				|

		52012PC0073

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ /* COM/2012/073 final - 2012/0029 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Ettepaneku taust
Väärtpaberite keskdepositooriumid (CSDd) on
finantsturgude jaoks süsteemse tähtsusega. Igale väärtpaberitega kauplemisele,
kas väärtpaberiturul või väljaspool seda, järgnevad kauplemisjärgsed
protsessid, mille tulemusena asjaomane tehing arveldatakse, ehk väärtpaberid
loovutatakse raha vastu. CSDd on võtmetähtsusega asutused, mis võimaldavad
arveldust, korraldades nn väärtpaberiarveldussüsteeme. CSDd tagavad ka esmase
registreerimise ja väärtpaberikontode keskse hoidmise, millel registreeritakse
see, kui palju väärtpabereid on kellegi poolt emiteeritud ja kõik nende
väärtpaberite hoidmisega seotud muudatused.
CSDdel on määrav roll ka tagatiste turu jaoks,
eelkõige rahapoliitika eesmärgil. Näiteks keskpanga rahapoliitika toimingute
puhul läbib peaaegu kogu aktsepteeritud tagatis ELis, eelkõige euroalal, CSDde
korraldatavaid väärtpaberiarveldussüsteeme.
ELis arveldati väärtpaberiarveldussüsteemides
2010. aastal tehinguid väärtuses ligikaudu 920 triljonit eurot ning
hoiti 2010. aasta lõpus väärtpabereid väärtuses peaaegu 39 triljonit
eurot. ELis on rohkem kui 30 CSDd, üldiselt üks igas riigis, ning kaks
rahvusvahelist CSDd (Clearstream Banking Luxembourg ja Euroclear Bank), mis on
CSDde alaliik ja on spetsialiseerunud rahvusvaheliste võlakirjade (nn
eurovõlakirjade) emiteerimisele.
Kuigi CSDs tegutsevad riigisiseselt
turvaliselt ja tõhusalt, on nad piiriüleselt ühenduses ja suhtlevad vähem
turvaliselt, mis tähendab, et investoril on piiriülest investeeringut tehes
suuremad riskid ja kulud. Näiteks arvelduse ebaõnnestumiste arv on piiriüleste
tehingute puhul kõrgem kui riigisiseste tehingute puhul ning piiriülese
arvelduse kulud on riigisisese arvelduse kuludest kuni neli korda suuremad.
Need turvalisuse probleemid on põhjustatud mitmest
tegurist, sealhulgas järgmistest:
·      arveldustsükli pikkus. Ajavahemik tehingu ja arveldamise vahel ei ole
ELis ühtlustatud ning see põhjustab väärtpaberite piiriülese arvelduse korral
häireid;
·      väike, kuid oluline osa väärtpaberitest on ikka veel paberkujul. Need
arveldatakse pikema arveldustsükli alusel, mis suurendab investoritega seotud
riski;
·      arvelduse ebaõnnestumiste suhtes, mis on olukorrad, kus tehingut ei
õnnestu arveldada kavandatud arvelduspäeval, ei kohaldata kõigil turgudel
hoiatavat karistust ning kui kohaldatakse, siis arvelduskorra meetmed on
turgude lõikes väga erinevad;
·      kuigi direktiiviga 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja
väärtpaberiarveldussüsteemides[1]
vähendatakse häireid väärtpaberiarveldussüsteemides, mis tulenevad asjaomase
süsteemi liikme maksejõuetusmenetlusest, ei käsitleta selles süsteemi muid
riske ega süsteemi korraldava CSD vastupidavust. Mõnel CSD-l on täiendav
krediidi- ja likviidsusrisk, mis tuleneb pangandusteenuste osutamisest lisaks
arveldusele;
·      CSD-de vahelised kokkulepped ühenduse loomiseks, mida loetakse
esimeseks sammuks Euroopa arveldusturgude konsolideerimisel, tekitavad küsimusi
turvalisuse kohta juhul, kui selliste ühenduste jaoks puuduvad konkreetsed
usaldatavusnõuded. Lisaks suurendavad need CSDde omavahelist sõltuvust, mis
veelgi õigustab ühtse usaldatavusraamistiku kehtestamist.
Muret tekitab ka arvelduse ühtse tõhusa
siseturu puudumine. Jätkuvalt on Euroopa kauplemisjärgsel turul olulised
tõkked, näiteks väärtpaberite emitentide piiratud juurdepääs CSDdele, CSDdele
erinevad riiklikud litsentsimiskorrad ja -eeskirjad kogu ELis ning piiratud
konkurents eri riikide CSDde vahel. Nende tõkete tõttu on turg väga
killustatud. Seepärast sõltub tehingute piiriülene arveldus üleliia keerukatest
hoiuahelatest, mis sageli hõlmavad mitut CSDd ja mitut muud vahendajat. Sellel
on negatiivne mõju nii tõhususele kui ka piiriüleste tehingutega seotud
riskidele.
Kõnealused probleemid on olulised, sest
Euroopas suureneb jätkuvalt piiriüleste tehingute arv, alates tavalisest
väärtpaberite ostust/müügist kuni tagatise üleandmiseni, ning CSDd muutuvad
vastastikku üha seotumaks. Need suundumused eeldatavasti kiirenevad Target2
Securities (T2S) tulekuga, mis on eurosüsteemi algatatud projekt, et pakkuda
Euroopas väärtpaberite arvelduseks piirideta ühtset platvormi, ja mille algus
on kavandatud 2015. aastaks.
Neid probleeme käsitletakse käesolevas
kavandatud määruses. Sellega kehtestatakse kohustus esitada kõik vabalt
võõrandatavad väärtpaberid registrikande vormis ja registreerida need CSDdes
enne nendega kauplemist reguleeritud kohtades. Ettepanekuga ühtlustakse
arveldusperioodid ja arvelduskord kogu ELis. Sellega kehtestatakse ühtne
eeskirjade kogum, mis lähtub rahvusvahelistest standarditest CSDde toimingute
ja teenuste riskide kohta. Kuna CSDde suhtes kohaldatakse kogu ELis samu
sisulisi eeskirju, saavad CSDd kasu ühtsetest litsentsimise nõuetest ja kogu
ELis kehtivast loast, mis aitab kõrvaldada praegused juurdepääsutõkked.
Seega suurendab kavandatud määrus süsteemi turvalisust
ja avab CSD teenuste turu ning seeläbi parandab väärtpaberite arvelduse
tõhusust. Kavandatud määrus täiendab väärtpaberituru infrastruktuuride
regulatiivset raamistikku, mis juba sisaldab kauplemiskohtade puhul direktiivi
2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (MiFID)[2] ja kesksete vastaspoolte puhul
määruse ettepanekut tehingute kohta tuletisinstrumentidega.
Käesoleval algatusel on ulatuslik poliitiline
toetus. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu rõhutas 2. detsembril 2008
vajadust tugevdada CSDde korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide
turvalisust ja usaldusväärsust ning nõustus, et vaja on ELi õigusakte, et
tegeleda õiguslike tõketega seoses kauplemisjärgsete aspektidega, sealhulgas
tõketega CSDdele juurdepääsule. Rahvusvaheliselt on kokku lepitud ka vajaduses
CSDde asjakohaste standardite järele. Juba 2001. aastal võtsid
ülemaailmsed panganduse ja väärtpaberite reguleerimisasutused (makse- ja
arveldussüsteemide komitee (CPSS) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve
Organisatsioon (IOSCO)) vastu soovituste kogumi väärtpaberiarveldussüsteemide
kohta. Euroopa reguleerivad asutused (Euroopa Keskpankade Süsteem ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve Komitee) kohandasid neid soovitusi 2009. aastal
mittesiduvate suuniste abil. Finantsstabiilsuse nõukogu kordas 2010. aasta
oktoobris uuesti, et vaja on ajakohastatud standardeid jõulisemate turu
põhiinfrastruktuuride jaoks ning palus vaadata läbi olemasolevad standardid ja
arendada neid edasi.
2.           Huvitatud
isikutega konsulteerimse ja mõju hindamise tulemused
Käesolev algatus on kõigi peamiste
sidusrühmadega, sealhulgas väärtpaberiturge ja pangandust reguleerivate
asutuste, EKP ja turuosalistega peetud ulatusliku ja pideva dialoogi ning
konsulteerimise tulemus. Selles võetakse arvesse 13. jaanuarist kuni
1. märtsini 2011 toiminud üldsusega konsulteerimisel avaldatud seisukohti
ning väga erinevatelt sidusrühmadelt alates 2010. aasta suvest saadud
arvamusi.
Lisaks telliti Oxera Consulting’ult
välisuuring kulude ja hindade kohta kauplemisjärgses sektoris. Oxera esitas
esimese aruande 2009. aastal ning teise 2011. aastal. Need aruanded
sisaldavad kasulikke andmeid piiriüleste ja riigisiseste kauplemisjärgsete
kulude erinevuste kohta Euroopas.
Kooskõlas parema õigusloome poliitikaga hindas
komisjon poliitikavalikute mõju. Poliitikavalikuid hinnati põhieesmärkide
alusel, milleks on CSD teenuste turvalisuse, tõhususe ja võrdsete tingimuste
suurendamine Euroopas. Hindamisel võeti arvesse eespool kirjeldatud eesmärkide
saavutamise mõjusust ja eri poliitikavalikute rakendamise kulutõhusust.
Mõjuhinnangu aruande kavand esitati komisjoni
mõju hindamise komiteele 16. märtsil 2011 ning läbivaadatud kavand esitati
uuesti 8. augustil 2011. Pärast mõju hindamise komitee kommentaare
parandati aruande kavandit märgatavalt, tugevdades tõendeid leitud probleemide
kohta ning eri poliitikavalikute analüüsi, eelkõige lisaks arveldusele
osutatavate pangandusteenuste puhul, ning lisades hinnangu eri
poliitikavalikute üldise kasu ja mõju kohta erinevatele sidusrühmadele ning
selgema ja usaldusväärsema jälgimise ja hindamise raamistiku.
3.           Ettepaneku õiguslik külg
3.1.        Õiguslik alus
Ettepanek põhineb selle valdkonna kõige
asjakohasemal õiguslikul alusel, milleks on Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikkel 114. Ettepaneku peamine eesmärk on tegeleda väärtpaberiarvelduse
turvalisuse ja tõhususega ning sellest tulenevate takistustega siseturu
toimimisele, mis on põhjustatud väärtpaberite arveldust ja nende CSDde tegevust
reguleerivate siseriiklike eeskirjade lahknevusest, kes korraldavad
väärtpaberiarveldussüsteeme, kehtestades selleks ühtsete eeskirjade kogumi
arveldustsükli ja -korra teatavate aspektide kohta ning ühtse usaldatavusnõuete
kogumi, milles käsitletakse CSDde vastupidavust ja neile juurdepääsu. Selliste
ühiste eeskirjade ja nõuete puudumise korral on riiklikul tasandil võetavatel
tõenäoliselt lahknevatel meetmetel otsene negatiivne mõju turvalisusele,
tõhususele ja konkurentsile ELi arveldusturgudel. Määrust peetakse kõige
asjakohasemaks õigusaktiks, millega tagada, et ELis kohaldatakse kõigi
turuosaliste suhtes ühtseid ja vahetult kohaldatavaid kohustusi seoses
arveldustsükli ja -distsipliiniga ning et CSDde suhtes kohaldatakse ühtseid ja
vahetult kohaldatavaid usaldatavusnõudeid, mis peaks tugevdama CSDde vastupidavust
ja nende keskset rolli registreeritud väärtpaberite süsteemi pidamisel ja
arveldusprotsessis.
Kuna kavandatud määruse põhieesmärk on
kehtestada mitu õiguslikku kohustust, mida kohaldatakse turu korraldajate
suhtes vahetult ja mis sisaldavad muu hulgas kohustust registreerida
põhimõtteliselt kõik vabalt võõrandatavad väärtpaberid CSDs registrikande
vormis ja rangemat arvelduse ajaraamistikku, ning kuna CSDd vastutavad
väärtpaberiarveldussüsteemide toimimise eest ning meetmete võtmise eest, mille
abil arveldus ELis toimub õigel ajal, on määrava tähtsusega, et kõik CSDd alati
pidevalt täidavad ettepanekus esitatud ühtseid ja rangeid usaldatavusnõudeid.
Seepärast on vaja käesolevasse ettepanekusse lisada ühtsete ja vahetult
kohaldatavate eeskirjade kogum CSDdele tegevuslubade andmise ja nende pideva
järelevalve kohta, mis on otsene lisand turu korraldajate suhtes kehtestatud
õiguslikele kohustustele.
3.2.        Subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõte
Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 5
lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele tuleb ELi tasandil võtta
meetmeid ainult juhul, kui liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke
täielikult saavutada ning seepärast saab kõnealuseid eesmärke kavandatud
meetmete ulatuse või mõju tõttu paremini saavutada ELi tasandil.
Käesoleva ettepaneku peamine eesmärk on muuta
Euroopa väärtpaberiturg ELis turvalisemaks ja tõhusamaks, mis eeldab
kooskõlastatud ELi meetmeid. ELi meetmed on õigustatud ka tulenevalt CSDde
süsteemsest olemusest ja nende suurenevast vastastikusest seosest, eelkõige
pärast T2S käivitumist.
Kavandatud määruse eesmärk on CSDdele
tegevusloa andmise ja nende järelevalve puhul leida tasakaal riiklike asutuste
pädevuse ja muude pädevate asutuste huvide vahel. Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) on põhiroll riiklike asutuste vaheliste
erimeelsuste lahendamisel ja nende vahelise koostöökorra hõlbustamisel ning
tehniliste standardite väljatöötamisel, konsulteerides selleks tihedalt Euroopa
Keskpankade Süsteemi (ESCB) liikmetega.
Teatavad küsimused on kehtivate ELi
õigusaktidega juba hõlmatud. Näiteks väärtpaberiarveldussüsteemid on juba
määratletud direktiivis 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja
väärtpaberiarveldussüsteemides[3]
ning direktiiviga 2004/39/EÜ (MiFID) on kehtestatud teatavad eeskirjad
turuosaliste juurdepääsu kohta nende valitud väärtpaberiarveldussüsteemidele.
Kavandatud määrus on kooskõlas Euroopa Liidu kõnealuste tekstidega.
Ettepanekus võetakse ka täielikult arvesse
Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 nõutud proportsionaalsuse
põhimõtet, mille kohaselt peaksid ELi meetmed olema eesmärkide saavutamiseks
asjakohased ja mitte minema nende saavutamiseks vajalikust kaugemale.
Kavandatud määrus on selle põhimõttega kooskõlas ning saavutab õige tasakaalu
kaalul oleva avaliku huvi ja kavandatud meetmete kulutõhususe vahel.
Ettepanekus on täielikult arvesse võetud vajadust leida sidusrühmade jaoks
tasakaal turvalisuse, turgude tõhususe ja kulude vahel.
3.3.        Ettepaneku üksikasjalik
selgitus
Kavandatud määrusel on kaks peamist osa: meetmed,
mis käsitlevad kõiki turu korraldajaid seoses väärtpaberite arveldusega (II
jaotis), ja meetmed, mis käsitlevad konkreetselt CSDsid (III, IV ja V jaotis).
Ülejäänud jaotiseid (reguleerimisala ja mõisted (I jaotis) ning ülemineku- ja
lõppsätted (VI jaotis)) kohaldatakse ettepaneku mõlema osa suhtes.
3.3.1.     Ettepaneku reguleerimisala (I
jaotis)
Kavandatud määrus hõlmab kõiki CSDsid, kuid
tegevusloa ja järelevalvealastest nõuetest on vabastatud Euroopa Keskpankade
Süsteemi liikmed ning muud sarnaseid teenuseid osutavad liikmesriikide või
avaliku sektori organid, näiteks liikmesriikide asutused, kelle ülesanne on või
kes sekkuvad valitsemissektori võla juhtimisse, kes muidu kvalifitseeruksid
CSDdena. Nende asutuste suhtes kohaldatakse siiski kogu CSDdele esitatavate
nõuete kogumit. Nad on vabastatud IV jaotise kohaldamisest, millega
kehtestatakse lisaks arveldusele osutatavate pangandusteenuste ja muude CSD
teenuste lahus hoidmine, sest kõnealused asutused osatavad juba oma olemuse
tõttu selliseid kõrvalteenuseid.
Finantsinstrumentide puhul hõlmab ettepanek
seoses CSDdele esitatavate nõuetega kõiki finantsinstrumente, kuid peamiselt
direktiivi 2004/39/EÜ (MiFID) artikli 4 lõike 1 punktis 18 määratletud
siirdväärtpabereid (edaspidi „vabalt võõrandatavad väärtpaberid”, eelkõige
aktsiad ja võlakirjad) II jaotise kohaldamisel väärtpaberiarvelduse suhtes.
3.3.2.     Väärtpaberiarveldus (II
jaotis)
Kavandatud määruse põhieesmärk sisaldab
arvelduse turvalisuse suurendamist. Selle eesmärgi saavutamiseks on II jaotises
esitatud kolm meetmete kogumit. Esiteks kehtestatakse väärtpaberite puhul nn
elektroonilise finantsinstrumendi kasutuselevõtt / immobiliseerimine, mis on
väärtpaberite emiteerimine registrikande vormis. Selle meetme eesmärk on
suurendada arvelduse tõhusust, hõlbustada arveldusperioodide lühendamist ja
tagada väärtpaberite emissiooni terviklikkus, võimaldades väärtpaberiosaluste
lihtsamat võrdlemist. Registrikande vormis väärtpabereid ei ole ilmtingimata
vaja registreerida CSDs enne nendega kauplemist või enne nende tagatiseks
andmist. Need võivad olla registreeritud näiteks registrite poolt. Siiski kui
nendega kaubeldakse direktiiviga 2004/39/EÜ (MiFID) reguleeritud
kauplemiskohtades, on vaja need registreerida CSDs, et saada kasutada
direktiivi 98/26/EÜ kohast väärtpaberiarveldussüsteemide kaitset ning
hõlbustada registreeritud väärtpaberite ja kaubeldavate väärtpaberite
võrdlemist. Kavandatud määrusega nähakse ette piisavalt pikk üleminekuperiood,
kuni 1. jaanuarini 2018, et võimaldada seda nõuet täita nende liikmesriikide
turu korraldajatel, kus on ikka veel märkimisväärne kogus paberkujul
väärtpabereid.
Teiseks ühtlustatakse II jaotisega
väärtpaberitehingute arveldusperiood kogu ELis. Enamus väärtpaberitehinguid
arveldatakse Euroopas kas kaks või kolm päeva pärast kauplemispäeva, sõltuvalt
konkreetsest turust. Arveldusperiood ühtlustatakse ja määratakse kindlaks, et
see on kaks päeva pärast kauplemispäeva, kuigi lubatud on ka lühemad
arveldusperioodid. Kolmandaks ühtlustatakse II jaotises arveldusdistsipliini
meetmed kogu ELis. Need koosnevad eelmeetmetest, et ennetada arvelduse
ebaõnnestumisi, ja järelmeetmetest, et tegeleda arvelduse ebaõnnestumistega.
Põhieesmärk on vähendada arvelduse ebaõnnestumisi ja pärssida mis tahes
konkurentsi, mis langetab arveldusdistsipliini standardit, näiteks turgude
vahel, kus võivad olla kehtestatud erinevad karistussüsteemid. Kavandatud
sätted lähevad CSDde tasandist kaugemale ja eesmärk on kohaldada nende
turuosaliste suhtes, kes ei loovuta väärtpabereid kavandatud arvelduspäeval,
ühtlustatud sisseostuprotseduuri, mida võib kliiritud tehingu puhul rakendada
keskne vastaspool või mis võib muidu olla kauplemiskoha enda eeskirjade osa.
