				|

		52015PC0157

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Liidu ja Kasahstani Vabariigi vahel /* COM/2015/0157 final - 2015/0082 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse
talle antud õigusi kasutada.
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega
oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
2.           1. aprillil 1987. aastal
otsustas[1]
komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt
kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et
õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende
vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.
3.           Seda kinnitati Edinburghi Euroopa
Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades
kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas
kohaldamisele kuuluva õiguse osas.
Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt
Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või
teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon
20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et
kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud
menetlust.
4.           Käesoleva ettepaneku eesmärk on
kodifitseerida nõukogu 8. detsembri
2008 aasta
määrus (EÜ) nr 1340/2008
teatavate terasetoodetega
kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahe[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus
on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on
tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
5.           Kodifitseerimise ettepanek on
koostatud määruse (EÜ) nr 1340/2008 ja selle muutmisaktide eelneva
konsolideerimise alusel 23 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa
Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on
antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud
tabelis, mis on kodifitseeritud määruse VII lisas.
ê 1340/2008
(kohandatud)
2015/0082 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
teatavate terasetoodetega kauplemise kohta
Euroopa Ö Liidu Õ ja
Kasahstani Vabariigi vahel
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise lepingut Õ, eriti selle
artikli Ö 207
lõiget 2 Õ,
võttes arvesse Ö Euroopa
Komisjoni Õ ettepanekut,
Ö olles edastanud
seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse
kohaselt Õ
ning arvestades järgmist:
ê
(1)       Nõukogu määrust (EÜ)
nr 1340/2008[6] on korduvalt oluliselt muudetud[7].
Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud määrus kodifitseerida.
ê 1340/2008
põhjendus 1
(2)       Euroopa Ühenduste ja nende
liikmesriikide ning Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu[8] artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate
terasetoodetega kauplemist reguleeritakse koguselisi piirnorme käsitleva
erilepinguga.
ê 1340/2008
põhjendus 2 (kohandatud)
(3)       Euroopa Ühenduse ja
Kasahstani Vabariigi valitsuse vahel 19. juulil 2005. aastal sõlmitud
leping teatavate terasetoodetega kauplemise kohta[9]
kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006. aastal.
ê 1340/2008
põhjendus 3 (kohandatud)
(4)       Kuni uue lepingu
allakirjutamise ja jõustumiseni või Kasahstani ühinemiseni Maailma
Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) kehtestati nõukogu määrusega (EÜ)
nr 1870/2006[10], nõukogu määrusega (EÜ) nr 1531/2007[11]
ja määrusega (EÜ) nr 1340/2008 koguselised piirnormid Ö alates Õ aastast Ö 2007 Õ.
ê 1340/2008
põhjendus 5 (kohandatud)
(5)       On vaja ette näha vahendid
selle korra järgimiseks Ö liidu Õ piires võimalikult
samaväärsete sätete näol, et see hõlbustaks uue lepingu rakendamist.
ê 1340/2008
põhjendus 6 (kohandatud)
(6)       On vaja tagada, et kõnealuste
toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks Ö kasutatakse Õ asjakohased
halduskoostöö meetodid.
ê 1340/2008
põhjendus 7
(7)       Toodete suhtes, mis on
paigutatud vabatsooni või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi
või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel, ei tohiks kõnealuste
toodete jaoks kehtestatud koguselisi piirnorme kohaldada.
ê 1340/2008
põhjendus 8 (kohandatud)
(8)       Käesoleva määruse tõhusa
kohaldamise eesmärgil Ö nõutakse kõnealuste toodete liidus vabasse ringlusse lubamiseks liidu
impordilitsentsi Õ.
ê 1340/2008
põhjendus 9 (kohandatud)
(9)       Selleks et tagada, et Ö kohaldatavaid Õ koguselisi piirnorme
ei ületata, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt liikmesriikide
pädevad asutused ei anna impordilitsentse välja enne, kui on komisjonilt saanud
eelneva kinnituse, et kõnealuste koguseliste piirnormide kasutamata osa
võimaldab veel asjaomast kogust importida.
ê 38/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 7 (kohandatud)
(10)     Selleks et võimaldada
teatavate piirnormide tõhusat haldamist, peaks komisjonil olema õigus võtta
kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha
muudatusi käesoleva määruse V lisas. On eriti oluline, et komisjon viiks
oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas
ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel
peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase
edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule,
ê 1340/2008
(kohandatud)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevat määrust kohaldatakse
I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit terasetoodete impordi
suhtes Ö liitu Õ.
2. Ö Lõigus 1
nimetatud Õ terasetooted
klassifitseeritakse tooterühmadesse vastavalt I lisale.
3. I lisas loetletud toodete
klassifikatsioon põhineb nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87[12] kehtestatud koondnomenklatuuril (CN).
4. Lõikes 1 osutatud toodete päritolu
määratakse kindlaks Ö liidus Õ kehtivate eeskirjade
kohaselt.
Artikkel 2
1. I lisas loetletud Kasahstani
Vabariigist pärit toodete impordi suhtes Ö liitu Õ kohaldatakse
V lisas sätestatud koguselisi piirnorme. I lisas osutatud Kasahstani
Vabariigist pärit toodete Ö liidus Õ vabasse ringlusse
lubamiseks tuleb esitada II lisas sätestatud päritolusertifikaat ja
liikmesriikide ametiasutuste poolt artikli 4 kohaselt välja antud
impordilitsents.
2. Selleks et tagada, et kogused, millele on
välja antud impordilitsentsid, ei ületa kunagi ühegi tootegrupi osas koguselisi
piirnorme, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt IV lisas
loetletud pädevad asutused annavad impordilitsentsi välja üksnes pärast seda,
kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et asjaomase terasetoodete rühma
koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel tarnijariigist importida
kogust, mille suhtes importija(d) on nimetatud asutustele esitanud taotluse.
3. Lubatud import arvatakse maha V lisas
sätestatud koguselistest piirnormidest. Toodete saatmise kuupäevaks loetakse
nende eksportivale transpordivahendile laadimise kuupäev.
Artikkel 3
1. V lisas nimetatud koguselisi piirnorme
ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või
mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra
(peatamissüsteemi) alusel.
2. Kui lõikes 1 osutatud tooted lastakse
seejärel vabasse ringlusse, kas muutmata kujul või pärast töötlemist,
kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lastud tootekogus
arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest piirnormist.
Artikkel 4
1. Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel
teatavad IV lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused enne
impordilitsentside väljaandmist komisjonile impordikogused, mis on esitatud
saadud impordilitsentsitaotlustes ja mida tõendavad saadud esmased
ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda teatab liikmesriikidele nende teadete
saabumise järjekorras (põhimõttel „kes ees, see mees”), kas taotletud kogus/kogused
impordiks on olemas.
2. Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad
taotlused on kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud
ekspordiriik, asjaomaste toodete koodid, imporditavad kogused,
ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse
vabasse ringlusse lasta.
3. Võimaluse korral kinnitab komisjon Ö IV lisas
loetletud pädevatele Õ asutustele iga
tooterühma osas üldkoguse, mis on esitatud teatatud taotlustes.
4. Ö IV lisas
nimetatud Õ pädevad asutused
teatavad komisjonile viivitamata igast kogusest, mis impordilitsentsi kehtivuse
tähtaja jooksul on kasutamata jäetud ja millest neile on teatatud. Need
kasutamata kogused kantakse automaatselt üle kogu Ö liidu Õ koguselise piirnormi
hulka iga tooterühma osas.
5. Tavaliselt edastatakse lõigetes 1–4
nimetatud teatised elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja
arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada
muid sidevahendeid.
6. Impordilitsentsid või samaväärsed
dokumendid antakse välja artiklite 12–16 kohaselt.
7. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad
komisjonile kõikidest juba väljaantud impordilitsentside või samaväärsete
dokumentide tühistamistest juhtudel, kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused
on vastavad ekspordilitsentsid tagasi võtnud või tühistanud. Kui Kasahstani
Vabariigi pädevad asutused on siiski komisjonile või liikmesriigi pädevatele
asutustele teatanud ekspordilitsentsi tagasivõtmisest või tühistamisest pärast
seda, kui sellega hõlmatud tooted on Ö liitu Õ imporditud,
arvatakse kõnealused kogused V lisas sätestatud asjaomasest koguselisest
piirnormist maha.
Artikkel 5
1. Kui komisjonil on andmeid, et I lisas
loetletud Kasahstani Vabariigist pärit tooted on ümber laaditud, ümber suunatud
või Ö liitu Õ imporditud muul moel
artiklis 2 osutatud koguseliste piirnormide järgimisest kõrvale hoides, ja
kui vastavates koguselistes piirnormides on vaja teha kohandusi, taotleb ta
konsultatsioonide alustamist, et jõuda kokkuleppele vajalike kohanduste
tegemises.
2. Kuni lõikes 1 osutatud
konsultatsioonide tulemuste selgumiseni võib komisjon nõuda Kasahstani
Vabariigilt vajalike ettevaatusabinõude rakendamist, tagamaks, et kõnealustel
konsultatsioonidel kokkulepitud kohandused koguselistes piirnormides tehakse.
ê 38/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 7 (kohandatud)
3. Kui liit ja Kasahstani Vabariik ei leia
rahuldavat lahendust ja kui komisjon jõuab järeldusele, et kõrvalehoidmise
kohta on kindlad tõendid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 17
vastu delegeeritud õigusakte, et arvata koguselistest piirnormidest maha sama
hulk Kasahstani Vabariigist pärinevaid tooteid ning muuta vastavalt määruse
V lisa.
Kui kõrvalehoidmise selgetele tõenditele
piisavalt otstarbeka reageerimisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks
raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse
esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes
artiklis 18 sätestatud menetlust.
ê 1340/2008
(kohandatud)
Artikkel 6
1. Selleks et lähetada mis tahes
terasetoodete saadetist, mille suhtes kehtivad V lisas sätestatud
piirnormid, tuleb esitada Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste väljaantud
ekspordilitsents, mis on kooskõlas nimetatud piirnormidega.
2. Importija esitab ekspordilitsentsi
originaali artiklis 12 osutatud impordilitsentsi saamiseks.
Artikkel 7
1. Koguselistele piirangutele vastav
ekspordilitsents peab olema kooskõlas II lisas esitatud näidisega ning
selles tuleb muu hulgas kinnitada, et kõnealune kaubakogus on maha arvatud
asjaomase tooterühma suhtes kehtestatud koguselisest piirnormist.
2. Iga ekspordilitsents peab hõlmama ainult
üht I lisas loetletud tooterühma.
Artikkel 8
Eksport arvatakse maha V lisas sätestatud
asjaomastest koguselistest piirnormidest ja selle saatmine toimub
artikli 2 lõike 3 tähenduses.
