenud
personali kuludega, olenemata personali staatusest;
(c)
kulud, mis tulenevad riikliku programmi raames
tapetud või hukatud loomade väärtuse hüvitamisest omanikele, tapmisele või
hukkamisele vahetult eelnenud turuväärtuse piires;
(d)
kulud, mis tulenevad hävitatud loomsete toodete
väärtuse hüvitamisest omanikele, toodete hävitamisele vahetult eelnenud
turuväärtuse piires;
(e)
programmi raames loomade jaoks kasutatud
vaktsiinidooside või vaktsiinide ja peibutussöötade ostmise ja säilitamisega
seotud kulud;
(f)
koduloomade kaitsesüstimine vaktsiinidoosidega;
(g)
metsloomade jaoks ettenähtud vaktsiinide ja
peibutussöötade jaotamiskulud;
(h)
kulud, mis tulenevad põllumajandusettevõtete ja
seadmete puhastamisest, desinfitseerimisest või desinfektatsioonist ning mis
põhinevad patogeeni epidemioloogial ja tunnustel;
(i)
nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel kulud, mis
on kantud muude vajalike meetmete elluviimisel kui punktides a–h osutatud
meetmed, tingimusel, et need meetmed on sätestatud artikli 14 lõikes 2 osutatud
toetuse andmise otsuses;
Esimese lõigu punkti c kohaldamiseks
lahutatakse hüvitisest loomade võimalik jääkväärtus.
Esimese lõigu punkti d kohaldamiseks
lahutatakse hüvitisest kuumtöödeldud, kuid inkubeerimata munade jääkväärtus.
Artikkel 13
Riiklike programmide sisu ja esitamise kord
1.           Hiljemalt iga aasta 31. maiks
esitavad liikmesriigid komisjonile järgmisel aastal algavad riiklikud
programmid, millele nad soovivad saada liidu rahalist toetust.
Pärast 31. maid esitatud riiklikud programmid ei
ole järgmise aasta jaoks rahastamiskõlblikud.
2.           Riiklik programm peab
sisaldama vähemalt järgmist:
a)      programmi alguskuupäevale eelnenud
loomataudi või zoonoosi epidemioloogilise olukorra kirjeldus;
b)      nende geograafiliste ja halduspiirkondade
kirjeldus ja piiritlemine, kus programmi kohaldatakse;
c)      kava kestus;
d)      rakendatavad meetmed;
e)      hinnanguline eelarve;
f)       kava lõpetamise kuupäevaks saavutatavad
eesmärgid ja prognoositavad tulemused;
g)      kava eesmärkide saavutamise hindamiseks
sobivad näitajad.
Igas riiklikus mitmeaastases programmis tuleb iga
aasta kohta, mida programm hõlmab, esitada esimese lõigu punktides a–g osutatud
teave.
3.           Juhul kui mõne artikli 11
kohaselt loetletud loomataudi või zoonoosi esinemine või levik ohustab
tõenäoliselt liidu terviseolukorda, võivad liikmesriigid selleks, et kaitsta
liitu mõne kõnealuse loomataudi või zoonoosi sissetoomise eest, lisada
riiklikesse programmidesse meetmed, mida tuleb rakendada naabruses asuvates
kolmandates riikides koostöös asjaomaste riikide ametiasutustega.
Artikkel 14
Riiklike programmide hindamine ja heakskiitmine
1.           Riiklikke programme tuleb hinnata,
lähtudes prioriteetidest ja kriteeriumitest, mis on kindlaks määratud artikli
35 lõikes 1 osutatud ühe- või mitmeaastastes tööprogrammides või vajaduse
korral käesoleva artikli lõikes 5 osutatud ühe- või mitmeaastastes suunistes.
2.           Riiklikud üheaastased programmid ja
nendega seotud toetused kiidetakse heaks iga aasta 31. jaanuariks toetuse
andmise otsusega, mis on tehtud kõnealusel aastal 1. jaanuarist kuni 31.
detsembrini võetud meetmete ja kantud kulude kohta. Pärast artiklis 15 osutatud
vahearuannete esitamist võib komisjon kõnealuseid otsuseid kogu
rahastamiskõlblikkuse perioodi osas vajaduse korral muuta.
3.           Riiklikud mitmeaastased programmid
ja nendega seotud toetused kiidetakse heaks esimese rakendusaasta 31.
jaanuariks toetuse andmise otsusega, mis on tehtud alates esimese rakendusaasta
1. jaanuarist kuni rakendamisperioodi lõpuni võetud meetmete ja kantud kulude
kohta.
4.           Juhul kui riiklik mitmeaastane
programm kiidetakse lõike 3 kohaselt heaks, võib eelarvelised kulukohustused
jaotada aastasteks osamakseteks. Kui eelarvelised kulukohustused jaotatakse
aastasteks osamakseteks, võtab komisjon igal aastal osamakse tegemisel arvesse
kavade elluviimisel tehtud edusamme, hinnangulisi vajadusi ning olemasolevaid
eelarvevahendeid.
5.           Komisjon võib võtta vastu ühe- või
mitmeaastaseid suuniseid, mis sisaldavad riiklike programmide hindamise jaoks
veterinaarvaldkonna prioriteete ja kriteeriume.
Artikkel 15
Aruandlus
Liikmesriigid esitavad komisjonile iga
heakskiidetud riikliku ühe- või mitmeaastase programmi kohta iga aasta 31.
märtsiks eelmist aastat käsitleva põhjaliku tehnilise ja finantsaruande, mis
peab muu hulgas sisaldama programmi tulemusi, mida on hinnatud artikli 13 lõike
2 punktis g osutatud näitajate alusel, ja üksikasjalikku arvestust kantud
rahastamiskõlblike kulude kohta.
Lisaks esitavad liikmesriigid komisjonile iga
aasta 31. juuliks iga heakskiidetud riikliku üheaastase programmi kohta
tehnilised ja finantsvahearuanded.
Artikkel 16
Maksed
Liikmesriik esitab komisjonile teatava aasta riikliku
programmiga seotud maksetaotluse järgmise aasta 31. märtsiks.
Komisjon maksab rahastamiskõlblike kuludega
seotud liidu rahalise toetuse pärast artiklis 15 osutatud aruannete
nõuetekohast kontrollimist.
II PEATÜKK
TAIMETERVIS
1. jagu
Erakorralised meetmed
Artikkel 17
Rahastamiskõlblikud meetmed
1.           Liikmesriikidele võib artiklis 18
sätestatud tingimustel anda toetusi, mille maksimummäärad on sätestatud artikli
6 lõigetes 1, 2 ja 3, järgmiste taimekahjustajate tõrjemeetme jaoks:
a)      meetmed, mille eesmärk on
taimekahjustajate likvideerimine saastunud alalt ja mida võtavad pädevad
asutused kooskõlas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõigetega 1 ja 2 või selle
direktiivi artikli 16 lõike 3 kohaselt vastu võetud liidu meetmetega;
b)      meetmed, mille eesmärk on takistada
sellise taimekahjustaja levikut, mille tõrjeks on vastu võetud direktiivi
2000/29/EÜ artikli 16 lõike 3 kohased liidu meetmed taimekahjustaja leviku
takistamiseks saastunud alal, kust taimekahjustajaid ei ole võimalik
likvideerida, kui meetmed on olulised selleks, et kaitsta liitu kõnealuse
taimekahjustaja edasise leviku eest. Nende meetmete eesmärk võib olla ainult
kõnealuse taimekahjustaja hävitamine puhvervööndist, kui selle esinemine on
kõnealuses puhvervööndis kindlaks tehtud;
c)      täiendavad kaitsemeetmed, mille eesmärk
on takistada sellise taimekahjustaja levikut, mille hävitamiseks on vastu
võetud direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 3 kohased liidu meetmed
taimekahjustaja leviku takistamiseks saastunud alal, välja arvatud punktis a
osutatud taimekahjustajate hävitamise meetmed ja punktis b osutatud leviku
takistamise meetmed, kui meetmed on olulised selleks, et kaitsta liitu
kõnealuse taimekahjustaja edasise leviku eest.
2.           Lõikes 1 osutatud toetusi võib anda
ka liikmesriikidele, mille territooriumil lõikes 1 osutatud taimekahjustajaid
ei esine, kui meetmed on võetud kõnealuste taimekahjustajate sisenemise vastu
selle liikmesriigi territooriumile, sest need taimekahjustajad esinevad vahetus
naabruses asuvas liikmesriigis või kolmandas riigis.
Artikkel 18
Tingimused
Artiklis 17 osutatud meetmed võivad olla
rahastamiskõlblikud tingimusel, et neid on kohaldatud viivitamatult, need
vastavad liidu asjakohaste õigusaktide kohaldatavatele sätetele ning täidetud
on vähemalt üks järgmistest tingimustest:
(a)
kavad on seotud direktiivi 2000/29/EÜ I lisa A osa
I jaos ja II lisa A osa I jaos loetletud taimekahjustajatega;
(b)
kavad on hõlmatud komisjoni poolt vastavalt
direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõikele 3 vastu võetud meetmega.
Esimese lõigu punktis b sätestatud tingimusele
vastavate meetmete puhul ei hõlma toetus neid kulusid, mis on kantud pärast
komisjoni poolt vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõikele 3 vastu
võetud meetmete aegumist.