3.3.3.     Väärtpaberite
keskdepositooriumid (CSDd) (III jaotis)
Väärtpaberite keskdepositooriumidele
tegevusloa andmine ja järelevalve nende üle (I peatükk)
Direktiivis 98/26/EÜ on juba määratletud
väärtpaberiarveldussüsteemid kui vormiline struktuur, mis võimaldab
väärtpaberite ülekandmist eri liikmete vahel. Kõnealuses direktiivis aga ei ole
käsitatud asutusi, kes vastutavad selliste süsteemide korraldamise eest. Võttes
arvesse selliste süsteemide muutumist üha keerukamaks ja arveldusega seotud
riske, on oluline, et väärtpaberiarveldussüsteeme korraldavad asutused on
õiguslikult määratletud, neil on tegevusluba ja nende üle teostatakse
järelevalvet ühtsete usaldatavusnõuete alusel. CSD on määratletud kui
juriidiline isik, kes korraldab väärtpaberiarveldussüsteemi ja kes osutab veel
vähemalt ühte põhiteenust (notariteenust või keskse hoidmise teenust). Lisaks
peaks CSDdel olema lubatud osutada üksnes teatavaid nn kõrvalteenuseid, mis on
enamasti seotud põhiteenustega. Kui sellised kõrvalteenused hõlmavad
maksuteenuseid, peaksid CSDd tagama, et nad järgivad asjaomase liikmesriigi
maksuseadust. Seoses kinnipeetava maksu vähendamise korraga peaksid CSDd pidama
silmas nõudeid, mille on kehtestanud nende maksete algatamise liikmesriik,
mille suhtes kohaldatakse maksu kinnipidamist, finantsvahendajatele, et lubada
neil kohaldada maksu kinnipidamist ning taotleda kinnipeetavast maksust
vabastamist makse saaja nimel. See võib eelkõige hõlmata kohustust esitada
investoriteave otse makse algatamise liikmesriigile (vastukaaluks võimaldades
taotleda kinnipeetava maksu vabastust algatamise kohas), kes võib omakorda edastada
selle finantsinstrumentide tulusaava omaniku elukohaliikmesriigile.
CSDdele peavad andma tegevusloa ja nende üle
peavad teostama järelevalvet selle riigi pädevad asutused, kus nad on
registreeritud. Võttes siiski arvesse nende tegevuse üha rahvusvahelisemat
laadi, tuleks konsulteerida teiste ametiasutustega, kes on seotud CSD
korraldatud väärtpaberiarveldussüsteemi(de) ja grupi teiste üksustega. ESMA-l
saab olema oluline roll tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel, et
ühtlustada tegevuslubade andmise menetlust ja tagada koostöö ametiasutuste
vahel.
Ettepanekuga antakse CSDdele nn pass teenuste
osutamiseks liidus, osutades teenust teises liikmesriigis kas otse või seal
filiaali asutamise teel. Kolmanda riigi CSD-le võib anda juurdepääsu liidu turule,
kui ESMA on teda tunnustanud. Sellise tunnustuse võib anda ainult juhul, kui
komisjon on veendunud, et kõnealuse kolmanda riigi õigus- ja
järelevalveraamistik on samaväärne liidu omaga ning et kolmandas riigis on
kehtestatud tõhus liidu õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärne
tunnustamine; et CSDde suhtes kehtib kõnealuses kolmandas riigis tõhus
tegevuslubade andmise ja järelevalveraamistik ning et ESMA ja kõnealuse
kolmanda riigi ametiasutuste vahel on sõlmitud koostöökokkulepe.
Nõuded CSDdele ja kollisioon (II ja III
peatükk)
Kuna CSDd on süsteemselt olulised ja osutavad
väärtpaberituru seisukohast olulisi teenuseid, peavad nad vastama rangetele
usaldatavusnõuetele, et tagada nende elujõulisus ja nende liikmete kaitse.
CSDdele esitatavad nõuded on II peatükis jagatud mitmesse kategooriasse:
organisatsioonilised nõuded (1. jagu), äritegevuse eeskirjad (2. jagu), nõuded
CSD teenustele (3. jagu), usaldatavusnõuded (4. jagu) ning nõuded CSDde
vahelistele ühendustele (5. jagu).
1. jao kohaselt peab CSDdel olema kindel
juhtimiskord, kogenud ja sobiv kõrgem juhtkond, juhtivad organid ja
aktsionärid, ning nad peavad looma kasutajate komitee, kes esindab iga
väärtpaberiarveldussüsteemi emitente ja liikmeid. Teenuste või tegevuste mis
tahes edasiandmine ei tohiks vähendada CSD vastutust liikmete või emitentide
ees või eri ametiasutuste järelevalvefunktsioonide täitmist. Oluline erand on
ette nähtud seoses tegevuse edasiandmisega selliste avaliku sektori asutustele,
nt eurosüsteemi T2S projekt, mida juhitakse pädevate asutuste poolt
heakskiidetud sellekohase raamistikuga.
2. jaoga kehtestatakse CSDdele olulised nõuded
väärtpaberiarveldussüsteemis osalemise mittediskrimineerivate, läbipaistvate ja
rangelt riskipõhiste kriteeriumide olemasolu kohta. Neid nõudeid toetavad IV
peatüki sätted juurdepääsu kohta. Sellega kehtestatakse ka olulised
läbipaistvuse põhimõtted seoses hindade avalikustamisega ning osutatud teenuste
kulude ja tulude avalikustamisega pädevatele asutustele.
3. jao artiklis 34 (nõuded CSD teenustele)
tunnistatakse CSDde olulist rolli väärtpaberiemissiooni terviklikkuse tagamisel
ning see hõlmab kohustusi seoses kontode päevasisese võrdlemisega. Liikmete
varade kaitsmiseks läheb käesolev ettepanek kontode lahus hoidmise küsimuses
kaugemale direktiivis 2004/39/EÜ (MiFID) sätestatud nõuetest ning ettepanekus
nõutakse, et CSDd hoiavad iga liikme konto teiste liikmete kontodest kahus ning
liikmetel on võimalik hoida kõigi klientide kontosid lahus. Rahaarveldusega
seoses nõutakse ettepanekus, et CSDd arveldavad keskpanga kontode kaudu, kui
see on praktiline ja võimalik. Kommertspankade juures on rahaarveldus lubatud,
kuid vastupidiselt mõnele praegusele tavale, peab see olema tehtud eraldi
krediidiasutuse kaudu, kes tegutseb arveldusagendina.
4. jaos esitatud CSDde usaldatavusnõuded
hõlmavad olulisi sätteid operatsiooniriski vähendamise kohta. Kuna CSDdel ei
lubata panganduslike teenuste otse osutamist, on peamine risk, millega CSDd
kokku puutuvad, operatsioonirisk. Kõnealused sätted hõlmavad asjakohaseid meetmeid,
millega alati tagada operatsioonide (sealhulgas arveldus) järjepidevus.
Kapitalinõuded on samuti kehtestatud, viidates tegevuskuludele – CSDd peaksid
hoidma kapitali, jaotamata kasumit ja reserve, millega katta vähemalt kuue kuu
tegevuskulud.
Kuna CSDd on üksteisega üha enam ühendatud ja
see protsess peaks veelgi kiirenema T2S tulekuga, nähakse artikliga 45
ette olulised usaldatavusnõuded ühendatud CSDde jaoks, sealhulgas kehtestades
eeskirjad arvelduse identse lõplikkuse kohta.
III peatüki eesmärk on suurendada
väärtpaberitehingute õiguskindlust, tehes kollisiooninormide ettepaneku seoses
CSD hoitavate väärtpaberite omandiaspektidega.
Juurdepääs väärtpaberite
keskdepositooriumidele (IV peatükk)
Üks selle algatuse eesmärke on avada turg CSD
teenustele ja kõrvaldada takistused juurdepääsult. IV peatükis käsitatakse
kolme tüüpi juurdepääsu: a) emitentide ja CSDde vahel, b) CSDde vahel ja c)
CSDde ja teiste turuinfrastruktuuride vahel.
Mitmes liikmesriigis peavad emitendid
siseriikliku õiguse kohaselt emiteerima teatavat tüüpi väärtpaberid, eelkõige
aktsiad, siseriiklikus CSDs. Artikliga 47 antakse emitentidele õigus
registreerida oma väärtpaberid liidus tegevusluba omavas mis tahes CSDs, samuti
antakse CSDdele õigus osutada teenuseid seoses väärtpaberitega, mida
reguleeritakse teise liikmesriigi seadusega. Riiklikke eripärasid arvestatakse,
tunnistades, et see õigus ei tohiks piirata äriühinguõiguse kohaldamist, mille
alusel on väärtpaberid emiteeritud.
2. ja 3. jaos sätestatakse juurdepääsu
põhimõtted. CSD-l peaks olema õigus saada teise CSD väärtpaberiarveldussüsteemi
liikmeks mittediskrimineerivate ja riskipõhiste põhimõtete alusel. CSD-l peaks
olema samade põhimõtete alusel samuti õigus nõuda, et teine CSD töötab välja
erifunktsioonid, mille eest võetaks tasu kulupõhiselt. Sarnaselt peaks CSD-l
olema õigus saada tehinguvoogusid kesksetelt vastaspooltelt ja
kauplemiskohtadelt ning kõnealustel infrastruktuuridel peaks olema juurdepääs
CSDde korraldatavatele väärtpaberiarveldussüsteemidele. Kõik vaidlused
asjaomaste pädevate asutuste vahel võiks saata lahendamiseks ESMA-le.
3.3.4.     Arveldusagentidena tegutsema
määratud krediidiasutused (IV jaotis)
Nagu eespool kirjeldatud, kui keskpankade
kaudu arveldamine ei ole praktiline ja võimalik, võivad CSDd pakkuda oma
liikmetele rahaarveldust kommertspankade kaudu. CSDd ei peaks siiski ise
osutama arvelduse kõrval pangandusteenuseid, kuid pädevad asutused peaksid
andma neile loa määrata krediidiasutuse, kes tegutseks arveldusagendina
sularahakontode avamiseks ja annaks krediidiliini, et lihtsustada arveldust,
välja arvatud juhul, kui pädevad asutused tõendavad kättesaadavate andmete
alusel, et ühe krediidiasutuse riskipositsioon seoses krediidi- ja
likviidsusriskide kontsentreerumisega ei ole piisavalt maandatud. CSDde ja
arveldusagentide selline eristamine on oluline meede seoses CSDde turvalisuse
ja selle suurendamisega. Arvelduse kõrval osutatavad pangandusteenused
suurendavad CSDde riske ja seega kohustuste mittetäitmise või tõsise stressi
tekkimise tõenäosust. Kuigi pangandusteenuseid osutab mõni CSD päevasiseselt ja
need piirduvad arvelduse kõrvalteenustega, on käitatavad summad siiski
märkimisväärsed ning igal sellise CSD kohustuste mittetäitmisel oleks
negatiivsed tagajärjed väärtpaberi- ja makseturgudele. Nõue osutada
pangandusteenuseid teise juriidilise isiku kaudu kui see, kes osutab CSD
põhiteenuseid, hoiab ära riskide ülekandumise pangandusteenustelt CSD
põhiteenustele, eriti maksejõuetuse või tõsise stressi korral, mis tuleneb
pangandusteenustest. See nõue annab CSDdele ja avaliku sektori asutustele ka
rohkem võimalusi sobiva lahenduse leidmiseks pangandusteenuseid osutava
arveldusagendi kohustuste mittetäitmise korral. Nende CSDde jaoks, kes praegu
osutavad pangandusteenuseid, on peamine selle meetmega seotud kulu õiguskulud,
mis on seotud pangandusteenuseid osutava eraldi juriidilise isiku loomisega,
samas kui sellise CSD, kes tahab tulevikus sellised teenused välja töötada,
lisakulud ei oleks eraldi juriidilise üksuse loomiseks märkimisväärsed. Pangandusteenuste
eraldamisele ei ole vähem rangeid alternatiive, mis kõrvaldaks täielikult ohu,
et riskid kanduvad pangandusteenustelt üle CSDde põhiteenustele.
Et tagada kasu saamine sama ettevõtete grupi
sees nii CSD- kui ka pangandusteenuste osutamisest, ei tohiks nõue, et
pangandusteenuseid peab osutama eraldi krediidiasutus, piirata krediidiasutuse
õigust kuuluda samasse ettevõtete gruppi CSDga. Samas kui CSD- ja
pangandusteenuseid osutatakse samas ettevõtete grupis, peaks selle
krediidiasutuse tegevus, kes osutab pangandusteenuseid, olema piiratud nende
pangandusteenuste osutamisega, mida osutatakse arvelduse kõrval. Viimase
piiranguga püütakse vähendada grupi üldist riski, mis tuleneb krediidiasutuse
gruppi kuulumisest.
Pädev asutus peaks iga juhu puhul eraldi
suutma tõendada, et puudub süsteemne risk, mis on tekkinud nii CSD- kui ka
pangandusteenuste osutamisest sama juriidilise isiku poolt. Sellisel juhul
võiks teha põhjendatud taotluse Euroopa Komisjonile, kes
võib lubada erandi tegemist. Igal juhul peaks krediidiasutusena
litsentseeritud CSD tegevus olema piiratud arvelduse kõrval osutatavate
pangandusteenustega.
Arveldusagendina tegutsevad krediidiasutused
peaksid saama tegevusloa vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ krediidiasutuste
asutamise ja tegevuse kohta[4].
CSDde korraldatav(ad) väärtpaberiarveldussüsteem(id) peaksid arveldusagentide
põhjustatud mis tahes võimalike riskide eest olema võimalikult kaitstud,
kõnealused agendid peaksid vastama lisanõuetele, et leevendada krediidi- ja
likviidsusriske seoses iga nende teenindatava väärtpaberiarveldussüsteemiga.
Võttes arvesse, et direktiivis 2006/48/EÜ ei
käsitata spetsiaalselt päevasiseseid krediidi- ja likviidsusriske, mis
tulenevad arvelduse kõrval panganduseteenuste osutamisest, tuleks
krediidiasutuste suhtes kohaldada rangemaid erinõudeid krediidi- ja
likviidsusriski maandamiseks, mida peaks kohaldatama iga
väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes, kus nad tegutsevad arveldusagendina.
Arveldusagentide jaoks kavandatud nõuete puhul on saadud inspiratsiooni rahvusvahelistest
CPSS-IOSCO standarditest finantsturu infrastruktuuride kohta ja praegusest
turutavast. Need hõlmavad krediidiriski positsioonide täielikku tagamist,
päevasisese likviidsuse jälgimist, võttes arvesse kahe suurima liikme
kohustuste mittetäitmisest tingitud likviidsusriski ning likviidsuse pakkujate
kontsentratsioonipiirmäärasid.
3.3.5.     Sanktsioonid (V jaotis)
Komisjoni teatises „Sanktsioonide tõhustamine
finantsteenuste sektoris”[5]
vaadati läbi kehtivad sanktsioonide kohaldamise volitused ja nende tegelik
rakendamine, et ühtlustada eri järelevalvetoimingute puhul kohaldatavaid
sanktsioone. Kohaldatavate siseriiklike karistuste läbivaatamise tulemusena on
ilmnenud näiteks, et rahaliste karistuste suurus on liikmesriigiti väga erinev,
et mõnel pädeval asutusel puuduvad teatud olulised sanktsioonide kohaldamise
volitused ning mõned pädevad asutused ei saa kehtestada sanktsioone
füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Seetõttu teeb komisjon nüüd
ettepaneku, et liikmesriigid peaksid ette nägema, et sobivaid halduskaristusi
ja -meetmeid saaks kohaldada määruse rikkumise korral. Selleks peaks pädevate
asutuste käsutuses olema miinimumkogus halduskaristusi ja -meetmeid, sealhulgas
tegevusloa kehtetuks tunnistamine, avalik hoiatus, juhtkonna ametist vabastamine,
käesoleva määruse rikkumisest saadud tulu tagastamine, kui selle suurust on
võimalik tuvastada, ning haldustrahvid. Haldustrahvide maksimaalne suurus ei
peaks olema väiksem määruses sätestatust – 10 % juriidilise isiku
aastakäibest või füüsilise isiku puhul viis miljonit eurot või 10 %
aastasest sissetulekust. Sanktsioonide liigi ja suuruse määramisel peaksid
pädevad asutused võtma arvesse määruses sätestatud mitmeid kriteeriume,
sealhulgas vastutava isiku suurus ja finantsvõimekus, rikkumise mõju ja
vastutava isiku valmidus teha koostööd. Kavandatud määrusega ei takistata
üksikutel liikmesriikidel kehtestamast rangemaid nõudeid.
3.3.6.     Vastavus Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklitele 290 ja 291
Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu
määruste ettepanekud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja
Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
(ESMA) loomise kohta. Seoses sellega soovib komisjon meelde tuletada ELi
toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 seotud avaldusi, mille ta
tegi Euroopa Järelevalveasutuste loomise määruste vastuvõtmisel ning mille
kohaselt: „Seoses regulatiivsete standardite vastuvõtmisega rõhutab komisjon
finantsteenuste sektori ainulaadset iseloomu, mis tuleneb Lamfalussy
struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt ELi toimimise lepingule lisatud
deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas tema
rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete
vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290
ja 291.”
4.           Mõju eelarvele
Ettepanek
mõjutab Euroopa Liidu eelarvet seoses ESMA-le antud ülesannetega, nagu
täpsustatud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses.
2012/0029 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse
parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega
muudetakse direktiivi 98/26/EÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[6],
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[7],
järgides seadusandlikku tavamenetlust
ning arvestades järgmist:
(1)
Väärtpaberite keskdepositooriumid (CSDd) aitavad
koos kesksete vastaspooltega oluliselt kaasa selliste kauplemisjärgsete
infrastruktuuride töös hoidmisele, mis turvavad finantsturgusid ja annavad
turuosalistele usu, et väärtpaberitehingud sooritatakse nõuetekohaselt ja õigel
ajal, sealhulgas väga tugeva stressi perioodil.
(2)
Kuna CSDde korraldatavad
väärtpaberiarveldussüsteemid asuvad arveldusprotsessi lõpus, on need
väärtpaberiturgude toimimise seisukohast süsteemselt olulised. Asudes
väärtpaberite hoidmise ahela tipus, läbi mille annavad nende liikmed aru
investorite väärtpaberiosalustest, on CSDde korraldatavad
väärtpaberiarveldussüsteemid ka oluliseks emissiooni terviklikkuse kontrollimise
vahendiks ning neil on oluline roll investorite usalduse säilitamisel. Peale
selle on CSDde korraldatavad väärtpaberiarveldussüsteemid tihedalt seotud
rahapoliitika toimingute tagamisega, samuti krediidiasutuste vahelise
tagamisprotsessiga ning on seega tagatisturgude olulised osalised.
(3)
Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998.
aasta direktiiviga 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja
väärtpaberiarveldussüsteemides[8]
vähendati väärtpaberiarveldussüsteemi häireid, mida põhjustavad kõnealuse süsteemi
liikme vastu algatatud maksejõuetusmenetlused, on vaja tegeleda muude
väärtpaberiarveldussüsteemi riskidega, samuti maksejõuetusriski või
väärtpaberiarveldussüsteeme korraldavate CSDde toimimise häiretega. Paljudel
CSDdel on krediidi- ja likviidsusrisk, mis tuleneb arvelduse kõrval
pangandusteenuste osutamisest.
(4)
Piiriüleste arvelduste arvu suurenemine, mis
tuleneb CSDde vahelisi ühendusi käsitlevate lepingute sõlmimise arengust,
tõstatab ühtsete usaldatavusnõuete puudumise taustal küsimuse CSDde vastupidavuse
kohta juhul, kui teiste liikmesriikide CSDd toovad kaasa riskid. Lisaks
hoolimata piiriüleste arvelduste suurenemisest on liidu arveldusturud jätkuvalt
killustatud ning piiriülene arveldus on kulukam, kuna CSDde arveldust ja
tegevust reguleeritakse eri riikide eeskirjadega ning konkurents CSDde vahel on
piiratud. Selline killustatus on takistuseks ning loob lisariske piiriülesele
arveldusele ja suurendab selle kulusid. Turu korraldajate identsete kohustuste
ja CSDde ühtsete usaldatavusnõuete puudumise korral on riiklikul tasandil suure
tõenäosusega erinevate meetmete võtmisel liidu arveldusturgudel otsene
negatiivne mõju turvalisusele, tõhususele ja konkurentsile. Siseturu
toimimiselt on vaja kõrvaldada nimetatud märkimisväärsed takistused, vältida
konkurentsimoonutusi ning ennetada tulevikus selliste takistuste ja moonutuste
tekkimist. Seepärast oleks käesoleva määruse asjakohane õiguslik alus Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikkel 114, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu
Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga.
(5)
Määrusega tuleb turuosaliste suhtes sätestada
mitmed ühtsed kohustused seoses arveldustsükli ja distsipliini teatavate
aspektidega ning ette näha ühtsed nõuded väärtpaberiarveldussüsteeme
korraldavate CSDde suhtes. Määruse otsekohalduvate eeskirjadega peaks tagatama,
et kõigi turu korraldajate ja CSDde suhtes kohaldatakse identseid
otsekohalduvaid kohustusi ja eeskirju. Määrusega peaks liidus suurendatama
arvelduse turvalisust ja tõhusust, ennetades direktiivi ülevõtmisest tulenevat
siseriiklike eeskirjade lahknemist. Määrus peaks turu korraldajate ja CSDde
jaoks vähendama regulatiivset keerukust, mis tuleneb erinevatest siseriiklikest
eeskirjadest, ning peaks võimaldama CSDdel teenuseid osutada piiriüleselt,
pidamata järgima eri riikide nõudeid seoses CSD tegevusloa, järelevalve,
organisatsioonistruktuuri või riskidega. Määrus, milles sätestatakse CSDde
suhtes identsed nõuded, peaks aitama kõrvaldada konkurentsihäireid.