Artikkel 9
1. Artiklis 6 osutatud
ekspordilitsentsile võib lisada täiendavaid eksemplare, millel peab olema
sellekohane märge. Ekspordilitsents ja selle koopiad,
samuti päritolusertifikaat ja selle koopiad koostatakse inglise keeles.
2. Kui lõikes 1 nimetatud dokumendid
koostatakse käsitsi, tuleb kanded teha tindiga ja trükitähtedega.
3. Ekspordilitsentsi või samaväärse dokumendi
mõõdud on 210 × 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi
jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2.
Kõigile osadele on trükitud giljoššmustriline taust, mis toob nähtavale mis
tahes mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.
4. Ö Liidu Õ pädevad asutused
aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult
originaale.
5. Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil
peab olema kas trükitud või käsitsi kirjutatud ühtsustatud seerianumber, mille
järgi on võimalik seda tuvastada.
ê 1012/2014
artikkel 1 lõige 1
6. Seerianumber
koosneb järgmistest elementidest:
–
kaks tähte eksportiva riigi tähistamiseks
järgmiselt:
KZ = Kasahstani Vabariik;
–
kaks tähte sihtliikmesriigi tähistamiseks
järgmiselt:
BE = Belgia
BG = Bulgaaria
CZ = Tšehhi Vabariik
DK = Taani
DE = Saksamaa
EE = Eesti
IE = Iirimaa
GR = Kreeka
ES = Hispaania
FR = Prantsusmaa
HR = Horvaatia
IT = Itaalia
CY = Küpros
LV = Läti
LT = Leedu
LU = Luksemburg
HU = Ungari
MT = Malta
NL = Madalmaad
AT = Austria
PL = Poola
PT = Portugal
RO = Rumeenia
SI = Sloveenia
SK = Slovakkia
FI = Soome
SE = Rootsi
GB = Ühendkuningriik;
–
ühekohaline number koguselise piirnormi aasta
tähistamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, näiteks 9 tähendab
2009;
–
kahekohaline numberdokumendi välja andnud
ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks;
–
viiekohaline number 00 001st 99 999 ni
konkreetse sihtliikmesriigi tähistamiseks.
ê 1340/2008
(kohandatud)
Artikkel 10
Ekspordilitsentsi võib välja anda pärast
sellega hõlmatud kaubasaadetise lähetamist. Sellisel juhul tuleb dokumendile
teha märge „välja antud tagantjärele”.
Artikkel 11
Ekspordilitsentsi varguse, kadumise või
hävimise korral võib eksportija taotleda selle väljaandnud pädevalt
riigiasutuselt duplikaati eksportija valduses olevate ekspordidokumentide
põhjal.
Selliselt väljaantud litsentsi duplikaadil
peab olema märge „duplikaat”. Duplikaadile peab olema märgitud
originaallitsentsi kuupäev.
Artikkel 12
1. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4
kinnitanud, et taotletud kogus on kõnealuse koguselise piirnormi piires
kättesaadav, annab liikmesriigi pädev asutus välja impordilitsentsi hiljemalt
viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil importija esitab vastava ekspordilitsentsi
originaali. Ekspordilitsents tuleb esitada hiljemalt litsentsis nimetatud
kaupade lähetamisele järgneva aasta 31. märtsiks. Kui komisjon on
kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on asjaomaste
koguseliste piirnormide piires kasutatav, annab impordilitsentsi välja mis
tahes liikmesriigi pädev asutus, sõltumata sellest, milline liikmesriik on
märgitud ekspordilitsentsile.
2. Impordilitsents kehtib neli kuud alates
väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral
võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada
ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.
3. Impordilitsentsid koostatakse III lisas
esitatud näidisvormi järgi ja need kehtivad kogu Ö liidu Õ tolliterritooriumil.
4.
Impordilitsentsi saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab
importija esitama järgmised andmed:
a)           eksportija täielik nimi ja aadress;
b)           importija täielik nimi ja aadress;
c)           toodete täpne nimetus ja nende
TARICi kood(id);
d)           kaupade päritoluriik;
e)           lähteriik;
f)            asjaomane tooterühm ja kõnealuse
toote kogus;
g)           netomassid TARICi rubriikide kaupa;
h)           toodete CIF-hinnad Ö liidu Õ piiril TARICi rubriikide
kaupa;
i)            kas asjakohased tooted on
teisesordilised või standardist madalama kvaliteediga;
j)            vajaduse korral maksmise ja
tarnimise kuupäevad ning veokirja või ostulepingu koopia;
k)           ekspordilitsentsi kuupäev ja number;
l)            halduseesmärkidel kasutatav
sisekood;
m)          kuupäev ja importija allkiri.
5. Importijad ei ole kohustatud importima
impordilitsentsis nimetatud üldkogust ühe saadetisena.
Artikkel 13
Liikmesriikide asutuste välja antud
impordilitsentside kehtivus sõltub Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste välja
antud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud neis
litsentsides, mille põhjal impordilitsentsid on välja antud.
Artikkel 14
Liikmesriikide pädevad asutused annavad
impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2
kohaselt, diskrimineerimata ühtki Ö liidu Õ importijat tema
asukoha tõttu Ö liidus Õ, ilma et see piiraks
muude kehtivates eeskirjades ettenähtud tingimuste täitmist.
Artikkel 15
1. Kui komisjon leiab, et Kasahstani Vabariigi
välja antud ekspordilitsentsis nimetatud teatava tooterühma üldkogused ületavad
sellele tooterühmale kehtestatud koguselise piirnormi, teatatakse sellest
viivitamata liikmesriikide pädevatele litsentseerimisasutustele, et nad
peataksid impordilitsentside väljaandmise. Sellisel juhul algatatakse otsekohe
konsultatsioonid komisjoniga.
2. Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad
välja andmast impordilitsentse nende Kasahstani Vabariigist pärit toodete
jaoks, millel ei ole artiklite 6–11 kohaselt välja antud ekspordilitsentsi.
Artikkel 16
1. Vormid, mida liikmesriikide pädevad
asutused kasutavad artiklis 12 osutatud impordilitsentside väljaandmiseks,
peavad vastama III lisas sätestatud impordilitsentsi näidisele.
2. Impordilitsentsid ja nende väljavõtted
vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse
sõnad „Omaniku eksemplar” ja number 1, antakse taotlejale ja teine,
millele märgitakse sõnad „Väljaandva ametiasutuse eksemplar” ja number 2,
jääb litsentsi välja andnud ametiasutusele. Haldusotstarbel võivad pädevad
asutused vormile 2. lisada täiendavaid koopiaid.
3. Vormid trükitakse valgele puidumassi
jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Paberilehe
mõõtmed on 210 × 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm
(üks kuuendik tolli); vormi küljendust tuleb täpselt järgida. Eksemplari
nr 1, s.o litsentsi originaali mõlemal küljel on lisaks punane
giljoššmustriline trükitud taust, mis toob nähtavale kõik mehaaniliste või
keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.
4. Liikmesriigid vastutavad vormide trükkimise
eest. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas.
Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale
vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda
tuvastada.
5. Impordilitsentsidele või nende
väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad
asjaomase liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi
number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ette nähtud
arvutivõrgu kaudu.
6. Litsentsid ja väljavõtted koostatakse
neid väljaandva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi
riigikeeltest.
7. Lahtrisse 10 märgivad pädevad
asutused asjakohase terasetoodete rühma.
8. Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste
märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada survereljeefpitseriga, mis
võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega.
Eraldatud koguse märkimiseks kasutavad väljaandvad asutused võltsimiskindlaid
võtteid, et ei oleks võimalik lisada numbreid ega viiteid.
9. Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on
lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise
puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui
litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga
vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel
on samad lahtrid, mis litsentsi või selle väljavõtte esimesel ja teisel
eksemplaril. Koguseid arvestavad asutused löövad templi nii, et üks pool
templist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale
järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse tempel samamoodi, nii et pool templist
on sellel lehel ja pool eelmisel.
10. Ühe liikmesriigi ametiasutuste välja antud
impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on
teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide
ametiasutuste välja antud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.
11. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused
võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist
selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selle liikmesriigi riigikeeltest.
ê 38/2014
artikkel 1 ja lisa punkt 7.2
Artikkel 17
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 5 lõikes 3 osutatud õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates
20. veebruari 2014. Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande
hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste
delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud
juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite
hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 5 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi
võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba
jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
5. Artikli 5 lõike 3 alusel vastu
võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega
nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile
ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda
tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 18
1. Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud
delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni
nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud
õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse
kiirmenetluse kasutamist.
2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväite kooskõlas artikli 17
lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti
viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu on
teatanud oma otsusest esitada vastuväide.
ê
Artikkel 19
Määrus (EÜ) nr 1340/2008 tunnistatakse
kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt
VII lisas esitatud vastavustabelile.
ê 1340/2008
(kohandatud)
Artikkel 20
Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Õ Euroopa Liidu Teatajas. Juhul kui Kasahstan
WTOga ühineb, lõppeb käesoleva määruse kehtivus ühinemise kuupäeval[13].
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Vt järelduste 3 lisa A osa.
[3]               2015. a õigusloomeprogrammi lülitatud.
[4]               Vt käesoleva ettepaneku VI lisa.
[5]               ELT C […], […], lk […].
[6]               Nõukogu määrus
(EÜ) nr 1340/2008, 8. detsember 2008, teatavate terasetoodetega
kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel
(EÜT L 348, 24.12.2008, lk 1).
[7]               Vt VI lisa.
[8]               EÜT L 196, 28.7.1999, lk 3.
[9]               ELT L 232, 8.9.2005, lk 64.
[10]             Nõukogu määrus
(EÜ) nr 1870/2006, 11. detsember 2006, teatavate terasetoodetega
kauplemise kohta ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel (ELT L
360, 19.12.2006, lk 1).
[11]             Nõukogu määrus
(EÜ) nr 1531/2007, 10. detsember 2007, teatavate terasetoodetega
kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel
(ELT L 337, 21.12.2007, lk 2).
[12]             Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja
statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256,
7.9.1987, lk 1).
[13]             Kehtivuse lõppkuupäev avaldatakse Euroopa Liidu
Teatajas.