Artikkel 19
Rahastamiskõlblikud kulud
1.           Artikli 17 kohaseid toetusi võib
anda järgmiste kulude jaoks, mida liikmesriigid on kandnud nimetatud artiklis
osutatud meetmete võtmisel:
(a)
meetmetega otseselt seotud personali kulud,
olenemata personali staatusest, samuti seadmete rentimise, tarvikute ja muu
vajaliku materjali, töötlemisvahendite ja laboriuuringutega seotud kulud;
(b)
kolmandate isikutega meetmete osaliseks
teostamiseks sõlmitud teenuslepingute kulud;
(c)
kulud seoses hüvitistega ettevõtjatele, kes
tegelevad taimede, taimsete saaduste ja muude objektide hävitamise ja
kõrvaldamisega ning valduste, maa, vee, mulla, kasvusubstraatide, rajatiste,
masinate ja seadmete puhastamise ning desinfitseerimisega;
(d)
nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel kulud, mis
on kantud muude kui punktides a kuni c osutatud vajalike meetmete võtmisel,
tingimusel et need meetmed on kindlaks määratud artikli 35 lõikes 3 osutatud
rahastamisotsuses.
2.           Kulud on määruse (EL, Euratom) nr
966/2012 artikli 130 lõikes 1 osutatud erandjuhtude korral rahastamiskõlblikud
alates päevast, kui liikmesriigid teatasid komisjonile taimekahjustaja
esinemisest.
Pärast liikmesriikide esitatud maksetaotluste
hindamist võtab komisjon asjakohased eelarvelised kulukohustused ja teeb
rahastamiskõlblike kuludega seotud väljamakse.
2. jagu
Taimekahjustajate esinemisega seotud uuringukavad
Artikkel 20
Rahastamiskõlblikud uuringukavad
Liikmesriikidele võib anda toetusi ühe- ja
mitmeaastaste uuringukavade jaoks, mida korraldatakse seoses taimekahjustajate
esinemisega (edaspidi „uuringukavad”), tingimusel et need uuringukavad vastavad
vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
(a)
kavad on seotud direktiivi 2000/29/EÜ I lisa A osa
I jaos ja II lisa A osa I jaos loetletud taimekahjustajatega;
(b)
kavad on hõlmatud komisjoni poolt vastavalt
direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõikele 3 vastu võetud meetmega.
Esimese lõigu punktis a osutatud
taimekahjustajatega seotud uuringukavad põhinevad nimetatud taimekahjustajate
asjaomase liikmesriigi territooriumile sisenemise, seal kodunemise ja levimise
riski hindamisel ning nende kavade miinimumeesmärk on tegeleda
taimekahjustajatega, mis kujutavad endast peamisi riske, ja peamiste
taimeliikidega, mida kõnealused riskid mõjutavad.
Esimese lõigu punktis b sätestatud tingimusele
vastavate meetmete puhul ei hõlma toetus neid kulusid, mis on kantud pärast komisjoni
poolt vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõikele 3 vastu võetud
meetmete aegumist.
Artikkel 21
Rahastamiskõlblikud kulud
Artikli 20 kohaseid toetusi võib anda
järgmiste kulude jaoks, mida liikmesriigid on kandnud nimetatud artiklis
osutatud uuringukavade elluviimisel:
(a)
proovide võtmise kulud;
(b)
katsetega seotud kulud tingimusel, et need
piirduvad järgmisega:
i)       kulud, mis on seotud
identifitseeritavate ja just nendeks katseteks kasutatud testikomplektide,
reaktiivide ja tarvikutega;
ii)       proovide võtmises ja katsete tegemises
otseselt osalenud personali kulud, olenemata personali staatusest.
(c)
nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel kulud, mis
on kantud muude kui punktides a ja b osutatud vajalike meetmete võtmisel,
tingimusel et need meetmed on kindlaks määratud artikli 23 lõikes 2 osutatud
toetuse andmise otsuses.
Artikkel 22
Uuringukavade sisu ja esitamise kord
1.           Liikmesriigid esitavad komisjonile
iga aasta 31. maiks järgmisel aastal algavad uuringukavad, mille jaoks nad
toetust taotlevad.
Pärast 31. maid esitatud uuringukavad ei ole
järgmise aasta jaoks rahastamiskõlblikud.
2.           Uuringukava peab sisaldama vähemalt
järgmist:
(a)
taimekahjustajad, keda kava hõlmab;
(b)
nende geograafiliste ja halduspiirkondade kirjeldus
ja piiritlus, kus kava kohaldatakse, ning teave nende piirkondade olukorra
kohta seoses asjaomaste taimekahjustajate esinemisega;
(c)
kava kestus;
(d)
taimekahjustajate ja taimede, taimsete saaduste ja
muude asjaomaste objektidega seoses kavandatud visuaalsete kontrollide,
proovivõttude ja katsete arv;
(e)
hinnanguline eelarve;
(f)
kava lõpetamise kuupäevaks saavutatavad eesmärgid
ja prognoositavad tulemused;
(g)
kava eesmärkide saavutamise hindamiseks sobivad
näitajad.
Igas mitmeaastases uuringukavas tuleb iga aasta
kohta, mida kava hõlmab, esitada esimese lõigu punktides a–g osutatud teave.
Artikkel 23
Uuringukavade hindamine ja heakskiitmine
1.           Uuringukavasid tuleb hinnata,
lähtudes prioriteetides ja kriteeriumitest, mis on kindlaks määratud artikli 35
lõikes 1 osutatud ühe- või mitmeaastastes tööprogrammides või vajaduse korral
käesoleva artikli lõikes 5 osutatud ühe- või mitmeaastastes suunistes.
2.           Üheaastased uuringukavad ja nendega
seotud toetused kiidetakse heaks iga aasta 31. jaanuariks toetuse andmise
otsusega, mis on tehtud kõnealusel aastal 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini
võetud meetmete ja kantud kulude kohta. Pärast artiklis 15 osutatud
vahearuannete esitamist võib komisjon kõnealuseid otsuseid kogu
rahastamiskõlblikkuse perioodi osas vajaduse korral muuta.
3.           Mitmeaastased uuringukavad ja nendega
seotud toetused kiidetakse heaks esimese rakendusaasta 31. jaanuariks toetuse
andmise otsusega, mis on tehtud alates esimese rakendusaasta 1. jaanuarist kuni
rakendamisperioodi lõpuni võetud meetmete kohta ja kantud kulude kohta.
4.           Juhul kui mitmeaastane
uuringukava kiidetakse lõike 3 kohaselt heaks, võib eelarvelised kulukohustused
jaotada aastasteks osamakseteks. Kui eelarvelised kulukohustused jaotatakse
aastasteks osamakseteks, võtab komisjon igal aastal osamakse tegemisel arvesse
kavade elluviimisel tehtud edusamme, hinnangulisi vajadusi ning olemasolevaid
eelarvevahendeid.
5.           Komisjon võib võtta vastu
fütosanitaariaalaseid prioriteete sisaldavad ühe- või mitmeaastased suunised,
sealhulgas eelkõige seoses taimekahjustajatega, keda liidu territooriumil
teadaolevalt ei leidu, ja taimekahjustajatega, keda peetakse liidu
territooriumi jaoks kõige ohtlikumaks, ning uuringukavade hindamisel
kasutatavad kriteeriumid.
Artikkel 24
Aruandlus ja maksed
Uuringukavade suhtes kohaldatakse artikleid 15
ja 16 mutatis mutandis.
3. jagu
Kavad taimekahjustajate tõrjeks liidu äärepoolseimates piirkondades
Artikkel 25
Rahastamiskõlblikud meetmed ja kulud
1.           Liikmesriikidele võib anda toetusi
kavade jaoks, mida nad viivad ellu taimekahjustajate tõrjeks liidu
äärepoolseimates piirkondades, mis on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklis 349, kooskõlas määruse (EL) nr 228/2013 artiklis 2 kindlaks määratud
eesmärkidega (edaspidi „äärepoolseimatele piirkondadele suunatud kavad”). Need
toetused hõlmavad tegevust, mis on vajalik selleks, et tagada nimetatud
piirkondades kehtivate taimekahjustajate tõrje eeskirjade õige rakendamine
nendes piirkondades.
2.           Liidu rahalist toetust võib anda
järgmiste kulude jaoks, mida liikmesriigid on kandnud seoses äärepoolseimatele
piirkondadele suunatud kavadega:
(a)
 meetmete rakendamisega otseselt seotud personali
kulud, olenemata personali staatusest, samuti seadmete rentimise, tarvikute ja
töötlemisvahenditega seotud kulud;
(b)
kolmandate isikutega meetmete osaliseks
teostamiseks sõlmitud teenuslepingute kulud;
(c)
proovide võtmise kulud;
(d)
katsetega seotud kulud tingimusel, et need
piirduvad järgmisega:
i)        kulud, mis on seotud
identifitseeritavate ja just nendeks katseteks kasutatud testikomplektide,
reaktiivide ja tarvikutega;
ii)       proovide võtmises ja katsete tegemises
otseselt osalenud personali kulud, olenemata personali staatusest.
Artikkel 26
Äärepoolseimatele piirkondadele suunatud kavade sisu ja esitamise kord
1.           Liikmesriigid esitavad komisjonile
iga aasta 31. maiks järgmisel aastal algavad äärepoolseimatele piirkondadele
suunatud kavad, mille jaoks nad toetust taotlevad.
