Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0426

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2006/0426 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.07.2006KOM(2006) 426 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 (edaspidi „algmäärus”), ja nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005, kohaldamist Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) importi käsitlevas menetluses. |Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud algmäärust rakendades ning algmääruses sätestatud sisuliste ja menetluslike nõuete kohase uurimise tulemusena. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 227, 23.8.2001, lk.1), määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006 (ELT L 68, 8.3.2006, lk.6). Nõukogu määrus (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 68, 8.3.2006, lk.15). |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli juba võimalus kaitsta oma huve uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõjuhindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste ammendavat loetelu. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 12. juulil 2005. aastal algatas komisjon Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu osalise vahepealse läbivaatamise. India ühe eksportiva tootja Garware Polyester Limited (edaspidi „Garware”) subsideerimise uurimisega piirdunud läbivaatamise eesmärk oli hinnata, kas kehtiva tasakaalustatud tollimaksu tase on piisav kahjustava subsideerimise tasakaalustamiseks. Lisatud ettepanek tõsta Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtivat tasakaalustavat tollimaksu põhineb uurimistulemustel, mis kinnitasid, et Garware sai tõepoolest palju suuremat subsiidiumi kui esialgne uurimine näitas. Seega tehakse ettepanek, et tasakaalustavaid tollimakse tõstetakse vastavalt nimetatud uurimise tulemustele, samas kui Garware’i PET-kile impordile määrusega (EÜ) nr 1676/2006 kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse vähendatakse tasakaalustavate tollimaksude protsendi võrra, mis vastab kõnealuse äriühingu saadud ekspordisubsiidiumidele. Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtab vastu lisatud määruse ettepaneku, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |Õiguslik alus Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004, ja nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Eesmärk on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: Meedet kirjeldatakse algmääruses ja see ei võimalda riiklike otsuste tegemist. Selle kohta, kuidas on ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust vähendatud ning mil viisil on nimetatud koormus proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, andmete avaldamist ei nõuta. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest eespool nimetatud algmäärusga ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/1997 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 19,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[2] ja eriti selle artikli 14 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUSI. Varasem uurimine ja kehtivad meetmed(1) Nõukogu kehtestas 6. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2597/1999[3] tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile, edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tollimaks vahemikus 3,8% kuni 19,1% üksikult nimetatud eksportijate suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1%. Garware Polyester Limited’i (edaspidi „Garware” või „äriühing”) toodetud ja eksporditud PET-kile suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks oli 3,8%. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997. aastal kuni 30. septembrini 1998. aastal.(2) Nõukogu säilitas 27. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 367/2006[4] Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist algmääruse artikli 18 alusel määrusega (EÜ) nr 2597/1999 kehtestatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu.(3) Nõukogu muutis 27. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 366/2006[5] 13. augusti 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1676/2001[6] pärast viie India tootja suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksumäära osalist vahepealset läbivaatamist ning kehtestas dumpinguvastase tollimaksu, mis jääb 0% ja 18% vahele. Garware PET-kile impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks oli 17,4%. Märgitakse, et Garware’i dumpinguvastase tollimaksu määra kohandati, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr 367/2006 alusel tasakaalustatava subsideerimise taset (vt ka põhjendus 71 allpool).II. Osalise vahepealse läbivaatamise taotlemine(4) Taotluse teha nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/1999 osaline vahepealne läbivaatamine, mis hõlmaks Garware suhtes kohaldatud tasakaalustavate tollimaksude taset, esitasid järgmised ühenduse tootjad: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ja Toray Plastics Europe (edaspidi „taotlejad”). Taotluse esitajate toodang moodustab põhiosa ühenduse PET-kile toodangust.(5) Taotlejad väitsid, et Garware PET-kile impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete tase ei olnud enam piisav kahju põhjustava subsideerimise tasakaalustamiseks, sest Garware subsideerimisega seotud tingimused olid oluliselt muutunud.III. Uurimine(6) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustas komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on olemas piisavad tõendid, ning kuulutas 12. juulil 2005. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamise teadaandega [7] välja osalise vahepealse läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikliga 19.(7) Läbivaatamine piirdub ühe eksportiva tootja – Garware – subsideerimise uurimisega, eesmärgiga hinnata vajadust jätkata, lõpetada või muuta kehtivate meetmete taset. Uurimisperiood kestis 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005.(8) Komisjon teatas asjaomasele eksportivale tootjale, India valitsusele ja taotlejatele ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest Huvitatud isikutele anti võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamise teadaandes nimetatud tähtaja jooksul.(9) Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon Garwarele küsimustiku, mille äriühing koostöövalmilt täitis. Garware valdustes Indias tehti kontrollkäik.(10) Äriühingut Garware, India valitsust ja taotlejaid teavitati uurimise olulistest tulemustest ja neil oli võimalus esitada oma märkused (vt põhjendus 73 allpool).B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODEI. Vaatlusalune toode(11) Vaatlusalune toode on esialgse uurimise määratluse kohaselt polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mis on Indiast pärit ja tavaliselt deklareeritud CN-koodi ex 3920 62 19 all.II. Samasugune toode(12) Nagu juba esialgse uurimise puhul, leiti ka nüüd, et Garwares toodetud ja India siseturul müüdud ning ühendusse eksporditud PET-kile on samade põhiliste füüsiliste ja tehniliste omaduste ja kasutusvõimalustega. Seepärast on need samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses.C. SUBSIIDIUMIDI. Sissejuhatus(13) Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist:2.  Üleriigilised kavad:i Eellubade kava / eelnevate vabastusotsuste kava (Advance Licence Scheme/ Advance Release Order);ii Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme);iii Erimajanduspiirkonnad / ekspordisuunitlusega üksuste kava (Special Economic Zones / Export Oriented Units Scheme);iv Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);v Tulumaksukavad (Income Tax Schemes)-  Ekspordi tulumaksuvabastuse kava (Export Income Tax Exemption Scheme)-  Tulumaksusoodustused teadus- ja arendustegevuseks (Income Tax Incentive for Research and Development)vi Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme)vii Tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat (Duty-Free Replenishment Certificate)(14) Kavad i kuni iv ja vii põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubanduse seadus“).. Väliskaubanduse seadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevaid teadaandeid. India valitsus on avaldanud ekspordi- ja impordipoliitika viie aasta plaani (edaspidi „ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitlev dokument”), mis hõlmab ajavahemikku 1. aprillst 2002 kuni 31. märtsini 2007. Lisaks sellele on India valitsus avaldanud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 reguleeriva menetlusjuhendi ( handbook of procedures governing the EXIM policy 2002-07 – HOP I 2002-07 ; edaspidi „menetlusjuhend”), mida regulaarselt ajakohastatakse.[8](15) Punktis v nimetatud tulumaksukavad põhinevad 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.(16) Punktis vi nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal juhendada kommertspanku ekspordikrediidi küsimuses.3.  Piirkondlikud kavad(17) Läbivaatamise taotluses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikule saabunud vastuste põhjal uuris komisjon ka Maharashtra osariigi omavalitsuse 1992. aasta ergutussüsteemi (edaspidi „ES”). Kava põhineb Maharashtra osariigi tööstuse, energeetika ja tööhõiveministeeriumi otsustel.II. Üleriigilised kavad1. Eellubade kava (Advance Licence Scheme, edaspidi „ALS“)) / eelnevate vabastusotsuste kava (Advance Release Order , edaspidi „ARO“))(a) Õiguslik alus(18) Kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõigetes 4.1.1 kuni 4.1.14 ning menetlusjuhendi peatükkides 4.1 kuni 4.30.(b) Abikõlblikkus(19) Tuvastati, et Garware ei kasutanud uurimisperioodil ALS/ARO-kavasid, mistõttu kavade tasakaalustava mõju hindamine ei ole vajalik.2. Imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS)(a) Õiguslik alus(20) DEPB-kava täpne kirjeldus on esitatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõikes 4.3 ning menetlusjuhendi 4. peatükis. Esialgse uurimise ajal oli kahte tüüpi DEPB-kavasid: ekspordieelne ja ekspordijärgne. Ekspordieelne DEPB-kava tühistati 1. aprillil 2000. aastal, mistõttu käesolevas läbivaatamises uuriti ainult ekspordijärgset kava.(b) Abikõlblikkus(21) Kava raames toetatakse tootvaid eksportijaid ja vahendavaid eksportijaid.(c) Praktiline rakendamine(22) Iga tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend-/väljundnormide (SION) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.(23) Nimetatud kava raames hüvitise saamiseks peab äriühing eksportima. Eksporditehingu hetkel peab eksportija esitama India asutustele avalduse, milles näidatakse, et eksport toimub DEPBS-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused lähetamismenetluse ajal ekspordi saatearve. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava DEPBS-krediidi summa. Sellel hetkel teab eksportija temale antava hüvitise määra. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Hüvitise arvutamisel kasutatakse DEPBS-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seetõttu ei ole võimalik hüvitise määra tagasiulatuvalt muuta.(24) Samuti leiti, et India raamatupidamisstandardite kohaselt saab DEPBS-krediiti kirjendada ettevõtte raamatupidamises pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna.(25) Seda krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks järgneva mis tahes piiramatult imporditavate kaupade impordi puhul, välja arvatud kapitalikaubad. Selliseid imporditud kaupu, mille puhul kasutatakse kõnealust krediiti, võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil.(26) DEPBS-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast.(27) Taotluse DEPBS-krediidi saamiseks võib esitada kuni 25 eksporditehingu suhtes ja juhul, kui taotlus kantakse elektroonilisse andmebaasi, piiramatu arvu eksporditehingute suhtes. De facto ei ole taotlemisel rangeid tähtaegu, kuna menetlusjuhendi peatükis 4.47 nimetatud ajavahemikke arvestatakse alati kõige hilisemast DEPBS-taotlusesse lisatud eksporditehingust..(28) Äriühinge juhtis komisjoni tähelepanu sellele, et kava kaotab varsti kehtivuse ning asendatakse väidetavalt „WTO nõuetele vastava” kavaga, mis jõustub 1. aprillil 2006. DEPB pidi esialgu kehtivuse kaotama 1. aprillil 2005. Kuid kuna selleks kuupäevaks ei olnud asenduskava rakendamisvalmis, pikendati DEPBS-kava 1. aprillini 2006. Äriühing ei ole kinnitanud, kas uus kava on nimetatud hilisemal kuupäeval jõustunud. Igal juhul jääb väidetav muudatus väljapoole uurimisperioodi.(d) Järeldused DEPBS-kava kohta(29) DEPBS-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks toob DEPBS-krediit eksportijale kasu, sest see parandab äriühingu likviidsust.(30) Lisaks sõltub DEPBS-krediit õiguslikult ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks.(31) Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagasimaksmise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagasimaksmise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks sellele ei ole olemas süsteemi ega menetlust, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas algmääruse I lisa punkti i ja II ja III lisa tähenduses on toimunud imporditollimaksude ülemääraseid makseid. Pealegi on eksportijal õigus saada DEPBS-kava alusel hüvitisi olenemata sellest, kas ta impordib mingeid tootmissisendeid või mitte. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on ka eksportijatel, kes hangivad kõik oma tootmissisendid kodumaal ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena, õigus saada DEPBS-kava alusel hüvitisi.(e) Subsiidiumisumma arvutamine(32) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks uurimisperioodi jooksul. Sellega seoses loeti, et hüvitis antakse hüvitisesaajale hetkel, millal selle kava alusel sooritatakse eksporditehing. Sellel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, mis on rahaline toetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.(33) Eelnevat silmas pidades peetakse kohaseks hinnata kõnealuse hüvituskava alusel saadud kasu suuruseks krediidi summat, mis on saadud uurimisperioodi jooksul kõigi nimetatud kava alusel toimunud eksporditehingute eest. Äriühingu teatel vähendati DEPBS-kava kohaldatavat määra 11%-lt 8%-le alates 26. maist 2005, st, et väidetav muutus toimub väljaspool läbivaatamise uurimisperioodi, mistõttu ei olnud võimalik kontrollida nimetatud muudatuse mõju ja tähtsust, ning väide tuleb algmääruse artikli 5 alusel tagasi lükata.(34) Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha; nii saadi lugeja.(35) Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma ekspordi kogukäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Gaware kasutas uurimisperioodil seda kava ja sai 10,3% subsiidiumi.3. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (EOUS) / Erimajanduspiirkondade kava (SEZS)(a) Õiguslik alus(36) Nimetatud kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi 6. peatükis (EOUS) ja menetlusjuhendi 7. peatükis (SEZS).(b) Abikõlblikkus(37) Leiti, et Garware ei kasutanud uurimisperioodil kumbagi nimetatud kavadest, mistõttu nende tasakaalustava mõju edasine hindamine ei ole vajalik.4. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)(a) Õiguslik alus(38) EPCGS-kava on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi 5. peatükis ja menetlusjuhendi 5. peatükis.(b) Abikõlblikkus(39) Kava alusel on abikõlblikud tugitootjate ja teenuse pakkujatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. Tuvastati, et Garware kasutas uurimisperioodil nimetatud kava.(c) Rakendamine(40) Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni 10 aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks väljastab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu maksmisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist võimaldab kava kõigile selle alusel imporditud kapitalikaupadele 5 %list vähendatud importtollimaksu. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks.(d) Järeldused EPCG-kava kohta(41) EPCGS-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse rahaline toetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksu vähendamine eksportijale kasu, sest impordi arvelt säästetud tollimaksud parandavad tema likviidsust.(42) Lisaks sõltub EPCGS-kava õiguslikult ekspordijõudlusest, sest litsentse ei väljastata ekspordikohustuseta. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks.(43) Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate kaupade tootmisel.(e) Subsiidumisumma arvutamine(44) Lugeja määrati kindlaks järgmiselt: subsiidiumisumma arvutati kooskõlas algmääruse artikli 7 punktiga 3 imporditud kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati PET-kile tootmisharus kõnealuste kapitalikaupade tavalisele amortisatsiooniperioodile. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.(45) Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv ekspordijõudlusest. Gareware sai subsiidiumi 1,8%.5. Tulumaksuvabastuse kava (ITES)(a) Õiguslik alus(46) Nimetatud kava õiguslik alus sisaldub 1961. aasta tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. Viimases sätestatakse igal aastal maksude kogumise alus ning mitmesugused vabastused ja mahaarvamised, mida on võimalik taotleda. Eksportivad äriühingud võivad taotleda tulumaksuvabastust 1961. aasta tulumaksuseaduse lõigete 10A, 10B ja 80HHC alusel.(b) Rakendamine(47) Kuna ei leitud, et Garware oleks tulumaksuvabastuse kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud kava tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik.6. Ekspordikrediidi kava (ECS)(a) Õiguslik alus(48) Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) üldistes ringkirjades IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.(b) Abikõlblikkus(49) Tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele. Leiti, et Garware kasutas uurimisperioodi ajal nimetatud kava.(c) Rakendamine(50) Nimetatud kava alusel sätestab RBI kohustuslikus korras ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära ülempiiri nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, „et muuta krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”. ECS koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast („pakenduskrediit”), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud krediiti, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, mis näeb ette käibekapitali laenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.(51) Nende RBI üldiste ringkirjade tulemusena saavad eksportijad ekspordikrediiti soodusintressimääraga, võrreldes tavalise kommertskrediidi („sularahakrediidi”) intressimääradega, mis määratakse kindlaks turul valitsevate tingimuste alusel.(d) Järeldus ECSi kohta(52) Vähendades rahastamiskulusid võrreldes turuintressimääradega, annavad eespool nimetatud soodusintressid kõnealusele eksportijale soodustuse algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Hoolimata asjaolust, et ECS raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. RBI on avalik-õiguslik asutus, kuuludes seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsuse” mõiste alla, ning ta annab kommertspankadele korralduse eksportivatele äriühingutele soodsa rahastamise võimaldamiseks. Nimetatud soodustingimustel rahastamine on samaväärne subsiidiumiga, mida loetakse algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustavaks, kuna soodusintressimäärad sõltuvad eksporditegevusest.(e) Subsiidiumi summa arvutamine(53) Subsiidiumisumma on arvutatud uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui oleks kohaldatud turu intressimäärasid nagu äriühingu kasutatud tavalise kommertskrediidi puhul. See subsiidiumisumma (lugeja) on jaotatud kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Garware sai ECSi alusel kasu ning sai 1,2% suuruse subsiidiumi.7. Tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat (DFRC)(a) Õiguslik alus(54) Selle kava õiguslik alus sisaldub ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõigetes 4.2.1 kuni 4.2.7 ja menetlusjuhendi lõigetes 4.31 kuni 4.36.(b) Rakendamine(55) Kuna ei leitud, et Garware oleks tollimaksuvaba täiendamise kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik.III. Piirkondlikud kavadMaharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives – PSI)(a) Õiguslik alus(56) Et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele stiimuleid kava raames, mida üldiselt tuntakse „ergutussüsteemi” nimetuse all. Kava on selle juurutamisest saadik mitu korda muudetud ning „1993. aasta kava” kehtis 1993. aasta 1. oktoobrist kuni 2001. aasta 31. märtsini, samal ajal kui uusim parandus, „2001. aasta kava”, kehtestati 2001. aasta 31. märtsil ja selle kehtimine on ette nähtud kuni 2006. aasta 31. märtsini. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on vabastus kohalikust müügimaksust ja kohaliku maksu octroi tagasimaksmine.(b) Abikõlblikkus(57) Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud investeerima vähearenenud piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Nimetatud piirkonnad liigitatakse vastavalt nende majandusarengule eri kategooriatesse (nt vähearenenud piirkond, vähem arenenud piirkond, kõige vähem arenenud piirkond). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.(c) Rakendamine(58) Kohalikust müügimaksust vabastamine: Kaupade suhtes kohaldatakse tavaliselt riiklikku müügimaksu (osariikidevahelise müügi puhul) või osariigi müügimaksu (osariigi piires toimuva müügi puhul) erinevatel tasemetel sõltuvalt osariigist/osariikidest, kus tehinguid teostatakse. Kaupade impordi või ekspordi puhul müügimaksu ei võeta, samas kehtib omamaise müügi puhul kohaldatava maksumääraga müügimaks. Vabastuskava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Sarnaselt vabastatakse määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes ise vastab kava tingimustele. Ehkki müügitehing ei too määratud müügiüksusele mingit kasu, toob ostutehing kasu määratud ostuüksusele. Leiti, et Garware on uurimisperioodi jooksul nimetatud vabastusest kasu saanud.