ê 1340/2008
I LISA
LEHTVALTSTOOTED
SA1.      Rullitud lehtvaltsteras
7208100000
7208250000
7208260000
7208270000
7208360000
7208370010
7208370090
7208380010
7208380090
7208390010
7208390090
7211140010
7211190010
7219110000
7219121000
7219129000
7219131000
7219139000
7219141000
7219149000
7225301000
7225303010
7225309000
7225401510
7225502010
SA2.      Raskplaadid
7208400010
7208512000
7208519100
7208519800
7208529100
7208521000
7208529900
7208531000
7211130000
SA3.      Muud lehtvaltstooted
7208400090
7208539000
7208540000
7208908010
7209150000
7209161000
7209169000
7209171000
7209179000
7209181000
7209189100
7209189900
7209250000
7209261000
7209269000
7209271000
7209279000
7209281000
7209289000
7209908010
7210110010
7210122010
7210128010
7210200010
7210300010
7210410010
7210490010
7210500010
7210610010
7210690010
7210701010
7210708010
7210903010
7210904010
7210908091
7211140090
7211190090
7211232010
7211233010
7211233091
7211238010
7211238091
7211290010
7211908010
7212101000
7212109011
7212200011
7212300011
7212402010
7212402091
7212408011
7212502011
7212503011
7212504011
7212506111
7212506911
7212509013
7212600011
7212600091
7219211000
7219219000
7219221000
7219229000
7219230000
7219240000
7219310000
7219321000
7219329000
7219331000
7219339000
7219341000
7219349000
7219351000
7219359000
7225401290
7225409000
_____________
II LISA
_____________
III LISA
_____________
ê 1012/2014
artikkel 1 lõige 2 ja lisa (kohandatud)
IV LISA
СПИСЪК
НА
КОМПЕТЕНТНИТЕ
НАЦИОНАЛНИ
ОРГАНИ
LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES
COMPETENTES
SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH
ORGÁNŮ
LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER
MITGLIEDSTAATEN
PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI
ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ
ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ
ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ
ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ
LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES
LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES
POPIS NADLEŽNIH NACIONALNIH TIJELA
ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI
VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS
ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ
INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS
AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA
LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI
LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES
WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH
LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES
LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE
COMPETENTE
ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV
SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV
LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA
VIRANOMAISISTA
FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA
MYNDIGHETER
BELGIQUE/BELGIË
Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes
moyennes et de l'énergie
Direction générale Ö des Analyses économiques et de l'Economie
internationale Õ
Service des licences
Rue Ö du Progrès 50 Õ
B-Ö 1210 Õ Bruxelles
Fax (32-2) 277 50 63
Federale Overheidsdienst
Economie, KMO,
Middenstand
& Energie
Algemene Directie Ö Economische
Analyses en Internationale Economie Õ
Dienst Vergunningen
Ö Vooruitgangstraat
50 Õ
B-Ö 1210 Õ Brussel
Fax (32-2) 277 50 63
БЪЛГАРИЯ
Министерство на икономиката
дирекция
„Регистриране, лицензиране и контрол“
ул. „Славянска“ № 8
1052 София
тел.:
(359-2) 940 70 01
факс: (359-2) 987 21 90, (359-2) 981 99 70
ČESKÁ REPUBLIKA
Ministerstvo průmyslu a obchodu
Licenční správa
Na Františku 32
CZ-110 15 Praha 1
Fax (420) 224 21 21 33
DANMARK
Erhvervs- og Byggestyrelsen
Økonomi- og Erhvervsministeriet
Langelinie Allé 17
DK-2100 København Ø
Fax (45) 35 46 60 01
DEUTSCHLAND
Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,
(BAFA)
Frankfurter Straße 29—35
D-65760 Eschborn 1
Fax (49) 6196 90 88 00
EESTI
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Harju 11
EE-15072 Tallinn
Faks: +372 631 3660
IRELAND
Department of Enterprise, Trade and Employment
Import/Export Licensing, Block C
Earlsfort Centre
Hatch Street
IE-Dublin 2
Fax +353-1-631 25 62
Ö ΕΛΛΑΣ Õ
Υπουργείο
Ö Ανάπτυξης
και
Ανταγωνιστικότητας Õ
Γενική
Διεύθυνση
Διεθνούς
Οικονομικής Ö και
Εμπορικής Õ
Πολιτικής
Ö Δ/νση
Συντονισμού
Εμπορίου και
Εμπορικών
Καθεστώτων Õ
Ö Τμήμα Β΄:
Ειδικών
Καθεστώτων
Εισαγωγών Õ
Ö Οδός Õ
Κορνάρου 1
GR-105 63
Αθήνα
Ö Τηλ. (30-210) 328 60 41-43 Õ
Φαξ (30-210) 328 60 94
Ö Email: e3a@mnec.gr Õ
ESPAÑA
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio
Secretaría General de Comercio Exterior
Subdirección General de Comercio Exterior de
Productos Industriales
Paseo de la Castellana 162
E-28046 Madrid
Fax +34-91 349 38 31
FRANCE
Ministère de l'économie, des
finances et de l'industrie
Direction générale des
entreprises
Sous-direction des biens de
consommation
Bureau textile-importations
Le Bervil
12, rue Villiot
F-75572 Paris Cedex 12
Fax (33) 153 44 91 81
HRVATSKA
Ministarstvo vanjskih i europskih poslova
Trg N. Š. Zrinskog 7-8,
10000 Zagreb
Tel. (385) 1 6444626
Fax (385) 1 6444601
ITALIA
Ministero dello Sviluppo Economico
Direzione Generale per la Politica Commerciale
DIV. III
Viale America, 341
I-00144 Roma
Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79
Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36
E-mail: polcom3@mincomes.it
ΚΥΠΡΟΣ
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού
Υπηρεσία
Εμπορίου
Μονάδα
Έκδοσης Αδειών
Εισαγωγής/Εξαγωγής
Οδός
Ανδρέα
Αραούζου Αρ. 6
CY-1421
Λευκωσία
Φαξ (357)
22 37 51 20
LATVIJA
Latvijas
Republikas Ekonomikas ministrija
Brīvības
iela 55
LV-1519 Rīga
Fakss: +371-728 08 82
LIETUVA
Lietuvos Respublikos ūkio ministerija
Ö Investicijų
ir eksporto Õ departamentas
Gedimino pr. 38/2
LT-01104 Vilnius
Faks. +370-5-26 23 974
LUXEMBOURG
Ministère de l'économie et du commerce extérieur
Office des licences
BP 113
L-2011 Luxembourg
Fax (352) 46 61 38
MAGYARORSZÁG
Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
Margit krt. 85.
HU-1024 Budapest
Fax (36-1) 336 73 02
MALTA
Diviżjoni għall-Kummerċ
Servizzi Kummerċjali
Lascaris
MT-Valletta CMR02
Fax (356) 25 69 02 99
NEDERLAND
Belastingdienst/Douane
centrale dienst voor in- en uitvoer
Postbus 30003,
Engelse Kamp 2
NL-9700 RD
Groningen
Fax (31-50) 523 23 41
ÖSTERREICH
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
Außenwirtschaftsadministration
Abteilung C2/2
Stubenring 1
A-1011 Wien
Fax (43-1) 7 11 00/83 86
POLSKA
Ministerstwo Gospodarki
Plac Trzech Krzyży 3/5
00-507 Warszawa
Polska
Fax (48-22) 693 40 21/693 40 22
PORTUGAL
Ministério das Finanças e da Administração
Pública
Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos
Especiais sobre o Consumo
Rua da Alfândega, n.o 5, r/c
P-1149-006 Lisboa
Fax (+ 351) 218 81 39 90
ROMÂNIA
Ministerul pentru Întreprinderi Mici și
Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale
Direcția Generală Politici Comerciale
Str. Ion Câmpineanu, nr. 16
București, sector 1
Cod poștal 010036
Tel. (40-21) 315 00 81
Fax (40-21) 315 04 54
e-mail: clc@dce.gov.ro
SLOVENIJA
Ministrstvo za finance
Carinska uprava Republike Slovenije
Carinski urad Jesenice
Spodnji plavž 6C
SI-4270 Jesenice
Faks (386-4) 297 44 72
SLOVENSKO
Odbor obchodnej politiky
Ministerstvo hospodárstva
Mierová 19
827 15 Bratislava 212
Slovenská republika
Fax (421-2) 48 54 31 16
SUOMI/FINLAND
Tulli Ö (Finnish
Customs) Õ
PL 512
FI-00101 Helsinki
Ö P. +358 295 52
00 Õ
Ö F. Õ +358-20-492 28 52
Ö Tullen Õ
PB 512
FI-00101 Helsingfors
Ö Tfn +358 295 52 00 Õ
Fax +358-20-492 28 52
SVERIGE
Kommerskollegium
Box 6803
S-113 86 Stockholm
Fax (46-8) 30 67 59
UNITED KINGDOM
Department of
Trade and Industry
Import
Licensing Branch
Queensway House
— West Precinct
Billingham
UK-TS23 2NF
Fax (44-1642) 36 42 69
_____________
ê 1340/2008
V LISA
 KOGUSELISED PIIRNORMID
 Tooted || (tonnides)
 SA. Lehtvaltstooted ||
 SA1. Rullitud lehtvaltsteras || 87125
 SA2. Raskplaadid || 0
 SA3. Muud lehtvaltstooted || 117875
_____________
é
VI LISA
Kehtetuks
tunnistatud määrus järgnevate paranduste
nimekirjaga
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1340/2008 (EÜT L 348, 24.12.2008, lk 1) ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 38/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 52) || Ainult lisa punkt 7
 || Nõukogu määrus (EL) nr 1012/2014 (ELT L 283, 27.9.2014, lk 2) ||
_____________
VII LISA
Vastavustabel
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1340/2008 || Käesolev määrus
 Artiklid 1 – 16 || Artiklid 1 – 16
 Artikkel 16a || Artikkel 17
 Artikkel 16b || Artikkel 18
 – || Artikkel 19
 Artikkel 17 || Artikkel 20
 Lisad I – V || Lisad I – V
 – || Lisa VI
 – || Lisa VII
_____________


				|

		52013PC0889

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse seoses lossimiskohustusega nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2187/2005, (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1098/2007, nr 254/2002, (EÜ) nr 2347/2002 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1434/98 /* COM/2013/0889 final - 2013/0436 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ühise kalanduspoliitika reformi[1] üks keskseid eesmärke
on järk-järgult likvideerida saagi vette tagasiheitmine kogu Euroopa Liidu
kalanduses, kehtestades lossimiskohustuse. Sellise kohustuse kehtestamise
eesmärk on paremini ära kasutada olemasolevaid varusid, samuti vastaks see
üldsuse ootustele, et lõpetataks turustamiskõlbliku kala merre tagasi heitmine.
Ühise kalanduspoliitika algmääruse ettepaneku mõjuhinnangus[2] leitakse, et saagi
rohke tagasiheide on ühise kalanduspoliitika keskkonnaalase jätkusuutlikkuse
puudumise oluline tegur.