Äärepoolseimatele piirkondadele suunatud kavad,
mis esitatakse pärast 31. maid, ei ole järgmise aasta jaoks
rahastamiskõlblikud.
2.           Äärepoolseimatele piirkondadele
suunatud kava peab sisaldama vähemalt järgmist:
(a)
taimekahjustajad, keda kava hõlmab;
(b)
nende geograafiliste ja halduspiirkondade kirjeldus
ja piiritlus, kus kava kohaldatakse, ning teave nende piirkondade olukorra
kohta seoses asjaomaste taimekahjustajate esinemisega;
(c)
piirkonna fütosanitaarse olukorra tehniline
analüüs;
(d)
kava kestus;
(e)
kavaga seotud tegevus ning vajaduse korral
taimekahjustajate ja taimede, taimsete saaduste ja muude asjaomaste objektidega
seoses kavandatud visuaalsete kontrollide, proovivõttude ja katsete arv;
(f)
hinnanguline eelarve;
(g)
kava lõpetamise kuupäevaks saavutatavad eesmärgid
ja prognoositavad tulemused;
(h)
kava eesmärkide saavutamise hindamiseks sobivad
näitajad.
Igas mitmeaastases äärepoolseimatele piirkondadele
suunatud kavas tuleb iga aasta kohta, mida kava hõlmab, esitada esimese lõigu
punktides a–h osutatud teave.
Artikkel 27
Äärepoolseimatele piirkondadele suunatud kavade hindamine ja heakskiitmine
1.           Äärepoolseimatele piirkondadele
suunatud kavasid tuleb hinnata, lähtudes prioriteetidest ja kriteeriumitest,
mis on kindlaks määratud artikli 35 lõikes 1 osutatud ühe- või mitmeaastastes
tööprogrammides.
2.           Äärepoolseimatele piirkondadele
suunatud üheaastased kavad ja nendega seotud toetused kiidetakse heaks iga
aasta 31. jaanuariks toetuse andmise otsusega, mis on tehtud kõnealuse aasta 1.
jaanuarist kuni 31. detsembrini võetud meetmete ja kantud kulude kohta. Pärast
artiklis 15 osutatud vahearuannete esitamist võib komisjon kõnealuseid otsuseid
kogu rahastamiskõlblikkuse perioodi osas vajaduse korral muuta.
3.           Äärepoolseimatele piirkondadele
suunatud mitmeaastased kavad ja nendega seotud toetused kiidetakse heaks
esimese rakendusaasta 31. jaanuariks toetuse andmise otsusega, mis on tehtud
alates esimese rakendusaasta 1. jaanuarist kuni rakendamisperioodi lõpuni
võetud meetmete ja kantud kulude kohta.
4.           Juhul kui äärepoolseimatele
piirkondadele suunatud uuringukava kiidetakse lõike 3 kohaselt heaks, võib
eelarvelised kulukohustused jaotada aastasteks osamakseteks. Kui eelarvelised
kulukohustused jaotatakse aastasteks osamakseteks, võtab komisjon igal aastal
osamakse tegemisel arvesse kavade elluviimisel tehtud edusamme, hinnangulisi
vajadusi ning olemasolevaid eelarvevahendeid.
Artikkel 28
Aruandlus ja maksed
Äärepoolseimatele piirkondadele suunatud kavade
suhtes kohaldatakse artikleid 15 ja 16 mutatis mutandis.
III PEATÜKK
Rahaline toetus ametlikU kontrolli ja
muude toimingute jaoks
Artikkel 29
Euroopa Liidu referentlaborid
1.           Toetusi
võib anda määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 osutatud Euroopa Liidu
referentlaboritele selliste kulude jaoks, mida nad kannavad komisjoni poolt
heaks kiidetud tööprogrammide elluviimisel.
2.           Lõike
1 kohaseid toetusi võib anda järgmiste kulude jaoks:
(a)
liidu referentlaborina tegutsevate laborite
tegevuses otseselt osalenud personaliga seotud kulud, olenemata personali
staatusest;
(b)
tootmisvahenditega seotud kulud;
(c)
tarvikutega seotud kulud;
(d)
proovide saatmise, lähetuste, kohtumiste ja
koolitustegevusega seotud kulud.
Artikkel 30
Väljaõpe
1.           Liit võib rahastada ametliku
kontrolli eest vastutavate pädevate asutuste personali väljaõpet, millele on
osutatud määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 51, et töötada välja ühtlustatud
lähenemisviis ametlikule kontrollile ja muudele ametlikele toimingutele,
tagamaks inimeste, loomade ja taimede tervise kõrgetasemelise kaitse.
2.           Komisjon töötab välja koolituskavad,
määrates kindlaks sekkumise prioriteedid, milles lähtutakse kindlaks tehtud
riskidest inimeste tervisele, loomade tervisele ja heaolule ning
taimetervisele.
3.           Liidu rahalise toetuse saamiseks,
nagu on osutatud lõikes 1, tagavad pädevad asutused, et kõnealuses lõikes
osutatud väljaõppe abil saadud teadmisi levitatakse vastavalt vajadusele ja
kasutatakse asjakohaselt riiklikes koolituskavades.
4.           Lõikes 1 osutatud rahalist toetust
võib anda järgmiste kulude jaoks:
(a)
koolitus- või vahetustegevuse korraldamise kulud;
(b)
koolitusel osaleva pädevate asutuste personali
reisi- ja majutuskulud.
Artikkel 31
Liikmesriikide eksperdid
Liidu rahalist toetust võib anda
liikmesriikide ekspertide reisi- ja elamiskulude jaoks, kui komisjon määrab nad
abiks oma ekspertidele vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 45 lõikele 1
ja artikli 46 lõikele 1.
Artikkel 32
Koordineeritud kontrollikavad ja andmete kogumine
1.           Liikmesriikidele võib anda toetusi
kulude jaoks, mida nad on kandnud määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 53 osutatud
koordineeritud kontrollikavade elluviimisel ja andmete kogumisel.
2.           Rahastamiskõlblikud võivad olla
järgmised kulud:
(a)
laboriuuringute kulud;
(b)
ametliku kontrolli ja andmete kogumise jaoks vajalike
seadmetega seotud kulud.
IV PEATÜKK
muud meetmed
Artikkel 33
Teabesüsteemid
1.           Liit rahastab selliste andmebaaside
ja elektrooniliste teabehaldussüsteemide loomist ja käigushoidmist, mida on
vaja artiklis 1 osutatud eeskirjade tõhusaks rakendamiseks ja mida haldab
komisjon.
2.           Liidu rahalist abi võib anda
kolmandate isikute, sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide andmebaaside
ja elektrooniliste teabehaldussüsteemide kasutuselevõtuks ja haldamiseks,
tingimusel et:
(a)
on tõendatud nende vahendite lisaväärtus liidu
jaoks tervikuna ja need on kättesaadavad kõikidele huvitatud kasutajatele kogu
liidus; ning
(b)
need vahendid on vajalikud artiklis 1 osutatud
eeskirjade tõhusaks rakendamiseks.
Artikkel 34
Eeskirjade rakendamine ja kohandamine
1.           Liit võib rahastada tehnilist ja
teaduslikku tööd, sealhulgas uuringuid ja koordineerimistegevust, mis on
vajalik selleks, et tagada artiklis 1 osutatud eeskirjade õige rakendamine ning
nende kohandamine vastavalt teaduse, tehnika ja ühiskonna arengule.
Liidu rahalist toetust võib anda ka
liikmesriikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes tegutsevad
artiklis 1 osutatud valdkondades ja kelle tegevus toetab artiklis 1 osutatud
eeskirjade väljatöötamist ja rakendamist.
2.           Toetusi võib anda ühe või mitme
liikmesriigi korraldatavatele projektidele, mille eesmärk on suurendada
ametliku kontrolli tõhusust uuenduslike võtete ja tavade abil.
3.           Liidu rahalist toetust võib anda ka
sellistele teabega ja teadlikkuse suurendamisega seotud algatustele, mille
eesmärk on tagada artiklis 1 osutatud eeskirjade parem, nõuetekohane ja püsiv
rakendamine.
III JAOTIS
PROGRAMMIDE KOOSTAMINE, RAKENDAMINE JA KONTROLL
Artikkel 35
Tööprogrammid
1.           Komisjon võtab rakendusaktidega
vastu ühised või eraldi ühe- või mitmeaastased tööprogrammid II jaotises, välja
arvatud I peatüki 1. jaos ja II peatüki 1. jaos osutatud meetmete
rakendamiseks. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 39 lõikes 3 osutatud
kontrollimenetluse kohaselt.
2.           Lõikes 1 osutatud tööprogrammides
määratakse kindlaks taotletav eesmärk, oodatavad tulemused, rakendamise viis ja
kogumaksumus. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale
meetmele eraldatud summa ja rakendamise orienteeruv ajakava. Toetuste kohta on
tööprogrammides esitatud prioriteedid, põhilised hindamiskriteeriumid ja
rahastamise määr.
3.           II jaotise I peatüki 1. jaos ja II
jaotise II peatüki 1. jaos osutatud meetmete rakendamiseks või juhul, kui on
vaja reageerida ettenägematutele arengusuundadele, võtab komisjon vastavalt
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 84 lõikele 2 vastu ad hoc
rahastamisotsused.