(59) Kohaliku maksu octroi tagasimakse kava: kohaliku maksuga maksustavad India kohalikud omavalitsused, sealhulgas Maharashtra osariigi valitsus, linna või piirkonna territoriaalpiiridesse toodavaid kaupu. Tööstusettevõtetel on õigus saada Maharashtra valitsuselt kohalik maks tagasi, kui nende tootmisrajatis paikneb osariigi territooriumil teatud kindlates linnades ja piirkondades. Tagastatav kogusumma piirdub 100 %ga põhikapitali tehtud investeeringust. Leiti, et Garware on uurimisperioodi jooksul nimetatud tagasimaksmisest kasu saanud.(d) Järeldus Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi kohta(60) Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Kaks uuritud allkava kujutavad endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus/tagasimaksmine äriühingule kasu, parandades selle likviidsust.(61) Äriühing väitis, et müügimaks tühistati 1. aprillil 2005 ja et Maharashtra osariigi valitsus on peale seda kehtestanud käibemaksu korra, mille alusel äriühing on kohustatud maksma täieliku määra. Siiski toimus see väidetav muutus peale uurimisperioodi lõppu, seetõttu ei saa nimetatud muudatuse mõju ja tähendust kindlaks teha. Igal juhul ei esitatud seoses selle korraga ja äriühingu sellekohaste kohustustega asjakohaseid tõendeid. Vastavalt algmääruse artiklile 5 tuleb kõnealune väide tagasi lükata.(62) Ergutussüsteemis võivad osaleda üksnes äriühingud, mis on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Süsteemis ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse määr on erinev vastavalt asjaomasele piirkonnale. See süsteem on vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 3 konkreetne ja seetõttu tasakaalustav.(e) Subsiidiumi summa arvutamine(63) Maksuvabastuse osas arvutati subsiidiumi summa selle müügimaksusumma alusel, mis oleks tavapäraselt pidanud uurimisperioodil laekuma, kuid jäi kava raames maksmata. Sarnaselt arvutati ka kohaliku maksuga octroi seotud eksportijale antud soodustus uurimisperioodil tagastatud kohaliku maksu summana. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati need subsiidiumisummad (lugeja) uurimisperioodi kogumüügile (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Kõnealusel perioodil sai Garware nimetatud kavadest kasu ning sai subsiidiume 1,6%.IV. Tasakaalustavate subsiidiumide summa(64) Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa on uuritud eksportiva tootja puhul 14,9%. Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise.KAVA | DEPB (imporditollimaksude hüvituskava) | EPCG (kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava) | ECS (ekspordikrediidi kava) | Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (PSI) | KOKKU |% | % | % | % | % |Garware | 10,3 | 1,8 | 1,2 | 1,6 | 14,9 |(65) Seepärast leitakse algmääruse artikli 19 kohaselt, et praegu kehtivad meetmed ei ole enam piisavad ühenduse tootmisharu kahjustavate tasakaalustavate subsiidiumite vastu.V. Subsideerimisega seotud muutunud asjaolude kestev olemus(66) Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete jätkumine ei oleks piisav kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu.(67) Tehti kindlaks, et uurimisperioodil sai Garware jätkuvalt kasu India asutuste tasakaalustavast subsideerimisest. Lisaks sellele on käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud subsiidiumi määr märkimisväärselt kõrgem esialgse uurimise käigus kindlaks tehtust. Eespool analüüsitud subsideerimiskavad annavad korduvaid soodustusi. Kui imporditollimaksude hüvituskava ja müügimaksu tagasimaksmine välja arvata, puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse. Garware väitel kavandati imporditollimaksude hüvituskava asenduskava jõustumiskuupäevaks 2006. aasta 1. aprill. Äriühing ei kinnitanud, kas see tegelikkuses toimus. Olukorda, mis tuleneb imporditollimaksude hüvituskava asendamisest väidetavalt „WTOga kokkusobiva” kavaga, mille kohta komisjonil puudub teave, tuleb hinnata sobival ajal. Põhjendatud tõendite puudumisel imporditollimaksude hüvituskava asendamise kohta leitakse, et praeguse läbivaatamise mõistes on imporditollimaksude hüvituskava siiani kehtiv. Ka ei esitanud äriühing üksikasju „käibemaksu-sarnase” kava kohta, mis väidetavalt asendas Maharashtra osariigi valitsuse müügimaksu uurimisperioodi lõpus ning seetõttu leitakse, et praeguse läbivaatamise mõistes on müügimaksu kava siiani kehtiv.(68) Kuna on tõestatud, et äriühing saab palju suuremat subsiidiumi kui varem ning et tõenäoliselt saab ta edaspidigi suuremaid subsiidiumisummasid, kui esialgsel uurimisel kindlaks määrati, siis leitakse, et kehtiva meetme jätkumine ei ole piisav kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu ning et meetmete taset tuleks seetõttu muuta, kajastamaks uusi uurimise tulemusi.VI. Järeldus(69) Pidades silmas Garware subsideerimise osas tehtud järeldusi ning tuvastatud kehtivate meetmete ebapiisavust kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu tuleks Garware kõnealuse toote impordile kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu muuta, et kajastada uusi tuvastatud subsideerimise tasemeid.(70) Allpool põhjenduses (72) esitatud muudetud tasakaalustav tollimaks kehtestati käesoleva läbivaatamise käigus leitud uue subsideerimise määraga, kuna esialgse uurimise käigus arvutatud kahjumarginaal jääb kõrgemaks.(71) Kuna algmääruse artikli 24 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõike 1 kohaselt ei tohiks ühe ja sama dumpingust või ekspordisubsiidiumidest põhjustatud olukorra kõrvaldamise eesmärgil ühelegi tootele kehtestada nii dumpinguvastast kui tasakaalustavat tollimaksu, arvatakse käesoleva läbivaatamise tulemusena leitud ekspordisubsiidiumitele vastav tasakaalustav tollimaks (13,3%) äriühingule Garware määrusega (EÜ) nr 1676/2001 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust maha. Pärast viimatinimetatud määruse muutmist kehtestati määrusega (EÜ) nr 366/2006 Garware suhtes 20,1% suurune dumpingumarginaal. Sellest arvati maha 2,7% kajastamaks sel ajal kehtinud ekspordisubsiidiumitele vastavat tasakaalustavat tollimaksu ning seega kehtestati nimetatud äriühingu suhtes 17,4% suurune dumpinguvastane tollimaks. Käesoleva läbivaatamise tulemusena arvatakse selle individuaalsest dumpinguvastasest tollimaksust täiendavalt maha 10,6%, mis kajastab tuvastatud ekspordisubsiidiumitele vastavat tasakaalustavat tollimaksu; äriühingule Garware kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu tuleks seega nimetatud summa võrra vähendada 6,8 protsendile.(72) Vastavalt eespool osutatule on Garware suhtes kavandatavad tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:Ekspordi-subsiidiumi marginaal | Üldine subsiidiumi-marginaal | Dumpingu-marginaal | Tasa-kaalustav tollimaks | Dumpingu-vastane tollimaks | Üldine tollimaksumäär |% | % | % | % | % | % |Garware | 13,3 | 14,9 | 20,1 | 14,9 | 6,8 | 21,7 |(73) Äriühingut Garware, India valitsust ja taotlejaid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtivate meetmete muutmist ning neil oli võimalus märkuste esitamiseks. Äriühingult Garware ja India valitsuselt märkusi ei saadud; taotlejate märkused kajastavad nende nõustumist komisjoni järeldustega.(74) Käesolevas määruses sätestatud individuaalsed äriühingu tasakaalustavad ja dumpinguvastased tollimaksu määrad määrati kindlaks uurimiste tulemuste põhjal, mis viisid määruse (EÜ) nr 367/2006 ja määruse (EÜ) nr 366/2006 vastuvõtmiseni, samuti käesoleva läbivaatamise tulemuste põhjal. Need kajastavad Garwarega seotud ja selle uurimise käigus tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksu määrasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavale kogu riiki hõlmavale tollimaksule) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.(75) Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud tasakaalustavaid ja dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid (nt pärast juriidilise isiku nime muutumist või pärast uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile[9] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Järgmiste äriühingute Indias toodetud impordi vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist tollimaksumäära:Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |India | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 12,0 | A026 |India | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 12,5 | A027 |India | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,9 | A028 |India | India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A029 |India | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A030 |India | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |India | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 19,1 | A032 |India | Kõik muud äriühingud | 19,1 | A999“ |Artikkel 2Nõukogu määruse (EÜ) nr 1676/2001 artikli 1 teine lõige asendatakse järgmisega:„2. Järgnevalt loetletud riikidest pärit toodete vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |India | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi-110 003, India | 17,3 | A026 |India | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 0,0 | A027 |India | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 6,8 | A028 |India | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |India | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |India | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |India | Kõik teised äriühingud | 17,3 | A999 |Korea | Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea | 0,0 | A244 |Korea | SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea | 7,5 | A224 |Korea | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea | 0,0 | A222 |Korea | HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A226 |Korea | Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A225 |Korea | KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A223 |Korea | Kõik muud äriühingud | 13,4 | A999“ |Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, xx xxxxx 2006Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[3] EÜT L 316, 10.12.1999, lk. 1.[4] ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.[5] ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.[6] EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.[7] ELT C 172, 12.7.2005, lk 5.[8] India kaubandus- ja tööstusministeeriumi 31.märtsi .2002. aasta teadaanne nr 1/2002-07.[9] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.