Euroopa Parlamendi 2013. aasta veebruari
täiskogu istungil lepiti kokku, et lossimiskohustus võetakse kasutusele
järk-järgult: 2014. aastal kehtestatakse see kohustus pelaagiliste liikide, pika
rändega liikide ja Läänemere lõhe suhtes ning järgmistel aastatel laiendatakse
seda igasuguse kalapüügi suhtes kogu liidus. Veebruari lõpus andis nõukogu
selgelt teada, et toetab sellist lähenemisviisi ja nõustus sarnase
rakendamisajakavaga. Seejärel saavutasid Euroopa Parlament ja nõukogu
algmääruse suhtes poliitilise kokkuleppe kehtestada lossimiskohustuse
rakendamise uueks alguskuupäevaks 1. jaanuar 2015.
Selleks et lossimiskohustus oleks täidetav,
tuleb tühistada või muuta kehtivate tehnilisi, haldus- ja kontrollimeetmeid
käsitlevate määruste teatavaid sätteid, mis on lossimiskohustusega vastuolus
ning sunnivad kalureid saaki merre tagasi heitma. Sellisest kavatsusest andis
märku deklaratsioon, mille nõukogu esitas juunis toimunud nõukogu istungil,[3] kutsudes komisjoni üles
pärast seda, kui reformi suhtes on jõutud kokkuleppele, kiiresti muutma
kehtivaid õigusakte.
Komisjoni kava kohaselt töötatakse uus
tehniliste meetmete raamistik välja osana reformist, mis aja jooksul peaks
hõlbustama lossimiskohustuse täielikku rakendamist, nagu on ette nähtud. Reform
hõlmab samuti uut, piirkonnapõhist lähenemisviisi, sealhulgas mitmeaastaste
kavade ja tagasiheidet käsitlevate kavade väljatöötamist. Uus raamistik ei saa
aga ilmselt valmis ajaks, mil esimeste kalavarurühmade suhtes hakkab kehtima
kalavarude lossimise kohustus. Seepärast on vaja õigusaktidega kõrvaldada kõik
rakendamist raskendavad õiguslikud ja praktilised takistused
üleminekuperioodil, mil kõnealust uut raamistikku alles arendatakse.
Teatavad sätted praegu kehtivates tehnilisi
meetmeid käsitlevates määrustes on lossimiskohustusega vastuolus ning sunnivad
kalureid saaki vette tagasi heitma. Need käsitlevad lossitava kala alammõõtu,
saagi koostise eeskirju ja kaaspüüki.
Lossitava kala alammõõdud on sätestatud
määruses (EÜ) nr 850/98 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks
võetud tehniliste meetmete kaudu),[4]
mida on muudetud määrusega (EL) nr 227/2013[5]
ja määrusega (EÜ) nr 2187/2005 (mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti
ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse
määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98)[6]. Lossitava kala
alammõõduga kehtestatakse õiguslikult, kui suured peavad olema kalad, mida võib
pardal hoida. Alammõõdust väiksemaid kalu ei tohi praeguste õigusaktide
kohaselt pardal hoida ega lossida. Kavandatava lossimiskohustuse raames
asendatakse lossitava kala alammõõt kõigi liikide puhul referentsalammõõduga.
Kalavarude referentsalammõõdust väiksemad kalad tuleb lossida, kuid sellist
saaki võib müüa üksnes muuks otstarbeks kui inimtoiduks. Eriolukord on
Vahemeres, kus püüki reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1967/2006
(mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid,
millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks
määrus (EÜ) nr 1624/94)[7].
Kõnealuse määrusega keelatakse alammõõdust väiksemaid mereorganisme püüda,
pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa, esitleda ja
müügiks pakkuda. Need alammõõdud kehtestati 2007. aastal eesmärgiga ergutada
kasutama võrgusilmasuuruse miinimumstandardist suurema silmaga püügivahendeid.
Vahemeres, kus kohaldatakse püütava kala alammõõtusid, asendatakse need
järjepidevuse säilitamiseks samuti kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõduga,
et täita nõuet lossida ka referentsalammõõdust väiksemad kalad, kuid neid võib
kasutada üksnes muuks otstarbeks kui inimtoiduks.
Saagi koostise eeskirjad on sätestatud
määruses (EÜ) nr 850/98 ja sellega seotud määrustes (määrus (EÜ) nr 1098/2007,
millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane
kava,[8]
määrus (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib
lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks,[9] määrus (EÜ) nr
254/2002, millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere
(ICES rajoon VIIa) tursavarude taastamiseks,[10]
ning määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi
suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused)[11]. Saagi protsentuaalne
koostis on sarnane Läänemerd käsitlevas määruses (määrus (EÜ) nr 2187/2005),
kuid mitte Vahemeres.
Saagi koostise eeskirjades on sätestatud
piirmäärad, millele saak peab vastama iga päev ja püügireisi lõpus. Kui kalurid
on rikkunud eeskirju, on nad sunnitud osa saagist vette tagasi heitma, et viia
pardal hoitav saak vastavusse saagi koostise eeskirjadega. Kui kehtib
lossimiskohustus, ei tohi kalurid enam saaki vette tagasi heita, seega tuleb otsida
lahendusi, et kõrvaldada vastuolu saagi koostise jätkuva reguleerimise ja
kohustuse vahel, mille kohaselt kogu saak tuleb lossida. Seda on võimalik
saavutada, nõudes, et kõik soovimatult püütud mereorganismid, kelle suhtes
kehtib lossimiskohustus üle lubatud saagi koostise protsendimäära, tuleb
lossida ja kvoodist maha arvestada. Saagi koostise eeskirjad on seotud muude
sätetega (nt võrgusilma suuruse vahemikud, võrgusilma suuruse teatavate
kombinatsioonide kasutamise tingimused) ja üksikasjalikud eeskirjad saagi
sortimise kohta laeva pardal põhinevad samuti saagi koostise protsendimääradel.
Kõnealused eeskirjad tuleb samuti vastavusse viia või välja jätta, et
kõrvaldada vajadus kalu vette tagasi heita.
Määruses (EÜ) nr 1434/1998 sätestatud saagi
koostise eeskirjad ja nendega seotud piirangud heeringa kasutamisele ei ole
enam asjakohased. Lossimiskohustust kohaldatakse igasuguse pelaagilise ja
tehniliseks otstarbeks ettenähtud püügi suhtes ELi vetes alates 1. jaanuarist
2015 ning sellega nõutakse, et kogu püütud heeringas tuleb lossida ja see
tuleks kvoodist maha arvestada, ning et referentsalammõõdust väiksemat
heeringat võib kasutada üksnes muuks otstarbeks kui inimtoiduks. Kõnealune
määrus tuleks kehtetuks tunnistada.
Tehnilisi meetmeid käsitlevates määrustes,
nagu määrus (EÜ) nr 850/98 ja sellega seotud määrused (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ)
nr 254/2002), mida kohaldatakse kalapüügi suhtes Atlandi ookeanis asuvates
liidu vetes ja mõnes muus kindlaksmääratud piirkonnas, ning Läänemeres asuvates
liidu vetes kohaldatav määrus (EÜ) nr 2187/2005,10 on samuti palju
sätteid, milles käsitletakse kaaspüüki. Kõnealused määrused on sarnased saagi
koostise eeskirjadega, kuid need on piirkonna- või püügivahendipõhised
Tavaliselt on tegemist eranditega, et lubada teatavate liikide kaaspüüki
piirangualadel 5–10 % teatavate püügivahenditega konkreetsetes
püügipiirkondades. Kaaspüügi piirväärtusi ületav saak tuleb praegu vette tagasi
heita. Nagu ka saagi koostise eeskirjad, tekitab see vastuolu
lossimiskohustusega, kuna sunnib praegu kalureid kaaspüügi piirväärtusi ületava
saagi vette tagasi heitma, kuid lossimiskohustuse sätete kohaselt tuleb selline
kala lossida. Seetõttu tuleb nendega toimida samal viisil kui saagi koostise
eeskirjadega, et kaotada saagi tagasiheitmise kohustus.
On kavandatud veel üks määruse (EÜ) nr 850/98
muudatus, mis ei ole seotud lossimiskohustusega, vaid mida on vaja
õiguskindluse tagamiseks. Mitmed liikmesriigid on teatanud, et praegused
sätted, mis on seotud ICESi rajooni VIb püügipiirkonna sulgemisega kilttursa
noorisendite kaitse eesmärgil, on toonud kaasa väärtõlgendusi seoses kilttursa
kaitsega kõnealuses piirkonnas. Seepärast tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ)
nr 850/98 asjakohast artiklit ja pöörduda tagasi määruse (EÜ) nr 43/2009 III
lisas sätestatud algse sõnastuse juurde, välistades niiviisi igasuguse
võimaluse väärtõlgenduseks.
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega
luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise
tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr
811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr
388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr
1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93,
(EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006,[12]
on samuti vaja viia lossimiskohustusega kooskõlla. Vajalikud muudatused
hõlmavad järgmist: kalapüügiload, kõigi saaki käsitlevate andmete
registreerimine (eelkõige siis, kui kalad on referentsalammõõdust väiksemad),
suurem lubatud erinevus püügipäevikusse ja ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud
alla 50 kg koguste hindamisel, elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutamise
eeskirjade kehtestamine lossimiskohustuse täitmise järelevalve eesmärgil
andmete registreerimiseks merel; referentsalammõõdust väiksematest kaladest
koosneva saagi eraldi ladustamine ja selle turustamise kontroll;
kontrolliülesandega vaatlejatele seireülesannete täitmiseks tingimuste loomine;
lossimiskohustuse eiramise määratlemine tõsise rikkumisena. Lossimiskohustuse
kehtestamine koos teatava uue paindlikkusega kvootide jagamisel aastate vahel
toob kaasa ka vajaduse muuta kehtivaid eeskirju, mis käsitlevad kvootide ja
püügikoormuse vähendamist. Kõik need muutused tulenevad ühise kalanduspoliitika
reformiga sätestatavatest eeskirjadest.