Artikkel 36
Komisjoni kohapealsed kontrollid
Komisjon võib korraldada liikmesriikides ja
toetusesaajate valdustes kohapealseid kontrolle, eelkõige selleks, et
kontrollida järgmist:
(a)
liidu rahalist toetust saavate meetmete tõhus
rakendamine;
(b)
haldustavade vastavus liidu eeskirjadele;
(c)
nõutavate tõendavate dokumentide olemasolu ja nende
vastavus liidu toetust saavatele meetmetele.
Artikkel 37
Juurdepääs teabele
Liikmesriigid ja toetusesaajad teevad
komisjonile kättesaadavaks kogu meetmete rakendamise kontrollimiseks vajaliku
teabe ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada kontrolli, sealhulgas
kohapealseid kontrolle, mida komisjon peab vajalikuks liidu rahastamise
haldamise raames teha.
Artikkel 38
Liidu finantshuvide kaitse
1.           Komisjon astub vajalikke samme
tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel
kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku
tegevuse vastase ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja juhul, kui
avastatakse rikkumine, alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning
vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2.           Komisjonil või tema esindajatel
ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki
toetusesaajaid, rakendusasutusi, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva
määruse alusel rahastatud liidu vahenditest.
Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF)
antakse volitus korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud
ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu
määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[27]
sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu,
toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb
pettust, korruptsiooni või mis tahes muud ebaseaduslikku tegevust, mis
kahjustab liidu finantshuve.
Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu
kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega,
samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile,
kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja
kohapealseks kontrolliks.
IV JAOTIS
ÜLD- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 39
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr
178/2002 artikli 58 lõike 1 kohaselt moodustatud alaline taime-, looma-, toidu-
ja söödakomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Kui komitee arvamus tuleb saada kirjaliku
menetluse kaudu, siis lõpetatakse kõnealune menetlus ilma tulemuseta juhul, kui
arvamuse esitamise tähtaja jooksul otsustab nii komitee eesistuja või nõutakse
seda komitee liikmete lihthäälteenamusega.
3.           Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Kui komitee arvamus tuleb saada kirjaliku
menetluse kaudu, siis lõpetatakse kõnealune menetlus ilma tulemuseta juhul, kui
arvamuse esitamise tähtaja jooksul otsustab nii komitee eesistuja või nõutakse
seda komitee liikmete lihthäälteenamusega.
Artikkel 40
Hindamine
1.           Komisjon koostab 31. detsembriks
2018 hindamisaruande II jaotise I ja II peatükis ning III peatüki artiklites 29
ja 30 osutatud meetmetega seotud, artikli 2 lõikes 1 kindlaks määratud
eesmärkide saavutamise kohta (tulemused ja mõju), käsitledes vahendite
kasutamise tõhusust ja selle lisaväärtust liidu tasandil. Hindamisel
vaadeldakse ka lihtsustamisvõimalusi, kõikide eesmärkide pidevat asjakohasust
ning meetmete osatähtsust aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga
seotud liidu prioriteetide rakendamisel. Komisjon võtab arvesse varasemate
meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi.
2.           30. juuniks 2022 teostab komisjon
tihedas koostöös liikmesriikidega lõikes 1 osutatud meetmete järelhindamise.
Lõikes 1 nimetatud meetmete järelhindamise käigus kontrollitakse artiklis 1
osutatud kulude tõhusust ja mõju.
3.           Lõigetes 1 ja 2 osutatud hindamisel
võetakse arvesse tehtud edusamme, lähtudes artikli 2 lõikes 2 nimetatud
näitajatest.
4.           Komisjon edastab lõigetes 1 ja 2
osutatud hindamise tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus-
ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.
Artikkel 41
Teave, teabevahetus ja avalikustamine
4.           Toetusesaajad ja asjaomased
liikmesriigid tagavad vajaduse korral, et käesoleva määruse alusel antud
rahaline toetus avalikustatakse piisaval määral, et teavitada üldsust liidu
rollist meetmete rahastamisel.
5.           Komisjon võtab seoses
rahastatud meetmete ja tulemustega teavitamis- ja teabevahetusmeetmeid.
Käesoleva määruse alusel toimuvale teabevahetusele eraldatud eelarvest kaetakse
ka liidu poliitilisi prioriteete hõlmav institutsiooniline teabevahetus.
Artikkel 42
Kehtetuks tunnistamine
1.           Otsused 66/399/EMÜ,
76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
2.           Viiteid otsustele 66/399/EMÜ
ja 76/894/EMÜ käsitatakse viidetena määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõikele
1.
Artikkel 43
Üleminekusätted
Loomataudide ja zoonooside likvideerimise,
tõrje ja seire 2013. aasta riiklike programmide suhtes, mida rahastab liit
otsuse 2009/470/EÜ artiklis 27 sätestatud finantsmeetme alusel, kohaldatakse
jätkuvalt nimetatud artikli lõikeid 7 ja 8.
Artikkel 44
Direktiivi 98/56/EÜ muutmine
Direktiivi 98/56/EÜ[28] muudetakse järgmiselt.
Artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1.          Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõike 1 kohaselt moodustatud
alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee. Nimetatud komitee on komitee
määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.”
Artikli 18 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1.          Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr
178/2002 artikli 58 lõike 1 kohaselt moodustatud alaline taime-, looma-, toidu-
ja söödakomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
tähenduses.”
Artikkel 45
Direktiivi 2000/29/EÜ muutmine
Direktiivi 2000/29/EÜ muudetakse järgmiselt:
(1)          Jäetakse välja artikli 13c lõige
5.
(2)          Jäetakse välja artiklid 22–26.
Artikkel 46
Määruse (EÜ) nr 178/2002 muutmine
1.           Määruse (EÜ) nr 178/2002
artikli 58 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1.     Komisjoni abistab alaline taime-, looma-,
toidu- ja söödakomitee, edaspidi „komitee”. Kõnealune komitee on komitee
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses[29]. Kõigi asjakohaste küsimustega
tegelemiseks on komitee jaotatud sektsioonideks.”
2.           Kõiki
liidu õigusaktides olevaid viiteid alalisele toiduahela ja loomatervishoiu
komiteele käsitatakse viidetena määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõikes 1
osutatud komiteele.
Artikkel 47
Määruse (EÜ) nr 882/2004 muutmine
Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikkel 66
jäetakse välja.
Artikkel 48
Määruse (EÜ) nr 396/2005 muutmine
Jäetakse välja määruse (EÜ) nr 396/2005
artiklid 36 ja 37.
Artikkel 49
Direktiivi 2008/90/EÜ muutmine
Direktiivi 2008/90/EÜ artikli 19 lõige 1
asendatakse järgmisega:
„1.          Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõike 1 kohaselt moodustatud
alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee. Kõnealune komitee on komitee
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.”
Artikkel 50
Direktiivi 2009/128/EÜ muutmine
Jäetakse välja direktiivi 2009/128/EÜ artikkel
22.
Artikkel 51
Määruse (EÜ) nr 1107/2009 muutmine
Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikkel 76
jäetakse välja.
Artikkel 52
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette sätted
toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse
paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta (edaspidi „toidu ja söödaga
seotud kulud”)
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile[30]
17
04 Toiduohutus, loomade tervishoid, loomade heaolu ja taimetervis
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis
tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[31]
¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
P       Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Käesoleva
määrusega hõlmatud kulude eesmärk on aidata tagada inimeste, loomade ja taimede
tervise kõrgel tasemel kaitse toiduahelas ja asjaomastes valdkondades ning
tarbijate ja keskkonna kõrgel tasemel kaitse ning võimaldada samas liidu
toidutööstusel tegutseda konkurentsivõimet ja töökohtade loomist soodustavates
tingimustes.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Erieesmärk
nr 1
Aidata
kaasa toidu, toidu tootmissüsteemide ja muude toiduohutust mõjutada võivate
toodete kõrgel tasemel ohutuse tagamisele ning muuta toidu tootmine samas
jätkusuutlikumaks.
Erieesmärk
nr 2
Parandada
loomade tervislikku seisundit liidus ja toetada nende heaolu edendamist.
Erieesmärk
nr 3
Aidata
kaasa liitu sisenenud taimekahjustajate õigeaegsele avastamisele ja nende
hävitamisele.
Erieesmärk
nr 4
Muuta
tõhusamaks, tulemuslikumaks ja usaldusväärsemaks ametlik kontroll ja muud
toimingud, mille eesmärk on tagada toidu ja söödaga seotud kulusid käsitlevas
määruses osutatud liidu eeskirjade mõjus rakendamine ja nendele vastavus.
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Ajavahemikuks
2007–2013 kindlaksmääratud finantsraamistik mõjutab peamiselt liikmesriike ja
nende pädevaid asutusi, kuna need on rahalise toetuse peamised saajad. Kaudne
mõju avaldub ka sidusrühmadele, nagu esmased tootjad (põllumajandusettevõtjad
jt), muud ettevõtjad ja veterinaararstid, kuid see mõju on teisejärguline.
Selline olukord jääb kestma ka ajavahemikku 2014–2020 hõlmava määruse eelnõu
kohaselt.
Oodatav
üldtulemus on, et ELi kaasrahastamise abil:
-
loomataudide puhangud ja taimekahjustajad likvideeritakse kiiremini;
-
hoitakse ära loomataudide ja taimekahjustajate esinemine;
-
kohaldatakse toidu- ja söödaohutust käsitlevaid ELi õigusakte kogu ELis
ühetaolisemalt.