title: Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0384

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 22.7.2009KOM(2009) 384 lõplik2009/0107 (AVC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetegaSELETUSKIRI1. ettepaneku taust-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidPraegune finants- ja majanduskriis on tekitanud Euroopa Liidule suuri probleeme. Seepärast leppis Euroopa Liidu Nõukogu 11.–12. detsembril 2008 kokku Euroopa majanduse elavdamise kavas, millega nähakse ette selliste prioriteetsete meetmete algatamine, mille eesmärk on kiirendada liikmesriikide majanduste kohanemist praeguste väljakutsetega.Kuigi nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil on juba võetud mitu olulist meedet (sealhulgas ühtekuuluvuspoliitikat käsitleva ühenduse õigusraamistiku muudatused) kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks, hakkab finantskriisi tegelik mõju majandusele ja tööturgudele alles praegu laialdaselt tunda andma. 3. juunil esitles komisjon teatist „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”, milles kavandati lisameetmeid, et hoogustada töökohtade loomist ja tasakaalustada kriisi mõju töökohtadele.Surve liikmesriikide eelarvelistele vahenditele suureneb ning seda on vaja leevendada ühenduse vahendite paremaks kasutamiseks võetavate lisameetmete kaudu. Samuti on kriisi ohjamiseks vaja mobiliseerida kõik olemasolevad fondid ja kiirendada nende tegevust, eelkõige kasutada Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kiire elavdamise pakettide jaoks, nagu osutatud eespool nimetatud teatises.Praeguse kriisi raames on ühtekuuluvusprogrammide sujuva rakendamise tagamine eriti tähtis, kuna need on reaalmajanduse toetamise kõige jõuliseim ja tähtsaim hoob. Rahalise kogumahuga 347 miljardit eurot ajavahemikuks 2007–2013 pakub ühtekuuluvuspoliitika märkimisväärset tuge eelarve stabiilsusele ja riiklikele investeeringutele liikmesriikides ja Euroopa Liidu piirkondades.Kogemus näitab, et on vaja teha rohkem jõupingutusi ühenduse rahastamise lihtsustamiseks, et kiirendada vahendite jõudmist nende abisaajateni, keda majanduslangus on kõige rängemalt tabanud. Detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu toetas ettepanekuid Ühtekuuluvusfondist, struktuurifondidest rahastatavate programmide menetluste lihtsustamise ja nende rakendamise kiirendamise kohta. Käesolev ettepanek hõlmab täiendavaid lihtsustamise elemente, mille eesmärk on kiirendada kaasrahastatavaid investeeringuid liikmesriikides ja piirkondades ning suurendada rahastamise mõju majandusele tervikuna.-  Üldine taustPraegune kriis mõjutab reaalmajandust märkimisväärselt, sest pangad on raskustes ja laenupoliitika karmistamine võib vähendada majapidamiste tarbimist ja ettevõtjate investeeringuid, samuti uuendustegevusse, tehnoloogia- ja tööstusarengusse tehtavaid investeeringuid, millel on negatiivne mõju SKPle ja tööhõivele.Kriis avaldab negatiivset mõju ka liikmesriikide eelarvetele ning kasvav tööpuudus, mida on käsitletud allpool, mängib selles olulist rolli. Nende inimeste arvu kasv, kellel on õigus saada toetusi, võib automaatselt viia eelarveliste vahendite nappuseni. Samal ajal muutub aktiivsete tööturumeetmete rakendamine üha vajalikumaks, et hoida inimesi tööturul või tuua nad sinna tagasi. Võttes arvesse üldist pingelist eelarveolukorda, võivad liikmesriikidel tekkida tõsised raskused aktiivsete tööturumeetmete rakendamise rahastamisel. See võib omakorda viia olukorrani, kus meetmete võtmine hilineb just siis, kui neid on üha rohkem vaja, ning kodanikud kannatavad selle tõttu.Komisjoni viimastes majandusprognoosides ennustatakse Euroopa Liidu majanduskasvu tugevat langust 1,4 %-le aastal 2008 (mis on pool 2007. aasta määrast), 0,2 %-le aastal 2009 ja 1,1 %-le aastal 2010. Need viletsad majandusprognoosid peegelduvad tõenäoliselt ka riigi rahanduses. Kui poliitika ei muutu, suureneb eelarvepuudujääk tõenäoliselt 2007. aasta vähem kui 1 %-lt SKPst 2,6 %-le SKPst 2010. aastal. Usaldusväärsete prognooside tegemine riigi rahanduse, eelkõige võlgade kohta on raske, kuna on teadmata, millist mõju avaldavad eelarvele valitsuste juba võetud hädaabimeetmed.Selles kontekstis on komisjon püüdnud anda oma panust Euroopa Liidus ja selle rahvusvaheliste partneritega algatatud arutellu selle üle, milline oleks parim viis reageerida praegusele finantskriisile ja selle sotsiaal-majanduslikele tagajärgedele. Komisjon tegi 2008. aasta detsembris eelkõige oma majanduse elavdamise paketi raames ettepaneku mitme regulatiivse muudatuse kohta ühtekuuluvpoliitika rakenduseeskirjade lihtsustamiseks ja eelrahastamise (ettemaksete) suurendamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja ESFi programmidest. Need täiendavad ettemaksed on iga liikmesriigi jaoks ajavahemikuks 2007–2013 kokkulepitud rahastamispaketi raames võimaldanud kiirete rahasüstide tegemist 6,25 miljardi euro ulatuses 2009. aastal, et eelrahastada investeeringuid. Tänu sellele muudatusele on 2009. aastal tehtud ettemakseid 11,25 miljardi euro ulatuses. Nõukogu kiitis komisjoni ettepaneku heaks 2009. aasta mais ning praeguseks on kõik ettemaksed liikmesriikidele välja makstud. Komisjon on liikmesriike korduvalt üles kutsunud suunama täiendavaid ettemakseid projektijuhtimisse kaasatud asutustele, et ühtekuuluvuspoliitika projektidega seotud kulutusi ajaliselt ettepoole tuua.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidPraegused tõsised Euroopa majandusele tekitatud tagajärjed vähendavad tõenäoliselt keskpikas perspektiivis majanduse kasvuprognoose ning kahandavad aastatel 2009 ja 2010 märkimisväärselt reaalkasvu. Mitme liikmesriigi majanduskasv on viimaste prognooside kohaselt langemas. Niisugused halvad majanduslikud väljavaated avaldavad väga negatiivset mõju liikmesriikide rahandusele. Lisaks sellele on oht, et häiritakse sügavalt ühtekuuluvuspoliitika rakendamist, kuna struktuurifondide kasutamine eeldab riigipoolset kaasrahastamist.Samuti näitavad viimased andmed 2009. aasta esimeste kuude kohta, et ELi tööturud reageerivad praegusele majanduslangusele oodatust tugevamalt: nii on ettevõtjad mitmes sektoris teatanud märkimisväärsest töökohtade vähendamisest ning ettevõtjate ja tarbijate usaldus langeb pidevalt. Enam kui 20 miljonit eurooplast on töötud, mis on 4 miljonit rohkem kui aasta tagasi ning see trend kulgeb tõusvas joones.Selleks et programmide rakendamist kiirendada ja anda abi nimetatud raskustest ülesaamiseks, on kavandatud lisameede, mille eesmärk on leevendada praegust survet ja võimaldada nende ühenduse vahendite tõhusaimat kasutamist, mis on suunatud kriisiga võitlemise meetmetele just sellistes valdkondades, kus lisaväärtus eelkõige töötute ja kõrge töötuseriskiga kodanike jaoks on suurim. Selle meetme jaoks on vaja muuta nõukogu määrust nr 1083/2006 ühtekuuluvuspoliitika üldsätete kohta, sealhulgas muuta ajutiselt Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatavate programmide raames tehtavate vahemaksete arvutamist, nagu kavandatud teatises „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”. See hõlmab sellise ajutise võimaluse kehtestamist liikmesriikidele, kel on raskusi kriisiga võitlemiseks vajalike tööturumeetmete rahastamisega ja kes on ESFist toetuse saamiseks abikõlblikud, mille alusel saab taotleda komisjonilt 100 % hüvitisi 2009. ja 2010. aasta jooksul ja millega samaks perioodiks peatatakse riikliku kaasrahastamise kohustus. Eesmärk on tõhustada eespool nimetatud teatises ESFile pandud olulist rolli aktiivsete tööturumeetmete (nt koolitus lühiajatöö kohaldamisel, ümberkorralduste prognoosimine ja juhtimine, oskuste täiendamine ja kvaliteetsete praktikakohtade loomine noorte jaoks 2010. aasta lõpuks) rakendamisel. Käesolev ettepanek esitatakse koos mitme lihtsustamismeetmega, mille jaoks on samuti vaja nõukogu määrust muuta.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaKavandatud meetmed, eelkõige lihtsustamisega seotud meetmed, on 2008. aastal loodud ja liikmesriikide sidusrühmi kaasavas eritöörühmas toimunud arutelude tulemus. Ka Euroopa Parlament ja kontrollikoda on korduvalt väljendanud oma soovi lihtsustada struktuurifondide määrusi.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  MõjuanalüüsKäesolev ettepanek lõpetab õigusaktidest tulenevate ja muude kohanduste seeria, mille eesmärk on edendada ühtekuuluvusprogrammide rakendamist sihtpiirkondades.Ettepanekuga pakkuda liikmesriikidele võimalust saada ESFist rahastatavate rakenduskavadega seotud vahemaksetaotluste korral 100 % hüvitist piiratud ajavahemikul (kuni 2010. aasta lõpuni), selle asemel, et kohaldada rakenduskavades sätestatud hüvitisemäära, tagatakse, et kõik tõendatud kulutused 2009. ja 2010. aastal hüvitatakse ilma riigi eelarvesse puudujääki tekitamata, pidades samal ajal täiel määral kinni riikliku kaasfinantseerimise kohustusest kava kogu kehtivusaja jooksul. Kõnealuse 100 % hüvitise puhul lähtutakse kava rakendamisest kohapeal aastatel 2009. ja 2010. Hüvitisemäära ajutine tõstmine ei muuda 2005. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokku lepitud finantsraamistikku.