Kuna esimeste kalavarurühmade suhtes hakkab
kalavarude lossimise kohustus kehtima 2015. aastal, on käesoleva määrusega vaja
muuta kehtivate tehnilisi, haldus- ja kontrollimeetmeid käsitlevate määruste
asjaomaseid sätteid, et kõrvaldada õiguslik vastuolu, mis kerkiks
lossimiskohustuse kohaldamisel.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ühtegi konkreetset mõjuhinnangut ei tehtud,
sest lossimiskohustuse kehtestamise mõju on juba hinnatud ühise kalanduspoliitika
reformi toetavas mõjuhinnangus. Ühe osana sellest mõjuhinnangust[13] väljendati saagi
tagasiheite poliitika mõju, sealhulgas tagasiheite keelustamise mõju
kvantitatiivselt. Hindamine viidi läbi kahes etapis. Esimene etapp hõlmas
dokumentide analüüsi tagasiheite kasutamise ulatuse kohta ELis ning selles
kirjeldati tagasiheite vastast poliitikat mitmes riigis (Island, Norra, Šotimaa
ja Taani). Lisaks klassifitseeriti tagasiheite tase ELi kalanduses ning lõpuks
tehti konkreetsed uuringud tagasiheite kohta kalapüügil Vahemeres. Teises,
analüütilises etapis hinnati tagasiheitega võitlemiseks kasutatavate
poliitikavalikute mõju ELi kalanduses, sealhulgas mõju, mida avaldavad
kalapüügivahendite selektiivsuse muutused ja uute tehniliste meetmete, nagu püügipiirkonna
sulgemine reaalajas, kasutuselevõtt. See analüüs näitas, et tõhusamatel
tehnilistel meetmetel ja ebatõhusate tehniliste meetmete kõrvaldamisel põhineva
tagasiheite vastase poliitika kasutuselevõtt tooks lühiajalist majanduslikku
kahju, kuid keskmises ja pikas perspektiivis lisakasu, eelkõige keskkonna- ja
majanduslikus mõttes.
Uus mõjuhinnang ei annaks midagi juurde juba
eelmise hindamise käigus kogutud teabele. Muudatused, mida on vaja teha
olemasolevates määrustes, on olulised uue ühise kalanduspoliitika
nõuetekohaseks toimimiseks.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Peamine eesmärk on hõlbustada ühise
kalanduspoliitika reformiga kavandatud lossimiskohustuse rakendamist, kaotades
ELi õigusaktidest kõik tehnilisi meetmeid ja kontrollieeskirju käsitlevad
sätted, mis on vastuolus lossimiskohustusega.
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 43 lõige 2.
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse
kuuluvas valdkonnas.
Proportsionaalsuse põhimõte
Käesoleva ettepanekuga muudetakse juba
olemasolevaid meetmeid, seepärast ei seata proportsionaalsuse põhimõtet
kahtluse alla.
Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt: Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el
põhjus(t)el: Määrust peab muutma määrusega.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesoleva meetmega ei kaasne täiendavaid liidu
kulusid.
2013/0436 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse seoses lossimiskohustusega
nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2187/2005, (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr
1098/2007, nr 254/2002, (EÜ) nr 2347/2002 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1434/98
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eelkõige selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[14],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Määruse (EL) nr [xxxx] keskne
eesmärk on tagasiheite järkjärguline likvideerimine kogu ELi kalanduses,
kehtestades lossimiskohustuse neist liikidest koosnevale Vahemerest püütud
saagile, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid ja kalade alammõõdud. Selleks
et muuta lossimiskohustus täidetavaks, tuleb tühistada või muuta kehtivaid
tehnilisi meetmeid ja kontrollimäärusi, mis on vastuolus kavandatud
lossimiskohustusega ning sunnivad kalureid kalu vette tagasi heitma.
(2)       Seoses ühise
kalanduspoliitika käimasoleva reformiga on oodata uut tehniliste meetmete
raamistikku. Ebatõenäosus, et selline uus raamistik on olemas 2015. aasta
alguseks, kui esmakordselt kehtestatakse lossimiskohustus, õigustab kehtivate
tehniliste meetmete teatavate elementide muutmist või kõrvaldamist, et
kõrvaldada kõnealuste määruste ja lossimiskohustuse vaheline vastuolu.
(3)       Selleks et tagada
lossimiskohustuse rakendamine, tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98
(kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete
kaudu) ning kehtestada nõue, et lossida ja kvoodist maha arvestada tuleb kogu
juhupüügina püütud saak, mis koosneb lossimiskohustusega hõlmatud
mereorganismidest ja on püütud üle saagi koostise eeskirjadega ettenähtu;
lossimiskohustusega hõlmatud mereorganismide alammõõt asendada
referentsalammõõduga; lossida ja kvoodist maha arvestada kogu saak, mis koosneb
juhupüügina püütud mereorganismidest ja mis on püütud üle kaaspüügiks
ettenähtud normide teataval ajal ja teatavate püügivahenditega.
(4)       Lisaks tuleks õiguskindluse
tagamiseks muuta ka sätteid, mis on seotud püügipiirkonna sulgemisega kilttursa
noorisendite kaitseks ICES VIb rajoonis.
(5)       Lossimiskohustuse rakendamise
tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 (mis käsitleb
Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste
meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse
kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98) ning kehtestada nõue, et kõik juhupüügina
püütud mereorganismid, mille suhtes Läänemerel kehtib lossimiskohustus ja mille
püügil on ületatud saagi koostise lubatud protsendimäärasid, tuleb lossida ja
kvoodist maha arvestada; asendada lossimiskohustusega hõlmatud mereorganismide
puhul alammõõt referentsmõõduga; ning keelata lõhe- ja meriforelli püük
teataval ajal ja teatavas piirkonnas, v.a mõrdadega püük.
(6)       Lossimiskohustuse rakendamise
tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006 (mis käsitleb
Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse
määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1624/94)
ning asendada lossimiskohustusega hõlmatud mereorganismide puhul alammõõt
referentsalammõõduga, kahjustamata olemasolevat alammõõdu mõistet ja
rakendamist, ning jättes välja sardiinipüügi eeskirjad, mis ei ole enam
asjakohased sellise saagi lossimise kohustuse tõttu, sellist püüki tuleb
võimaluse korral vältida ja juhupüügi saak lossitakse, kuid enam ei kasutata
inimtoiduks.
(7)       Lossimiskohustuse rakendamise
tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1098/2007 (millega
kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava)
ning nõuda, et õngejadade, seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega kalapüügil
teatavates piirkondades ja teataval ajal juhupüügiga saadud kogu tursasaak
tuleks lossida ja kvoodist maha arvestada.
(8)       Lossimiskohustuse rakendamise
tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 254/2002, millega kehtestatakse
Iiri mere (ICES VIIa rajoon) tursavarude taastamise tehnilised meetmed 2002.
aastaks, ning nõuda, et kõik ebakammkarbi püügil traalnoodaga tahtmatult püütud
mereorganismid, mille suhtes kehtib lossimiskohustus ja mis on püütud üle
lubatud kaaspüügi protsendimäära, tuleks lossida ja kvoodist maha arvestada.
(9)       Lossimiskohustuse rakendamise
tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 2347/2002 (millega
kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed
juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused) ja nõuda, et kogu
süvamereliikidest koosnev saak tuleks lossida ja kvoodist maha arvestada.
(10)     Lossimiskohustuse rakendamise
tagamiseks tuleks muuta kontrollimist käsitlevat määrust (EÜ) nr 1224/2009,
millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade
järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002,
(EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ)
nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr
1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr
2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006. Selleks peaksid kalapüügiload
käsitlema sellist püüki, mille suhtes kehtib lossimiskohustus; kõik saagiandmed
kõikide liikide kohta tuleb registreerida, vaatamata kaalu piirmäärale;
referentsalammõõdust väikematest kaladest koosneva saagi andmed tuleks
registreerida eraldi; kuna väikeste koguste täpset kaalu on laeva pardal raske
kindlaks määrata, väikese saagi hinnangulisel kindlaksmääramisel tuleks lubada
suuremat kõikumist püügipäevikusse ja ümberlaadimisdeklaratsiooni märgitust;
tuleks kehtestada eeskirjad elektroonilise kaugseiresüsteemi andmete
registreerimiseks, et kontrollida lossimiskohustuse järgimist merel; tuleks
kehtestada eeskirjad referentsalammõõdust väikematest kaladest koosneva saagi
eraldi ladustamise ja selle saagi turustamise kohta ning määratleda tingimused
kontrolliülesandega vaatlejate kasutamiseks seireülesannete täitmisel.
(11)     Kuna saagi tagasiheide on
tõsine varude raiskamine, millel on negatiivne mõju mere bioloogiliste
ressursside jätkusuutlikule kasutamisele ja mere ökosüsteemidele, ning
kavandatud lossimiskohustuse järgimine ettevõtjate poolt on oluline edu
saavutamiseks, tuleks lossimiskohustuse eiramine määratleda tõsise rikkumisena.
Lossimiskohustuse kehtestamine koos teatavate uute paindlike eeskirjadega
kvootide jagamisel aastate vahel toob kaasa ka vajaduse muuta kvootide ja
püügikoormuse vähendamist käsitlevaid kehtivaid eeskirju.
(12)     Seepärast tuleb vastavalt
muuta määrusi (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2187/2005, (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr
1098/2007, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 2347/2002 ja (EÜ) nr 1224/2009.
(13)     Nõukogu määrus (EÜ) nr
1434/1998 (millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat
muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks) tuleks kehtetuks
tunnistada, kuna kõnealuses määruses sisalduvad saagi koostise eeskirjad ja
nendega seotud piirangud heeringa kasutamisele ei ole enam asjakohased, kuna
püütud heeringas tuleks lossida ja kvoodist maha arvestada ning
referentsalammõõdust väiksemat heeringat tuleks kasutada muuks otstarbeks kui
inimtoiduks.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1. PEATÜKK
Tehnilised meetmed
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 850/98 muudatused
Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt.
1)           Artiklile 3 lisatakse punkt i:
„i)        juhupüük – selliste mereorganismide
soovimatu püük, mille püüdmine on teatavate asjaolude korral keelatud.”
2)           Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
a)         lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
„Ühtki I–V lisas loetletud liiki ei tohi püüda
püügivahendiga, mille võrgusilma suurus ei vasta asjaomase liigi jaoks neis
lisades sätestatule.”
b)         lõike 4 punktile a lisatakse
järgmine lõik:
„Erandina esimesest lõigust ei ole lossimine
keelatud, kui X lisas sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita selliste
mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak tuleb
lossida ja see tuleks kvoodist maha arvestada.”
c)         lõike 4 punktile b lisatakse
järgmine lõik:
„Erandina esimesest lõigust ei ole lossimine
keelatud, kui I–V lisas sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita selliste
mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak tuleb
lossida ja see tuleks kvoodist maha arvestada.”
d)         lõike 5 punktile a lisatakse
järgmine lõik:
„Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus,
arvestatakse esimeses lõigus osutatud pardal hoitavate või ümberlaaditud
koguste hulka kõik püütud mereorganismid.”
3)           Artikli 5 lõikele 1 lisatakse
järgmine lõik:
„Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus, arvestatakse esimeses lõigus osutatud pärast sortimist või
lossimist pardal olevate koguste hulka kõik püütud mereorganismid.”
4)           Artikli 7 lõikele 5 lisatakse
järgmine lõik:
„Esimest lõiku ei kohaldata, kui perekonda Pandalus
kuuluvate koorikloomade suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15
sätestatud lossimiskohustus. Siiski on keelatud püüda neid koorikloomi esimeses
lõigus osutatud võrkudega, mis ei ole kõnealuse lõigu kohaselt varustatud.