(6)
Finantsstabiilsuse nõukogu kutsus 20. oktoobril
2010[9] üles looma tugevama keskse
turuinfrastruktuuri ning palus vaadata läbi olemasolevad standardid ja arendada
neid edasi. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS) makse- ja arveldussüsteemide
komitee (CPSS) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO)
on lõpetamas ülemaailmsete standardite eelnõu koostamist. Need peaksid edaspidi
välja vahetama Rahvusvaheliste Arvelduste Panga 2001. aasta soovitused, mida
kohandati Euroopa tasandil 2009. aastal Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) mittesiduvate suunistega.
(7)
Nõukogu rõhutas 2. detsembri 2008. aasta
järeldustes[10]
vajadust tugevdada väärtpaberiarveldussüsteemide turvalisust ja usaldusväärsust
ning tegeleda liidus kauplemisjärgsete õiguslike tõketega.
(8)
Üks EKPSi põhiülesandeid on toetada maksesüsteemide
probleemideta toimimist. Sellega seoses teostavad EKPSi liikmed järelevalvet,
tagades, et kliirimis- ja maksesüsteemid on tõhusad ja vastavad nõuetele. EKPSi
liikmed tegutsevad sageli väärtpaberitehingute raha poole arveldusagentidena.
Nad on ka olulised kliendid CSDdes, kes sageli haldavad rahapoliitika
toimingute tagatisi. EKPSi liikmed tuleks aktiivselt kaasata, konsulteerides
nendega CSDde tegevuslubade ja järelevalve, kolmanda riigi CSDde tunnustamise
ja CSDde vaheliste ühenduste heakskiitmise küsimustes. Samuti peaksid nad olema
aktiivselt kaasatud, konsulteerides nendega regulatiivsete ja rakenduslike
tehniliste standardite, samuti suuniste ja soovituste sätestamisel. Käesoleva
määrusega ei tohiks piirata Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade vastutust
tagada liidus ja teistes riikides tõhusad ja nõuetekohased kliirimis- ja
maksesüsteemid.
(9)
Liikmesriikide keskpangad või mis tahes muud
organid, mis täidavad teatavates liikmesriikides sarnaseid funktsioone, nt
liikmesriikide ametiasutused, kelle ülesanne on või kes osalevad
valitsemissektori võla haldamises, võivad ise osutada mitut teenust, mis
liigitaks nad CSDde hulka. Sellised asutused peaksid olema vabastatud
tegevusloa taotlemise ja järelevalve nõuetest, kuid nad peaksid jätkuvalt
täitma kõiki CSDde usaldatavusnõudeid. Kuna keskpangad tegutsevad arveldamise
eesmärgil arveldusagentidena, peaksid nad samuti olema vabastatud käesoleva
määruse IV jaotises sätestatud nõuetest.
(10)
Käesolevat määrust tuleks kohaldada kõigi finantsinstrumentidega
tehtavate tehingute CSD-poolse arvelduse ja tegevuse suhtes, kui ei ole teisiti
ette nähtud. Käesolev määrus ei peaks ka piirama teiste teatavaid
finantsinstrumente käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist, nt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega
luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja
muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ,[11]
ning kõnealuse direktiivi kohaselt vastuvõetud meetmeid.
(11)
Väärtpaberite registreerimine registrikande vormis
on oluline samm suurendamaks arvelduse tõhusust ja tagamaks väärtpaberite
emissiooni terviklikkust, eriti võttes arvesse üha keerulisemaks muutuvaid
hoidmise ja ülekandmismeetodeid. Turvalisuse eesmärgil nähakse käesoleva määrusega
ette kõigi vabalt võõrandatavate väärtpaberite registreerimine registrikande
vormis. Käesoleva määrusega ei tuleks kehtestada ühte kindlat registrikande
vormis esmase registreerimise meetodit, mis võib olla üldväärtpaberi (global
note) emiteerimise teel immobiliseerimine või kohe elektroonilise
finantsinstrumendi kasutuselevõtt (dematerialisation). Käesoleva
määrusega ei tuleks kehtestada asutuse tüüpi, kes peaks pärast emiteerimist
väärtpaberid registreerima registrikande vormis ning seda ülesannet peaks olema
võimalik täita eri tegijatel, sealhulgas registritel. Samas, kui selliste
väärtpaberitega kaubeldakse kauplemiskohtades, mida reguleeritakse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/39/EÜ
finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive
85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ
ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ,[12] või need on tagatiseks
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiivi
2002/47/EÜ (finantstagatiskokkulepete kohta)[13]
tingimustele, tuleks sellised väärtpaberid registreerida CSD registreeritud
väärtpaberite süsteemis, et tagada muu hulgas, et kõik kõnealused väärtpaberid
on võimalik arveldada väärtpaberiarveldussüsteemis.
(12)
Selleks et tagada arvelduse turvalisus, peaksid
kõik väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed, kes müüvad või ostavad teatavaid
finantsinstrumente, eriti vabalt võõrandatavaid väärtpabereid,
rahaturuinstrumente, ühisinvesteerimisettevõtja osakuid ja saastekvoote,
arveldama oma kohustused kavandatud arvelduspäeval.
(13)
Vabalt võõrandatavate väärtpaberite tehingute
pikemad arveldusperioodid tekitavad ebakindlust ja suurendavad
väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete riski. Arveldusperioodide erinev pikkus
liikmesriikides takistab kontode võrdlemist ja on emitentide, investorite ja
vahendajate jaoks vigade allikaks. Seepärast on vaja ette näha ühtne
arveldusperiood, mis lihtsustaks kavandatud arvelduspäeva tuvastamist ja
arveldusdistsipliinimeetmete rakendamist. Direktiiviga 2004/39/EÜ reguleeritud
kauplemiskohtades kauplemisele lubatud vabalt võõrandatavate väärtpaberite
kavandatud arvelduspäev peaks olema mitte hiljem kui teine tööpäev pärast
kauplemist.
(14)
CSDd ja teised turuinfrastruktuurid peaksid võtma
meetmeid, et ennetada arvelduse ebaõnnestumist ja tegeleda selle probleemiga.
On oluline, et kõnealuseid eeskirju kohaldatakse liidus ühtselt ja otse. Eriti
tuleks nõuda, et CSDd ja teised turuinfrastruktuurid kehtestaksid protseduurid,
mis võimaldavad neil võtta asjakohaseid meetmeid, et peatada mis tahes liikme
tegevus, kes süstemaatiliselt põhjustab arvelduse ebaõnnestumisi ning teha tema
isik avalikkusele teatavaks, eeldusel, et kõnealusel liikmel on võimalus
esitada enne sellise otsuse tegemist tähelepanekud.
(15)
Üks tõhusamatest võimalustest arvelduse
ebaõnnestumistega tegelemiseks on kohaldada kohustusi mittetäitva liikme suhtes
sisseostmist, kusjuures väärtpaberid, mis tuli üle kanda, tuleb osta turul
pärast kavandatud arvelduspäeva ning edastada saavale liikmele. Käesoleva
määrusega tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad seoses kõigi vabalt võõrandatavate
väärtpaberite, rahaturuinstrumentide, ühisinvesteerimisettevõtja osakute ja
saastekvootide sisseostutehingute teatavate aspektidega, nt aeg, teatamisaeg,
hind ja karistused.
(16)
Kuna käesoleva määruse peaeesmärk on luua mitu uut
otse turu korraldajatele kehtestatavat juriidilist kohustust, mis muu hulgas
kujutavad endast CSDs kõigi vabalt võõrandatavate väärtpaberite registrikande
vormis registreerimist, kui selliste väärtpaberitega kaubeldakse direktiiviga
2004/39/EÜ reguleeritud kauplemiskohtades või kui need on tagatiseks direktiivi
2002/47/EÜ tingimuste alusel, ning kohustuste arveldamist hiljemalt teisel
tööpäeval pärast kauplemist, ning kuna CSDd vastutavad
väärtpaberiarveldussüsteemi toimimise eest ja liidus õigeaegse arveldamise
tagamise meetmete rakendamise eest, on oluline tagada, et kõik CSDd on
turvalised ja vastavad nõuetele ning järgivad kogu aeg rangeid
organisatsioonilisi, äritegevuse ja usaldatavusnõudeid, mis on kehtestatud
käesoleva määrusega. Ühtsed ja vahetult kohalduvad eeskirjad seoses CSDdele
tegevuslubade andmise ja nende pideva järelevalvega on seega käesoleva
määrusega turuosalistele kehtestatud juriidiliste kohustuste oluline tagajärg
ning need on omavahel seotud. Seepärast tuleb CSDde tegevuslubasid ja
järelevalvet käsitlevad eeskirjad lisada sellesse õigusakti, milles on
turuosaliste suhtes kehtestatud juriidilised kohustused.
(17)
Võttes arvesse, et CSDde suhtes tuleks kohaldada
ühtseid nõudeid ja et kõrvaldada takistused piiriüleselt arvelduselt, peaks
igal tegevusloaga CSD-l olema vabadus osutada teenuseid liidu territooriumil
kas otse või filiaali asutamise teel.
(18)
Liidu piirideta arveldusturul on vaja määratleda
käesoleva määruse kohaldamisega seotud eri asutuste ülesanded. Liikmesriigid
peaksid eeskätt määrama käesoleva määruse kohaldamise eest vastutavad pädevad
asutused, kellele antakse järelevalve- ja uurimisvolitused, mida neil on vaja
oma ülesannete täitmiseks. CSD suhtes peaks kehtima selle liikmesriigi pädeva
asutuse tunnustamine ja järelevalve, kus ta on registreeritud; kõnealusel
asutusel on selleks kõik tingimused ning tal peaks olema volitus kontrollida
CSDd igapäevast tegevust, teha korrapäraselt kontrolle ja võtta vajaduse korral
asjakohaseid meetmeid. Kõnealune asutus peaks siiski võimalikult vara
konsulteerima ja tegema koostööd teiste asjaomaste asutustega, nt asutustega,
kes vastutavad CSD korraldatava iga väärtpaberiarveldussüsteemi järelevalve
eest, ning vajaduse korral asjaomaste keskpankadega, kes tegutsevad iga
väärtpaberiarveldussüsteemi arveldusagendina, ning vajaduse korral grupi teiste
üksuste pädevate asutustega. Koostöö hõlmab ka asjaomaste asutuste kohest
teavitamist hädaolukorras, mis mõjutab nende liikmesriikide finantssüsteemi
likviidsust ja stabiilsust, kus CSD või tema liikmed on registreeritud. Kui CSD
osutab teenuseid filiaali kaudu või otse teises liikmesriigis kui see, kus ta
on registreeritud, on kõnealuse CSD järelevalve eest peamiselt vastutav registreerimise
liikmesriigi pädev asutus.
(19)
Kõigile CSD määratluse alla kuuluvatele
juriidilistele isikutele peab enne tegevuse alustamist loa andma riigi pädev
asutus. Eri ärimudeleid arvesse võttes tuleks CSD määratleda teatavate
põhiteenuste kaudu, mis koosnevad arveldusest, mis hõlmab
väärtpaberiarveldussüsteemi korraldamist, notariteenust ja keskset
väärtpaberikontode hoidmise teenust. CSD peaks vähemalt korraldama
väärtpaberiarveldussüsteemi ja osutama ühte muud põhiteenust. See määratlus
peaks välistama seega üksused, kes ei korralda väärtpaberiarveldussüsteeme, nt
registrid või ametiasutused ja organid, mis vastutavad registreerimissüsteemi
eest ning mis on asutatud direktiivi 2003/87/EÜ alusel. Selline kombinatsioon
on oluline CSDdele, et täita oma rolli väärtpaberiarvelduses ja tagada
väärtpaberiemissiooni terviklikkus.
(20)
Et vältida, et CSDd võtavad riske seoses muu
tegevusega kui see, milleks neil on käesoleva määruse alusel luba, peaks
tegevusloaga CSDde tegevus olema piiratud tegevusloaga hõlmatud teenuste
osutamisega ning neil ei peaks olema mis tahes osalust, nagu määratletud
määruses, viidates nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandale direktiivile
78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja
käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid,[14] või mis tahes otsest või
kaudset omandit, mis moodustab 20 % või rohkem hääleõigustest või
kapitalist mis tahes muus asutuses kui see, mis osutab sarnaseid teenuseid.
(21)
Et tagada väärtpaberiarveldussüsteemide turvaline
toimimine, peaksid neid korraldama üksnes CSDd, kelle suhtes kohaldatakse
käesolevas määruses sätestatud eeskirju, või keskpangad.
(22)
Ilma et see piiraks liikmesriikide maksuseaduste
teatavate nõuete kohaldamist, peaks CSDdel olema luba osutada teenuseid lisaks põhiteenustele,
mis aitaks suurendada väärtpaberiturgude turvalisust, tõhusust ja
läbipaistvust. Kui selliste teenuste osutamine on seotud kinnipeetava maksu
korraga, tuleb neid jätkuvalt osutada vastavalt asjaomase liikmesriigi
seadustele.
(23)
CSD, kes kavatseb põhiteenuse osutamise anda edasi
kolmandale isikule või osutada uut põhi- või kõrvalteenust, korraldada teist
väärtpaberiarveldussüsteemi, kasutada teist keskpanka arveldusagendina või luua
CSDde vahelise ühenduse, peaks taotlema selleks luba, järgides esmase
tegevusloa taotlemise menetlust, välja arvatud see, et pädev asutus peaks
teavitama taotlevat CSDd kolme kuu jooksul, kas luba anti või keelduti selle
andmisest.
(24)
Kolmandas riigis registreeritud CSDd võivad pakkuda
teenuseid kas filiaali kaudu või neid otse osutades liidus registreeritud
emitentidele ja liikmetele seoses oma sealse tegevusega ning nad võivad luua
ühendusi liidus registreeritud CSDdega tingimusel, et seda tunnustab ESMA.
Võttes arvesse finantsturgude ülemaailmset olemust, on ESMA kõige õigem asutus
tunnustama kolmanda riigi CSDsid. ESMA võib kolmanda riigi CSDsid tunnustada
üksnes juhul, kui komisjon otsustab, et nende suhtes kehtiv õigus- ja
järelevalveraamistik on samaväärne käesolevas määruses sätestatule, kui nad on
oma riigis saanud tegevusloa ja nende üle teostatakse tõhusat järelevalvet ning
kui ESMA ja CSDde pädevate asutuste vahel on sõlmitud koostöökokkulepe.
ESMA-poolse tunnustamise eelduseks on liidus registreeritud ja käesoleva
määruse alusel tegevusloa saanud CSDde suhtes kohaldatava usaldatavusnõuete
raamistiku tõhus samaväärne tunnustamine.
(25)
Võttes arvesse finantsturgude ülemaailmsust ja
CSDde süsteemset olulisust, on vaja tagada nende suhtes kohaldatavate
usaldatavusnõuete rahvusvaheline ühtlustamine. Käesolevas määruses tuleks
järgida CPSS-IOSCO ja ESCB-CESRi väljatöötatud soovitusi. ESMA peaks
regulatiivsete tehniliste või rakenduslike standardite, samuti käesoleva
määrusega nõutud suuniste ja soovituste väljatöötamisel või nende läbivaatamise
soovitamisel võtma arvesse olemasolevaid standardeid ja nende tulevasi muutusi.
(26)
Võttes arvesse CSDde ja nende osutatavate teenuste
keerukust ja süsteemsust, peaksid läbipaistvad juhtimiseeskirjad tagama, et
kõrgem juhtkond, juhtiva organi liikmed, aktsionärid ja liikmed, kellel on võimalik
nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmenda direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb
asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud
aastaaruandeid)[15]
tähenduses omada kontrolli CSD tegevuse üle, on võimelised tagama CSD
nõuetekohase ja usaldusväärse juhtimise.
(27)
Läbipaistvad juhtimiseeskirjad peaksid tagama, et
aktsionäride, juhtkonna ja CSD töötajate huve ühelt poolt ning nende kasutajate
huve teiselt poolt on võetud arvesse. Kõnealuseid juhtimispõhimõtteid tuleks
kohaldada, piiramata CSD poolt vastuvõetud omandiõiguse mudeli rakendamist. Iga
CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks tuleks luua kasutajate
komitee, et anda CSD juhtivale organile nõu liikmeid puudutavates
põhiküsimustes.
(28)
Võttes arvesse CSDdele antud ülesannete olulisust,
tuleks käesolevas määruses sätestada, et CSDd ei kanna oma vastutust üle
kolmandatele isikutele, andes neile edasi oma tegevusi. Selliste tegevuste
edasiandmisele peaksid kehtima ranged tingimused, mis säilitavad CSDde
vastutuse tegevuse eest ning tagama, et CSDde järelevalvet ei kahjustata.
Teatavatel juhtudel võib teha kõnealustest tingimustest erandi juhul, kui CSD
annab oma tegevuse edasi avaliku sektori asutusele.
(29)
Äritegevuse eeskirjad peaksid tagama CSD ja tema
kasutajate suhetes läbipaistvuse. CSD kriteeriumid väärtpaberiarveldussüsteemis
osalemiseks peaksid eelkõige olema avalikud, läbipaistvad, objektiivsed ja
mitte-diskrimineerivad, ning mis lubaksid piirata liikmete juurdepääsu üksnes
nendega seotud riskide alusel. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta
kiireid ja sobivaid parandusmeetmeid, et tegeleda sellega, kui CSDd
põhjendamatult keelduvad teenuste osutamisest liikmetele. CSD peaks tegema
avalikkusele kättesaadavaks oma teenuste hinnad ja tasud. CSD teenustele avatud
ja mittediskrimineeriva juurdepääsu huvides ning võttes arvesse CSDde olulist
turujõudu vastava liikmesriigi territooriumil, ei tohi CSD hinnapoliitika
erineda avaldatust. CSD peaks ette nägema tunnustatud kommunikatsioonimenetluse
kasutamise. Kõnealused osalemist käsitlevad sätted täiendavad ja tugevdavad
turuosaliste õigust kasutada arveldussüsteemi teises liikmesriigis, nagu
sätestatud direktiivis 2004/39/EÜ.
(30)
Võttes arvesse väärtpaberiarveldussüsteemide
keskset rolli finantsturgudel, peaksid CSDd teenuste osutamisel tagama
õigeaegse arvelduse, emissiooni terviklikkuse, kõigi liikmete
väärtpaberikontode lahus hoidmise ning võimaluse taotluse korral pakkuda
liikmete klientide kontode täiendavat lahus hoidmist. CSDd peaksid tagama, et
kõnealuseid nõudeid kohaldatakse eraldi iga nende korraldatava
väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes.
(31)
Et vältida arveldusagendi maksejõuetusest
tulenevaid arveldusriske, peaks CSD arveldama, kui see on praktiline ja
võimalik, väärtpaberitehingute raha poole läbi kontode, mis on avatud keskpanga
juures. Kui see võimalus ei ole praktiline ega võimalik, peaks CSD suutma
arveldada läbi kontode, mis on avatud krediidiasutuse juures, mis on asutatud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ
(krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta)[16]
tingimuste alusel, ning kelle suhtes kehtivad tegevusloa taotlemise erimenetlus
ja käesoleva määruse IV jaotises sätestatud usaldatavusnõuded. Kui viimane
tegutseb arveldusagendina, peaks ta olema võimeline osutama CSDde liikmetele käesolevas
määruses sätestatud teenuseid, mis on hõlmatud loaga, ning võib lisaks osutada
muid käesoleva määrusega hõlmatud teenuseid.
(32)
Võttes arvesse, et direktiivis 2006/48/EÜ ei
käsitata spetsiaalselt päevasiseseid krediidi- ja likviidsusriske, mis tulenevad
arvelduse kõrval osutatavate panganduseteenuste osutamisest, tuleks selliseid
teenuseid osutavate krediidiasutuste suhtes kohaldada krediidi- ja
likviidsusriski maandamiseks rangemaid nõudeid, mida tuleks kohaldada iga
väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes, kus nad tegutsevad arveldusagendina. Et
tagada selliste erimeetmete täielik järgimine, mille eesmärk on maandada
krediidi- ja likviidsusriski, peaksid pädevad asutused saama nõuda, et CSDd
määravad rohkem kui ühe krediidiasutuse, kui pädevad asutused saavad
kättesaadavate tõendite alusel tõestada, et ühe krediidiasutuse krediidi- ja
likviidsusriskide kontsentratsioon ei ole täielikult maandatud.