Ühtekuuluvuspoliitika eeskirjade jätkuv lihtsustamine ja nende selgemaks muutmine avaldab vaieldamatult positiivset mõju kava rakendamise kiirusele, eelkõige kuna riigi, piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele nähakse ette selgemad ja vähem bürokraatlikud eeskirjad, mis võimaldavad suuremat paindlikkust kavade kohandamisel uute probleemidega.3. Ettepaneku õiguslik külg-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKavandatud muudatused võib jagada kahte rühma:1.  Finantsjuhtimise eeskirjadega seotud muudatused, mille eesmärk on kiirendada ESFist kaasrahastatavate kavade rakendamist kohapeal. See hõlmab järgmist:2.  Artikli 77 kavandatud muudatuse eesmärk seoses ESFist kaasrahastatavate rakenduskavade vahemaksete arvutamisega on kiirendada kohapeal kriisi vastu võitlemiseks võetavate meetmete rakendamist ja kiirendada kodanikele, eelkõige neile, kes seda kõige rohkem vajavad (töötud ja inimesed, kel on oht tööst ilma jääda), ette nähtud toetusi. See tähendab, et 2010. aasta lõpuni ehk selle perioodi lõpuni, mil riiklikud vahendid võivad olla kriisi tõttu eriti napid, hüvitatakse vahemaksetaotlused 100 % ulatuses prioriteetse suuna jaoks ettenähtud avaliku sektori toetusest, kui liikmesriik avaldab soovi seda võimalust kasutada. Sel viisil igale kavale makstavat lisasummat võetakse arvesse 95 % künnise arvutamisel ja kava lõpus. Seega ei muuda erand riikliku kaasrahastamise kohustust, mida kohaldatakse rakenduskavade suhtes programmiperioodi jooksul, ega ka rahastamisperioodi finantsraamistikku. Kuna on vaja leida tasakaal ühenduse eelarveliste piirangute ja vajaduse vahel suunata vahendid kriisist kõige rohkem mõjutatud kodanikeni, tehakse ettepanek, et kõnealune säte kehtib ainult ESFist kaasrahastatavate programmide suhtes, eelkõige nende suhtes, mis hõlmavad kriisi vastu võitlemise meetmeid. ESF on peamine kodanikesse investeerimise ja tööhõivele avalduva kriisi mõju vastu võitlemise vahend Euroopas: igal aastal saab ESFi toetust umbes 9 miljonit inimest. See toetus on peaaegu tervenisti suunatud Lissaboni strateegia ja Euroopa tööhõivestrateegia rakendamisse.3.  Kava rakendamisega seotud meetmed, mille eesmärk on lihtsustada ühtekuuluvuspoliitika eeskirju ja muuta need selgemaks. Need hõlmavad järgmisi sätteid:4.  Artiklite 39–41 kavandatud muudatused on kahesugused. Kuna igal fondil on erinevad eeskirjad, on ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul ning samuti ERFi siseselt lähenemis-, piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkides „keskkonnaprojektid” ja „muud projektid”[1] erinevalt määratletud. Seetõttu on ka artiklis 39 sätestatud kaks erinevat künnist meelevaldsed: sõltuvalt fondist ja eesmärgist võib sama projekti suhtes kehtida kaks erinevat künnist. Seepärast tehakse ettepanek jätta artiklisse 39 üksainus künnis – 50 miljonit eurot –, mida kohaldatakse kõikide projektide puhul. Võttes aga arvesse, kui tähtsad on ühenduse jaoks investeeringud keskkonda, palub komisjon liikmesriikidel 1) tagada kõikide investeeringute asjakohane järelevalve, sealhulgas ka alla määruses sätestatud künnise jäävate projektide puhul ja 2) teavitada komisjoni rakendamise käigust igal aastal esitatavate rakenduskavade aruannete kaudu.5.  Teise muudatusega (artiklid 39, 40 ja artikli 41 lõiked 1 ja 2) nähakse ette võimalus, et üht ja sama põhiprojekti kaasrahastatakse mitmest erinevast programmist. See on eriti oluline üleriigilise või ühenduse tähtsusega projektide puhul, mis hõlmavaid mitmeid piirkondi ja mis kõnealuse võimaluse puudumisel tuleks kunstlikult jagada mitmeks erinevaks projektiks.6.  Artikli 44 kavandatud muudatus kajastab Euroopa majanduse elavdamise kavas rõhutatut: soodustada investeeringuid energiatõhususse ja edendada taastuvenergia kasutamist Euroopa Liidus. Sellega võimaldatakse sellise tegevuse jaoks luua konkreetseid finantskorraldusvahendeid lisaks juba muude valdkondade jaoks ettenähtud olemasolevatele vahenditele.7.  Artikli 48 kavandatud muudatusega selgitatakse, milliseid dokumente on vaja ja kui palju teavet tuleb esitada rakenduskava läbivaatamiseks, et vältida hinnangu andmise nõuet juhtudel, kui hinnangut vaja ei ole.8.  Tulusaid projekte käsitleva artikli 55 kavandatud muudatuste eesmärk on lihtsustada tulude seiret ja kohandada seda kavade kogu kehtivusajaga. Seepärast on tulude seiret käsitlevate sätete kestus nüüd piiratud kava lõpetamise dokumentide edastamise kuupäevaga. Ühelt poolt välditakse sellega olukorda, kus tulusid tuleb jälgida veel aastaid pärast kava lõppemist, ning seega väheneb liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni halduskoormus märkimisväärselt. Teiselt poolt tagatakse sellega, et rahad, mis oodatust suuremate tulude tõttu kavasse tagasi makstakse, ei ole lõplikult kadunud, vaid neid saab kava raames uuesti kasutada. Lisaks sellele tuletatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest ja kohaldatavatest riiklikest eeskirjadest lähtudes meelde, et kõiki toimingutest saadud tulusid võetakse avaliku sektori toetuse arvutamisel arvesse.9.  Artikli 56 lõike 3 kavandatud muudatuse eesmärk on selgitada, et ainult siis, kui uus kulukategooria lisatakse rakenduskava läbivaatamise ajal, kehtib selle kategooria suhtes uus abikõlblikkuse kuupäev, samas kui juba abikõlblikku kategooriasse võib uusi kulusid lisada igal ajal, ilma et kava oleks vaja muuta.10.  Artikli 57 kavandatud muudatuse eesmärk on selgitada kõnealuse toimingute kestvust käsitleva artikli kohaldamisala. Artikli 57 lõike 1 praeguses sõnastuses on lõike lõpus (alapunkt b) märgitud, et sätet kohaldatakse infrastruktuuri ja tootmistegevuse suhtes. Tehakse ettepanek täpsustada kohaldamisala juba lõike alguses. ESFi puhul kavandatakse sätetes piirduda toimingutega, mida saab liigitada riigiabi eeskirjade alla, kohustusega säilitada investeeringud või loodud töökohad kohaldatavas riigiabi eeskirjas ette nähtud perioodiks. Lisaks sellele soovitatakse välistada selle sätte kohaldamine pankrotijuhtude suhtes, mis ei ole seotud pettusega. Seega jääksid artikli kohaldamisalast välja toimingud, mille puhul ei saa põhjendatult eeldada, et korraldusasutus või toetusesaaja saaks tagada toimingu kestvuse.11.  Artiklit 67 muudetakse, et selgitada ja lihtsustada teavet, mida tuleb esitada iga-aastastes rakenduskava vahendite kasutamise aruannetes. Ettepaneku eesmärk on ühitada rakenduskava iga-aastases rakendusaruandes nõutud finantsteave maksetaotlustes esitatava teabega ning muuta finantsteave võrreldavaks kava tegelike edusammude kohta esitatava teabega. See vähendab korraldusasutuste, vahendusasutuste ja toetusesaajate aruandluskoormust ning annab komisjonile paremini võrreldavad andmed kava rakendamise kohta.12.  Artikli 78 lõike 2 punkti a kavandatud muudatuse eesmärk on selgitada, et riigiabi ettemaksete puhul kuuluvad lubatud tagatiste hulka panga- või muude finantsasutuste tagatised ja ka avalik-õiguslike asutuste või liikmesriikide selleks otstarbeks eraldatud tagatised. Sellega võetakse paremini arvesse erinevaid kasutatavaid tagatisvahendeid ja liikmesriikide erinevat institutsioonilist korraldust.13.  Artikli 78 lõigete 6 ja 7 kavandatud muudatus lähtub otseselt eespool nimetatud artikli 44 muudatusest energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud finantskorraldusvahendite lisamise kohta. Lisaks sellele võimaldab lõike 6 punkti d muudatus käsitada halduslõive abikõlblike kuludena. See kajastab paremini tegelikku olukorda, kuna finantskorraldusvahendite puhul moodustavad halduslõivud tavaliselt lepingu abikõlblike kulude osa.14.  Artiklis 88 käsitletakse kavade osalist lõpetamist, mis on juba iseenesest vahend, millega saaks korraldusasutuste, vahendusasutuste ja toetusesaajate halduskoormust oluliselt vähendada, kui piirata dokumentide säilitamisaega. Siiski on liikmesriikidel praegu vähe motivatsiooni osalise lõpetamise kasutamiseks: praegu on kõik toimingutega seotud finantskorrektsioonid, mille suhtes saab rakendada osalist lõpetamist, netokorrektsioonid, mis tähendab, et see summa läheb programmi jaoks kaduma. Selline toimimisviis on loogiline, kui korrektsioon tehakse komisjoni, OLAFi või kontrollikoha auditi tulemusena, kuna osalise lõpetamise kohaldamiseks peavad toimingud olema seaduslikud ja korrektsed. Samas oleks liikmesriikide endi avastatud vigade puhul asjakohasem (ja annaks ka stiimuli süsteemi kasutamiseks), kui neil lubataks uuesti kasutada summasid, mida nad on osalise lõpetamise raames korrigeerinud. Kavandatud muudatusega antaks liikmesriikidele võimalus eeskirjade eiramisega seotud summasid uuesti kasutada, kui liikmesriigid on osalise lõpetamisega hõlmatud toimingute puhul eeskirjade eiramise ise avastanud ja kõrvaldanud. Praegune olukord jääks samaks juhtudel, kui eeskirjade eiramise avastab ELi institutsioon.15.  Artikli 94 kavandatud muudatuse eesmärk on võimaldada kulukohustustest vabastamise reegli paindlikumat kohaldamist suurprojektide puhul. Selle asemel, et arvutada kulukohustustest vabastamise asjakohast ajavahemikku kuupäevast, mil komisjon selle suurprojekti kohta otsuse tegi, tehakse ettepanek kohaldada suurprojektide puhul automaatse kulukohustustest vabastamise reeglit kuupäevast, mil määruse kõigile nõuetele vastav projektitaotlus komisjonile esitati.16.  