Selliste võrkudega juhupüügina püütud saak tuleb lossida ja see tuleks kvoodist
maha arvestada.”
5)           Artiklile 10 lisatakse järgmine
lõik:
„Erandina esimese lõigu punktist b ei ole
saagi pardal hoidmine ja lossimine keelatud, kui kahepoolmeliste karploomade
minimaalset protsenti ei ole võimalik saavutada selliste mereorganismide
juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak tuleb lossida ja see tuleks
kvoodist maha arvestada.”
6)           Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
lõike 1 punktile a lisatakse järgmine lõik:
„Erandina esimese lõigu punktist a ei ole
seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abarate kasutamine või pardal hoidmine keelatud,
kui punktis a osutatud tingimusi ei ole võimalik täita selliste mereorganismide
juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak tuleb lossida ja see tuleks
kvoodist maha arvestada.”
7)           Artikli 12 lõikele 1 lisatakse
järgmine lõik:
„Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus, arvestatakse esimeses lõigus osutatud pärast sortimist pardal
olevate või maale laaditavate mereorganismide hulka kõik püütud
mereorganismid.”
8)           Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 15
1.         Artikli 20 lõikes 2, artikli 21
lõikes 2, artikli 22 lõike 2 punktis b, artikli 27 lõikes 2, artikli 29d lõike
5 punktis d, artikli 29d lõike 6 punktis d, artikli 29d lõike 7 punktis c,
artikli 29 g lõikes 2, artikli 34b lõike 3 punktis c ja artikli 34b lõikes
11 ning I–VII, X ja XI lisas sätestatud lubatud protsendimäärasid ületavaid
püütud mereorganismide koguseid ei tohi lossida, vaid need lastakse enne iga
lossimist merre tagasi, kui nende mereorganismide suhtes ei kehti määruse (EL)
[xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus.
2.         Artikli 20 lõikes 2, artikli 21
lõikes 2, artikli 22 lõike 2 punktis b, artikli 27 lõikes 2, artikli 29d lõike
5 punktis d, artikli 29d lõike 6 punktis d, artikli 29d lõike 7 punktis c,
artikli 29g lõikes 2, artikli 34b lõike 3 punktis c ja artikli 34b lõikes 11
ning I–VII, X ja XI lisas sätestatud protsendimäärasid ületavad püütud
mereorganismid, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus, lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.
3.         Enne konkreetse püügireisi käigus
mis tahes majanduspiirkonnas püügi alustamist peavad kalalaevade kaptenid
veenduma, et neil on nende kalavarude püügiks, mille suhtes kohaldatakse püügi
piirnorme, piisavalt kvoote ja et need katavad saagi tõenäolise koostise ja
selle püügireisi jooksul lubatud protsendimäära.”
9)           Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
„Mereorganism on alamõõduline juhul, kui tema
mõõtmed on XII lisas asjakohase liigi ja asjakohase geograafilise piirkonna
jaoks sätestatud referentsalammõõdust väiksemad.”
10)         Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 19
1.         Alamõõdulisi mereorganisme, mis
kuuluvad liiki, mille suhtes ei kehti määruse (EL) [xxxx] artiklis 15
sätestatud lossimiskohustus, ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida,
transportida, ladustada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb
kohe merre tagasi heita.
2.         Alamõõdulised mereorganismid, mis
kuuluvad liiki, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus,
jäetakse pardale, lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha. Neid ei tohi müüa,
esitleda ega pakkuda müügiks inimtoiduna.”
11)         artiklile 20 lisatakse lõige 4:
„4. Kui heeringa suhtes kehtib määruse (EL)
[xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva artikli
lõikes 1 sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud osutatud
liiki püüda nendes geograafilistes piirkondades ja nende ajavahemike jooksul,
millele viidatakse kõnealuses lõikes. Juhupüügina püütud heeringas tuleb
lossida ja see arvestatakse kvoodist maha.”
12)         Artiklile 20a lisatakse järgmine
lõik:
„Kui heeringa suhtes kehtib määruse (EL)
[xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva artikli
esimeses lõigus sätestatud keeldu see lossida või hoida seda laeva pardal.
Siiski on keelatud osutatud liiki püüda selles geograafilises piirkonnas ja
nende ajavahemike jooksul, millele viidatakse esimeses lõigus. Juhupüügina
püütud heeringas tuleb lossida ja see arvestatakse kvoodist maha.”
13)         artiklile 21 lisatakse lõige 3:
„3. Kui kilu suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva artikli lõikes
1 sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud osutatud liiki
püüda nendes geograafilistes piirkondades ja nende ajavahemike jooksul, millele
viidatakse kõnealuses lõikes. Juhupüügina püütud kilu lossitakse ja
arvestatakse kvoodist maha.”
14)         Artikli 22 lõikele 1 lisatakse
järgmine lõik:
„Kui makrelli suhtes kehtib määruse (EL)
[xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva lõike
esimeses lõigus sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud
osutatud liiki püüda nendes geograafilistes piirkondades, millele viidatakse
kõnealuses lõigus. Juhupüügina püütud makrell lossitakse ja arvestatakse
kvoodist maha.”
15)         Artikli 23 lõikele 1 lisatakse
järgmine lõik:
„Kui anšoovise suhtes kehtib määruse (EL)
[xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva lõike
esimeses lõigus sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud
osutatud liiki püüda nende püügivahenditega ja nendes geograafilistes
piirkondades, millele viidatakse kõnealuses lõigus. Juhupüügina püütud anšoovis
lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.”
16)         artiklile 27 lisatakse lõige 3:
„3. Kui tursiku suhtes kehtib määruse (EL)
[xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva artikli
lõikes 1 sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud osutatud
liiki püüda nende püügivahenditega ja nendes geograafilistes piirkondades,
millele viidatakse kõnealuses lõikes. Juhupüügina püütud tursik lossitakse ja
arvestatakse kvoodist maha.”
17)         Artikli 29a lõikele 1 lisatakse
järgmine lõik:
„Kui tobia suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva lõike esimeses
lõigus sätestatud keeldu see lossida või hoida seda laeva pardal. Siiski on
keelatud osutatud liiki püüda selles geograafilises piirkonnas, millele
viidatakse kõnealuses lõigus. Juhupüügina püütud tobias lossitakse ja
arvestatakse kvoodist maha.”
18)         Artikkel 29c asendatakse järgmisega:
„Artikkel 29c
Rockalli kilttursa ala ICESi VI
alapiirkonnas
1.         Piirkondades, mis asuvad järgmiste
ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud
loksodroomide vahel, on keelatud igasugune kalapüük (v.a püük õngejadaga):
–
57°00′ N, 15°00′ W
–
57°00′ N, 14°00′ W
–
56°30′ N, 14°00′ W
–
56°30′ N, 15°00′ W
–
57°00′ N, 15°00′ W.”
19)         artiklit 29d muudetakse
järgmiselt:
a) lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
„Kui esimese lõigu punktis b osutatud karpide
suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus,
asendatakse punktis b sätestatud tingimus tingimusega, et selliseid kalu ega
karpe sihtpüügina ei püüta. Juhupüügina püütud selline kala või karbid
lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.”
b) lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
„Kui esimese lõigu punktis b osutatud kala
suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus,
asendatakse punktis b sätestatud tingimus tingimusega, et seda kala sihtpüügina
ei püüta. Juhupüügina püütud selline kala lossitakse ja arvestatakse kvoodist
maha.”
20)         Artikli 29e lõikele 2 lisatakse
järgmine lõik:
„Kui esimese lõigu punktis b osutatud kala
suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus,
asendatakse punktis b sätestatud tingimus tingimusega, et seda kala sihtpüügina
ei püüta. Juhupüügina püütud selline kala lossitakse ja arvestatakse kvoodist
maha.”
21)         Artiklisse 29f lisatakse lõige 1a:
„1a.Kui sinise molva suhtes kehtib määruse
(EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva
artikli lõikes 1 sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on
kõnealuses lõikes osutatud ajavahemikel ja piirkondades keelatud püüda
kõnealusest liigist kalu. Juhupüügina püütud sinine molva lossitakse ja
arvestatakse kvoodist maha.”
22)         Artikli 32 lõikele 2 lisatakse
järgmine lõik:
„Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus, arvestatakse käesoleva artikli esimese lõigu punkti b
alapunktis i osutatud koguste hulka, mida võib seaduslikult pardal hoida, kõik
püütud mereorganismid.”
23)         Artikkel 35 jäetakse välja.
24)         Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva
määruse I lisale.
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 2187/2005
muudatused
Määrust (EÜ) nr 2187/2005 muudetakse
järgmiselt.
1)           Artiklile 2 lisatakse punkt p:
„p)       „juhupüük” – selliste
mereorganismide soovimatu püük, mille püüdmine on teatavate asjaolude korral
keelatud.”
2)           Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
a) lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
„Ühtki I–V lisas loetletud liiki ei tohi püüda
püügivahendiga, mille võrgusilma suurus ei vasta asjaomase liigi jaoks neis
lisades sätestatule.”
b) lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
„Erandina esimesest lõigust ei ole pardal
hoidmine ega lossimine keelatud, kui kõnealuses lõigus sätestatud tingimusi ei
ole võimalik täita selliste mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes
kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline
juhupüügina püütud saak tuleb lossida ja see tuleks kvoodist maha arvestada.”
c) lõikele 6 lisatakse järgmine lõik:
„Erandina esimesest lõigust ei ole lossimine
keelatud, kui kõnealuses lõigus sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita
selliste mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL)
[xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak
lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha. ”
3)           Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
a) lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
„Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus, arvestatakse esimeses lõigus osutatud koguste hulka, mida
hoitakse pardal pärast sortimist või mis on lossitud, kõik püütud
mereorganismid.”
b) lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
„Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus, arvestatakse esimeses lõigus osutatud pardal hoitavate
koguste hulka kõik püütud mereorganismid.”
4)           Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 12
Saagi normprotsentide saavutamine
„1.       II ja III lisas sätestatud lubatud
protsendimäärasid ületavad soovimatult püütud mereorganismid, mille suhtes
kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, lossitakse
ja arvestatakse kvoodist maha. 2.            Enne konkreetse püügireisi käigus
mis tahes majanduspiirkonnas püügi alustamist peavad kõigi kalalaevade kaptenid
veenduma, et neil on nende kalavarude püügiks, mille suhtes kohaldatakse püügi
piirnorme, piisavalt kvoote ja et need katavad saagi tõenäolise koostise ja II
ja III lisas osutatud protsendimäära.”
3.         II ja III lisas sätestatud
protsendimäärasid ületavaid püütud mereorganisme, mille suhtes ei kehti määruse
(EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei tohi lossida, vaid need
lastakse enne iga lossimist merre tagasi.”