Peale
selle aitavad eespool esitatud asjaolud muuta siseturu toimimist ja pääsu
kolmandate riikide turgudele sujuvamaks, millel võib omakorda olla positiivne
mõju ELi tööhõivele.
Tulemus-
ja mõjunäitajad
Eesmärk 1:
Aidata kaasa toidu, toidu tootmissüsteemide ja muude toiduohutust mõjutada
võivate toodete kõrgel tasemel ohutuse tagamisele ning muuta toidu tootmine
samas jätkusuutlikumaks.
Nimetatud
eesmärgi täitmist hinnatakse liidus inimeste hulgas toiduohutuse või
zoonoosidega seotud haigusjuhtumite arvu vähenemise alusel.
Eesmärk 2:
Parandada loomade tervislikku seisundit liidus ja toetada nende heaolu
edendamist.
Nimetatud
eesmärgi täitmise hindamisel võetakse aluseks selliste liikmesriikide või nende
piirkondade arvu suurenemine, mis on vabad loomataudidest, millega seoses
antakse rahalist toetust, ja selliste haigestumusnäitajate arvu vähenemine nagu
esmahaigestumus, levimus ja haiguspuhangud.
Eesmärk 3:
Aidata kaasa liitu sisenenud taimekahjustajate õigeaegsele avastamisele ja
nende hävitamisele.

Nimetatud
eesmärgi täitmise hindamisel võetakse aluseks järgmised näitajad:
-
taimekahjustajate uuringute ulatus liidu territooriumil, eelkõige selliste
taimekahjustajate uuringud, mida teadaolevalt liidu territooriumil ei leidu, ja
taimekahjustajad, mida peetakse liidu territooriumi jaoks kõige ohtlikemaks;
ning
-
selliste taimekahjustajate hävitamiseks kulunud aeg ja hävitamise
tulemuslikkus;
Eesmärk 4:
Muuta ametlik kontroll ja muud toimingud, mille eesmärk on tagada määruse
eelnõu artiklis 1 osutatud liidu eeskirjade mõjus rakendamine ja nendele
vastavus, tõhusamaks, tulemuslikumaks ja usaldusväärsemaks.
Nimetatud
eesmärgi täitmise hindamisel võetakse aluseks selliste kontrollide tulemuste
paranemine, mida komisjoni eksperdid on teinud liikmesriikide teatavates
probleemsetes piirkondades ja millest nad on teada andnud.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Erasektorit
tuleb kaitsta taudide ja taimekahjustajate eriti kahjuliku mõju eest, sest see
aitab kaasa ELi majandusekasvule ja töökohtade loomisele. Käesoleva määruse
sätetega peaks toetama iga valdkonna strateegilisi eesmärke, mida võetakse
loomade, taimede ja taimse paljundusmaterjali hea tervisliku seisundi
säilitamiseks ja ametliku kontrolli tegemiseks.
Määruse
kohaselt toetatakse alates 2014. aastast jätkuvalt ka ELi meetmete rakendamist
toidu- ja söödastrateegiate valdkonnas. See toetub kehtivate õigusaktide abil
saavutatud tulemustele ja käesolevale ettepanekule lisatud kiirendatud
mõjuhinnangule.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Kooskõlas
toidu- ja söödaohutuse põhimõttega „põllult toidulauale” on käesoleva meetme
eesmärk teha parandusi kogu toiduahelas. Kõnealune sektor on ELi tasandil
ühtlustatud ja liikmesriikide vahelise kaubanduse maht selles sektoris on
märkimisväärne. ELi toidu- ja joogitööstus on Euroopa suurim tootmisharu, mille
käive 2009. aastal oli 954 miljardit eurot. See ekspordib kolmandatesse
riikidesse ligikaudu 54 miljardi euro väärtuses toidu- ja joogitooteid, selle
osakaal positiivses kaubandusbilansis on ligikaudu 10 miljard eurot ja see
annab tööd ligikaudu 4,2 miljonile inimesele. (Allikas: Euroopa Liidu
toiduaine- ja joogitööstuste konföderatsioon)
Ohtlike
loomataudide ja taimehaiguste puhangud võivad põhjustada suuri otseseid
kahjusid põllumajandussektorile ja tohutuid kaudseid kahjusid Euroopa
majandusele. Sellised probleemid võivad kiiresti levida ühest liikmesriigist
teise ja mõjutada kogu ELi turgu. Suuremas osas Euroopast hiljuti suuri
kahjusid põhjustanud sinikeeltõbi on hea meeldetuletus sellest, et loomataudide
puhangud on ettenägematud ja tõsiste tagajärgedega.
ELi
sekkumise eesmärk on ennetavate meetmete ja kriisijuhtimise abil minimeerida
taudide mõju inimeste ja loomade tervisele ja turgudele ning vähendada riske
kogu toiduahelas.
EL
annab toetust riiklikele programmidele, mille eesmärk on parandada loomade
tervislikku seisundit või likvideerida taude, mis mõjutavad inimesi või mille
esinemine võib kaasa tuua tõsised sotsiaalsed, majanduslikud või poliitilised
tagajärjed. Likvideerimis-, seire- ja kontrolliprogramme on vaja selleks, et
vähendada inimeste ja/või loomade terviseriskid vastuvõetavale tasemele.
Tehakse ka selliste haiguste nagu lindude gripi ja transmissiivsete
spongioossete entsefalopaatiate seiret, mis hõlmab kogu ELi.
Rahalist
toetust (hädaolukordade fond) antakse ka erakorralistele meetmetele, et aidata
liikmesriikidel toime tulla loomataudide põhjustatud kriisidega, ja loodud on
vaktsiinipangad, milles hoitakse hädaolukordadeks vaktsiinivarusid.
Toetust
antakse ka liikmesriikidele, kus on ilmnenud taimedele kahjulikud organismid,
arvestades eelkõige asjaolu, et kaubandus liikmesriikide vahel ja muude
riikidega on kasvanud. See mõjutab lisaks toidutööstusele ka tööstust üldiselt,
sest mõned taimedele kahjulikud organismid võivad kahjustada puitu ja puidust
pakkematerjale, nagu kaubaalused.
Lisaks
toetatakse ka Euroopa Liidu referentlaborite võrku, et parandada valmisolekut
ja pakkuda ELi tasandil teadusabi komisjonile ja liikmesriikidele. Sellega
aidatakse kaasa diagnostikaalaste tavade ühtlustamisele ELi tasandil. Meetme
alla kuuluvad ka töötajatele ja pädevatele asutustele mõeldud koolituskavad
(„Parem koolitus ohutuma toidu nimel”) nii ELis kui ka väljaspool ELi, et
tagada ELi standardite nõuetekohane rakendamine.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Probleemid
praeguse õigusraamistikuga on seotud peamiselt vajadusega muuta seda vastavalt
sektori muutunud vajadustele, mis on kindlaks tehtud asjakohaste läbivaatamiste
käigus. Nende vajadustega tuleks arvestada ka uutes õigusaktides olenemata
sellest, kas kulusid käsitlevad sätted kehtestatakse valdkondlikes õigusaktides
või koondatakse ühte horisontaalsesse õigusakti.
Põhjus nr 1: praegune õigusraamistik on liiga keerukas
Kuna
praegu on toetuse määrad ebaselged, teeb see liikmesriikidele kavandamise
raskeks. Seega nähakse käesoleva määrusega ette kolm maksimummäära: 50, 75 ja
100 %. Rahastamismäär on 100 % vaktsiinide ostmiseks ja ELi referentlaborite
rahastamiskõlblike kulude hüvitamiseks. 75 % määra kohaldatakse rahastamiskõlblike
kulude suhtes liikmesriikides, kus kõige värskemate andmete põhjal on
kogurahvatulu elaniku kohta alla 90 % liidu keskmisest; 50 % määra kohaldatakse
muude rahastamiskõlblike kulude suhtes ja seda peetakse alates 2014. aastast
põhimääraks.
Lisaks
on mitmesugused finantssätted praegu esitatud mitmes eri õigusaktis. See
probleem lahendatakse kõnealuste sätete koondamisega ühele õiguslikule alusele.
Ettepanek kehtestada toetuste miinimumsummaks 50 000 eurot toetuse kohta
lihtsustab kindlasti eelarve haldamist liikmesriikide haldusasutuste ja Euroopa
institutsioonide jaoks.
Põhjus nr 2: Kehtivad finantsjuhtimise vahendid ei ole täielikud
Kehtivate
finantssätetega ei ole ette nähtud selgeid ja kooskõlastatud eesmärke ja
näitajaid.
Rahastamiskõlblike
meetmete ja seonduvate kulude määratlus on ebaselge. 2012. aasta siseauditi
aruandes soovitati muuta neid selgemaks ja lihtsamaks.