Õiguslik alusNõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, sätestatakse kolme kõnealuse fondi suhtes kohaldatavad ühised eeskirjad. Komisjoni ja liikmesriikide ühisjuhtimise põhimõttest lähtudes, sisaldab käesolev määrus uut programmitöö korda ning uusi programmijuhtimise (s.h finantsjuhtimise), järelevalve, kontrolli ja projektide hindamise korda.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuivõrd selle eesmärk on toetada liikmesriike praeguse finantskriisi mõjude vähendamisel muudatuste abil, mis tugevdavad liikmesriikide rolli fondide ühisel juhtimisel.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Finantsjuhtimise eeskirjade kavandatud muudatus on eesmärgipärane, kuna selle eesmärk on suurendada ESFi meetmete panust kriisi vastu võitlemises ja toetada seeläbi Euroopa majanduse taastumist, muutmata seejuures ühtekuuluvuspoliitika finantsjuhtimise põhimõtteid. Vahemaksete 100 % hüvitamine peaks olema ajaliselt piiratud, eeldusel, et kriisi kõrgpunkt on 2010. aasta lõpuks möödas.Võimaldamaks liikmesriikidel lihtsustatud meetmetest kogu programmiperioodi jooksul kasu saada, tuleb teatavaid sätteid kohaldada tagasiulatuvalt. Võttes arvesse, et muudetud määruses 1080/2006[2] on sätestatud energiatõhususele tehtavate kulutuste abikõlblikkus ja taastuvenergia kasutamine olemasolevates eluasemetes kõikides liikmesriikides, on vaja kohaldada artikliga 44 ja artikli 78 lõikega 6 seotud muudatusi alates kõnealuse määruse jõustumiskuupäevast. Muid meetmeid tuleks kohaldada alates Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgnevast päevast, võttes arvesse, et need aitavad liikmesriikidel tasakaalustada kriisi negatiivset mõju.-  Vahendi valikKavandatud õigusakt(id): määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.Komisjon on uurinud õigusliku raamistiku pakutavat tegevusruumi, et kiirendada projekte ELi liikmesriikide majanduse ja kodanike toetamiseks, ning võimalust vähendada toetusesaajate halduskoormust. Lisaks üldmääruse ja erinevate fondide määruste hiljutistele muudatustele ning 26. novembri 2008. aasta ja 3. juuni 2009. aasta teatistes esitletud muudele kui seadusandlike muudatustele peab komisjon saadud kogemuste valguses vajalikuks viia üldmäärusesse sisse täiendavaid muudatusi. Läbivaatamise eesmärk on lihtsustada ühenduse vahendite kasutamist projektide käivitamisel, et kiirendada nende rakendamist ja seega investeeringute mõju reaalmajandusele.4. Mõju eelarveleMõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna programmiperioodiks 2007–2013 ettenähtud rakenduskavades sätestatud ESFi toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta.Kui liikmesriigid otsustavad kasutada 100 % hüvitise võimalust 2009. ja 2010. aasta jooksul, on sel mõju makseassigneeringutele.Liikmesriikidele tehtavate väljamaksete prognoos ja 2009. aasta eelarves ja 2010. aasta eelarveprojektide makseassigneeringute analüüs näitab, et 2009. ja 2010 aastal tehtavad maksimaalsed täiendavad makseassigneeringud 100 % hüvitisemäära raames ESF programmide puhul moodustaksid ligikaudu 6,6 miljardit eurot. Seda tasakaalustab kahanev vajadus makseassigneeringute järele programmi hilisematel aastatel.Komisjon loob järelevalvevahendi, et jälgida hoolega Euroopa Sotsiaalfondi lisalaenude kasutamist. Alates 1. jaanuarist 2011 esitatud maksetaotluste suhtes kohaldatakse programmi loomise otsuses kokku lepitud tavapärast kaasrahastamise määra.Komisjon usub, et kavandatud rakendamise lihtsustamise meetmetega kiirendatakse kulutuste tegemist kohapeal märkimisväärselt ja seega kiirendatakse vahemaksete edastamist komisjonile.2009/0107 (AVC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 161,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,ning arvestades järgmist:(1) Praegune rahandus- ja majanduskriis on tekitanud ühendusele suuri probleeme. Kuigi peamised meetmed kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud, sealhulgas õigusliku raamistiku muudatused, muutub finantskriisi tegelik mõju reaalmajandusele, tööturule ja kodanikele alles praegu laialdaselt tuntavaks. Surve liikmesriikide finantsvahenditele suureneb ja seega osutub vajalikuks võtta täiendavaid meetmeid, et leevendada seda survet ühenduse vahendite maksimaalse ja optimaalse kasutamise kaudu.(2) Selleks et lihtsustada ühenduse rahastamise juhtimist, kiirendada investeeringute tegemist liikmesriikides ja piirkondades ning suurendada rahastamise mõju majandusele, on vaja ühtekuuluvuspoliitika eeskirju veelgi lihtsustada.(3) Võttes arvesse erinevusi fondide ja eesmärkide vahel seoses keskkonna mõiste määratlemisega, on ühtsuse ja järjepidevuse huvides asjakohane kohaldada suurprojektide määratlemisel ainult üht künnist. Võttes aga arvesse, kui tähtsad on investeeringud keskkonda, sealhulgas ka need, mis jäävad alla käesolevas määruses sätestatud künnise, peaksid liikmesriigid tagama nende investeeringute asjakohase järelevalve ja teavitama komisjoni iga-aastaste rakenduskavade aruannete kaudu.(4) Samuti on oluline näha ette võimalus, et üks suurprojekt võib hõlmata mitut rakenduskava, et võimaldada sellise erinevaid piirkondi ja eesmärke hõlmava suurprojekti rakendamist. See on eriti oluline üleriigilise ja ühenduse tähtsusega investeeringute puhul.(5) Vaja on teha kättesaadavaks finantskorraldusvahendid energiatõhususe ja taastuvenergia meetmete jaoks, võttes nende meetmete tähtsust arvesse ühenduse ja liikmesriikide prioriteetides.(6) Selleks et lihtsustada praeguse finants- ja majanduskriisiga võitlemiseks ettenähtud rakenduskavade vastuvõtmist, peaksid liikmesriigid hindamise asemel esitama analüüsi, mis õigustaks rakenduskava läbivaatamist.(7) Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte ja kohaldatavate riiklike eeskirjadega tuletatakse meelde, et kõiki toimingutest saadud tulusid võetakse avaliku sektori toetuse arvutamisel arvesse. Vaja on lihtsustada tulude seiret, et kohandada seda kava üldise kehtivusajaga.(8) Õiguskindluse huvides on oluline selgitada, et kulutused muutuvad abikõlblikuks alates kuupäevast, mil rakenduskava läbivaatamise taotlus esitatakse komisjonile, üksnes juhul, kui kulutused kuuluvad uude kulukategooriasse, mis lisati rakenduskava läbivaatamise ajal.(9) Selgitamist vajaks toimingute kestvust käsitleva sätte kohaldamisala. Eelkõige oleks asjakohane piirduda sätete puhul nende ESFist kaasrahastatavate toimingutega, mis kuuluvad riigiabi eeskirjade alla ja mis seega sisaldavad investeeringute säilitamise ja töökohtade loomise kohustust. Lisaks sellele on vaja välistada selle sätte kohaldamine nende toimingute suhtes, mille puhul toimub pärast nende lõpetamist oluline muutus, mis seisneb tootmistegevus lõpetamises pankroti tõttu, mis ei ole seotud pettusega.(10) Vaja on selgitada ja lihtsustada teavet, mida tuleb esitada iga-aastastes rakenduskava vahendite kasutamise aruannetes. Seepärast on asjakohane viia iga-aastastes rakenduskava täitmise aruannetes nõutud finantsteave kooskõlla kuluaruandes esitatava teabega ja muuta finantsnäitajate määratlused selgemaks.(11) Nagu selgitatud komisjoni 3. juuni 2009. aasta teatises „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”, on vaja muuta piiratud ajaks vahemaksete arvutamist käsitlevaid sätteid, et leevendada majanduskriisist tulenevaid liikmesriikide makseprobleeme kriisi kõrgpunktis ja kiirendada aktiivsete tööturumeetmete rakendamist, mille eesmärk on toetada kodanikke, eelkõige töötuid ja neid, kel on oht töö kaotada. Seetõttu on asjakohane, et komisjon hüvitaks ESFist kaasrahastatud rakenduskavade puhul prioriteetsel suunal tehtud avaliku sektori toetusega seotud vahemaksetaotlused 100 % ulatuses, kui liikmesriik seda taotleb, muutmata seejuures rakenduskavade suhtes programmiperioodi jooksul kohaldatavat riikliku kaasrahastamise kohustust.(12) Selleks et lihtsustada riigiabi saajatele tehtavate ettemaksete tegemist ja piirata selliste maksetega seotud finantsriske, tuleks lubatud tagatiste valik uuesti määratleda.(13) Finantskorraldusvahenditega seotud kuluaruannete nõudeid tuleks lihtsustada. Eelkõige tuleks halduskulude kõrval käsitada ka halduslõive abikõlblike kuludena.(14) Järjepidevuse huvides on asjakohane, et liikmesriigid kasutaksid uuesti summasid, mida on korrigeeritud toimingute puhul, mille suhtes rakendati osalist läbivaatamist, kui liikmesriik on ise eeskirjade eiramised avastanud.(15) Kogemustest lähtudes on asjakohane vähendada neid summasid, mille suhtes kohaldatakse automaatset kulukohustustest vabastamise reeglit, suurprojektidega seotud summade võrra alates kuupäevast, mil määruse kõigile nõuetele vastava suurprojekti taotlus komisjonile esitati.(16) Selleks et liikmesriigid saaksid kogu programmiperioodi ajal osa lihtsustamismeetmetest ja et tagada võrdne kohtlemine, on vaja kohaldada artikli 48 lõikesse 3, artikli 56 lõikesse 2, artiklisse 57, artikli 78 lõigetesse 2 ja 3 ning artikli 78 lõike 6 punkti d tehtud muudatusi tagasiulatuvalt.(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999,[3] muudeti määrusega (EÜ) nr 397/2009[4], millega sätestati kõikides liikmesriikides olemasolevates eluasemetes energiatõhususele tehtavate kulutuste ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkus. Seega on asjakohane kohaldada energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamisega seotud muudatusi alates määruse (EÜ) nr 397/2009 jõustumiskuupäevast.