5)           Artikli 14 lõiget 1 muudetakse
järgmiselt:
„1.       „Mereorganism loetakse
alamõõduliseks juhul, kui tema mõõtmed on IV lisas asjakohase liigi ja
asjakohase geograafilise piirkonna referentsalammõõdust väiksemad.”
6)           Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:
a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1.       Alamõõdulisi mereorganisme, mis
kuuluvad liiki, mille suhtes ei kehti määruse (EL) [xxxx] artiklis 15
sätestatud lossimiskohustus, ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida,
transportida, ladustada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb
viivitamata merre tagasi lasta.
b) Lisatakse lõige 3:
„3.       Alamõõdulised mereorganismid, mis
kuuluvad liiki, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus, jäetakse pardale, lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.
Neid ei tohi müüa, esitleda ega pakkuda müügiks inimtoiduna.”
7)           Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
a) lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
„Kui lõhe (Salmo salar) või meriforelli
(Salmo trutta) suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva artikli esimeses lõigus sätestatud
keeldu hoida neist liikidest kalu laeva pardal. Siiski on keelatud osutatud
liike püüda nendes geograafilistes piirkondades ja nende ajavahemike jooksul,
millele on viidatud kõnealuses lõigus. Lõhe (Salmo salar) või
meriforelli (Salmo trutta) juhupüügiga saadud saak lossitakse ja
arvestatakse kvoodist maha.”
b) lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
„3.       Erandina lõigetest 1 ja 3 on lubatud
lõhet (Salmo salar) või meriforelli (Salmo trutta) mõrdadega
püüda ja sel viisil püütud lõhet pardal hoida.”
8)           Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva
määruse II lisale.
Artikkel 3
Määruse (EÜ) nr 1967/2006
muudatused
Määrust (EÜ) nr 1967/2006 muudetakse
järgmiselt.
1)           Artiklisse 2 lisatakse punkt 18:
„18)     juhupüük – selliste mereorganismide
soovimatu püük, mille püüdmine on teatavate asjaolude korral keelatud.”
2)           Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:
a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1.       On keelatud püüda III lisas
loetletud liikide hulka kuuluvaid kalu või mereorganisme, mis on väiksemad
selles lisas nende liikide suhtes kehtestatud referentsalammõõdust (edaspidi
„alamõõdulised mereorganismid”).
Soovimatult püütud alamõõdulised
mereorganismid, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus, hoitakse pardal ja lossitakse. Neid ei tohi inimtoiduna müüa,
sellena esitleda ega müügiks pakkuda.
Soovimatult püütud alamõõdulisi mereorganisme,
mille suhtes ei kehti määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus, ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda,
säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda.”
b) Lõige 3 jäetakse välja.
3)           Artikli 16 lõige 1 asendatakse
järgmisega:
„1. Erandina artikli 15 lõikest 1 võib
alamõõdulisi mereorganisme püüda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle
anda, säilitada, müüa, esitleda või müügiks pakkuda nende otsese taasasustamise
või ümberasustamise eesmärgil selle liikmesriigi loal või volitusel, kus neid
toiminguid tehakse.”
4)           Lisasid muudetakse vastavalt
käesoleva määruse III lisale.
Artikkel 4
Määruse (EÜ) nr 1098/2007
muudatused
Määrust (EÜ) nr 1098/2007 muudetakse
järgmiselt.
1)           Artiklisse 3 lisatakse punkt g:
„g)       „juhupüük” – selliste
mereorganismide juhuslik püük, mille püüdmine on asjaomastes tingimustes
keelatud.”
2)           Artikli 8 lõikele 2 lisatakse
järgmine lõik:
„Kui tursa suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata esimeses lõigus
sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud püüda seda liiki
triivõngejadadega lõikes 1 osutatud geograafilistes piirkondades ja
ajavahemikel. Juhupüügina püütud tursk lossitakse ja arvestatakse kvoodist
maha.”
3)           Artikli 9 lõikele 3 lisatakse
järgmine lõik:
„Kui tursa suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata esimeses lõigus
sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud püüda seda liiki
lõikes 2 osutatud püügivahenditega lõikes 1 osutatud geograafilistes
piirkondades ja ajavahemikel. Juhupüügina püütud tursk lossitakse ja
arvestatakse kvoodist maha.”
Artikkel 5
Määruse (EÜ) nr 254/2002 muudatused
Määrust (EÜ) nr 254/2002 muudetakse
järgmiselt.
1)           Artikli 3 lõikele 1 lisatakse
järgmine lõik:
„Erandina esimesest lõigust ei ole lossimine
keelatud, kui kõnealuses lõigus sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita
selliste mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL)
[xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak
tuleb lossida ja see tuleks kvoodist maha arvestada.”
2)           Artiklile 4 lisatakse järgmine lõik:
„Erandina esimesest lõigust ei ole lossimine
keelatud, kui kõnealuses lõigus sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita
selliste mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL)
[xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak
tuleb lossida ja see tuleks kvoodist maha arvestada.”
Artikkel 6
Määruse (EÜ) nr 2347/2002
muudatused
Määrust (EÜ) nr 2347/2002 muudetakse
järgmiselt.
1)           Artiklisse 2 lisatakse punkt f:
„f)        juhupüük – selliste mereorganismide
soovimatu püük, mille püüdmine on teatavate asjaolude korral keelatud.”
2)           Artikli 3 lõike 1 teine
lõik asendatakse järgmisega:
„Kalalaevadel, millel ei ole süvamere
kalapüügi luba, on keelatud püüda süvamereliike kokku üle 100 kg ühe
püügireisi ajal. Selliste laevade püütud süvamereliike koguses üle 100 kg
ei tohi pardal hoida, ümber laadida või lossida.
„Erandina teisest lõigust ei ole pardal
hoidmine, ümberlaadimine ega lossimine keelatud, kui kõnealuses lõigus
sätestatud 100 kg piirmäär ületatakse selliste süvamereorganismide juhupüügi
tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak tuleb lossida ja see tuleks
kvoodist maha arvestada.”
2. PEATÜKK
Kontrollimeetmed
Artikkel 7
Määruse (EÜ) nr 1224/2009
muudatused
Määrust (EÜ) nr 1224/2009 muudetakse järgmiselt.

1)           Artikli 7 lõiget 1 muudetakse
järgmiselt:
a)         punkt e asendatakse järgmisega:
„e)       lossimiskohustust osas või kõigis
püügipiirkondades vastavalt määruse (EL) [xxxx] artiklile 15.”
b)         lisatakse punkt f:
„f)        muid liidu õigusaktidega ette
nähtud tingimusi.”
2)           Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:
a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1.       Ilma et see piiraks mitmeaastaste
kavade konkreetsete sätete kohaldamist, peavad liidu kalalaevade puhul, mille
kogupikkus on 10 meetrit või rohkem, nende kaptenid püügipäevikut laeva
toimingute kohta, märkides konkreetselt ära kõik püütud ja pardal hoitud
kogused liikide kaupa.”
b)         lõike 2 punkt f asendatakse
järgmisega:
„f) iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu
kilogrammides või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena
kogused või üksikisendid alla kohaldatava referentsalammõõdu;”
c)          lõige 3 asendatakse järgmisega:
„Püügipäevikusse kantud hinnanguliste koguste
ja pardal oleva saagi kilogrammides mõõdetud koguste vaheline lubatud kõikumine
on 10 % kõigi liikide puhul. Juhul kui ühe või mitme liigi saak kokku on alla
50 kilogrammi, on lubatud kõikumine 20 %.”
d)         lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4.       Liidu kalalaeva kapten registreerib
püügipäevikus samuti iga liigi kõik hinnanguliselt vette tagasi lastud
kogused.”
3)           Artikli 17 lõike 1 punktid e ja f
asendatakse järgmistega:
„e)       püügipäevikusse kantud kogused
liikide kaupa, sealhulgas eraldi kirjena teave nende kohta, mis on alla
kohaldatava referentsalammõõdu;
(f)        lossitavad või ümberlaaditavad
kogused liikide kaupa, sealhulgas eraldi kirjena teave nende kohta, mis on alla
kohaldatava referentsalammõõdu.”
4)           Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:
a)         lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade
konkreetsete sätete kohaldamist, peavad ümberlaadimises osalevate liidu
kalalaevade kaptenid, kelle laeva kogupikkus on 10 meetrit või rohkem, täitma
ümberlaadimisdeklaratsiooni, märkides konkreetselt ära kõik ümber laaditud või
vastu võetud kogused liikide kaupa.”
b)         lõike 2 punkt c asendatakse
järgmisega:
„c)       iga liigi hinnanguline kogus toote
massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite
arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid alla kohaldatava
referentsalammõõdu;”
c)          lõige 3 asendatakse järgmisega:
„Ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud
hinnanguliste koguste ja ümberlaaditud saagi kilogrammides mõõdetud koguste
vaheline lubatud kõikumine on 10 % kõigi liikide puhul. Juhul kui ühe või mitme
liigi saak kokku on alla 50 kilogrammi, on lubatud kõikumine 20 %.”
5)           Artikli 23 lõike 2 punkt c
asendatakse järgmisega:
„c)        iga liigi kogus toote massina
kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv,
sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid alla kohaldatava referentsalammõõdu;”.
6)           Artikli 25 järele lisatakse artikkel
25a:
„Artikkel 25a
Elektrooniline kaugseiresüsteem
1.
Kalalaevadele, mis peavad liidu õigusaktide või
liikmesriikide otsuse kohaselt kasutama elektroonilist kaugseiresüsteemi, mis
võimaldab kontrollida määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustuse järgimist, tuleb paigaldada elektroonilise kaugseiresüsteemi
seadmed. Kõnealune süsteem peab tagama kalapüügi ja sellega seotud tegevuse
andmete, sealhulgas saagi töötlemine, salvestamise kaameraga igal ajal.
2. Lõikes 1 osutatud laevad peavad
olema varustatud ka järgmisega:
(a)
teisaldatavad andmete salvestamise seadmed, mille
on heaks kiitnud pädevad asutused ja kuhu salvestatakse kõik pildid
püügitegevusest igal ajal; ning
(b)
püügivahendi käivitamiseks kasutatava süsteemi ja
vintsi või võrgupooli külge kinnitatud sensorid, mis registreerivad kõik
liigutused, mis on seotud püügivahendi vettelaskmise ja pardalehiivamisega.
3.         Kalalaevale paigaldatud elektroonilised
kaugseiresüsteemid peavad töötama täielikult automaatselt, mitte võimaldama
valede asukohaandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla
võimalik käsitsi välja lülitada.