Kõik
need asjaolud süvendavad veelgi raskemaks olukorra, kus süsteem on ülikeerukas
ja vigade arv väga suur. Liikmesriikide esindajate seas korraldatud hiljutise
uuringu käigus tehti kindlaks, et mitmeaastaste ja üheaastaste programmide
kavandamise raamistikku peetakse koormavaks. Iga-aastane kavandamise tsükkel,
mis hõlmab ettevalmistamist, hindamist, heakskiitmist, vastuvõtmist ja
aruandlust, on väga ressursimahukas ja sellega kaasneb palju aastast aastasse
korduvat tegevust.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
On
väga oluline, et praegu arutatav ettepanek oleks kooskõlas ka muude ELi
poliitikastrateegiatega. Kõrgemal tasandil tähendab see strateegia „Euroopa
2020” eesmärkide ja mitmeaastase finantsraamistiku toetamist. Veelgi olulisem
võib olla, et finantsraamistik aitaks kaasa majanduse elavnemisele kaubanduse
ja muu olulise majandustegevuse edendamise abil. Muudes valdkondades on tähtis,
et sööda- ja toiduohutuse poliitikastrateegiatega toetatakse ja täiendatakse
muid ELi poliitikastrateegiaid ega dubleeritaks või kahjustataks neid. See
kehtib eelkõige põllumajandus- ja kaubandusvaldkonnas. Ühist
põllumajanduspoliitikat käsitlevate uute ettepanekutega toetatakse sarnaseid
üldeesmärke nagu praeguse asjaomase määruse eelnõuga, kuid neil on erinevad
konkreetsed eesmärgid ja nähakse ette teistsuguste vahendite kasutamine. Samuti
on ülioluline, et eelnõuga jätkatakse Euroopa kaubanduse toetamist ning et
järgitakse kooskõla kehtivate ja uute kaubanduseeskirjadega. Eraldi tuleb
tähelepanu pöörata merepoliitikale, näiteks kui finantsraamistikuga toetatakse
veeloomi mõjutavate taudide ennetamist või likvideerimist. Lisaks peab
arvestama ka keskkonnastrateegiate eesmärkidega, sest omavahel on tihedalt
seotud sellised koordineerimise seisukohalt olulised poliitikavaldkonnad nagu
inimeste tervis, loomade heaolu jms.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
þ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020
–
þ  Finantsmõju ajavahemikul 2014–2020 kulukohustuste assigneeringutele
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[32]
þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
þKaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine,
mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
þ  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[33]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Tervise- ja
Tarbijaküsimuste Rakendusamet: Komisjon on kooskõlas nõukogu 19. detsembri
2002. aasta määrusega (EÜ) nr 58/2003, millega sätestatakse nende täitevasutuste
põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide[34] juhtimisega seotud ülesanded,
usaldanud[35]
Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile poliitikastrateegia „Parem
koolitus ohutuma toidu nimel” (2007–2013) juhtimise ülesanded. Komisjon võib
seega otsustada teha Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile ülesandeks
juhtida programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” ka aastatel 2014–2020.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Praegu
haldab Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet programmiga „Parem koolitus
ohutuma toidu nimel” kaasnevaid kulusid. Kõiki ülejäänud kulusid haldab
otseselt komisjon. Esitatud programmide analüüsimisele hakatakse pöörama rohkem
tähelepanu; 2013. aasta veterinaarprogrammide suhtes kohaldati esimest korda
välishindamist; seda põhimõtet arendatakse tulevastel aastatel veelgi. Praegu
töötatakse välja tulemusnäitajaid, mis on kasulikud programmide edukuse
hindamiseks.
2018.
aasta lõpuks koostab komisjon hindamisaruande kõigi meetmete eesmärkide
saavutamise (nii tulemuste kui ka mõju tasandil), ressursside kasutamise
tõhususe ja nende Euroopa lisaväärtuse kohta, pidades silmas otsust nende
meetmete uuendamise, muutmise või peatamise kohta. Hindamisel vaadeldakse ka
lihtsustamisvõimalusi, kõikide eesmärkide pidevat asjakohasust ning meetmete
osatähtsust aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga seotud liidu
prioriteetide rakendamisel. Komisjon võtab arvesse varasemate meetmete
pikaajalise mõju hindamise tulemusi.
Lisaks
tehakse hiljemalt 2022. aasta keskpaiku järelhindamine.
Komisjon
edastab hindamise tulemused koos oma kommentaaridega Euroopa Parlamendile,
nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Kindlakstehtud riskid
Enamik
toetustest on adresseeritud liikmesriikidele.
Eelarve
rakendamine hõlmab peamiselt järgmisi tegevusi.
Rakendusaktidega
võetakse vastu ühised või eraldi üheaastased tööprogrammid rahalise toetuse
andmiseks ametliku kontrolli ja muude toimingute jaoks. Kõnealustes
üheaastastes tööprogrammides määratakse kindlaks taotletavad eesmärgid,
oodatavad tulemused, rakendamismeetodid ja nendele ette nähtud kogusumma.
Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele
eraldatud summa ja rakendamise orienteeruv ajakava. Toetuste jaoks on
tööprogrammides esitatud prioriteedid, põhilised hindamiskriteeriumid ja
rahastamise määr.
Komisjon
hindab talle looma- ja taimetervise valdkondade jaoks esitatud likvideerimis-,
uuringu- ja seireprogramme hiljemalt iga aasta 30. jaanuariks, kiidab need
heaks, järgides vajaduse korral asjakohaseid tingimusi, ja määrab kindlaks
toetuse suuruse. Juhul kui kiidetakse heaks mitmeaastane programm, võib
eelarvelised kulukohustused jaotada aastasteks osamakseteks. Kui eelarvelised
kulukohustused jaotatakse aastasteks osamakseteks, võtab komisjon igal aastal
osamakse tegemisel arvesse kavade elluviimisel tehtud edusamme, hinnangulisi
vajadusi ning olemasolevaid eelarvevahendeid.
Looma-
ja taimetervise valdkonnas erakorraliste meetmete rakendamiseks või vajaduse
korral ettenägematutele sündmustele reageerimiseks võtab komisjon vastu ad
hoc rahastamisotsuseid.
Peale
selle sõlmitakse teenuslepinguid.
Peamised
riskid on järgmised:
-
ametliku kontrolli puhul puuduliku rakendamise risk, mis vähendab
kaasrahastatavate meetmete tõhusust;
-
toetuste ebatõhus või mittetulus kasutamine likvideerimisprogrammide ja
erakorraliste meetmete puhul, sest tegelike rahastamiskõlblike kulude
hüvitamine on keerukas ja lisaks on rahastamiskõlblike kulude kontrollimise
võimalused dokumentide põhjal piiratud.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetodid
Üldiselt
kontrollib, kiidab heaks ja allkirjastab kõik finantstehingud (kohustused,
maksed, tagasinõuded jne) ning lepingud/toetuslepingud, mis on seotud toidu- ja
söödavaldkonna kuludega, edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja, kes vastutab
asjaomase tegevuse eest. Iga edasivolitatud eelarvevahendite käsutajat abistab
detsentraliseeritud finantstalitus, mis kontrollib ja täidab finantstehingute
toimikud ja lepingud/toetuslepingud enne nende allakirjutamist. Tegevuse
algatab ja seda kontrollib vastutava üksuse töötaja.
Lisaks
teeb keskne finantstalitus tehingute valimi puhul teise tasandi dokumendipõhise
eelkontrolli. Samuti kontrollib asjaomane peadirektoraadi tsentraliseeritud
üksus kohapeal toetusesaaja esitatud rahastamiskõlblikke kulusid. Tervise- ja
tarbijaküsimuste peadirektoraat kasutab ka järelkontrollide tegemisele
spetsialiseerunud organisatsiooni abi.
Toetused:
Võttes ühelt poolt arvesse eespool nimetatud raamistikku ja teiselt poolt seda,
et enamik ELi toetuste saajaid on avalik-õiguslikud asutused, võib rikkumiste
võimalust pidada väga väikeseks. Lõpetatud toetusprojektide suhtes kohaldatakse
järelkontrolli. Järelauditite strateegia on järgmine: a) ühendatakse
riskihindamine ja juhuslik valik, et hoida ära liiga jäik valikumenetlus, ja b)
kohapealse auditi käigus pööratakse võimaluse korral tähelepanu
teostusaspektidele.
Teenuslepingud:
Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat sõlmib teenuslepinguid otse
teenuseosutajatega. Töövõtjad valitakse pakkumismenetluste alusel, järgides
täielikult finantsmäärust. Teatavat künnist ületavate lepingute puhul teeb
tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi riigihangete komitee põhjaliku kontrolli.
Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat kasutab komisjoni soovitatud
standardlepinguid, millega nähakse ette järelkontrollide tegemise võimalus.
Kuna lepingute arv on siiski kindlaks määratud, on finantsvigade võimalus väike
ja teenuslepingute puhul järelkontrolle väga vähe.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Komisjon
rakendab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et käesoleva määruse raames
rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve tõhusa
kontrollimisega, kohaldades ennetusmeetmeid pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse vastu, ning kui avastatakse rikkumisi, siis alusetult
väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajadusel tõhusate,
proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega kooskõlas Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 325, nõukogu 18. detsembri
1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste
finantshuvide kaitse kohta ja finantsmääruse artikliga 58.
Komisjonil
või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal
ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on
rahastatud liidu vahenditest. Euroopa Pettusevastasel Ametil (OLAF) on
volitused kontrollida ja inspekteerida kohapeal kõnealuse rahastamisega kas otseselt
või kaudselt seotud ettevõtjaid vastavalt nõukogu 11. novembri
1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korrale, et
teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku
tegevust seoses toetuse kokkuleppe, otsuse või lepinguga, mis käsitleb
liidupoolset rahastamist..