(33)
Nõue, et väärtpaberitehingu raha pool arveldaks
arveldusagendina tegutsev eraldi juriidiline isik, on oluline meede, et
suurendada CSDde turvalisust ja vastupidavust. Selline CSDde põhiteenuste ja
arvelduse kõrval osutatavate pangandusteenuste eristamine tundub tõesti
hädavajalik, et välistada pangandusteenustest tulenevate riskide (nt krediidi-
ja likviidsusrisk) ülekandumine CSDde põhiteenuste osutamisele. CSDde
turvalisuse ja vastupidavuse kavandatud taseme säilitamiseks ei ole vähem
sekkuvaid meetmeid, mida saaks kasutada kõnealuste krediidi- ja likviidsusriski
kõrvaldamiseks. Et tagada nii ettevõtete sama grupi sees nii CSD- kui ka
pangandusteenuste osutamisest saadav kasu, ei tohiks nõue, et
pangandusteenuseid peab osutama eraldi krediidiasutus, piirata krediidiasutuse
õigust kuuluda samasse ettevõtete gruppi kui CSD. Samas kui CSD- ja
pangandusteenuseid osutatakse samas ettevõtete grupis, et suurendada osutatud
teenuste turvalisust ja tõhusust, peaks selle krediidiasutuse tegevus, kes
osutab pangandusteenuseid, olema piiratud nende pangandusteenuste osutamisega,
mida osutatakse lisaks arveldusele. Lisaks peaks olema võimalik teha erand
kohustusest eraldada panganduskõrvalteenused CSD põhiteenustest, kui puudub
igasugune oht kanda krediidi- ja likviidsusrisk pangandusteenustelt üle CSD
põhiteenustele. Et tagada erandi tegemise võimaluse ühtne kohaldamine seoses
CSDde kohustusega mitte osutada mis tahes panganduskõrvalteenuseid, peaks olema
komisjonil õigus otsustada riikliku pädeva asutuse taotluse alusel, kas sellise
erandi tegemine on lubatud, võttes arvesse, et sama juriidiline isiku poolt nii
CSD põhiteenuste kui ka pangandusteenuste osutamisest ei teki süsteemset riski.
Igal juhul peaks krediidiasutusena litsentseeritud ja mis tahes sellisest
erandist kasusaava CSD tegevus olema piiratud arvelduse kõrval osutatavate
pangandusteenustega.
(34)
Et tagada CSDde osutatud teenuste piisav turvalisus
ja järjepidevus, tuleks CSD suhtes kohaldada konkreetseid ühtseid ja
otsekohalduvaid usaldatavus- ja kapitalinõudeid, millega leevendatakse
õiguslikku, operatsiooni- ja investeerimisriski.
(35)
CSDde vaheliste ühenduste turvalisust käsitlevate
kokkulepete suhtes tuleks kohaldada erinõudeid, et CSDde vastavatel liikmetel
oleks juurdepääs teistele väärtpaberiarveldussüsteemidele. Nõue osutada
panganduskõrvalteenuseid eraldi juriidilise isiku kaudu ei peaks takistama
seda, et CSDd kasutavad selliseid teenuseid, eriti kui nad on teise CSD
korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed. On eriti oluline, et mis
tahes võimalikud riskid, mis tulenevad ühendusi käsitlevatest kokkulepetest, nt
krediidi-, likviidsus-, organisatsioonilised või mis tahes muud CSD jaoks
olulised riskid on täielikult maandatud. Koostalitlusvõimeliste ühenduste puhul
on oluline, et ühendatud väärtpaberiarveldussüsteemides on identsed süsteemis
registreerimise hetk, ülekandekorralduste pöördumatus ning väärtpaberite ja
raha ülekandmise lõplikkus. Samu põhimõtteid tuleks kohaldada CSDde suhtes, kes
kasutavad arvelduse ühtset IT-infrastruktuuri.
(36)
Väärtpaberiarveldussüsteemide korraldajatena on
CSDdel võtmeroll väärtpaberite väärtpaberikontodele ülekandmisel. Et parandada
õiguskindlust eriti piiriüleses kontekstis, on oluline kehtestada selged
eeskirjad seaduste kohta, mida kohaldatakse omandiõiguse aspektide suhtes
seoses väärtpaberitega, mida CSD hoiab oma kontodel. Vastavalt praegu
kehtivatele kollisiooninormidele tuleks kohaldada seda õigust, mis kehtib
riigis, kus CSD kontosid hoitakse.
(37)
Mitmes liikmesriigis peavad emitendid siseriikliku
õiguse kohaselt emiteerima teatavat tüüpi väärtpaberid, eelkõige aktsiad,
siseriiklikes CSDdes. Et see ei takistaks liidu kauplemisjärgse turu sujuvat
toimimist ning et emitendid saaksid valida kõige tõhusama väärtpaberihalduse
viisi, peaks emitentidel olema õigus valida väärtpaberite registreerimiseks
liidus registreeritud mis tahes CSD ning kasutada ükskõik millise sobiva CSD
teenuseid. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta kiireid ja sobivaid
parandusmeetmeid, et tegeleda sellega, kui CSDd põhjendamatult keelduvad
teenuste osutamisest emitentidele. Et kaitsta aktsionäride õigusi, ei peaks
emitentide õigus valida CSDd takistama selle siseriikliku äriühinguõiguse
kohaldamist, mille alusel on väärtpaberid välja lastud ning millega
reguleeritakse emitentide ja nende aktsionäride vahelist suhet.
(38)
7. novembri 2006. aasta Euroopa kliiringu ja
arvelduse tegevusjuhendiga[17]
loodi vabatahtlik raamistik, et võimaldada vastastikust juurdepääsu CSDde ja
teiste turuinfrastruktuuride vahel. Kauplemisjärgne sektor jääb riigiti siiski
killustatuks, mis muudab piiriülese kauplemise kulukamaks. Vaja on kehtestada
CSDde vaheliste ühenduste ja CSDde vastastikuse juurdepääsu ja teiste
turuinfrastruktuuride kohta ühtsed tingimused. Et CSDd saaksid oma liikmetele
pakkuda juurdepääsu teistele turgudele, peaks neil olema õigus saada teise CSD
liikmeks või taotleda, et teine CSD töötab välja spetsiaalsed funktsioonid
juurdepääsu saamiseks. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta kiireid
ja sobivaid parandusmeetmeid, et tegeleda sellega, kui CSDd põhjendamatult
keelduvad teisele CSD-le juurdepääsu andmisest. Kuna CSDde vahelised ühendused
võivad tekitada lisariski arveldusele, peaks neile andma loa ja kohaldama nende
üle järelevalvet asjaomased pädevad asutused.
(39)
CSDdel peaks olema juurdepääs keskse vastaspoole
või kauplemiskoha tehinguvoogudele ja nendel turuinfrastruktuuridel peaks olema
juurdepääs CSDde korraldatavatele väärtpaberiarveldussüsteemidele, välja
arvatud juhul, kui selline juurdepääs seab ohtu nende tegevuse. Pädevatel
asutustel peaks olema võimalik võtta kiireid ja sobivaid parandusmeetmeid, et
tegeleda sellega, kui CSDd või turuinfrastruktuurid põhjendamatult keelduvad
teenuste osutamisest.
(40)
Finantssektori nõuetekohane raamistik
usaldatavusnõuete täitmise ja äritegevuse kohta peaks põhinema tugeval
järelevalve- ja sanktsioonide kohaldamise korral. Selleks peaksid
järelevalveasutustel olema piisavad tegevusvolitused ning nad peaksid saama
tugineda heidutavale sanktsioonide kohaldamise korrale, mida tuleb kasutada mis
tahes ebaseadusliku tegevuse korral. Komisjoni 8. detsembri 2010. aasta
teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele sanktsioonide tõhustamise kohta
finantsteenuste sektoris vaadati läbi kehtivad sanktsioonide kohaldamise
volitused ja nende rakendamine praktikas, et edendada sanktsioonide
ühtlustamist eri järelevalvetoimingute puhul.
(41)
Seega tagamaks, et CSDd, arveldusagentideks
määratud krediidiasutused, nende juhtorganite liikmed ning mis tahes teised
isikud, kes tegelikult kontrollivad nende äritegevust või mis tahes teised
isikud, täidavad käesoleva määruse nõudeid, peaksid pädevad asutused saama
kohaldada halduskaristusi ja -meetmeid, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja
hoiatavad.
(42)
Et tagada heidutav mõju ja sanktsioonide ühtne
kohaldamine kõigis liikmesriikides, tuleks käesoleva määrusega kehtestada
peamiste halduskaristuste ja -meetmete loetelu, mida peavad saama kasutada
pädevad asutused volituse rakendamisel kehtestada kõnealuseid sanktsioone ja
meetmeid kõigi juriidiliste või füüsiliste isikute suhtes, kes vastutavad
rikkumise eest, samuti põhikriteeriumide loetelu, mille alusel määrata kindlaks
kõnealuste sanktsioonide ja meetmete tase ja liik, ning rahaliste
halduskaristuste suurus. Haldustrahvide puhul tuleks arvesse võtta selliseid
tegureid nagu rikkumisest tulenev mis tahes tuvastatud rahaline kasu, rikkumise
raskus ja kestus, kõik raskendavad või leevendavad tegurid, trahvi hoiatava
mõju vajalikkus ja vajaduse korral trahvi vähendamine pädeva asutusega koostöö
tegemise eest. Sanktsioonide kohaldamisel ja avalikustamisel tuleks austada
Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi, eelkõige õigust era- ja
perekonnaelu austamisele (artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele
(artikkel 8) ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule
arutamisele (artikkel 47).
(43)
Et avastada võimalikud rikkumised, tuleks
kehtestada tõhusad mehhanismid, et julgustada käesoleva määruse võimalikest või
tegelikest rikkumistest teatamist pädevatele asutustele. Kõnealused mehhanismid
peaksid hõlmama asjakohaseid tagatisi isikutele, kes teatavad käesoleva määruse
võimalikest või tegelikest rikkumistest ning sellistes rikkumistes
süüdistatavatest isikutest. Tuleks kehtestada asjakohased menetlused tagamaks
süüdistatava isiku õigus isikuandmete kaitsele, õigus kaitsele ja
ärakuulamisele enne teda käsitleva lõpliku otsuse vastuvõtmist, samuti õigus
tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus mis tahes otsuse või meetme puhul, mis
käsitleb kõnealust isikut.
(44)
Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide
kriminaalkaristusi käsitlevate õigusaktide mis tahes sätete kohaldamist.
(45)
Käesoleva määruse alusel liikmesriikides
isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24.
oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[18]. Igasugune isikuandmete
vahetamine või edastamine liikmesriikide pädevate asutuste vahel peaks toimuma
kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ kehtestatud isikuandmete edastamise
eeskirjadega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta
määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel
ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise
kohta[19]
reguleeritakse käesoleva määruse kohaselt ESMA-poolset isikuandmete töötlemist.
ESMA-poolne mis tahes isikuandmete vahetamine või edastamine peaks toimuma
kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise
eeskirjadega.
(46)
Käesolev määrus järgib põhiõigusi ja Euroopa Liidu
põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu
austamisele, õigust isikuandmete kaitsele, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile
ja õiglasele kohtulikule arutamisele, õigust mitte saada süüdi mõistetud ja
karistatud sama süüteo eest rohkem kui üks kord, ettevõtlusvabadust, ning seda
rakendatakse kooskõlas kõnealuste õiguste ja põhimõtetega.
(47)
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA), mis on
asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL)
nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning
tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ,[20] peaks olema keskne roll
käesoleva määruse kohaldamisel, tagades liidu eeskirjade ühtse kohaldamise
riikide pädevate asutuste poolt ning lahendades nendevahelised erimeelsused.
(48)
Kuna ESMA-l on väärtpaberite ja väärtpaberiturgude
valdkonnas põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane teha talle
ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete ja rakenduslike
tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja kaaluda erinevaid
poliitilisi võimalusi. Kui nii on märgitud, peaks ESMA alati tõhusalt kaasama
EKPSi liikmed ja Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), mis on asutatud Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1093/2010,
millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve),
muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus
2009/78/EÜ[21].
(49)
Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu
regulatiivseid tehnilisi standardeid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklile 290 ja vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14
sätestatud menetlusele seoses järgmisega: arvelduse distsipliini käsitlevate
meetmete üksikasjad; CSD poolt tegevusloa taotlusesse lisatav teave ja muud
elemendid; teave, mida eri ametiasutused esitavad üksteisele CSDde järelevalve
käigus; päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi ametiasutuste koostöökokkulepete
üksikasjad; CSDde juhtimiskorra elemendid; CSDde säilitatavate andmete
üksikasjad; emissiooni terviklikkuse säilitamiseks CSDde võetavate meetmete
üksikasjad; liikmete väärtpaberite kaitse; arvelduse õigeaegsus;
operatsiooniriskide ja CSDde vahelistest ühendustest tulenevate riskide
leevendamine; CSDde kapitalinõuete üksikasjad; määratud krediidiasutuste
krediidi- ja likviidsusriski käsitlevate usaldatavusnõuete üksikasjad.
(50)
Komisjonil peaks samuti olema õigus võtta
rakendusaktiga vastu rakenduslikud tehnilised standardid vastavalt Euroopa
Liidu toimimise lepingu artiklile 291 ning vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010
artiklis 15 sätestatud korrale seoses järgmisega: CSDde tegevusloa taotlemise
standardvormid ja ankeedid; CSDde järelevalve eesmärgil teabe esitamine eri
pädevate asutuste vahel; päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi ametiasutuste
asjaomased koostöökokkulepped; CSDde säilitatavate andmete vorming; protseduur
juhul, kui liikmele või emitendile keeldutakse andmast juurdepääsu CSD-le, CSDd
keelduvad üksteisele juurdepääsu andmast või vastastikust juurdepääsu ei anna
CSDd ja teised turuinfrastruktuurid; enne arveldusagendile tegevusloa andmist
konsulteerimine eri ametiasutustega.
(51)
Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290. Eelkõige tuleks
delegeeritud õigusaktid võtta vastu selleks, et täpsustada konkreetseid
üksikasju seoses järgnevaga: kriteeriumid, mille alused CSD tegevust
vastuvõtvas liikmesriigis tuleks käsitada kõnealuses liikmesriigis olulist
tähtsust omavana; teenused, mille jaoks kolmanda riigi CSD peab taotlema ESMA tunnustust
ja teave, mille tunnustust taotlev CSD esitab ESMA-le; riskid, mis võivad
õigustada CSD keeldumist juurdepääsu andmisest liikmetele ning taotlevate
liikmete kasutatava protseduuri üksikasjad; selliste olukordade hindamine, kui
arveldamine keskpanga rahaga ei ole praktiline ja võimalik; protseduuri
üksikasjad emitentide juurdepääsu kohta CSDdele, CSDde omavahelise juurdepääsu
kohta ning CSDde ja teiste turuinfrastruktuuride vahelise juurdepääsu kohta.
(52)
Et tagada käesoleva määruse rakendamise ühtsed
tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused otsuste tegemiseks
kolmanda riigi eeskirjade hindamise kohta eesmärgiga tunnustada kolmanda riigi
CSDsid ning erandite tegemiseks kohustusest eraldada panganduskõrvalteenused
CSD põhiteenustest. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes[22].
(53)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada
ühtsed nõuded arveldusele ja ka CSDdele, ei suuda liikmesriigid piisavalt
saavutada ning meetme ulatuse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil,
võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud
eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(54)
Tuleb muuta direktiivi 98/26/EÜ, et viia see
kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta
direktiiviga 2010/78/EL (millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ,
2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ,
2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele
(Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa
Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele
(Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega)[23], kusjuures
väärtpaberiarveldussüsteemidest ei teavitata enam komisjoni, vaid ESMAt.
(55)
Käesoleva määruse tegevuslubasid ja tunnustamist
käsitlevate nõuete kohaldamist tuleks edasi lükata, et anda liidus või
kolmandates riikides registreeritud CSDdele piisavalt aega käesolevas määruses
sätestatud tegevusloa ja tunnustamise taotlemiseks.
(56)
Samuti tuleb edasi lükata teatavate vabalt
võõrandatavate väärtpaberite registrikande vormis registreerimise ja
väärtpaberiarveldussüsteemides mitte hiljem kui teisel tööpäeval pärast
kauplemist arveldamise kohustuse nõuete kohaldamine, et anda turuosalistele,
kes omavad väärtpabereid paberkujul või kes kasutavad pikemat arveldusperioodi,
piisavalt aega kõnealuste nõuete täitmiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I jaotis
Reguleerimisese, -ala ja mõisted
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1.
Käesoleva määrusega kehtestatakse liidus
finantsinstrumentide arveldamise ühtsed nõuded ning eeskirjad väärtpaberite
keskdepositooriumide organisatsiooni ja juhtimise kohta, et toetada turvalist
ja sujuvat arveldust.
2.
Kui käesoleva määrusega ei ole teisiti ette nähtud,
kohaldatakse seda kõigi finantsinstrumentide arvelduse ja väärtpaberite
keskdepositooriumide (CSDd) tegevuse suhtes.
3.
Käesoleva määrusega ei piirata teatavaid
finantsinstrumente käsitlevate liidu õigusaktide, eriti direktiivi 2003/87/EÜ
kohaldamist.
4.
Artikleid 9–18 ja 20, samuti IV jaotist ei
kohaldata Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmete, sarnaseid ülesandeid
täitvate teise liikmesriigi ametiasutuste või liikmesriikide avaliku sektori
asutuste suhtes, kelle ülesanne on valitsemissektori võla haldamine või kes on
sellega seotud.
Artikkel 2
Mõisted
1.
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(1)
„väärtpaberite keskdepositoorium” – juriidiline isik,
kes korraldab lisa A jao punktis 3 loetletud väärtpaberiarveldussüsteemi ja
osutab vähemalt ühte lisa A jaos loetletud põhiteenustest;
(2)
„arveldus” – väärtpaberitehingu lõpetamine
eesmärgiga täita liikmete kohustused, kandes selleks üle maksevahendid või
väärtpaberid;
(3)
„väärtpaberiarveldussüsteem” – süsteem vastavalt
direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punkti a esimesele ja teisele taandele, mille
tegevus kujutab endast ülekandekorralduste täitmist, nagu määratletud
direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punkti i teises taandes;
(4)
„arveldusperiood” – ajavahemik kauplemispäeva ja
kavandatava arvelduspäeva vahel;
(5)
„tööpäev” – direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis n
määratletud pangapäev [edaspidi „tööpäev”];
(6)
„arvelduse ebaõnnestumine” – väärtpaberitehingu
arvelduse mittetoimumine kavandatud arvelduspäeval väärtpaberite või raha
puudumise tõttu sõltumata põhjusest;
(7)
„kavandatud arvelduspäev” – arvelduse toimumise
kuupäev, milles väärtpaberitehingu pooled on kokku leppinud;
(8)
„keskne vastaspool” – ühel või mitmel finantsturul
kaubeldavate lepingute vastaspoolte vahel tegutsev juriidiline üksus, kes on
iga müüja suhtes ostja ja iga ostja suhtes müüja;
(9)
„pädev asutus” – iga liikmesriigi poolt vastavalt
artiklile 10 määratud asutus;
(10)
„liige” – direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis f
määratletud väärtpaberiarveldussüsteemis osaleja [edaspidi „süsteemi liige”],
sealhulgas keskne vastaspool;
(11)
„osalus” – osalus direktiivi 78/660/EMÜ artikli 17
esimese lause tähenduses või ettevõttes vähemalt 20 % hääleõiguse või
kapitali otsene või kaudne omamine;
(12)
„päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus on
väärtpaberite keskdepositooriumile antud tegevusluba;
(13)
„vastuvõttev liikmesriik” – muu liikmesriik kui
päritoluliikmesriik, kus asub väärtpaberite keskdepositooriumi filiaal või kus
ta osutab väärtpaberite keskdepositooriumi teenuseid;
(14)
„filiaal” – tegevuskoht, kus ei asu peakontor, kuid
mis on väärtpaberite keskdepositooriumi osa, mis ei ole iseseisev juriidiline
isik ja mis pakub väärtpaberite keskdepositooriumi teenuseid, mille osutamiseks
on väärtpaberite keskdepositooriumile antud luba;
(15)
„kontroll” – direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 1
määratletud suhe kahe ettevõtja vahel;
(16)
„liikmepoolne kohustuste mittetäitmine” – olukord,
kus liikme vastu on algatatud direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis j
määratletud maksejõuetusmenetlus;
(17)
„ülekanne makse vastu” –
väärtpaberiarveldusmehhanism, mis seob omavahel väärtpaberiülekande ja
rahaülekande nii, et väärtpaberid antakse üle vaid juhul, kui teostatakse
vastav rahaline makse;
(18)
„väärtpaberikonto” – konto, millel saab väärtpabereid
krediteerida või debiteerida;
(19)
„väärtpaberite keskdepositooriumide vaheline
ühendus” – väärtpaberite keskdepositooriumide vaheline kokkulepe, mille alusel
üks väärtpaberite keskdepositoorium avab konto teise väärtpaberite
keskdepositooriumi väärtpaberiarveldussüsteemis, et lihtsustada oma liikmete
väärtpaberite ülekandmist kõnealuse väärtpaberite keskdepositooriumi
liikmetele. Väärtpaberite keskdepositooriumide vahelised ühendused hõlmavad
standardühendust, kohandatud ühendust ja koostalitlust võimaldavat ühendust;
(20)
„standardühendus” – väärtpaberite
keskdepositooriumide vaheline ühendus, mille puhul üks väärtpaberite
keskdepositoorium on ühendatud teisega nagu viimase korraldatud
väärtpaberiarveldussüsteemi mis tahes liige;
(21)
„kohandatud ühendus” – väärtpaberite
keskdepositooriumide vaheline ühendus, mille korral väärtpaberite
keskdepositoorium osutab teisele väärtpaberite keskdepositooriumile
eriteenuseid, mis erinevad teistele väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele
pakutud teenustest;
(22)
„koostalitlust võimaldav ühendus” – väärtpaberite
keskdepositooriumide vaheline ühendus, mille puhul nende korraldatud
väärtpaberiarveldussüsteemid muutuvad koostalitlusvõimeliseks, nagu määratletud
direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis o;
(23)
„vabalt võõrandatav väärtpaber” – direktiivi
2004/39/EÜ artikli 4 punktis 18 määratletud väärtpaber [varem siirdväärtpaber];
(24)
„rahaturuinstrument” – direktiivi 2004/39/EÜ
artikli 4 punktis 19 määratletud rahaturuinstrument;
(25)
„ühisinvesteerimisettevõtjate osakud” – direktiivi
2004/39/EÜ I lisa C jao punktis 3 osutatud ühisinvesteerimisettevõtjate osakud;
(26)
„saastekvoodid” – kõik direktiivi 2003/87/EÜ
nõuetele vastavatena tunnustatud ühikud;
(27)
„reguleeritud turg” – direktiivi 2004/39/EÜ artikli
4 punktis 14 määratletud reguleeritud turg;
(28)
„mitmepoolne kauplemissüsteem” – direktiivi
2004/39/EÜ artikli 4 punktis 15 määratletud mitmepoolne kauplemissüsteem;
(29)
„organiseeritud kauplemissüsteem” –
investeerimisühingu või turu korraldaja poolt korraldatav mis tahes süsteem,
mis ei ole reguleeritud turg ega mitmepoolne kauplemissüsteem ning mis
võimaldab erinevate kolmandate isikute omandamis- ja võõrandamishuvisid seoses
finantsinstrumentidega viia süsteemis kokku selliselt, et kõnealuse
kokkuviimise tulemuseks on lepingu sõlmimine, kooskõlas direktiivi 2004/39/EÜ
II jaotisega;
(30)
„tütarettevõtja” – direktiivi 83/349/EMÜ
artiklis 1 määratletud tütarettevõtja;
(31)
„arveldusagent” – direktiivi 98/26/EÜ artikli 2
punktis d määratletud arveldusagent.