4.         Liikmesriigid peavad tagama, et neil on
tehniline suutlikkus elektroonilise kaugseiresüsteemi abil saadud teavet
analüüsida ja tõhusalt kasutada.
5.         Komisjonil on artikli
119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse
järgmist:
(a)
elektroonilise kaugseiresüsteemi poolt
registreeritavad ja töödeldavad andmed;
(b)
kaptenite kohustused seoses elektroonilise
kaugseiresüsteemiga;
(c)
elektroonilise kaugseiresüsteemi tehnilise rikke
või mittetoimimise korral võetavad meetmed;
(d)
liikmesriikide aruandekohustused seoses
elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutamisega.”
6.         Komisjon
kehtestab rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad seoses järgmisega:
(a)
elektrooniliste kaugseiresüsteemide nõuded;
(b)
elektrooniliste kaugseiresüsteemide
spetsifikatsioonid;
(c)
lipuliikmesriigi poolt võetavad kontrollimeetmed;
(d)
komisjoni juurdepääs elektroonilise
kaugseiresüsteemi andmetele.
Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.”
7)           Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:
a) lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:
„a) kõikidest eelmise kuu jooksul lossitud
kogustest, mis kuuluvad TACi või kvoodiga reguleeritavasse varusse või varude
rühma, sealhulgas eraldi kirjena teave nende kohta, mis on alla kohaldatava
referentsalammõõdu; ning”
b) lõige 6 asendatakse järgmisega:
„6.       Kui teadusuuringute raames püütud
saak, mis on turustatud ja müüdud, sealhulgas vajaduse korral see, mis on alla
kohaldatava referentsalammõõdu, ületab 2 % asjaomasest kvoodist, arvestatakse
see maha lipuliikmesriigile kohaldatavast kvoodist. Nõukogu 25. veebruari 2008.
aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja
kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga
seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta)[15]
artikli 12 lõiget 2 ei kohaldata teadusuuringute eesmärgil tehtud merereiside
suhtes, mille käigus selline saak püüti.”
8)           Lisatakse artiklid 49a, 49b ja 49c:
„Artikkel 49a
Referentsalammõõdust väikematest
kaladest koosneva saagi eraldi ladustamine
1.         Liidu kalalaeva pardal hoitav kogu
saak, mis koosneb referentsalammõõdust väikematest kaladest, pannakse iga
kalaliigi kaupa eraldi kastidesse, lahtritesse või konteineritesse, mis on
eristatavad muudest kastidest, lahtritest või konteineritest.
2.         Liidu kalalaeva pardal ei tohi
üheski kastis, lahtris või konteineris hoida mis tahes koguses referentsalammõõdust
väikematest kaladest koosnevat saaki segamini mis tahes muude
kalandustoodetega.
3.         Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata:
–
kui saak sisaldab üle 80 % muuks kui
inimtoiduks püütud tursikut ja tobiat või üht või mitut järgmist liiki:
–
makrell,
–
heeringas,
–
hailik stauriid,
–
putassuu,
–
hirvkala,
–
anšoovis,
–
hõbekala,
–
sardiin,
–
kilu;
–
selliste kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on
alla 12 meetri ja kus referentsalammõõdust väikematest kaladest koosnev saak on
sorditud, kaalutud ja andmed püügipäevikusse kantud.
4.         Lõikes 3 osutatud juhtudel
kontrollivad liikmesriigid saagi koostist proovivõtumeetodil.”
„Artikkel 49b
Vähese tähtsusega abi reegel
Liikmesriigid tagavad, et määruse (EL) [xxxx]
artikli 15 lõikes 5 sätestatud vähese tähtsusega abi reegli alla kuuluv saak ei
ületa asjaomase liidu meetmega kehtestatud määra."
„Artikkel 49c
Referentsalammõõdust väikematest
kaladest koosneva saagi lossimine
Kui lossitakse referentsalammõõdust
väikematest kaladest koosnevat saaki, tagavad pädevad asutused, et need saagid
ladustatakse nii, et need oleksid eristatavad inimtarbimiseks ette nähtud
kalatoodetest.”
9)           Artikli 56 lõige 1 asendatakse
järgmisega:
„1.       Iga liikmesriik vastutab oma
territooriumil ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamise kontrolli eest
kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise igal etapil esmamüügist
jaemüügini, sealhulgas transport. Liikmesriigid tagavad eelkõige, et nende
kalandustoodete kasutamine, mis on toodetud referentsalammõõdust väikematest
kaladest koosnevast saagist, mis on hõlmatud määruse (EL) [xxxx] artiklis 15
sätestatud lossimiskohustusega, kasutatakse muuks otstarbeks kui vahetult
inimtoiduks.”
10)         Artikli 58 lõike 5 punkt e
asendatakse järgmisega:
„e)        iga liigi kogus kilogrammides
netokaaluna või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi teabena kogused
või üksikisendid alla kohaldatava referentsalammõõdu;”
11)         Artikli 64 lõiget 1 muudetakse
järgmiselt:
a)         punkt f asendatakse järgmisega:
„f)         iga liigi kogus toote massina
kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv,
sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid alla kohaldatava
referentsalammõõdu;”
b)         lisatakse punkt ha:
„ha       vajaduse korral nende kalatoodete
sihtkoht, mis on toodetud referentsalammõõdust väikematest kaladest koosnevast
saagist, mille kasutamine on piiratud kooskõlas määruse (EL) [xxxx] artikliga
15 muu kui vahetu inimtoiduna kasutamisega.”
12)         Artikli 66 lõike 3 punkt e
asendatakse järgmisega:
„e)        iga liigi hinnanguline kogus toote
massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite
arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid alla kohaldatava
referentsalammõõdu;”
13)         Artikli 68 lõike 5 punkt d
asendatakse järgmisega:
„d)        iga liigi hinnanguline
transporditud kogus toote massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või
vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või
üksikisendid alla kohaldatava referentsalammõõdu;”
14)         Lisatakse artikkel 73a:
„Artikkel 73a
Kontrolliülesandega vaatlejad
lossimiskohustuse kontrollimiseks
Ilma, et see piiraks artikli 73 lõike 1
kohaldamist, võivad liikmesriigid kasutada kontrolliülesandega vaatlejaid
kalapüügi kontrollimiseks oma lipu all sõitvatel kalalaevadel, mille suhtes
kohaldatakse määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustust.
Nende kontrolliülesandega vaatlejate suhtes kohaldatakse artikli 73 lõikeid
2–9.”
15)         Artikli 90 lõike 1 punkt c
asendatakse järgmisega:
„c)       püügitoimingu käigus mis tahes
liigist, mis on kvoodiga või määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustusega hõlmatud, saagi laeva pardale toomata ja lossimata jätmine,
välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus ühise kalanduspoliitika
eeskirjadega ettenähtud kohustustega püügi või püügipiirkondade puhul, mille
suhtes nimetatud eeskirju kohaldatakse.”
16)         Artikli 92 lõige 1 asendatakse
järgmisega:
„1.       Liikmesriigid kohaldavad määruse
(EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktis a osutatud tõsiste rikkumiste
korral ja kvoodiga või määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
lossimiskohustusega hõlmatud saagi laeva pardale toomata ja lossimata jätmise
korral punktisüsteemi, mille alusel saab kalalaevatunnistuse omanik ühise
kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise eest asjakohaseid punkte.”
17)         Artiklit 105 muudetakse järgmiselt:
a) Lõikes 2 esitatud tabel asendatakse
järgmisega:
„
 Ülepüügi ulatus võrreldes lubatud lossimistega || Korrutustegur
 Kuni 10 % || Ülepüük * 1,0
 Üle 10 % kuni 20 % || Ülepüük * 1,2
 Üle 20 % kuni 40 % || Ülepüük * 1,4
 Üle 40 % kuni 50 % || Ülepüük * 1,8
 Igasugune edasine ülepüük, mis on suurem kui 50 % || Ülepüük * 2,0
„
b)         lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3.       Lisaks lõikes 2 osutatud
korrutustegurile ja tingimusel, et ülepüük lubatud lossimise suhtes on üle
10 %, kohaldatakse korrutustegurit 1,5 järgmistel juhtudel:
(1)
kui liikmesriik on eelneva kahe aasta jooksul
korduvalt ületanud temale määratud kalavaru või varude rühmaga seotud kvoodi
või selle määratud osa või püügiosa, kui kõnealuse ülepüügi suhtes kohaldatakse
lõikes 2 osutatud vähendamist;
(2)
kui kasutada olevate teadus-, tehnika- ja
majandusnõuannete ning eelkõige STECF koostatud kontrollaktide põhjal on
kindlaks tehtud, et ülepüük on tõsine oht asjaomase kalavaru kaitsele; või
(3)
kui kalavaru on hõlmatud mitmeaastase
majandamiskavaga”
c)         Lõige 3a jäetakse välja.
18)         Artiklit 106 muudetakse järgmiselt:
a) Lõikes 2 esitatud tabel asendatakse
järgmisega:
„
 Eraldatud püügikoormuse ületamise ulatus || Korrutustegur
 Kuni 10 % || Ületamine * 1,0
 Üle 10 % kuni 20 % || Ületamine * 1,2
 Üle 20 % kuni 40 % || Ületamine * 1,4
 Üle 40 % kuni 50 % || Ületamine * 1,8
 Igasugune edasine ülepüük, mis on suurem kui 50 % || Ületamine * 2,0
 „
19)         Lisatakse artikkel 119a:
„Artikkel 119a
Delegeeritud volituste rakendamine
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artikli 25a lõikes 5 osutatud
volitused antakse määramata ajaks.
3.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 25a lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba
jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
5.         Artikli 26a lõike 5 alusel vastu
võetud delegeeritud õigusakt jõustub, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle kohta
vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist
teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusakti kohta vastuväiteid. Kõnealust
ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra
pikendada.”
3. PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 8
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 14234/98 tunnistatakse
kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 9
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub [xxx] päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates …
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               KOM(2011) 425 (lõplik). Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
ühise kalanduspoliitika kohta.
[2]               http://ec.europa.eu/fisheries/reform/sec_2011_891_en.pdf
[3]               „Nõukogu kiitis heaks komisjoni kavatsuse vaadata läbi
ja vajaduse korral teha ettepanek tühistada seotud kontrollimeetmed ja
tehnilised meetmed aegsasti enne lossimiskohustuse jõustumist.”
[4]               EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.
[5]               ELT L 78, 20.3.2013, lk 1.
[6]               ELT L 349, 31.12.2005, lk 1.
[7]               ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.
[8]               ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.
[9]               EÜT L 191, 7.7.1998, lk 10.
[10]             EÜT L 41, 13.2.2002, lk 1.
[11]             EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.
[12]             ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
[13]             SEK(2011) 891.
[14]             ELT C , , lk .
[15]             ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.