Piiramata
eelmiste lõikude kohaldamist, antakse määruse rakendamisest tulenevate otsuste,
kokkulepete ja lepingutega komisjonile, samuti OLAFile ja kontrollikojale
selged õigused selliseks auditeerimiseks, kohapeal kontrollimiseks ja
inspekteerimiseks.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread (ümber nummerdatud uues nomenklatuuris
2014–2020)
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (uus nomenklatuur
2014–2020)
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
   || Liigendatud/liigendamata || EFTA[36] riigid || Kandidaatriigid[37] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 3 || 17 01 04 03 Halduskorralduskulud taimetervisemeetmete, sööda- ja toiduohutuse, loomataudide likvideerimise ja hädaolukordade fondi toetamiseks || Liigendatud/ liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 3 || 17 01 06 03 Halduskorralduskulud Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametit toetamiseks || Liigendatud/ liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 3 || 17 04 01 Rahaline toetus liidus loomade parema tervisliku seisundi ja loomakaitse kõrge taseme tagamiseks || Liigendatud/ liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 3 || 17 04 02 Rahaline toetus taimedele kahjulike organismide õigeaegseks avastamiseks ja nende hävitamiseks || Liigendatud/ liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 3 || 17 04 03 Rahaline toetus tõhusate, tulemuslike ja usaldusväärsete kontrollide tagamiseks || Liigendatud/ liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 3 || 17 04 04 Taime- ja loomatervisega seotud erakorralised meetmed || Liigendatud/ liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 4 || 17 04 10 Rahvusvahelised kokkulepped || Liigendatud/ liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
(jooksevhindades)
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 3 || Julgeolek ja kodakondsus
 Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat (DG SANCO) ||     || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || KOKKU
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || >2020
 Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 17 04 01 Toetus liidus loomade parema tervisliku seisundi ja loomakaitse kõrge taseme tagamiseks || Kulukohustused || (1) || 180,000 || 178,500 || 177,000 || 175,000 || 171,500 || 171,500 || 171,000 ||   || 1,224,500
 Maksed || (2) || 10,000 || 165,000 || 163,000 || 161,000 || 157,000 || 158,000 || 159,000 || 251,500 || 1,224,500
 17 04 02 Toetus taimedele kahjulike organismide õigeaegseks avastamiseks ja nende hävitamiseks || Kulukohustused || (1) || 5,000 || 10,000 || 14,000 || 19,000 || 25,000 || 28,500 || 30,500 ||   || 132,000
 Maksed || (2) || 3,000 || 9,000 || 12,000 || 17,000 || 22,000 || 25,000 || 26,000 || 18,000 || 132,000
 17 04 03 Toetus tõhusamate, tulemuslikumate ja usaldusväärsemate kontrollide tagamiseks || Kulukohustused || (1) || 45,724 || 47,360 || 50,401 || 53,558 || 57,520 || 60,021 || 62,162 ||   || 376,746
 Maksed || (2) || 18,000 || 45,000 || 48,000 || 50,000 || 52,000 || 55,000 || 58,000 || 50,746 || 376,746
 17 04 04 Taime- ja loomatervisega seotud erakorralised meetmed || Kulukohustused || (1) || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 ||   || 140,000
   || Maksed || (2) || 10,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 10,000 || 140,000
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud (endised B..A read, otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 17 01 04 03 Toetus toidu- ja söödaohutuse, loomade tervishoiu, loomakaitse ja taimetervisega seotud kuludeks || (3) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 ||   || 18,690
 17 01 06 03 Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet – toetus toidu- ja söödaohutuse, loomatervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkondades
 DG SANCO || Kulukohustused || =1+3 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 ||   || 1,891,936
 assigneeringud KOKKU || Maksed || =2+3 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1,891,936
 Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 250,724 || 255,860 || 261,401 || 267,558 || 274,020 || 280,021 || 283,662 ||   || 1,873,246
 Maksed || (5) || 41,000 || 239,000 || 243,000 || 248,000 || 251,000 || 258,000 || 263,000 || 330,426 || 1,873,246
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 ||   || 18,690
 DG SANCO || Kulukohustused || =4+6 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 ||   || 1,891,936
 mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 3
 assigneeringud KOKKU || Maksed || =5+6 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1,891,936
Kliimamuutusega seotud summa 5 miljonit eurot
on kantud 2014. aasta eelarveprojekti, eelkõige sinikeeltõve ja Schmallenbergi
viiruse tõrjeks.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || KOKKU
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat (DG SANCO) ||   ||
 Personalikulud || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 23,446
 Muud halduskulud || 6,121 || 6,243 || 6,368 || 6,495 || 6,625 || 6,758 || 6,893 || 45,503
 KOKKU || Assigneeringud || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 DG SANCO || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta >2020 || KOKKU
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 DG SANCO || Kulukohustused || 262,865 || 268,123 || 273,789 || 280,073 || 286,665 || 292,799 || 296,575 ||   || 1,960,886
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Maksed || 53,141 || 251,263 || 255,388 || 260,515 || 263,645 || 270,778 || 275,913 || 330,246 || 1,960,886
Tuletatakse meelde, et punktis 3.2.1
nimetatud summad on maksimumsummad ja iga-aastaseid vajadusi hinnatakse igal
aastal üldise maksimumsumma piires.
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–      þ  Ettepanek/algatus
hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: (kulukohustuste
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma))
ERIEESMÄRK
NR 1 – Aidata kaasa toidu, toidu tootmissüsteemide ja muude toiduohutust
mõjutada võivate toodete kõrgel tasemel ohutuse tagamisele ning muuta toidu
tootmine samas jätkusuutlikumaks.
Nimetatud eesmärgi täitmisega seotud kulud
integreeritakse nendega, mis on seotud 2.–4. eesmärgi all võetud meetmetega.
ERIEESMÄRK
NR 2 – Parandada liidus loomade tervislikku seisundit ja toetada nende heaolu
edendamist.
 Eesmärgid ja väljundid ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU ||
 VÄLJUNDID ||
   ||
 Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 - Väljund || Taudide ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire programmid. || +/- 1,4 miljonit || +/-120 || 170 || +/-120 || 168 || +/-120 || 166 || +/-120 || 163 || +/-120 || 159 || +/-120 || 158 || +/-120 || 157 || +/- 840 || 1,141 ||
 - Väljund || Muud veterinaarvaldkonna meetmed ja vaktsiinide/antigeenide ostmine || +/- 2,38 miljonit || +/- 5 || 10 || +/- 5 || 10,5 || +/- 5 || 11 || +/- 5 || 12 || +/- 5 || 12,5 || +/- 5 || 13,5 || +/- 5 || 14 || +/- 35 || 83,5 ||
 Erieesmärk nr 2 vahesumma ||   || 180,0 ||   || 178,5 ||   || 177,0 ||   || 175,0 ||   || 171,5 ||   || 171,5 ||   || 171 ||   || 1,224,5 ||
ERIEESMÄRK
NR 3 – Aidata kaasa liitu sisenenud taimekahjustajate õigeaegsele avastamisele
ja nende likvideerimisele.
 Eesmärgid ja väljundid ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 - Väljund || Seireprogrammid || +/-0,9 || 5 || 5,0 || 13 || 9,0 || 16 || 13,0 || 20 || 18,0 || 24 || 24,0 || 27 || 27,0 || 31 || 29,0 || 136 || 125,0
 - Väljund || Seemned || 0,600 || - || - || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,5 || 2 || 1,5 || 12 || 7,0
 Erieesmärk nr 3 vahesumma ||   || 5,0 ||   || 10,0 ||   || 14,0 ||   || 19,0 ||   || 25,0 ||   || 28,5 ||   || 30,5 ||   || 132,0
ERIEESMÄRK
NR 4 – Aidata kaasa kontrollide muutmisele tõhusamaks, tulemuslikumaks ja
usaldusväärsemaks
 Eesmärgid ja väljundid ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 - Väljund || Laborid ja keskused || 0,330 || 45 || 15 || 45 || 15,5 || 47 || 16 || 48 || 16,5 || 51 || 17 || 55 || 18 || 56 || 18,8 || 345 || 116,8
 Väljund || „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” || 0,150 || 95 || 15 || 100 || 15,5 || 105 || 16 || 105 || 16,5 || 116 || 17,5 || 122 || 18 || 127 || 19 || 770 || 117,5
 - Väljund || Teabevahetus || 0,25 || 8 || 2,0 || 8 || 2,0 || 8 || 2,0 || 10 || 2,5 || 10 || 2,5 || 10 || 2,70 || 10 || 2,70 || 64 || 16,4
 - Väljund || Riikide eksperdid || 0,005 || 125 || 0,5 || 125 || 0,5 || 125 || 0,6 || 125 || 0,6 || 125 || 0,7 || 125 || 0,7 || 125 || 0,7 || 875 || 4,3
 - Väljund || Hoiatussüsteemid ja IT-vahendid || 1,300 || 6 || 8 || 7 || 8 || 7 || 8,5 || 7 || 9 || 7 || 9,5 || 7 || 10 || 8 || 10 || 49 || 63,0
 - Väljund || Andmete kogumine || 0,500 || 4 || 2 || 5 || 2,5 || 6 || 3 || 7 || 3,5 || 9 || 4,5 || 9 || 4,5 || 9 || 4,5 || 49 || 24,5
 - Väljund || Rahvusvahelised organisatsioonid || 0,370 || 3 || 1,0 || 3 || 1,0 || 4 || 1,5 || 4 || 1,5 || 4 || 1,5 || 4 || 1,8 || 6 || 2,0 || 28 || 10,3
 - Väljund || Uuringud ja hindamised || 0,300 || 7 || 2,224 || 7 || 2,360 || 9 || 2,901 || 10 || 3,358 || 12 || 4,320 || 12 || 4,321 || 13 || 4,462 || 70 || 23,946
 Erieesmärk nr 4 kokku ||   || 45,724 ||   || 47,360 ||   || 50,401 ||   || 53,558 ||   || 57,520 ||   || 60,021 ||   || 62,162 ||   || 376,746
ERIEESMÄRGID
NR 2 JA 3 – Looma- ja taimetervisega seotud erakorralised meetmed
 Eesmärgid ja väljundid ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 Väljund || Looma- ja taimetervisega seotud hädaolukorrad ||   || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 140,0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärgid nr 2 ja nr 3 kokku ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 140
* Väljundite arv teadmata: sõltub
haiguspuhangute arvust
     || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 KULUD KOKKU ||   || 250,724 ||   || 255,860 ||   || 261,401 ||   || 267,558 ||   || 274,020 ||   || 280,021 ||   || 283,662 ||   || 1,873,246
Tuletatakse meelde, et punktis 3.2.2
nimetatud summad on maksimumsummad ja iga-aastaseid vajadusi hinnatakse igal
aastal üldise maksimumsumma piires.