2.
Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta
artikli 64 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõike 1
punktide 17, 20, 21 ja 22 mõistete tehnilisi elemente, lisa B jao punktides 1–4
sätestatud kõrvalteenuseid ja lisa C jao punktides 1 ja 2 sätestatud teenuseid.
II jaotis
Väärtpaberiarveldus
I peatükk
Registrikande vormis registreerimine
Artikkel 3
Registrikande vormis registreerimine
1.
Iga äriühing, kes emiteerib vabalt võõrandatavaid
väärtpabereid, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel, tagab
selliste väärtpaberite registreerimise registrikande vormis, kasutades
immobiliseerimist sellise üldväärtpaberi emiteerimise teel, mis esindab kogu
emissiooni, või väärtpaberite elektroonilise emiteerimise järel.
2.
Kui lõikes 1 osutatud väärtpaberitega kaubeldakse
reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes või organiseeritud kauplemissüsteemides
või need kantakse üle vastavalt finantstagatiskokkuleppele, nagu määratletud
direktiivi 2002/47/EÜ artikli 2 punktis a, registreeritakse need väärtpaberid
CSDs registrikande vormis enne kauplemispäeva, välja arvatud juhul, kui need on
juba nii registreeritud.
Artikkel 4
Jõustamine
1.
Selle liikmesriigi ametiasutused, kus väärtpabereid
emiteeriv äriühing on registreeritud, on pädevad tagama artikli 3 lõike 1
kohaldamise.
2.
Reguleeritud turgude, mitmepoolsete
kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide järelevalve alal
pädevad asutused tagavad artikli 3 lõike 2 kohaldamise, kui artikli 3 lõikes 1
osutatud väärtpaberitega kaubeldakse reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes või
organiseeritud kauplemissüsteemides.
3.
Direktiivi 2002/47/EÜ kohaldamise eest vastutavad
liikmesriikide ametiasutused on pädevad tagama, et käesoleva määruse artikli 3
lõiget 2 kohaldatakse, kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud
väärtpaberid kantakse üle vastavalt direktiivi 2002/47/EÜ artikli 2 punktis a
määratletud finantstagatiskokkuleppele.
II peatükk
Arveldusperiood
Artikkel 5
Kavandatud arvelduspäev
1.
Väärtpaberiarveldussüsteemi iga liige, kes ostab
või müüb oma arvel või kolmanda isiku nimel vabalt võõrandatavaid
väärtpabereid, rahaturuinstrumente, ühisinvesteerimisettevõtja osakuid ja
saastekvoote, arveldab oma kohustuse seoses väärtpaberiarveldussüsteemiga
kavandatud arvelduspäeval.
2.
Lõikes 1 osutatud vabalt võõrandatavate
väärtpaberite puhul, millega kaubeldakse reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes
või reguleeritud kauplemissüsteemides, on kavandatud arvelduspäev hiljemalt
teine tööpäev pärast kauplemise toimumist.
3.
Selle liikmesriigi asjaomane asutus, kelle
õigusakte kohaldatakse CSD korraldatud väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes, on
pädev tagama lõigete 1 ja 2 kohaldamise.
III peatükk
Arvelduse distsipliin
Artikkel 6
Arvelduse ebaõnnestumise ennetamise meetmed
1.
Kõik reguleeritud turud, mitmepoolsed või
organiseeritud kauplemissüsteemid kehtestavad protseduuri, mis võimaldab kinnitada
artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide tehingute olulised üksikasjad
kuupäeval, mil korraldused on neile saadetud.
2.
Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida CSD
korraldab, kehtestab ta protseduuri, mis lihtsustab artikli 5 lõikes 1 osutatud
finantsinstrumentide tehingute arveldamist kavandatud arvelduspäeval. Ta
soodustab varajast arveldamist kavandatud arvelduspäeval sobivate
mehhanismidega, näiteks astmeline tariifistruktuur.
3.
Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida CSD
korraldab, kehtestab ta kontrollivahendid, mis võimaldavad eelnevalt tuvastada
artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide tehingute sellised arveldused,
mis kõige suurema tõenäosusega ebaõnnestuvad, ning nõuab liikmetelt selliste
tehingute arveldamist kavandatud arvelduspäeval.
4.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) töötab
Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada üksikasjalikult
protseduurid, mis võimaldavad kinnitada tehingute asjaomased üksikasjad ning
lihtsustada lõigetes 1 ja 2 osutatud arveldust, ning täpsustada
kontrollivahendid, millega tuvastatakse lõikes 3 osutatud tõenäolised arvelduse
ebaõnnestumised.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
Artikkel 7
Arvelduse ebaõnnestumise vastased meetmed
1.
Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida CSD
korraldab, loob ta süsteemi, mis jälgib artikli 5 lõikes 1 osutatud
finantsinstrumentide arveldamise ebaõnnestumisi. Ta esitab pädevale asutusele
ja igale õigustatult huvitatud isikule korrapäraselt aruanded arvelduse
ebaõnnestumiste arvu ja üksikasjade kohta ning mis tahes muu asjaomase teabe.
Pädevad asutused jagavad ESMAga kogu asjakohast teavet arvelduste
ebaõnnestumiste kohta.
2.
Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida CSD
korraldab, kehtestab ta protseduuri, mis lihtsustab artikli 5 lõikes 1 osutatud
finantsinstrumentide selliste tehingute arveldamist, mida ei ole arveldatud
kavandatud arvelduspäeval. Kõnealuse protseduuriga tagatakse arvelduse ebaõnnestumisi
põhjustavatele liikmetele piisavalt hoiatav karistussüsteem.
3.
Väärtpaberiarveldussüsteemi liige, kes ei suuda
saavale liikmele edastada artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumente
kavandatud arvelduspäeval, on kohustatud tegema sisseostutehingu, kusjuures
kõnealused instrumendid ostetakse turul hiljemalt nelja päeva jooksul pärast
kavandatud arvelduspäeva ja need edastatakse saavale liikmele, ning tema suhtes
kohaldatakse muid meetmeid vastavalt lõikele 4.
4.
Lõikes 3 osutatud meetmetega määratletakse vähemalt
järgmised asjaolud:
(a)
päevane trahv, mida kohustusi mittetäitev liige
maksab iga tööpäeva eest, mis jääb arvelduse kavandatud ja tegeliku päeva
vahele;
(b)
 enne sisseostutehingu teostamist kohustusi
mittetäitvale liikmele kehtestatud teatamise aeg;
(c)
 sisseostutehingu hind ja kulud;
(d)
 vajaduse korral pool, kes teostab
sisseostutehingu;
(e)
saava liikme kompensatsiooni suurus, kui
sisseostmine ei ole võimalik.
5.
Lõikes 3 osutatud meetmetega tagatakse, et:
(a)
saav liige saab vähemalt selle finantsinstrumentide
hinna, milles lepiti kokku kauplemise ajal;
(b)
kohustust mittetäitva liikme päevane karistusmakse
on sellisele liikmele piisavalt heidutav;
(c)
kui sisseostmine ei ole võimalik, on saavale
liikmele makstav kompensatsioon suurem kui finantsinstrumentide hind, milles lepiti
kokku kauplemise ajal ning suurem kui kõnealuste instrumentide viimane
kättesaadav hind kauplemiskohas, kus kauplemine toimus, ning see on kohustust
mittetäitvale liikmele piisavalt heidutav;
(d)
lõikes 7 osutatud isikud, sealhulgas kesksed
vastaspooled, kes teostavad sisseostmise, avaldavad liikmetele selle teenuse
tasud;
(e)
kui muu isik kui kohustust mittetäitev liige teeb
sisseostutehingu, korvab kohustust mittetäitev liige kõik tehingu sooritanud
isiku makstud summad vastavalt lõigetele 3 ja 4.
6.
CSDd, kesksed vastaspooled, reguleeritud turud,
mitmepoolsed ja organiseeritud kauplemissüsteemid kehtestavad protseduuri, mis
võimaldab neil peatada iga liikme tegevuse, kes süstemaatiliselt ei suuda
edastada lõikes 1 osutatud finantsinstrumente või raha kavandatud
arvelduspäeval, ning teha avalikkusele isik teatavaks üksnes pärast kõnealusele
liikmele võimaluse andmist esitada oma tähelepanekud.
7.
Lõikeid 2–6 kohaldatakse kõigi artikli 5 lõikes 1
osutatud selliste instrumentidega tehtud tehingute suhtes, mis on lubatud
kauplemisele reguleeritud turgudel, millega kaubeldakse mitmepoolsetes või
organiseeritud kauplemissüsteemides või mida kliirib keskne vastaspool.
Tehingute puhul, mida kliirib keskne vastaspool
enne arveldamist väärtpaberiarveldussüsteemis, võtab lõigetes 3–5 osutatud
meetmed keskne vastaspool.
Tehingute puhul, mida ei kliiri keskne vastaspool,
lisavad reguleeritud turud, mitmepoolsed ja organiseeritud kauplemissüsteemid
oma sise-eeskirjadesse liikmetele kohustuse, mille kohaselt võidakse nende suhtes
kohaldada lõigetes 3–5 osutatud meetmeid.
8.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada süsteemi
üksikasjad, millega jälgitakse arvelduse ebaõnnestumisi ja antakse aru lõikes 1
osutatud arvelduse ebaõnnestumiste kohta, samuti protseduuri üksikasjad,
millega lihtsustatakse tehingute arveldamist pärast lõikes 2 osutatud arvelduse
ebaõnnestumist ning lõigetes 3–5 osutatud meetmed.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
Artikkel 8
Jõustamine
1.
Selle liikmesriigi asjaomane asutus, kelle
õigusakte kohaldatakse CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes, on
pädev tagama, et kohaldatakse artikleid 6 ja 7, ning jälgima kehtestatud
karistusi tihedas koostöös artiklis 7 osutatud reguleeritud turgude,
mitmepoolsete ja organiseeritud kauplemissüsteemide ning kesksete vastaspoolte
järelevalve alal pädevate asutustega. Eriti jälgivad asutused artikli 7
lõigetes 2 ja 4 osutatud karistuste kohaldamist ja artikli 7 lõikes 6 osutatud
meetmete rakendamist.
2.
Selleks et tagada liidus ühtse, tõhusa ja toimiva
järelevalvetava rakendamine seoses käesoleva määruse artiklitega 6 ja 7, võib
ESMA anda välja suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.
III jaotis
Väärtpaberite keskdepositooriumid
I peatükk
Väärtpaberite keskdepositooriumidele tegevusloa andmine ja järelevalve nende
üle
1. jagu
Väärtpaberite keskdepositooriumidele tegevuslubade andmise ja järelevalve eest
vastutavad asutused
Artikkel 9
Pädev asutus
Väärtpaberite keskdepositooriumidele annab
tegevusloa ja teostab tema üle järelevalvet selle liikmesriigi pädev asutus,
kus ta on registreeritud.
Artikkel 10
Pädeva asutuse määramine
1.
Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes vastutab
käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmise eest seoses tema
territooriumil registreeritud CSDdele tegevusloa andmise ja nende
järelevalvega, ning kes teavitab vastavalt ESMAt.
Kui liikmesriik määrab rohkem kui ühe pädeva
asutuse, määrab ta kindlaks nende vastavad ülesanded ja määrab ühe asutuse, kes
vastutab koostöö eest teiste liikmesriikide pädevate asutuste, artiklis 11
osutatud asjaomaste asutuste, ESMA ja EBAga, kui käesolevas määruses on nii
konkreetselt osutatud.
2.
ESMA avaldab oma veebisaidil lõike 1 kohaselt
määratud pädevate asutuste nimekirja.
3.
Pädevatele asutustele antakse kõik nende ülesannete
täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused.
Artikkel 11
Asjaomased asutused
1.
Kui käesolevas määruses on nii konkreetselt
osutatud, on CSDdele tegevusloa andmise ja nende järelevalvega seotud järgmised
asutused:
(f)
asutus, kes vastutab CSD korraldatava
väärtpaberiarveldussüsteemi järelevalve eest selles liikmesriigis, kelle õigust
kohaldatakse kõnealuse väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes;
(g)
vajaduse korral liidus asuv keskpank, kelle juures
arveldatakse CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi raha pool , või kui
arveldamine toimub vastavalt IV jaotisele läbi krediidiasutuse, see liidus asuv
keskpank, kes on välja lasknud asjaomase raha.
2.
ESMA avaldab oma veebisaidil lõikes 1 osutatud
asjaomaste asutuste nimekirja.
Artikkel 12
Koostöö asutuste vahel
1.
Artiklites 9 ja 11 osutatud asutused ja ESMA teevad
käesoleva määruse kohaldamisel tihedat koostööd, seda eriti artiklis 13
osutatud hädaolukordades. Vajaduse korral hõlmab kõnealune koostöö teisi
ametiasutusi ja organeid, eriti neid, mis on asutatud või määratud vastavalt
direktiivile 2003/87/EÜ.
Et tagada liidus ühtse, tõhusa ja toimiva
järelevalvetava rakendamine, sealhulgas asutuste vaheline artiklites 9 ja 11
osutatud koostöö eri hindamiste läbiviimisel, mida on vaja käesoleva määruse
kohaldamiseks, võib ESMA anda välja artiklis 9 osutatud asutustele suunatud
suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.
2.
Pädevad asutused kaaluvad üldiste ülesannete
täitmisel hoolikalt oma otsuste võimalikku mõju finantssüsteemi stabiilsusele
kõikides teistes asjaomastes liikmesriikides, eriti artiklis 13 osutatud
hädaolukordades, lähtudes teadaolevast teabest.
Artikkel 13
Hädaolukorrad
Artiklites 9 ja 11 osutatud asutused
teavitavad ESMAt ja üksteist viivitamata CSDga seotud mis tahes hädaolukorrast,
sealhulgas muutustest finantsturgudel, millel võib olla ebasoodne mõju
turulikviidsusele ja finantssüsteemi stabiilsusele mis tahes liikmesriigis, kus
CSD või üks tema liikmetest on registreeritud.
2. jagu
väärtpbaerite keskdepositooriumile tegevusloa andmise tingimused ja menetlus
Artikkel 14
Väärtpaberite keskdepositooriumile tegevusloa andmine
1.
Iga juriidiline isik, kes kuulub CSD määratluse
alla, saab tegevusloa selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus ta on
registreeritud enne oma tegevuse alustamist.
2.
Tegevusloaga täpsustatakse lisa A ja B jaos
sätestatud teenused, mida CSD-l on luba osutada.
3.
CSD täidab pidevalt tegevusloa saamise tingimusi.
CSD teatab viivitamata pädevale asutusele kõigist
olulistest muudatustest, mis mõjutavad tegevusloa andmisel nõutud tingimuste
täitmist.
Artikkel 15
Tegevusloa andmise menetlus
1.
Tegevusluba taotlev CSD esitab taotluse oma
pädevale asutusele.
2.
Tegevusloa taotlusele on lisatud kogu teave, mida
on pädeval asutusel vaja veendumaks, et taotluse esitanud CSD on tegevusloa
andmise ajaks kehtestanud kõik vajalikud menetlused, mida on vaja käesoleva
määrusega kehtestatud kohustuste täitmiseks. Tegevusloa taotlus sisaldab
tegevuskava, kus esitatakse kavandatavad tegevusvaldkonnad ja CSD
organisatsiooniline struktuur.
3.
20 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist hindab
pädev asutus, kas taotlus on nõuetekohane. Juhul kui taotlus ei sisalda kõiki
vajalikke andmeid, määrab pädev asutus tähtaja, mille jooksul tegevusluba
taotlev CSD peab esitama lisateavet. Pädev asutus teatab tegevusluba taotlevale
CSD-le, kui taotlus loetakse olevat nõuetekohane.
4.
Pärast taotluse nõuetekohaseks lugemist edastab
pädev asutus kogu taotluses sisalduva teabe artiklis 11 osutatud asjaomastele
asutustele ja konsulteerib nendega seoses tegevusluba taotleva CSD korraldatava
väärtpaberiarveldussüsteemi näitajatega.
5.
Pädev asutus konsulteerib enne taotluse esitanud
CSD-le tegevusloa andmist teise asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega
järgmistel juhtudel:
(a)
CSD on teises liikmesriigis tegevusloa saanud CSD
tütarettevõtja;
(b)
CSD on teises liikmesriigis tegevusloa saanud CSD
emaettevõtja tütarettevõtja;
(c)
CSDd kontrollivad samad füüsilised või juriidilised
isikud, kes kontrollivad teises liikmesriigis tegevusloa saanud CSDd.
Esimeses lõigus osutatud konsulteerimine hõlmab
järgmist:
(a)
artikli 25 lõikes 4 osutatud aktsionäride ja
liikmete sobivus ning nende isikute maine ja kogemused, kes tegelikult juhivad
CSD tegevust, kui kõnealused aktsionärid, liikmed ja isikud on CSD-l ja teises
liikmesriigis tegevusloa saanud CSD-l samad;
(b)
kas lõikes 5 osutatud suhted teises liikmesriigis
tegevusloa saanud CSD ja tegevusluba taotleva CSD vahel ei mõjuta negatiivselt
viimase võimet täita käesoleva määruse nõudeid.
6.
Pädev asutus teavitab kuue kuu jooksul alates
nõuetekohase taotluse esitamisest kirjalikult taotluse esitanud CSDd
ammendavalt põhjendatud otsusega, kas tegevusluba on antud või sellest on
keeldutud.
7.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada teavet, mille
tegevusluba taotlev CSD esitab tegevusloa taotluses pädevale asutusele.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
8.
ESMA, konsulteerides EKPSi liikmetega, töötab välja
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada tegevusloa andmise
standardvormid ja -ankeedid ja menetlused.
ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
Artikkel 16
Tegevusloa ulatus
1.
Tegevusloa saanud CSD tegevus on piiratud kõnealuse
loaga hõlmatud teenuste osutamisega.