(18) Kui kõikidele määruse nõuetele vastava projekti taotlus on esitatud, peaksid taotlusega seotud summad olema automaatselt kulukohustustest vabastatud. Seda kaitset tuleks kohaldada kõikide suurprojektide taotluste suhtes, mis on esitatud programmiperioodi algusest alates ja teha seda praegust finantskriisi arvestades tagasiulatuvalt.(19) Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu kriis nõuab kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju, ning seetõttu peaksid ülejäänud muudatused jõustuma järgmisel päeval pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .(20) Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999,[5] tuleks seega vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1083/2006 muudetakse järgmiselt.(1) Artikkel 39 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 39SisuRakenduskava või rakenduskavade osana võib ERFist ja Ühtekuuluvusfondist rahastada kulusid, mis seisnevad ehitustöödes, meetmetes ja teenustes, mille eesmärk on viia ellu täpse majandusliku ja tehnilise olemusega ühtne ülesanne, millel on selgelt määratletud eesmärgid ja mille kogumaksumus ületab 50 miljonit eurot (edaspidi „suurprojektid”).(2) Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:a) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:„Liikmesriik või korraldusasutused esitavad komisjonile suurprojektide kohta järgmise teabe:b) punkt d asendatakse järgmisega:„d) suurprojekti rakendamise ajakava ja eeldatavalt programmiperioodist pikema rakendamisperioodi korral etapid, mille jaoks programmiperioodil 2007–2013 taotletakse ühenduse kaasrahastamist;”(3) Artikli 41 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:„1. Konsulteerides vajaduse korral välisekspertidega, sealhulgas EIPga, annab komisjon suurprojektile hinnangu, pidades silmas artiklis 40 osutatud tegureid, projekti kooskõla asjaomas(t)e rakenduskava(de) prioriteetidega, selle panust nimetatud prioriteetide eesmärkide saavutamisel ja ühtsust muude ühenduse poliitikatega.2. Komisjon võtab vastu otsuse niipea kui võimalik ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast suurprojekti esitamist liikmesriigi või korraldusasutuse poolt, tingimusel et projekt on esitatud kooskõlas artikliga 40. Kõnealuses otsuses määratletakse füüsiline objekt, summa, mille suhtes kohaldatakse asjaomas(t)e rakenduskava(de) prioriteetse suuna kaasfinantseerimise määra, ja ERFi või Ühtekuuluvusfondi rahaliste toetuste aastane kava või aastased kavad.”(4) Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:a) esimene lõik asendatakse järgmisega:„Osana rakenduskavast võib struktuurifondidest rahastada selliste toimingute kulusid, mille eesmärk on toetada:a) peamiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud finantskorraldusvahendeid, nagu riskikapitalifondid, tagatisfondid ja laenufondid;b) linnaarendusfonde, see tähendab fonde, mis investeerivad avaliku ja erasektori partnerlusse ja muudesse projektidesse, mis sisalduvad linnade säästva arengu ühtses kavas, jac) fonde või muid motivatsioonisüsteeme, mis annavad laene, tagastatavate investeeringute tagatisi, või samaväärseid vahendeid energiatõhususe suurendamise ja taastuvenergia kasutamiseks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes. ”;b) teises lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:„Kui selliseid toiminguid korraldatakse haldusfondide (s.t fondid, mis on loodud investeerimiseks erinevatesse riskikapitali-, tagatis- ja laenufondidesse ning linnaarendusfondidesse), fondide või muude motivatsioonisüsteemide kaudu, mis annavad laene, tagastatavate investeeringute tagatisi, või energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes, ettenähtud samaväärsete vahendite kaudu, viib liikmesriik või korraldusasutus neid ellu ühel või mitmel järgmisel viisil:”.(5) Artikli 48 lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Programmiperioodil viivad liikmesriigid läbi rakenduskavade seirega seotud hindamise, eelkõige siis, kui sellise seire tulemusena ilmneb märkimisväärne erinevus esialgsetest eesmärkidest. Kui tehakse ettepanekud rakenduskavade läbivaatamiseks, nagu osutatud artiklis 33, esitatakse analüüs läbivaatamise põhjuste, sealhulgas rakendamisprobleemide, ja läbivaatamise oodatava mõju, sealhulgas rakenduskava strateegiale avalduva mõju kohta. Hindamise või analüüsi tulemused saadetakse rakenduskava järelevalvekomiteele ja komisjonile.”(6) Artikli 55 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:„3. Kui tulusid ei ole võimalik eelnevalt objektiivselt hinnata, tuleb puhastulu, mis on saadud viie aasta jooksul pärast toimingu lõpetamist, maha arvata komisjonile deklareeritud kuludest.4. Kui tehakse kindlaks, et toimingult on teenitud puhaskasumit, mida ei ole lõigete 2 ja 3 kohaselt arvesse võetud, arvab sertifitseerimisasutus selle puhaskasumi maha hiljemalt artikli 89 lõike 1 punktis a osutatud rakenduskava dokumentide edastamise ajal. Lõpliku summa tasumise taotlust korrigeeritakse vastavalt sellele.”(7) Artikli 56 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:„Kui uus kulukategooria on lisatud artiklis 33 osutatud rakenduskava läbivaatamise ajal, on selle kategooria alla kuuluvad kulud abikõlblikud alates kuupäevast, mil rakenduskava läbivaatamise taotlus komisjonile esitatakse.”(8) Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:a) lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Liikmesriik või korraldusasutus tagab infrastruktuuri investeerimises või tootlikus investeerimises seisnevale toimingule fondide toetusesäilitamise ainult siis, kui viie aasta jooksul alates toimingu lõpetamisest ei tehta kõnealuse toimingu suhtes märkimisväärseid muudatusi, mis tulenevad kas infrastruktuuri omandisuhetes toimunud muutustest või tootmistegevuse lõpetamisest ja mis mõjutavad toimingu olemust või rakendamistingimusi või annavad mõnele ettevõtjale või avalik-õiguslikule asutusele põhjendamatuid eeliseid.ESFist toetust saavaid toiminguid käsitatakse nii, nagu nad ei oleks toetust säilitanud, ainult siis, kui nende suhtes kohaldatakse investeeringute säilitamise kohustust asutamislepingu artiklis 87 määratletud tähenduses riigiabi eeskirjade alusel ja kui nende puhul toimuvad märkimisväärsed muudatused, mis on põhjustatud tootmistegevuse lõpetamisest nendes eeskirjades kindlaks määratud ajavahemiku jooksul.Liikmesriigid võivad lühendada lõikes 1 sätestatud tähtaega väikeste või keskmise suurusega ettevõtjate investeeringu või nende loodud töökohtade säilitamiseks.”b) lisatakse lõige 5:„5. Lõikeid 1–4 ei kohaldata toimingute suhtes, mille puhul toimub märkimisväärne muutus tootmistegevuse lõpetamise tõttu pankroti tagajärjel, mis ei ole seotud pettusega.”.(9) Artikli 67 lõikes 2 asendatakse punkt b järgmisega:„b) artikli 66 lõikes 2 osutatud finantsnäitajate kvantifitseerimine, mis väljendavad rakenduskava kumulatiivset rahastamist, esitades üksikasjalikult iga prioriteetse suuna kohta järgmised andmed:i) toetusesaajate tõendatud abikõlblike kulude kogusumma ja vastav avaliku sektori toetus;ii) toetusesaajate tõendatud abikõlblike kulude osakaal kava rahastamise kogusummast, sealhulgas ühenduse ja liikmesriigi poolne rahastamine;Vajaduse korral esitatakse üleminekutoetust saavate piirkondade rahastamisandmed iga rakenduskava kohta eraldi;”(10) Artikkel 77 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 77Vahemakse ja lõppmakse arvutamise üldeeskirjad1. Vahemaksete ja lõppmaksete arvutamisel kohaldatakse iga prioriteetse suuna kaasrahastamise määra, mis on sätestatud rakenduskava käsitlevas otsuses, abikõlblike kulude suhtes, mida on kõnealuse prioriteetse suunaga seoses nimetatud igas sertifitseerimisasutuse tõendatud kuluaruandes.Ühenduse toetus vahemaksete ja lõppmaksete näol ei tohi siiski olla suurem kui avaliku sektori toetus ja fondidest saadav maksimaalne toetus iga prioriteetse suuna jaoks vastavalt komisjoni otsusele rakenduskava heakskiitmise kohta.2. Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib ESFist kaasrahastatavate rakenduskavade puhul liikmesriikide enne 31. detsembrit 2010 saadetud kuluaruannete põhjal tehtud komisjoni vahemaksed liikmesriigi taotlusel ja kriisivastaste meetmete rakendamise hõlbustamise eesmärgil teha 100 % ulatuses prioriteetse suuna jaoks ettenähtud avaliku sektori toetusest, mida on asjaomase prioriteetse suuna puhul täpsustatud igas sertifitseerimisasutuse tõendatud kuluaruandes. Kui liikmesriik selle võimaluse valib, kohaldab komisjon seda süsteemi kõigi asjaomase rakenduskava kuni 31. detsembrini 2010 saadetud vahemaksetaotluste puhul.Pärast 31. detsembrit 2010 saadetud kuluaruannete põhjal tehtavate vahemaksete arvutamisel ei võeta enam arvesse esimese lõigu alusel makstud kogusumma ja lõike 1 esimese lõigu alusel arvutatud summa vahet. Siiski võetakse seda vahet arvesse artikli 79 lõike 1 kohaldamisel ja lõppmakse arvutamisel.”