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 23,446
 Muud halduskulud || 6,121 || 6,243 || 6,368 || 6,495 || 6,625 || 6,758 || 6,893 || 45,503
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 KOKKU || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[38] välja jäävad kulud ||
 Personalikulud || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx
 Muud halduskulud || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 18,690
 KOKKU || 12,141 || 12,263 || 12,388 || 12,515 || 12,645 || 12,778 || 12,913 || 87,640
Eespool esitatud näitajaid korrigeeritakse
sõltuvalt kavandatud hajutamise tulemustest.
3.2.3.2.   Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5
 XX 01 01 02 (delegatsioonid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[39] ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[40] || - peakorteris[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid ja kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5
XX osutab asjaomasele
poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Praegu haldavad
toiduahela, loomade tervise ja heaolu, taimetervise ja taimse
paljundusmaterjali (toidu- ja söödavaldkonnaga seotud kulud) valdkonna kulusid,
mis on hõlmatud ettepanekuga SANCO/11220/2012 Rev.1, 28,5 täistööajale
taandatud töötajat. Eeldatavalt piisab alates 2014. aastast 26,5 täistööajale
taandatud töötajast. See number hõlmab ainult DG SANCO töötajaid.
Need arvud hõlmavad
ainult toidu- ja söödavaldkonnaga seotud kulude haldamist, seega ei ole
hõlmatud sektoripõhiste poliitikastrateegiate rakendamiseks töötav personal.
Käesoleva finantsraamistikku käsitleva määruse ettepanekuga samal ajal
esitatakse sektoripõhiste poliitikastrateegiate (loomatervis, taimekahjustajad,
taimne paljundusmaterjal ja kontrollid) õigusraamistiku läbivaatamise
ettepanekud, kuid neil ei ole finants- ja inimressursile siiski muud lisamõju
kui mõju, mis on märgitud käesolevas ühises finantsselgituses.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || ·         Kooskõlastada, kavandada ja korraldada üheaastaste tööprogrammide vastuvõtmise menetlust (rahastamisotsused), sealhulgas liikmesriikide komiteega konsulteerimine. ·         Finantsmajandusliku tegevuse planeerimise ja täitmise järelkontroll ja seire kooskõlas kehtivate eelarve- ja finantseeskirjadega; aidata kaasa tegevusaruannete valmimisele. ·         Valmistada ette ja hooldada teabevahendeid; anda teavet sise- ja välisauditiks. ·         Kehtestada maksed, kulukohustused ja hanke-/toetusedokumendid ning neid kontrollida; tagada nende vastavus lepingutingimustele ning finantseeskirjadele ja -määrustele. ·         Tagada finantstehingute nõuetekohane arvepidamine. ·         Jälgida maksete tähtaegu kooskõlas finantsmääruse ja eeskirjadega ning üksikute finantsdokumentide töövoogu. ·         Valmistada ette ja koolitada väliseid organisatsioone konkursikutsete taotluste esitamise osas. ·         Edastada vastavat teavet töövõtjatele ja toetusesaajatele kogu projekti kestuse ajal. ·         Kuulutada välja, hallata ja jälgida konkursi-/pakkumiskutseid; hinnata projekte ja teha valik. ·         Kontrollida projektide rakendamist ning projektijuhtide ja partnerite tulemuslikkust, lepinguliste kohustuste järelevalve. ·         Jälgida maksete tähtaegu kooskõlas finantsmääruse ja eeskirjadega ning üksikute finantsdokumentide töövoogu. ·         Kontrollida, et täidetakse finantsmäärust, rakenduseeskirju, eelarve täitmise sisekorraeeskirju, alusakti, rahastamisotsuseid ja muid seonduvaid eeskirju ning eelarvesätteid finantstehingute puhul. ·         Kontrollida toetuslepingut / lepingut valitud toetusesaajaga / töövõtjaga ning selle selgitust. ·         Kontrollida, et metoodikat, sealhulgas rahastamiskõlblikkuskriteeriume, kvalifitseerimise tingimusi ja pakkumuste hindamise kriteeriume on valikumenetluses kohaldatud nõuetekohaselt ning et valikumenetlus on toimunud kooskõlas nende eeskirjadega. ·         Kontrollida kulukohustustega seotud protsesside õigsust.
 Koosseisuvälised töötajad || ·         Valmistada ette ja hooldada teabevahendeid; anda teavet sise- ja välisauditiks. ·         Kehtestada maksed, kulukohustused ja hanke-/toetusedokumendid ning neid kontrollida; tagada nende vastavus lepingutingimustele ning finantseeskirjadele ja -määrustele. ·         Tagada finantstehingute nõuetekohane arvepidamine. ·         Jälgida maksete tähtaegu kooskõlas finantsmääruse ja eeskirjadega ning üksikute finantsdokumentide töövoogu. ·         Valmistada ette ja koolitada väliseid organisatsioone konkursikutsete taotluste esitamise osas. ·         Edastada vastavat teavet töövõtjatele ja toetusesaajatele kogu projekti kestuse ajal. ·         Kuulutada välja, hallata ja jälgida konkursi-/pakkumiskutseid; hinnata projekte ja teha valik. ·         Kontrollida projektide rakendamist ning projektijuhtide ja partnerite tulemuslikkust, lepinguliste kohustuste järelevalve. ·         Jälgida maksete tähtaegu kooskõlas finantsmääruse ja eeskirjadega ning üksikute finantsdokumentide töövoogu. ·         Kontrollida, et täidetakse finantsmäärust, rakenduseeskirju, eelarve täitmise sisekorraeeskirju, alusakti, rahastamisotsuseid ja muid seonduvaid eeskirju ning eelarvesätteid finantstehingute puhul. ·         Kontrollida toetuslepingut / lepingut valitud toetusesaajaga / töövõtjaga ning selle selgitust. ·         Kontrollida, et metoodikat, sealhulgas rahastamiskõlblikkuskriteeriume, kvalifitseerimise tingimusi ja pakkumuste hindamise kriteeriume on valikumenetluses kohaldatud nõuetekohaselt ning et valikumenetlus on toimunud kooskõlas nende eeskirjadega. ·         Kontrollida kulukohustustega seotud protsesside õigsust.
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas kavandatava mitmeaastase
finantsraamistikuga (2014–2020) vastavalt komisjoni ettepanekule.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
EI
KOHALDATA
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[42]
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
EI
KOHALDATA
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
þ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
þ  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[43]
 Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 Artikkel …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
EI
KOHALDATA
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
EI
KOHALDATA
[1]               KOM(2011) 398 (lõplik).
[2]               COM(2012) 388 (final).
[3]               KOM(2011) 398 (lõplik).
[4]               COM(2012) 388 (final).
[5]               ELT C , lk..
[6]               ELT C , lk..
[7]               ELT C , lk..
[8]               KOM(2011) 398 (lõplik).
[9]               COM(2012) 388 (final).
[10]             ELT C , lk..
[11]             KOM(2010) 543 (lõplik).
[12]             EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.
[13]             ELT L 78, 20.3.2013, lk 23.
[14]             ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[15]             EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58.
[16]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[17]             ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.
[18]             EÜT 125, 11.7.1966, lk 2289/66.
[19]             EÜT L 340, 9.12.1976, lk 25.
[20]             EÜT L 226, 13.8.1998, lk 16.
[21]             ELT L 267, 8.10.2008, lk 8.
[22]             EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.
[23]             ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.
[24]             ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.
[25]             ELT L 309, 24.11.2009, lk 71.
[26]             ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.
[27]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[28]             EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.
[29]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[30]             ABM – tegevuspõhine juhtimine
− ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.
[31]             Vastavalt
finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[32]             Eelarve
täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[33]             Määratletud
finantsmääruse artiklis 185.
[34]             EÜT
L 11, 16.1.2003, lk 1.
[35]             Komisjoni
9. septembri 2008. aasta otsus C(2008)4943.
[36]             EFTA:
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[37]             Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.
[38]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[39]             Lepingulised
töötajad, INT = renditööjõud; JED = noored eksperdid delegatsioonides; LA =
kohalikud töötajad, SNE = riikide lähetatud eksperdid.
[40]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
read).
[41]             Peamiselt
struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa
Kalandusfond.
[42]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[43]             Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.