2.
Väärtpaberiarveldussüsteeme võivad korraldada
ainult loa saanud CSDd ja keskpangad.
3.
Tegevusloa saanud CSD ei võta mis tahes
riskipositsiooni, mis on seotud panganduskõrvalteenuste osutamisega
krediidiasutuse poolt, kes on määratud selliseid teenuseid osutama vastavalt IV
jaotisele.
4.
Tegevusloa saanud CSD-l võib olla osalus ainult
juriidilises isikus, kelle tegevus on piiratud lisa A ja B jaos sätestatud
teenuste osutamisega.
Artikkel 17
Tegevuse ja teenuste laiendamine ja edasiandmine
1.
Tegevusloa saanud CSD esitab loa saamiseks taotluse
selle liikmesriigi pädevale asutuse, kus ta on registreeritud, kui ta soovib
kolmandale isikule anda edasi põhiteenuse osutamise vastavalt artiklile 28 või
laiendada oma tegevust ühele või mitmele järgmisest:
a)      täiendavad lisa A ja B jaos sätestatud
põhi- ja kõrvalteenused, mida esimene tegevusluba ei hõlma;
b)      teise väärtpaberiarveldussüsteemi
korraldamine;
c)      oma väärtpaberiarveldussüsteemi raha
poole või selle osa arveldamine teise keskpanga juures;
d)      mis tahes CSDde vahelise ühenduse
loomine.
2.
Lõike 1 kohasel tegevusloa andmisel järgitakse
artiklis 15 sätestatud menetlust.
Pädev asutus teatab tegevusluba taotlevale CSD-le
kolme kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba
antakse või mitte.
Artikkel 18
Tegevusloa kehtetuks tunnistamine
1.
Selle liikmesriigi pädev asutus, kus CSD on
registreeritud, tunnistab tegevusloa kehtetuks iga järgmise asjaolu korral:
(a)
kui CSD ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu
jooksul, loobub selgesõnaliselt tegevusloast või ei ole eelmise kuue kuu
jooksul teenuseid osutanud ega tegelenud äritegevusega;
(b)
kui CSD on saanud tegevusloa valeandmeid esitades
või mõnel muul ebaseaduslikul viisil;
(c)
kui CSD ei vasta enam nendele tingimustele, mille
alusel tegevusluba anti, ning ta ei ole kehtestatud aja jooksul võtnud pädeva
asutuse nõutud parandusmeetmeid;
(d)
kui CSD on jämedalt ja järjekindlalt rikkunud
käesolevas määruses sätestatud nõudeid.
2.
Sellest hetkest, kui pädev asutus saab teada ühest
lõikes 1 osutatud asjaolust, konsulteerib ta viivitamata artiklis 11
osutatud asjaomaste asutustega seoses vajadusega tunnistada tegevusluba
kehtetuks, välja arvatud juhul, kui selline otsus on vaja teha kiiresti.
3.
ESMA või iga teine artiklis 11 osutatud asjaomane
asutus võib mis tahes ajal nõuda, et selle liikmesriigi pädev asutus, kus CSD
on registreeritud, kontrollib, kas CSD täidab veel tegevusloa andmise aluseks
olevaid nõudeid.
4.
Pädev asutus võib tegevusloa kehtetuks tunnistamist
piirata teatava teenuse, tegevuse või finantsinstrumendiga.
Artikkel 19
Väärtpaberite keskdepositooriumide register
1.
Pädevate asutuste poolt artiklite 14, 17 ja 18
kohaselt tehtud otsused edastatakse viivitamata ESMA-le.
2.
Keskpangad teatavad viivitamata ESMA-le kõigist
nende korraldatavatest CSDdest.
3.
Iga CSD, kes tegutseb vastavalt käesolevale
määrusele ja kellele on antud tegevusluba või keda on tunnustatud vastavalt
artiklitele 14, 17 ja 23, kantakse nimekirja, milles täpsustatakse teenused ja
finantsinstrumentide klassid, mille kohta CSD-le on tegevusluba antud. Nimekiri
hõlmab CSD teises liikmesriigis tegutsevaid filiaale ja CSDde vahelisi
ühendusi. ESMA avaldab nimekirja asjaomasel veebilehel ja ajakohastab seda.
4.
Artiklis 9 osutatud pädevad asutused teavitavad
ESMAt CSDna tegutsevatest asutustest 90 päeva jooksul pärast käesoleva määruse
jõustumist.
3. jagu
Väärtpaberite keskdepositooriumide järelevalve
Artikkel 20
Läbivaatamine ja hindamine
1.
Pädev asutus kontrollib vähemalt igal aastal,
kuivõrd CSD rakendatud eeskirjad, strateegiad, menetlused ja süsteemid vastavad
käesolevale määrusele ning hindab CSD olemasolevaid või võimalikke riske.
2.
Pädev asutus kehtestab lõikes 1 osutatud
läbivaatamise ja hindamise sageduse ja ulatuse, võttes arvesse asjaomase CSD
tegevuse mahtu, süsteemset olulisust, laadi, ulatust ja keerukust.
Läbivaatamine ja hindamine peavad toimuma vähemalt igal aastal.
3.
Pädev asutus võib CSDd kohapeal kontrollida.
4.
Lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise käigus
konsulteerib pädev asutus varakult artiklis 11 osutatud asjaomaste asutustega
seoses CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi toimimisega.
5.
Pädev asutus teavitab artiklis 11 osutatud
asjaomaseid asutusi vähemalt korra aastas lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja
hindamise tulemustest, sealhulgas mis tahes parandusmeetmetest või karistustest.
6.
Lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise käigus
varustavad pädevad asutused, kes vastutavad nende CSDde järelevalve eest,
kellel säilivad artikli 15 lõike 5 esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud
suhted, üksteist nende tööd lihtsustava kogu olulise teabega.
7.
Pädevad asutused nõuavad, et käesoleva määruse
nõuetele mittevastav CSD võtaks varakult vajalikud meetmed olukorra
parandamiseks.
8.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada järgmist:
(a)
teave, mille CSD esitab pädevale asutusele lõikes 1
osutatud läbivaatamise eesmärgil;
(b)
teave, mille pädev asutus esitab lõikes 5 osutatud
asjaomastele asutustele;
(c)
teave, mille lõikes 6 osutatud pädevad asutused
esitavad üksteisele.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
9.           ESMA töötab EKPSi liikmetega
konsulteerides välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada
lõike 8 esimeses lõigus osutatud teabeesituse standardvormid ja -ankeedid ning
menetlused.
ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15
sätestatud korras.
4. jagu
Teenuste osutamine teises liikmesriigis
Artikkel 21
Vabadus osutada teenuseid teises liikmesriigis
1.
Tegevusloa saanud CSD võib tegutseda liidu
territooriumil kas filiaali asutamise teel või osutades teenuseid otse, tingimusel
et tegevusluba hõlmab asjaomaseid tegevusi.
2.
Iga CSD, kes esmakordselt soovib teise liikmesriigi
territooriumil osutada teenuseid või soovib muuta seal osutatavaid teenuseid,
edastab oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:
(a)
liikmesriik, kus ta kavatseb tegutseda;
(b)
tegevuskava, milles on märgitud eelkõige teenused,
mida ta kavatseb osutada;
(c)
filiaali puhul filiaali organisatsioonistruktuur ja
filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.
3.
Kolme kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud teabe
saamisest edastab pädev asutus kõnealuse teabe vastuvõtva liikmesriigi pädevale
asutusele, välja arvatud juhul, kui võttes arvesse kavandatud teenuste
osutamist, on tal põhjust kahelda vastuvõtvas liikmesriigis teenuseid osutada
sooviva CSD finantsseisundi või haldusstruktuuri sobivuses.
4.
Kui pädev asutus keeldub edastamast teavet
vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, põhjendab ta kolme kuu jooksul
alates kogu teabe saamisest asjaomasele CSD-le oma keeldumist.
5.
CSD võib hakata vastuvõtvas liikmesriigis teenuseid
osutama järgmistel tingimustel:
(a)
pärast vastuvõtva liikmesriigi pädevalt asutuselt
teate saamist, milles viimane tunnistab lõikes 3 osutatud teate saamist;
(b)
kui teadet ei saada, kaks kuud pärast lõikes 3
osutatud teate edastamist.
6.
Kui vastavalt lõikele 2 edastatud teave
muutub, saadab CSD kõnealuse muutuse kohta päritoluliikmesriigi pädevale
asutusele kirjaliku teate vähemalt üks kuu enne kõnealuse muudatuse
rakendamist. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teatab sellest muutusest ka vastuvõtva
liikmesriigi pädevale asutusele.
Artikkel 22
Päritolu- ja vastuvõtva riigi pädevate asutuste koostöö
1.
Kui ühes liikmesriigis tegevusloa saanud CSD on
asutanud filiaali teises liikmesriigis, võib CSD päritoluliikmesriigi pädev
asutus oma kohustuste täitmisel, olles teavitanud vastuvõtva liikmesriigi
pädevat asutust, teostada kõnealuses filiaalis kohapealseid kontrolle.
2.
Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad
nõuda, et vastavalt artiklile 21 teenuseid osutav CSD esitaks neile
regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis,
eriti statistiliste andmete kogumise eesmärgil.
3.
CSD päritoluliikmesriigi pädev asutus edastab
vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel ja ettenähtud ajaks emitentide
ja selle CSD korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide liikmete nimed, kes
osutab teenuseid kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis, ning muu olulise teabe
selle CSD tegevuse kohta vastuvõtvas liikmesriigis.
4.
Kui, võttes arvesse väärtpaberituru olukorda
vastuvõtvas liikmesriigis, filiaali asutanud CSD tegevus või
koostalitlusvõimelised ühendused teiste CSDde või
väärtpaberiarveldussüsteemidega kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis on
muutunud oluliselt tähtsaks väärtpaberituru toimimise ja investorikaitse
seisukohast, kehtestavad päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi
pädevad asutused koostöökorra seoses kõnealuse CSD tegevuse järelevalvega
vastuvõtvas liikmesriigis.
5.
Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on
selged ja tõendatavad põhjused uskuda, et tema territooriumil teenuseid osutav
CSD vastavalt artiklile 21 ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi,
edastab ta need leiud päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.
Kui päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud
meetmetest hoolimata või selliste meetmete ebapiisavaks osutumise tõttu
tegutseb CSD jätkuvalt käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi eirates,
võtab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva
asutuse teavitamist kõik asjakohased meetmed, mis on vajalikud käesoleva määruse
järgimise tagamiseks vastuvõtva liikmesriigi territooriumil. Nendest meetmetest
teatatakse viivitamata ESMA-le.
Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib esitada
kõnealuse küsimuse lahendamiseks ESMA-le, kes võib võtta meetmeid vastavalt
määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 antud volitustele.
6.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu
delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 64 seoses meetmetega kriteeriumide
kehtestamiseks, mille kohaselt CSD tegevust vastuvõtvas liikmesriigis võiks
käsitada väärtpaberituru toimimise ja investorikaitse seisukohast kõnealuses
vastuvõtvas liikmesriigis olulist tähtsust omavana.
7.
ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -ankeedid ja -menetlused
seoses lõigetes 1, 3 ja 5 osutatud koostöökorraga.
ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
5. jagu
Suhted kolmandate riikidega
Artikkel 23
Kolmandad riigid
1.
Kolmandas riigis registreeritud CSD võib osutada
CSD-teenuseid kas filiaali kaudu või otse liidus registreeritud emitentidele ja
liikmetele seoses nende tegevusega liidus ning võib luua ühenduse liidus
registreeritud CSDga üksnes juhul, kui ESMA on kõnealust CSDd tunnustanud.
2.
Pärast konsulteerimist lõikes 3 osutatud asutustega
tunnustab ESMA kolmandas riigis registreeritud CSDd, kes on taotlenud
tunnustamist lõikes 1 osutatud teenuste osutamiseks, kui täidetud on järgmised
tingimused:
(a)
komisjon on võtnud vastu otsuse vastavalt lõikele
6;
(b)
CSD suhtes kohaldatakse tõhusat tegevuslubade
andmise menetlust ja tõhusat järelevalvet, et tagada täielik vastavus kolmandas
riigis kehtivatele usaldatavusnõuetele;
(c)
vastavalt lõikele 7 on kehtestatud ESMA ja
kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste vahelise koostöö kord.
3.
Lõikes 2 osutatud tingimuste täitmise hindamisel
konsulteerib ESMA järgmiste asutustega:
(a)
selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kolmanda
riigi CSD kavatseb CSD-teenuseid osutada;
(b)
pädevad asutused, kes teostavad järelevalvet nende
liidus registreeritud CSDde üle, kellega on ühenduse loonud kolmanda riigi CSD;
(c)
artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud asutused;
(d)
kolmanda riigi asutus, kes on pädev andma
tegevuslubasid CSD-le ja teostama tema üle järelevalvet.
4.
Lõikes 1 osutatud CSD esitab tunnustuse saamiseks
taotluse ESMA-le.
Taotlev CSD esitab ESMA-le tunnustamiseks
vajalikuks peetava kogu teabe. 30 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist
hindab ESMA, kas taotlus on nõuetekohane. Juhul kui taotlus ei sisalda kõiki
vajalikke andmeid, määrab ESMA taotlevale CSD-le tähtaja lisateabe esitamiseks.

Tunnustamise otsus põhineb lõikes 2 sätestatud
kriteeriumidel.
ESMA teavitab kuue kuu jooksul alates nõuetekohase
taotluse esitamisest kirjalikult taotluse esitanud CSDd ammendavalt põhjendatud
otsusega, kas tunnustus on antud või sellest on keeldutud.
5.
ESMA vaatab lõikes 3 osutatud asutustega
konsulteerides läbi kolmandas riigis registreeritud CSD tunnustamise, kui
kõnealune CSD laiendab liidus lõikes 1 osutatud teenuseid vastavalt lõigetes
1–4 kehtestatud menetlusele.
ESMA tunnistab kõnealuse CSD tunnustamise
kehtetuks, kui lõike 2 kohased tingimused ja nõuded ei ole enam täidetud või
artiklis 18 osutatud asjaolude korral.
6.
Komisjon võib võtta vastu otsuse vastavalt artiklis
66 osutatud menetlusele, otsustades, et kolmanda riigi õigus- ja
järelevalvekorraga tagatakse, et kõnealuses kolmandas riigis tegevusloa saanud
CSD täidab juriidiliselt siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevas
määruses sätestatud nõuetega, et nende CSDde suhtes kohaldatakse pidevalt
tõhusat järelevalvet ja sätete jõustamist, ning et kõnealuse kolmanda riigi
õigusraamistikuga on ette nähtud samaväärne tõhus kolmanda riigi õiguskorra
alusel tunnustatud CSDde tunnustamise süsteem.
7.
Vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 33
lõikele 1 kehtestab ESMA selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate
asutustega koostöö tegemise korra, mille õigus- ja järelevalveraamistik on
tunnistatud vastavalt lõikele 6 käesoleva määrusega samaväärseks. Kõnealuse
korraga täpsustatakse vähemalt järgmist:
(a)
ESMA ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate
asutuste vahelise teabevahetuse mehhanism, sealhulgas juurdepääs kogu teabele,
mida ESMA küsib kolmandas riigis tegevusloa saanud CSDde kohta;
(b)
mehhanism ESMA koheseks teavitamiseks, kui kolmanda
riigi pädev asutus leiab, et tema järelevalve alla kuuluv CSD ei täida
tegevusloa saamise tingimusi või ei järgi muid õigusakte, mida ta on kohustatud
tegema;
(c)
järelevalvetegevuse koordineerimise menetlused,
sealhulgas vajaduse korral kohapealsed kontrollid.
Kui koostöökorraga on ette nähtud, et
liikmesriigid edastavad isikuandmeid, järgitakse sellise edastamise puhul
direktiivi 95/46/EÜ sätteid, ning kui koostöökorraga on ette nähtud, et ESMA
edastab isikuandmeid, järgitakse selle puhul määruse (EÜ) nr 45/2001 sätteid.
8.
Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta
artikli 64 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada teenused, mille
jaoks kolmandas riigis registreeritud CSD peab taotlema ESMA-poolset
tunnustamist vastavalt lõikele 1, ning teave, mille taotluse esitanud CSD
esitab ESMA-le oma tunnustamise taotluses vastavalt lõikele 4.
II peatükk
Nõuded väärtpaberite keskdepositooriumidele
1. jagu
Organisatsioonilised nõuded
Artikkel 24
Üldsätted
1.
CSD-l on kindel juhtimiskord, mis hõlmab selgesti
määratletud, läbipaistvate ja järjepidevate vastutusaladega selget
organisatsioonilist struktuuri, tõhusat menetlust riskide või võimalike riskide
tuvastamiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks, sobivat
tasustamispoliitikat ning sisekontrollimehhanisme, sealhulgas usaldusväärset
haldus- ja arvestuskorda.
2.
CSD võtab vastu piisavalt tõhusad põhimõtted ja
protseduurid, millega tagatakse käesoleva määruse järgimine, sealhulgas see, et
tema juhid ja töötajad täidavad käesoleva määruse kõiki sätteid.
3.
CSD-l on kirjalikud ning tõhusad
organisatsioonilist ja halduskorda käsitlevad eeskirjad, et tuvastada ja
lahendada võimalikud sisemised huvide konfliktid, sealhulgas konfliktid, kuhu
on kaasatud juhid, töötajad, juhatuse liikmed või mis tahes isikud, kes on
otseselt või kaudselt nendega seotud, ning nende liikmed või kliendid. Ta
rakendab nõuetekohast konfliktide lahendamise protseduuri võimalike huvide
konfliktide tekkimise korral.
4.
CSD avalikustab oma juhtimiskorra ja tegevuse
eeskirjad.
5.
CSD-l on asjakohased protseduurid töötajate jaoks,
et teatada asutusesiseselt spetsiaalse kanali kaudu võimalikest rikkumistest.
6.
CSDd auditeeritakse sageli ja sõltumatult.
Kõnealuste auditite tulemused edastatakse juhtivale organile ja need tehakse
kättesaadavaks pädevale asutusele.
7.
CSD, mis on kapitaliosaluse kaudu seotud teise CSD,
finantsvaldusettevõtja või krediidiasutusega, nagu osutatud IV jaotises, võtab
vastu üksikasjalikud põhimõtted ja protseduurid, täpsustades, kuidas käesolevas
artiklis sätestatud nõudeid kohaldatakse grupi ja grupi eri üksuste suhtes.
8.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja regulatiivsete
tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 1 osutatud CSDde riskide
kontrollivahendid ning nende riskidega seotud võtmetöötajate
vastutusvaldkonnad, lõikes 3 osutatud võimalikud huvide konfliktid ning lõikes
6 osutatud auditeerimismeetodid nii CSD kui ka grupi tasandil.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
Artikkel 25
Kõrgem juhtkond, juhtiv organ ja aktsionärid
1.
CSD kõrgem juhtkond on piisavalt hea mainega ja
kogenud, et tagada CSD kindel ja usaldusväärne juhtimine.
2.
CSD juhtiva organi liikmetest vähemalt üks
kolmandik (kuid mitte vähem kui kaks liiget) on sõltumatud liikmed.
3.
Juhtiva organi sõltumatute ja juhtkonda
mittekuuluvate liikmete tasustamist ei seota CSD majandustulemustega.
4.
Juhtiv organ moodustatakse sobivatest liikmetest,
nii et asjakohaselt on esindatud üksuse ja turu eri oskused, kogemused ja
teadmised.
5.
CSD määrab selgelt kindlaks juhtiva organi
ülesanded ja kohustused ning teeb pädevale asutusele kättesaadavaks juhtiva
organi koosolekute protokolli.
6.
CSD aktsionärid ja liikmed, kellel on võimalik
otseselt või kaudselt kontrollida CSD juhtimist, on sobivad tagamaks CSD kindel
ja usaldusväärne juhtimine.
7.
CSD teeb järgmist:
(a)
avalikustab ja esitab pädevale asutusele teabe, mis
käsitleb CSD omandisuhteid, eelkõige nende isikute nimed ja osaluse suurus,
kelle positsioon võimaldab neil kontrollida CSD tegevust;
(b)
teavitab pädevat asutust omandiõiguse
ülekandmisest, mis toob kaasa muudatused nende isikute ringis, kellel on
kontroll CSD tegevuse üle, ja avalikustab selle.
8.
Pädev asutus teeb 60 tööpäeva jooksul alates lõikes
7 osutatud teabe saamisest otsuse kavandatud muudatuste kohta CSD kontrollis.
Pädev asutus keeldub CSD kontrolli osas kavandatud muudatuste heakskiitmisest,
kui on objektiivne ja tõendatud alus arvata, et need ohustavad CSD kindlat ja
usaldusväärset juhtimist või CSD võimet järgida käesolevat määrust.