(11) Artiklit 78 muudetakse järgmiselt:a) lõiget 2 muudetakse järgmiselt:i) punkt a asendatakse järgmisega:„a) neile peab olema antud panga- või mõne muu ühes liikmesriikidest asuva finantsasutuse tagatis;”ii) lisatakse järgmine lõik:„Avalik-õigusliku asutuse või liikmesriigi enda antud tagatist käsitatakse samaväärsena punkti a esimeses lõigus osutatud tagatisega.”b) lõiget 6 muudetakse järgmiselt:i) punkt d asendatakse järgmisega:„d) abikõlblikud halduskulud ja -lõivud, ja”ii) lisatakse järgmine punkt e:„e) laenud ja tagastatavate investeeringute tagatised, mille on andnud fondid või muud motivatsioonisüsteemid, mis annavad laene või tagastatavate investeeringute tagatisi, või samaväärsed vahendid energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes.”;c) lõige 7 asendatakse järgmisega:„7. Rakenduskavadest artiklis 44 määratletud fondidele tehtud maksetelt kogunenud intresse kasutatakse linnaarendusfondide korral linnaarendusprojektide rahastamiseks või fondide ja muude motivatsioonisüsteemide, mis annavad laene, tagastatavate investeeringute tagatisi, ning samaväärsete vahendite korral selleks, et rahastada väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate finantskorraldusvahendeid või energiatõhususe suurendamist ja taastuvenergia kasutamist hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes.Artiklis 44 määratletud fondide poolt tehtud investeeringutest toimingute jaoks tagastatud või tagatiste maksmisest järele jäänud vahendeid kasutatakse asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste poolt linnaarendusprojektide või väikese ja keskmise suurusega ettevõtete või energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise tarbeks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes.”(12) Artikli 88 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:„Siiski kohaldatakse artikli 98 lõikeid 2 ja 3 juhtudel, kui eeskirjade eiramised toimingutes, mille suhtes on kohaldatud osalist lõpetamist, on avastatud liikmesriigi läbi viidud kontrolli käigus. Käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud kuluaruannet kohandatakse vastavalt.”(13) Artikli 94 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:„Kui liikmesriik edastab kõigile artiklis 40 sätestatud nõuetele vastava suurprojekti taotluse, vähendatakse võimalikke automaatsest kulukohustustest vabastamisega seotud summasid selliste suurprojektidega seotud iga-aastaste summade võrra.Kui komisjon otsustab abikavale loa anda, vähendatakse võimalikke automaatsest kulukohustustest vabastamisega seotud summasid sellise abikavaga seotud iga-aastaste summade võrra.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikli 1 punkte 5 ja 7 kohaldatakse alates 1. augustist 2006, artikli 1 punkti 8, punkti 11 alapunkti a ja alapunkti b alapunkti i ning punkti 13 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 ning artikli 1 punkti 4, punkti 11 alapunkti b alapunkti ii ja punkti 11 alapunkti c kohaldatakse alates 10. juunist 2009.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Regionaalpoliitika: tegevuspõhise eelarvestamise meede 13.03Tööhõive ja sotsiaalküsimused: tegevuspõhise eelarvestamise meede 04.023. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)):Uusi kavandatavaid meetmeid rakendatakse 2009. ja 2010. aastal järgmiste eelarveridade alusel:-  04.0217 Lähenemiseesmärk (ESF)-  04.0219 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ESF)3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Selleks et soodustada ühtekuuluvusprogrammide rakendamist, tehakse ettepanek menetlusi veelgi lihtsustada, mis võimaldaks ühenduse vahenditele võimalikult head juurdepääsu, järgides samal ajal usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.Kavandatud meetmete hulgast on eelarvelistele vahenditele otsene mõju vahemaksetaotluste rahuldamisel 100 % ulatuses piiratud ajavahemikul (kuni 2010. aasta lõpuni) ESF programmide puhul, selle asemel et kohaldada rakenduskavadega kehtestatud (madalamaid) hüvitisemäärasid.Sellel meetmel oleks finantsmõju 2009. ja 2010. aasta eelarvele, kuna vaja on täiendavaid maksete assigneeringuid. Rahavoo suurenemine hüvitisemäärade tõstmise läbi aitaks kiirendada kulutuste tegemist projektidele, mis on suunatud kriisiga võitlemiseks ja kriisist rängimalt tabatud kodanike toetuseks kogu Euroopa Liidus.2009. aasta eelarve ja 2010. aasta eelarveprojektide makseassigneeringute analüüs näitab, et 2009. ja 2010 aastal ESF programmide puhul tehtavad täiendavad makseassigneeringud 100 % hüvitisemäära raames moodustaksid ligikaudu 6,6 miljonit eurot.3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |04.0217 | Mitte-kohust | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |04.0219 | Mitte-kohust | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestJärgmistes tabelites on näidatud 2009. ja 2010. aastaks kavandatavate meetmete hinnangulist mõju.miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 jj | Kokku |Tegevuskulud[6] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Maksete assigneeritud | b | 2,500 | 4,100 | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | -6,600 | 0,000 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Maksete assigneeringud | b+c | 2,500 | 4,100 | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | -6,600 | 0,000 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Kaasrahastamise andmedmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 jj | Kokku |…………………… | f | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[9] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusVõttes arvesse, et see on seotud toetusesaajate tegelike kulutustega, suurendaks 100% hüvitisemäär ESFi rakenduskavade puhul rahavoogu riigi, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele ja toetusesaajatele, soodustades meetmete võtmist kriisi vastu võitlemiseks ja kriisist enim mõjutatud kodanike toetuseks 100% kaasrahastamise eeskirja järgi makstud kogusumma ja rakenduskava käsitlevas otsuses sätestatud kaasrahastamise määra järgi arvutatud summa vahet ei võeta arvesse, kui komisjon võtab arvutuste aluseks uuesti 2011. aasta kava jaoks sätestatud kaasrahastamise määra. Siiski võetakse seda vahet arvesse lõppmaksete arvutamisel ja määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 79 lõike 1 kohaldamisel.5.2. Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku kooskõla teiste rahastamisvahenditega ning võimalik koostoimeSuurem paindlikkus ja likviidsuse suurendamine võimaldavad rakenduskavade elluviimisel pidada paremini vastu praeguse majanduslanguse negatiivsetele mõjudele ning aitavad kaasa majanduskasvu ja tööhõive taaselustamisele.Ettepanek suurendada hüvitisemäärasid aastatel 2009 ja 2010 aitab saavutada Euroopa majanduse elavdamise kava eesmärke, st majanduskasvu soodustamist ELi piirkondades töökohtade loomise ja tulevikus vajalike oskuste arendamise toetamise kaudu.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesÜhtekuuluvuspoliitika eeskirjade edasine lihtsustamine avaldab positiivset mõju programmi rakendamisele sihtpiirkondades. Suurem paindlikkus vastab hästi liikmesriikide praegusele suurema tegevusruumi vajadusele.5.4. Rakendamise meetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).(Tsentraliseeritud haldamineٱ otse, haldaja on komisjonٱ kaudselt, haldamine on delegeeritud:ٱ täitevasutusteleٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleHaldamine detsentraliseeritult või koostöösٱ liikmesriikidegaٱ kolmandate riikidegahaldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordKomisjon loob järelevalvevahendi, et jälgida hoolega Euroopa Sotsiaalfondist antavate lisalaenude kasutamist. Alates 1. jaanuarist 2011 esitatud maksetaotluste suhtes kohaldatakse programmi loomise otsuses kokku lepitud tavapärast kaasrahastamise määra.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineVäga kiiret reageerimist nõudva kiireloomulise olukorra tõttu kõnealust eelhindamist ei toimunud.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusEi kohaldata.7. Pettusevastased meetmedEI KOHALDATA8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal (XX 01 01) | A*/AD | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |B*, C*/AST | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |KOKKU | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusEi kohaldata.8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik)(Rohkem kui ühe variandi nimetamise korral märkige ametikohtade arv iga variandi puhul)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |sise- | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |välis- | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Tehniline ja haldusabi kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.ei kohaldataArvestus – Art. XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.ei kohaldata8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |XX 01 02 11 03 – Komiteed | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludei kohaldata [1] ERFi määruse nr 1080/2006 artiklid 4 ja 5 ning Ühtekuuluvusfondi määruse nr 1084/2006 artikkel 2.[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 397/2009, 6. mai 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega; ELT L 126/3, 21.5.2009.[3] ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.[4] ELT L 126, 21.5.2009, lk 3.[5] ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.[6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[7] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[8] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[9] Vt institutsioonidevahelis[10]!"YZxyz{£ Ä R_*U›"»"‘&Ð&';'N(w(¨(´(›-¹-é-€.E4Ü4Ý4h×.Ñh7)‰e kokkuleppe punkte 19 ja 24.[11] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.