Artikkel 26
Kasutajate komitee
1.
CSD loob iga tema korraldatava
väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks kasutajate komitee, kuhu kuuluvad emitentide
ja selliste väärtpaberiarveldussüsteemide liikmete esindajad. Kasutajate
komitee nõuandmine on sõltumatu CSD juhtkonna mis tahes otsesest mõjust.
2.
CSD määrab kindlaks iga loodud kasutajate komitee
ülesanded, kehtestab sõltumatuse tagamiseks vajaliku juhtimis- ja tegevuskorra,
samuti vastuvõtukriteeriumid ja kasutajate komitee liikmete valimise
mehhanismi. Juhtimiskord on avalik ning sellega tagatakse, et kasutajate
komitee annab otse aru juhtivale organile ja ta peab korrapäraselt koosolekuid.
3.
Kasutajate komitee nõustab CSD juhtivat organit
peamistes nende liikmeid mõjutavates küsimustes, sealhulgas emitentide või
liikmete lubamine nende vastavatesse väärtpaberiarveldussüsteemidesse, teenuste
tase ja hinnapoliitika.
4.
Ilma et see piiraks pädevate asutuste õigust olla
nõuetekohaselt teavitatud, kehtib kasutajate komitee liikmete suhtes
konfidentsiaalsusnõue. Kui kasutajate komitee eesistuja otsustab, et teatavas
küsimuses on liikmel huvide konflikt või et see võib tekkida, ei lubata
asjaomasel liikmel selle küsimuse üle hääletada.
5.
CSD teavitab pädevat asutust kohe mis tahes
küsimusest, mille puhul juhtiv organ otsustab, et ta ei järgi kasutajate
komitee nõu.
Artikkel 27
Andmete säilitamine

1.
CSD säilitab vähemalt viis aastat kõik dokumendid
osutatud teenuste ja sooritatud tegevuste kohta, et pädev asutus saaks jälgida
käesoleva määruse nõuete täitmist.
2.
CSD teeb lõikes 1 osutatud andmed taotluse korral
pädevale asutusele ja artiklis 11 osutatud asjaomastele asutustele nende
ülesannete täitmiseks kättesaadavaks.
3.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 1
osutatud nende andmete üksikasjad, mida tuleb säilitada, kontrollimaks CSDde
vastavust käesoleva määruse sätetele.
ESMA esitab kõnealused eelnõud komisjonile
hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
4.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada lõikes 1
osutatud nende andmete vorming, mida tuleb säilitada, kontrollimaks CSDde
vastavust käesoleva määruse sätetele.
ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
Artikkel 28
Tegevuse edasiandmine
1.
Kui CSD annab teenuste osutamise või tegevuste
sooritamise edasi kolmandale isikule, peab ta jätkuvalt vastutama kõikide
käesoleva määruse kohaste kohustuste täitmise eest ning igal ajal täitma
järgmisi tingimusi:
(a)
tegevuse edasiandmisega ei kaasne vastutuse
delegeerimine;
(b)
CSD ning liikmete ja emitentide suhe ning CSD
kohustused nende ees ei muutu;
(c)
CSD-le tegevusloa andmise tingimuste täitmine ei
ole muutunud;
(d)
tegevuse edasiandmine ei takista
järelevalvefunktsiooni täitmist, sealhulgas kohapealset juurdepääsu, et saada
mis tahes olulist teavet, mida on vaja selle funktsiooni täitmiseks;
(e)
tegevuse edasiandmise tulemusel ei jäeta CSDd
kõrvale süsteemidest ega kontrollidest, mis on vajalikud tema riskide
juhtimiseks;
(f)
CSD säilitab vajalikud oskused ja vahendid osutatud
teenuste kvaliteedi ning teenuse osutaja organisatsiooni ja kapitali sobivuse
hindamiseks, et teostada edasiantud teenuste üle tõhusat järelevalvet ja
juhtida tegevuse edasiandmisega seotud riske;
(g)
CSD-l on vahetu juurdepääs edasiantud tegevusi
käsitlevale asjakohasele teabele;
(h)
teenuse osutaja teeb seoses edasiantud tegevusega
pädeva asutuse ja artiklis 11 osutatud asjaomaste asutustega koostööd;
(i)
CSD tagab, et teenuse osutaja järgib asjaomaste
andmekaitset käsitlevate õigusaktidega kehtestatud nõudeid, mida kohaldataks
juhul, kui teenuse osutaja oleks registreeritud liidus. CSD vastutab selle
tagamise eest, et need nõuded on kehtestatud pooltevahelise lepinguga ning et
nende nõuete täitmist jätkatakse.
2.
CSD määratleb kirjalikus lepingus enda ja teenuse
osutaja õigused ja kohustused. Tegevuse edasiandmise leping hõlmab CSD
võimalust leping lõpetada.
3.
CSD teeb taotluse korral pädevale asutusele ja
artiklis 11 osutatud asjaomastele asutustele kättesaadavaks kogu teabe, mida on
vaja, et nad saaksid hinnata edasiantud tegevuste vastavust käesoleva määruse
nõuetele.
4.
Põhiteenuse edasiandmiseks on vastavalt artiklile
17 vaja pädeva asutuse luba.
5.
Lõikeid 1–4 ei kohaldata, kui CSD annab osa oma
teenuseid või tegevusi edasi avaliku sektori asutustele ning kui tegevuse
edasiandmise suhtes kohaldatakse vastavat õigus-, regulatiivset ja
tegevusraamistikku, milles on ühiselt kokku leppinud ja allkirjastanud avaliku
sektori asutus ja asjaomane CSD, ning mille on heaks kiitnud pädev asutus
käesolevas määruses sätestatud nõuete alusel.
2. jagu
Äritegevuse eeskirjad
Artikkel 29
Üldsätted
1.
CSD on kavandatud tema liikmete ja tema
teenindatava turu vajadusi silmas pidades.
2.
CSD-l on selgelt määratletud, mõõdetavad ja
saavutatavad eesmärgid, nt teenuse miinimumtase, riskijuhtimise väljavaated ja
äritegevuse prioriteedid.
3.
CSD-l on läbipaistvad kaebuste lahendamise
eeskirjad.
Artikkel 30
Osalusnõuded
1.
CSD-l on iga tema korraldatava
väärtpaberiarveldussüsteemi kohta osalemise avalikud kriteeriumid, mis
võimaldavad õiglast ja avatud juurdepääsu. Need kriteeriumid on läbipaistvad,
objektiivsed, riskipõhised ja mitte-diskrimineerivad, et tagada CSD-le õiglane
ja avatud juurdepääs. Juurdepääsu piiravate kriteeriumide kasutamine on lubatud
üksnes juhul, kui nende eesmärk on kontrollida CSD riski.
2.
CSD käsitleb juurdepääsutaotlusi kiiresti, vastates
sellisele taotlusele vähemalt ühe kuu jooksul, ning teeb juurdepääsutaotluste
käsitlemise protseduuri avalikkusele kättesaadavaks.
3.
CSD võib keelduda lõikes 1 osutatud tingimusi
täitvatele liikmele juurdepääsu andmisest üksnes siis, kui ta seda kirjalikult
nõuetekohaselt põhjendab, lähtudes põhjalikust riskianalüüsist.
Keeldumise korral on taotleval liikmel õigus
esitada juurdepääsu andmisest keelduva CSD pädevale asutusele kaebus.
Asjaomane pädev asutus vaatab kaebuse
nõuetekohaselt läbi, hinnates keeldumise põhjuseid, ning esitab taotluse
esitanud liikmele põhjendatud vastuse.
Vastutav pädev asutus konsulteerib kaebuse
hindamisel taotleva liikme registreerimiskohajärgse pädeva asutusega. Kui
taotleva liikme pädev asutus ei nõustu esitatud hinnanguga, suunatakse küsimus
ESMA-le, kes võib toimida vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010
artikli 19 kohaselt antud volitustele.
Kui leitakse, et CSD keeldumine taotluse esitanud
liikmele juurdepääsu andmiseks ei ole põhjendatud, annab vastutav pädev asutus
välja korralduse, millega nõuab, et CSD annaks taotlevale liikmele juurdepääsu.
4.
CSD-l on objektiivne ja läbipaistev protseduur,
mille alusel peatatakse lõike 1 kohastele kriteeriumidele mittevastavate
liikmete osalemine ja lõpetatakse see nõuetekohaselt.
5.
Komisjonile antakse volitused võtta seoses
meetmetega vastu kooskõlas artikliga 64 delegeeritud õigusaktid, et
täpsustada riske, mis võivad õigustada CSD keeldumist liikmetele juurdepääs
andmisest, ja lõikes 3 osutatud menetluse osad.
6.
ESMA, konsulteerides EKPSi liikmetega, töötab välja
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada lõikes 3 osutatud
menetluse standardvormid ja -ankeedid.
ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
Artikkel 31
Läbipaistvus
1.
CSD teeb iga tema korraldatava
väärtpaberiarveldussüsteemi kohta, samuti iga muu osutatava teenuse kohta
avalikkusele kättesaadavaks osutatud teenustega seotud hinnad ja tasud. Ta
avalikustab iga osutatud teenuse ja sooritatud tegevuse hinnad ja vastavad
teenustasud eraldi, sealhulgas hinnaalandused ja hinnavähendid ning sellise
hinnavähendamise tingimused. Ta võimaldab oma klientidele eraldi juurdepääsu
osutatud eriteenustele.
2.
CSD avaldab oma hinnakirja, et lihtsustada
pakkumiste võrdlemist ja võimaldada klientidel ette näha, millist hinda nad
peavad teenuste kasutamise eest maksma.
3.
CSD on kohustatud järgima avaldatud
hinnapoliitikat.
4.
CSD esitab oma klientidele teabe, mis võimaldab
neil kontrollida arvet avaldatud hinnakirja alusel.
5.
CSD avalikustab liikmetele osutatavate teenustega
seotud riskid.
6.
CSD peab eraldi arvet osutatud teenuste kulude ja
tulude kohta ja avaldab kõnealuse teabe pädevale asutusele.
Artikkel 32
Kommunikatsioon liikmete ja teiste turuinfrastruktuuridega
CSDd kasutavad nende korraldatavate
väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete ja nende turu infrastruktuuridega, kellega
nad on ühenduses, suhtlemisel üldtunnustatud suhtluskorda ja sõnumi- ja
referentsandmete standardeid, et lihtsustada tõhusat andmete säilitamist,
maksete sooritamist ja arveldamist.
3. jagu
Nõuded CSD teenustele
Artikkel 33
Üldsätted
CSD-l on iga korraldatava
väärtpaberiarveldussüsteemi kohta nõuetekohased eeskirjad ja protseduurid,
sealhulgas tugev arvestustava ja -kontroll, et aidata tagada
väärtpaberiemissioonide terviklikkus ning vähendada ja juhtida riske, mis on
seotud väärtpaberitehingute hoidmise ja arveldamisega.
Artikkel 34
Emissiooni terviklikkus
1.
CSD võtab vajalikud kontode võrdlemise meetmed, et
kontrollida, et väärtpaberiemissiooni või selle osa moodustavate väärtpaberite
arv, mis on esitatud CSD-le, on võrdne nende väärtpaberite summaga, mis on CSD
korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete väärtpaberikontodel.
Kõnealuseid võrdlemismeetmeid kasutatakse päevasiseselt.
2.
Kui see on asjakohane ja kui teised üksused, nt
emitent, register, emissiooniagendid, väärtpaberidepositooriumid, ühised
depositooriumid, teised CSDd või muud üksused, on seotud kontode võrdlemise
menetlusega teatavate väärtpaberite emiteerimisel, nõuab CSD, et kõnealused
üksused rakendavad nõuetekohaseid meetmeid CSDga koostöö tegemiseks ja teabe
vahetamiseks, nii et tagatakse emissiooni terviklikkus.
3.
Väärtpaberite kreeditjääk, deebetjääk või
väärtpaberite loomine ei ole CSD korraldatavas väärtpaberiarveldussüsteemis
lubatud.
4.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada kontode võrdlemise
meetmeid, mida võtab CSD vastavalt lõigetele 1–3.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
Artikkel 35
Liikmete väärtpaberite kaitse
1.
Iga korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi kohta
säilitab CSD andmed ja peab arvestust, mis võimaldab tal igal ajal ja
viivitamata eristada CSD kontodel ühe liikme väärtpaberid mis tahes teise
liikme väärtpaberitest ning tema enda varadest.
2.
CSD säilitab andmed ja peab arvestust, mis
võimaldab liikmel eristada kõnealuse liikme väärtpaberid selle liikme klientide
väärtpaberitest.
3.
CSD pakub andmete säilitamist ja arvestuse
pidamist, mis võimaldab liikmel eristada iga kõnealuse liikme kliendi
väärtpabereid, nagu ja kui seda nõuab kõnealune liige („üksikute klientide
lahus hoidmine”).
4.
CSD avalikustab tema poolt pakutava lahushoidmise
kaitse tasemed ja eri tasemetega seotud kulud ning osutab neid teenuseid
mõistlikel äritingimustel.
5.
CSD ei kasuta liikme väärtpabereid ühelgi
eesmärgil, välja arvatud juhul, kui ta on saanud liikme selgesõnalise
nõusoleku.
6.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada registrikande
vormis registreerimise meetodid ja kontostruktuurid, mis võimaldavad eristada
lõigetes 1–3 osutatud omandid, ning vastavad hindamismeetodid.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
Artikkel 36
Arvelduse lõplikkus
1.
CSD tagab, et tema korraldatav
väärtpaberiarveldussüsteem pakub liikmetele piisavat kaitset. CSD korraldatav
väärtpaberiarveldussüsteem on määratud ja sellest on teatatud vastavalt
direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis a osutatud menetlustele.
2.
CSD kehtestab oma väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks
protseduurid, mis võimaldavad teha arvelduse õigel ajal, tagavad oma liikmetele
minimaalse vastaspooleriski ja likviidsusriski ning arvelduste ebaõnnestumise
madala määra.
3.
CSD määratleb selgelt, millisest hetkest on
väärtpaberiarveldussüsteemis ülekandekorraldused tagasivõetamatud, õiguslikult
täitmisele pööratavad ja kolmandatele isikutele siduvad.
4.
CSD avaldab, millisest hetkest on
väärtpaberiarveldussüsteemis vahendite ja väärtpaberite ülekandmine tagasivõetamatu,
õiguslikult täitmisele pööratav ja kolmandatele isikutele siduv.
5.
Lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse, piiramata sätteid,
mida kohaldatakse vastavalt artiklile 45 ühenduste ja ühise arvelduse
IT-infrastruktuuride suhtes.
6.
CSD lõpetab arvelduse mitte hiljem kui kavandatud
arvelduspäeva tööpäeva lõpuks. Kasutajate komitee taotluse korral paigaldab ta
süsteemid, mis võimaldavad päevasisest või reaalajas arveldust.
7.
Väärtpaberiarvelduse rahalaekumised on saajale
kasutamiseks kättesaadavad mitte hiljem kui kavandatud arvelduspäeva tööpäeva
lõpuks.
8.
Kõik raha vastu tehtavad väärtpaberitehingud CSD
korraldatava arveldussüsteemi otseste liikmete vahel arveldatakse põhimõttel
ülekanne makse vastu.
9.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 2 osutatud
protseduuri elemendid, mis võimaldavad arvelduse teostada õigel ajal.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
Artikkel 37
Rahaarveldus
1.
Tehingute puhul, mis on nomineeritud arvelduse
toimumise riigi valuutas, arveldab CSD vastava väärtpaberite arveldussüsteemi
rahamaksed läbi kontode, mis on avatud selles valuutas tegutseva keskpanga
juures, kui see on praktiline ja võimalik.
2.
Kui keskpanga kontode kaudu ei ole praktiline ega
võimalik arveldada, võib CSD pakkuda kõigi või osa väärtpaberiarveldussüsteemi
rahamaksete arveldamist krediidiasutuse juures avatud kontode kaudu. Kui CSD
pakub krediidiasutuse juures avatud kontode kaudu arveldamist, teeb ta seda
vastavalt IV jaotisele.
3.
Kui CSD pakub arveldamist nii keskpanga kontode kui
ka krediidiasutuse juures avatud kontode kaudu, on tema liikmetel õigus nende
kahe võimaluse vahel valida.
4.
CSD annab turuosalistele piisavat teavet, et nad
saaksid tuvastada nende teenustega seotud riskid ja kulud ning hinnata neid.
5.
Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta
artikli 64 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada juhud, kui
teatavas valuutas rahamaksete arveldamine keskpanga juures avatud kontode kaudu
ei ole praktiline ega võimalik, ning nende hindamise meetodid.
Artikkel 38
Eeskirjad ja protseduurid seoses liikmepoolse kohustuste mittetäitmisega
1.
CSD-l on iga korraldatava
väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks selgelt määratletud eeskirjad ja
protseduurid, et hallata liikmetepoolset kohustuste mittetäitmist, tagades, et
CSD suudab õigel ajal võtta meetmeid, et vähendada kahju ja likviidsussurvet ja
jätkuvalt täita oma kohustusi.
2.
CSD teeb nõuete mittetäitmist käsitlevad eeskirjad
ja protseduurid üldsusele kättesaadavaks.
3.
CSD testib koos liikmete ja teiste asjaomaste
sidusrühmadega korrapäraselt kohustuste mittetäitmist käsitlevaid protseduure
ja vaatab need läbi, et tagada nende praktilisus ja tõhusus.
4.
Et tagada käesoleva artikli ühtne kohaldamine, võib
ESMA anda välja suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.
4. jagu
Usaldatavusnõuded
Artikkel 39
Üldnõuded
CSD võtab vastu nõuetekohase riskijuhtimise
raamistiku õiguslike, äri-, tegevus- ja muude riskide kõikehõlmavaks
juhtimiseks.
Artikkel 40
Õiguslikud riskid
1.
Tegevusloa taotlemise ja järelevalve eesmärgil,
samuti klientide teavitamiseks on CSD-l selged ja arusaadavad eeskirjad,
protseduurid ja lepingud, sealhulgas kõigi tema korraldatavate
väärtpaberiarveldussüsteemide kohta.
2.
CSD koostab eeskirjad, protseduurid ja lepingud
nii, et neid saab jõustada kõigis asjaomastes jurisdiktsioonides, sealhulgas
liikmepoolse kohustuste täitmatajätmise korral.
3.
Eri jurisdiktsioonides tegutsev CSD tuvastab ja
maandab riskid, mis tulenevad eri jurisdiktsioonides kehtivate õigusaktide
võimalikest vastuoludest.
Artikkel 41
Üldine äririsk
CSD-l on nõuetekohased juhtimise ja kontrolli
IT-vahendid, et tuvastada, jälgida ja juhtida üldisi äririske, mis hõlmavad
äristrateegiat, rahavoogusid ja tegevuskulusid.
Artikkel 42
Operatsiooniriskid
1.
CSD tuvastab kõigi tema korraldatavate
väärtpaberiarveldussüsteemide puhul operatsiooniriski kõik võimalikud nii
sisemised kui ka välised allikad ja vähendab nende mõju sobivate IT-vahendite,
kontrollimeetmete ja protseduuride rakendamisega.
2.
CSD kasutab sobivaid IT-vahendeid, millega
tagatakse turvalisuse ja töökindluse kõrge tase ja piisav jõudlus. IT-vahendid
sobivad keeruliste eri liiki teenuste osutamiseks ja tegevuste sooritamiseks,
et tagada turvalisuse kõrge tase ja säilitatava teabe terviklikkus ja
konfidentsiaalsus.
3.
CSD kehtestab, rakendab ja säilitab notari- ja
keskse hoidmisteenuse, samuti iga korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi
kohta asjakohast talitusjärjepidevuse kava ja avariitaastekava, et tagada
teenuste säilitamine, tema tegevuste kiire taastamine ja CSD kohustuste
täitmine sündmuste korral, mis kujutavad endast märkimisväärset tegevuse
katkestamise ohtu.
4.
Lõikes 3 osutatud kava võimaldab vähemalt taastada
katkestuse korral kõik tehingud, et CSD liikmed saaksid jätkata tegevust kindlalt
ja viia arveldamise lõpule kavandatud kuupäeval. See hõlmab teise töötluskoha
loomist, millel on piisav oluliste vahendite, võimsuse ja funktsionaalsuse
tase, sealhulgas vastavate oskuste ja kogemustega töötajad.
5.
CSD kavandab ja rakendab artiklites 1–4 osutatud
korra testikava.
6.
CSD tuvastab, jälgib ja juhib riske, mida tema
korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi peamised liikmed, samuti teenuste
pakkujad ja tarnijad ning teised CSDd või teised turuinfrastruktuurid võivad
endast kujutada tema tegevusele.
7.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõigetes 1 ja 6
osutatud operatsiooniriske, kõnealuste riskide testimise, kõrvaldamise või
minimeerimise meetodeid, sealhulgas lõigetes 3 ja 4 osutatud
talitusjärjepidevuse kava ja avariitaastekava ning nende hindamise meetodeid.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
Artikkel 43
Investeerimisriskid
1.
CSD hoiab oma finantsvarasid keskpangas või
tunnustatud krediidiasutustes, kellel on usaldusväärne arvestustava,
turvaprotseduurid ja sisekontroll, mis täielikult kaitsevad kõnealuseid
varasid.
2.
CSD-l on vajaduse korral kohene juurdepääs oma
varadele.
3.
CSD investeerib oma finantsvahendeid üksnes rahasse
või väga likviidsetesse finantsinstrumentidesse, mille turu- ja krediidirisk on
minimaalne. Kõnealuseid investeeringuid peab olema võimalik minimaalse
ebasoodsa hinnaefektiga kiiresti likvideerida.
4.
CSD võtab investeerimisotsuse tegemisel arvesse oma
üldist krediidiriskipositsiooni üksikute asutuste suhtes ja tagab, et tema
üldine riskipositsioon mis tahes üksiku asutuse suhtes jääb riskide
kontsentreerumise vastuvõetavatesse piirmääradesse.
Artikkel 44
Kapitalinõuded
1.
CSD kapital koos jaotamata kasumi ja reservidega on
proportsionaalne CSD tegevusest tulenevate riskidega. See on kogu aeg piisav,
et:
(a)
tagada, et CSD on asjakohaselt kaitstud
operatsiooni-, õigusliku, äri-, hoidmis- ja investeerimisriski eest;
(b)
katta võimalik üldine äritegevusest tulenev kahju,
nii et CSD saab jätkata tegutseva ettevõttena teenuste osutamist;
(c)
tagada kohustuste täitmatajätmise korral asjakohase
aja jooksul CSD tegevuse nõuetekohane likvideerimine või restruktureerimine;
(d)
võimaldada CSD-l katta praeguseid ja kavandatud
tegevuskulusid eri stressistsenaariumide korral vähemalt kuus kuud.
2.
CSD-l on kava järgmise jaoks:
(a)
lisakapitali hankimine, kui omakapital peaks vaevu
täitma lõikes 1 osutatud nõudeid või kui see ei vasta enam nõuetele;
(b)
tegevuste ja teenuste nõuetekohane likvideerimine
või saneerimine, juhul kui CSD ei suuda hankida uut kapitali.
3.
Selle kava kiidab heaks direktorite nõukogu või
asjakohane juhtiva organi komitee ning seda ajakohastatakse korrapäraselt.
4.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 1 osutatud
CSD kapitali, jaotamata kasumit ja reserve ning lõikes 2 osutatud kava
elemente.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
5. jagu
Nõuded väärtpaberite keskdepositooriumide vahelistele ühendustele
Artikkel 45
CSDde vahelised ühendused
1.
Enne CSDde vahelise ühenduse loomist ja pärast
ühenduse loomist kõik asjaomased CSDd korrapäraselt tuvastavad, hindavad,
jälgivad ja juhivad kõiki nende ja nende liikmete võimalikke riskiallikaid, mis
tulenevad ühendusi käsitlevast kokkuleppest.
2.
Ühendusi käsitlevad kokkulepped esitatakse
heakskiitmiseks, nagu nõutud artikli 17 lõike 1 punkti d alusel.
3.
Ühendus pakub piisavat kaitset ühendatud CSDdele ja
nende liikmetele, eriti seoses CSDde võetud võimalike laenudega ja ühendust
käsitlevast kokkuleppest tuleneva kontsentratsiooni- ja likviidsusriskiga.
Ühendust toetab asjakohane lepinguline kokkulepe,
millega kehtestatakse ühendatud CSDde ja vajaduse korral CSDde liikmete
vastavad õigused ja kohustused. Jurisdiktsioonideülest mõju omava lepingulise
kokkuleppega nähakse ühenduse toimimise iga aspekti kohta ette, millist õigust
kohaldatakse.
4.
Väärtpaberite ajutise ülekandmise korral ühendatud
CSDde vahel on keelatud kanda neid tagasi enne esimese ülekande muutumist
lõplikuks.
5.
CSD, kes kasutab teise CSDga ühenduse
korraldamiseks vahendajat, mõõdab, jälgib ja juhib lisariske, mis tulenevad
kõnealuse vahendaja kasutamisest.
6.
Ühendatud CSDdel on nõuetekohased kontode
võrdlemise protseduurid, et tagada, et nende asjaomased andmed on õiged.
7.
CSDde vahelised ühendused võimaldavad ühendatud
CSDde liikmete vahel tehinguid arveldada meetodil ülekanne makse vastu, kui see
on praktiline ja võimalik. Kui ei kasutata arveldusmeetodit ülekanne makse
vastu, teatatakse selle põhjused pädevatele asutustele.
8.
Koostalitlevad väärtpaberiarveldussüsteemid ja
ühtset arvelduse infrastruktuuri kasutavad CSDd kehtestavad järgmised identsed
ajahetked:
(a)
ülekandekorralduste süsteemi kandmine;
(b)
ülekandekorralduste tagasivõetamatus;
(c)
väärtpaberite ja raha ülekandmise lõplikkus.
9.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 3
sätestatud tingimused, mille kohaselt iga tüüpi ühenduse kokkulepe tagab
ühendatud CSDde ja nende liikmete piisava kaitse, eriti kui CSD kavatseb
osaleda teise CSD korraldatavas väärtpaberiarveldussüsteemis, vahendajate
kasutamisest tulenevate lõikes 5 osutatud lisariskide jälgimise ja juhtimise,
lõikes 6 osutatud kontode võrdlemise meetodid, lõikes 7 osutatud juhud, mil
arveldusmeetodi ülekanne makse vastu kasutamine ühenduste kaudu on praktiline
ja võimalik, ning nende hindamise meetodid.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
III peatükk
Kollisioon
Artikkel 46
Omandiaspektide suhtes kohaldatav õigus
1.
Kõiki omandiaspekti küsimusi seoses CSD hoitavate
finantsinstrumentidega reguleeritakse selle riigi õigusega, kus
väärtpaberikontot hoitakse.
2.
Kui kontot kasutatakse arvelduseks
väärtpaberiarveldussüsteemis, kohaldatakse seda õigust, mis reguleerib
väärtpaberiarveldussüsteemi.
3.
Kui kontot ei kasutata arveldamiseks
väärtpaberiarveldussüsteemis, loetakse kõnealune konto olevaks seal, kus on CSD
harilik viibimiskoht, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
(EÜ) nr 593/2008[24]
artiklis 19.
4.
Käesolevas artiklis määratletud mis tahes riigi
õiguse kohaldamine tähendab kõnesolevas riigis kehtivate õigusnormide, välja
arvatud sealsete rahvusvahelise eraõiguse normide kohaldamist.
IV peatükk
Juurdepääs väärtpaberite keskdepositooriumidele
1. jagu
Emitentide juurdepääs väärtpaberite keskdepositooriumidele
Artikkel 47
Õigus emiteerida ELis tegevusloa saanud väärtpaberite keskdepositooriumis
1.
Ilma et see piiraks äriühinguõiguse kohaldamist,
mille alusel reguleeritakse väärtpabereid, on emitendil õigus korraldada oma
väärtpaberite registreerimine mis tahes liikmesriigis registreeritud mis tahes
CSDs.
2.
Kui emitent esitab taotluse oma väärtpaberite
registreerimiseks CSDs, käsitleb viimane seda taotlust kiiresti ning esitab
vastuse taotluse esitanud emitendile kolme kuu jooksul.
3.
CSD võib keelduda emitendile teenuste osutamisest.
Sellise keeldumise aluseks võib olla ainult ulatuslik riskianalüüs või see, et
CSD-l puudub ligipääs sellelt turult pärit tehinguvoogudele, kus taotleva
emitendi väärtpaberitega kaubeldakse või hakatakse kauplema.
4.
Kui CSD keeldub emitendile teenuseid osutamast,
esitab ta taotluse esitanud emitendile täieliku põhjenduse keeldumise kohta.
Keeldumise korral on taotleval emitendil õigus
esitada teenuste osutamisest keelduva CSD pädevale asutusele kaebus.
Asjaomase CSD pädev asutus vaatab kaebuse
nõuetekohaselt läbi, hinnates CSD esitatud keeldumise põhjuseid, ning esitab
emitendile põhjendatud vastuse.
Emitendi kaebuse hindamisel konsulteerib CSD pädev
asutus taotluse esitanud emitendi registreerimiskohajärgse pädeva asutusega.
Kui taotluse esitanud emitendi registreerimiskohajärgne pädev asutus ei nõustu
hinnanguga, suunatakse küsimus ESMA-le, kes võib toimida vastavalt talle
määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 kohaselt antud volitustele.
Kui leitakse, et CSD keeldumine osutamast oma
teenuseid emitendile ei ole põhjendatud, annab vastutav pädev asutus välja
korralduse, millega nõuab, et CSD osutaks oma teenuseid taotluse esitanud
emitendile.
5.
Komisjonile antakse volitused võtta seoses
meetmetega vastu kooskõlas artikliga 64 delegeeritud õigusaktid, et
täpsustada riskid, mis võivad õigustada CSD keeldumist emitentidele juurdepääsu
lubamisest, ja lõikes 4 osutatud menetluse elemendid.
6.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada lõikes 2 osutatud
menetluse standardvormid ja -ankeedid.
ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
2. jagu
Väärtpaberite keskdepositooriumide vaheline ühendus
Artikkel 48
Standardühendus
CSD-l on õigus kooskõlas artikliga 30 saada
teise CSD liikmeks, kui sellele CSD ühendusele on saadud artikli 17 kohane
luba.
Artikkel 49
Kohandatud ühendus
1.
Kui CSD taotleb teiselt CSD-lt spetsiaalsete
funktsioonide väljatöötamist, et saada viimasele juurdepääs, võib taotluse
saanud CSD sellise taotluse tagasi lükata ainult riskiga seotud kaalutlustel.
Turuosa kaotamine ei või olla taotluse tagasilükkamise põhjus.
2.
Taotluse saanud CSD võib võtta taotlevalt CSD-lt
tasu kohandatud ühenduse kättesaadavaks tegemise eest kulupõhiselt, kui mõlemad
pooled ei ole teisiti kokku leppinud.
Artikkel 50
Väärtpaberite keskdepositooriumide ühendusi käsitlev menetlus
1.
Kui CSD esitab taotluse juurdepääsu saamiseks
teisele CSD-le, käsitleb viimane seda taotlust kiiresti ning esitab vastuse
taotluse esitanud CSD-le kolme kuu jooksul.
2.
CSD võib keelata taotluse esitanud CSD-le
juurdepääsu ainult juhul, kui selline juurdepääs mõjutaks finantsturgude
toimimist ja põhjustaks süsteemset riski. Sellise keeldumise aluseks võib olla
ainult ulatuslik riskianalüüs.
Kui CSD keeldub juurdepääsu andmisest, esitab ta
taotluse esitanud CSD-le oma keeldumise kõik põhjendused.
Keeldumise korral on taotluse esitanud CSD-l õigus
esitada juurdepääsu andmisest keelduva CSD pädevale asutusele kaebus.
Vastutav pädev asutus vaatab kaebuse
nõuetekohaselt läbi, hinnates keeldumise põhjuseid, ning esitab taotluse
esitanud CSD-le põhjendatud vastuse.
Vastutav pädev asutus konsulteerib kaebust
hinnates taotluse esitanud CSD pädeva asutusega. Kui taotluse esitanud CSD
pädev asutus ei nõustu esitatud hinnanguga, võib kumbki pädev asutus suunata
küsimuse ESMA-le, kes võib toimida vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010
artikli 19 kohaselt antud volitustele.
Kui leitakse, et CSD keeldumine juurdepääsu
andmisest taotluse esitanud CSD-le ei ole põhjendatud, annab vastutav pädev
asutus välja korralduse, millega nõuab, et CSD annaks taotluse esitanud CSD-le
juurdepääsu.
3.
Kui CSDd lepivad kokku ühenduse loomises, esitavad
nad oma otsuse oma vastavatele pädevatele asutustele heakskiitmiseks kooskõlas
artikliga 17, kes hindavad, kas ühendusi käsitlevatest kokkulepetest
tulenevad mis tahes võimalikud riskid, näiteks krediidi- likviidsus- ja
operatsiooniriskid ning mis tahes muud asjaomased riskid on täielikult
maandatud.
Asjaomaste CSDde pädevad asutused keelduvad
ühenduse heakskiitmisest juhul, kui see võiks mõjutada taotluse esitanud CSDde
korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide toimimist.
4.
Asjaomaste CSDde pädevad asutused konsulteerivad
teineteisega seoses ühenduse heakskiitmisega ja võivad vajaduse korral
lahknevate otsuste puhul suunata küsimuse edasi ESMA-le, kes võib toimida
vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 kohaselt antud
volitustele.
5.
Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta
artikli 64 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõigetes 1–3
osutatud menetluse elemendid.
6.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada lõigetes 1–3
osutatud menetluste standardvormid ja -ankeedid.
ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
3. jagu
Väärtpaberite keskdepositooriumi ja teise turuinfrastruktuuri vaheline ühendus
Artikkel 51
Väärtpaberite keskdepositooriumide ja teise turuinfrastruktuuri vaheline
ühendus
1.
Keskne vastaspool ja kauplemiskoht teevad CSD-le
CSD taotluse korral tehinguvood kättesaadavaks mittediskrimineerival ja
läbipaistval viisil ning selliste tehinguvoogude eest võib võtta taotluse
esitanud CSD-lt tasu kulupõhiselt, kui mõlemad pooled ei ole teisiti kokku
leppinud.
CSD tagab kesksele vastaspoolele või
kauplemiskohale juurdepääsu oma väärtpaberiarveldussüsteemidele
mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil ning sellise ühenduse eest võib
võtta tasu kulupõhiselt, kui mõlemad pooled ei ole teisiti kokku leppinud.
2.
Kui üks pool esitab teisele poolele vastavalt
lõikele 1 taotluse juurdepääsu saamiseks, käsitletakse seda taotlust
viivitamatult ning taotluse esitanud poolele antakse vastus ühe kuu jooksul.
3.
Taotluse saanud pool võib juurdepääsu andmisest
keelduda ainult juhul, kui selline juurdepääs mõjutaks finantsturgude toimimist
ja põhjustaks süsteemset riski. Turuosa kaotamine ei või olla taotluse
heakskiitmisest keeldumise põhjus.
Juurdepääsu andmisest keelduv pool esitab taotluse
esitanud poolele sellise keeldumise täieliku põhjenduse, võttes aluseks
ulatusliku riskianalüüsi. Keeldumise korral on taotleval poolel õigus esitada
juurdepääsu andmisest keelduva poole pädevale asutusele kaebus.
Vastutav pädev asutus vaatab kaebuse
nõuetekohaselt läbi, hinnates keeldumise põhjuseid, ning esitab taotluse
esitanud poolele põhjendatud vastuse.
Kaebust hinnates konsulteerib vastutav pädev
asutus taotluse esitanud poole pädeva asutusega. Kui taotluse esitanud poole
pädev asutus ei nõustu esitatud hinnanguga, võib kumbki pädev asutus suunata
küsimuse ESMA-le, kes võib toimida vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010
artikli 19 kohaselt antud volitustele.
Kui leitakse, et poole keeldumine juurdepääsu
andmisest ei ole põhjendatud, annab vastutav pädev asutus välja korralduse,
millega nõuab, et pool annaks juurdepääsu oma teenustele.
4.
Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta
artikli 64 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõigetes 1–3
osutatud menetluse elemendid.
5.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada lõigetes 1–3
osutatud menetluse standardvormid ja -ankeedid.
ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu eelmises
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
IV jaotis
Krediidiasutused, kes on määratud osutama
väärtpaberite keskdepositooriumi liikmetele panganduskõrvalteenuseid
Artikkel 52
Luba osutada panganduskõrvalteenuseid
1.
CSD ise ei osuta lisa C jaos sätestatud
panganduskõrvalteenuseid.
2.
Erandina lõikest 1 juhul, kui käesoleva määruse
artikli 53 lõikes 1 osutatud liikmesriigi pädev asutus on veendunud, et CSD on
kehtestanud kõik vajalikud kaitsemeetmed selleks, et ta saaks teostada
kõrvalteenuseid, võib pädev asutus esitada komisjonile taotluse, et kõnealusel
CSD-l lubataks osutada ka lisa C jaos sätestatud kõrvalteenuseid. See taotlus
sisaldab järgmist:
a) tõendeid, mis põhjendavad taotlust, selgitades
üksikasjalikult korda, mille CSD on kehtestanud seotud riskidega tegelemiseks;
b) põhjendatud hinnang selle kohta, et kõnealune
lahendus on kõige tulemuslikum viis tagada süsteemne vastupidavus;
c) analüüs eeldatava mõju kohta asjaomasele
finantsturule ja finantsstabiilsusele.
Pärast üksikasjalikku mõjuhinnangut, asjaomaste
äriühingutega konsulteerimist ja võtnud arvesse EBA, ESMA ja EKP arvamusi,
võtab komisjon vastu rakendusotsuse vastavalt artiklis 66 osutatud menetlusele.
Komisjon põhjendab oma rakendusotsust.
CSD, kes saab erandist kasu, peab omama luba
krediidiasutusena tegutsemiseks vastavalt direktiivi 2006/48/EC II jaotises
sätestatule. Kõnealune luba piirdub üksnes panganduskõrvalteenuste osutamisega,
mida on lubatud osutada vastavalt lõikele 4 ning see eeldab artiklites 57 ja 58
sätestatud usaldatavus- ja järelevalvenõuete täitmist.
3.
CSD, kes kavatseb arveldada oma
väärtpaberiarveldussüsteemi kogu rahapoole või osa sellest vastavalt käesoleva
määruse artikli 37 lõikele 2, peab saama loa, et määrata selleks
tegevusluba omava krediidiasutuse, nagu on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ II
jaotises, välja arvatud juhul, kui käesoleva määruse artikli 53 lõikes 1
osutatud pädev asutus tõendab kättesaadavate tõendite alusel, et ühe
krediidiasutuse avatus käesoleva määruse artikli 57 lõigete 3 ja 4 kohaste
riskide kontsentratsioonile ei ole piisavalt maandatud. Viimasel juhul võib
artikli 53 lõikes 1 osutatud pädev asutus nõuda, et CSD määraks rohkem kui ühe
krediidiasutuse. Määratud krediidiasutusi käsitatakse arveldusagentidena.
4.
Lõikes 3 osutatud luba hõlmab lisa C jaos
sätestatud kõrvalteenuseid, mida määratud krediidiasutus või CSD, kellele on
tehtud käesoleva artikli lõike 2 kohane erand, võib soovida osutada oma liikmetele.

5.
Kui CSD ja määratud krediidiasutus kuuluvad
ettevõtete gruppi, mida tegelikult kontrollib sama emaettevõtja, peab
direktiivi 2006/48/EÜ II jaotises sätestatud tegevusloa andmine sellistele
määratud krediidiasutustele piirduma üksnes panganduskõrvalteenuste
osutamisega, mida on lubatud osutada kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3.
Sama nõuet kohaldatakse ka CSD suhtes, kelle puhul on tehtud erand käesoleva
artikli lõike 2 kohaselt.
6.
CSD ja määratud krediidiasutused täidavad pidevalt
käesoleva määruse kohaselt loa saamise tingimusi.
CSD teatab viivitamata pädevatele asutustele
kõigist olulistest muudatustest, mis mõjutavad loa andmisel nõutud tingimuste
täitmist.
Artikkel 53
Loa andmise ja sellest keeldumise kord
1.
CSD esitab taotluse, et saada luba krediidiasutuste
määramiseks, nagu on nõutud artikli 52 kohaselt, selle liikmesriigi
pädevale asutusele, kus ta on registreeritud.
2.
Taotlus sisaldab kogu teavet, mida on pädeval
asutusel vaja veendumaks, et CSD ja määratud krediidiasutused on loa andmise
ajaks kehtestanud kõik vajalikud menetlused, mida on vaja käesoleva määrusega
kehtestatud kohustuste täitmiseks. See taotlus sisaldab tegevuskava, kus
esitatakse kavandatavad panganduskõrvalteenused, CSD ja määratud
krediidiasutuste vaheliste suhete organisatsiooniline struktuur ning see,
kuidas asjaomane krediidiasutus kavatseb täita artikli 57 lõigete 1, 3 ja 4
kohaseid usaldatavusnõudeid.
3.
Pädev asutus kohaldab artikli 15
lõigete 3 ja 6 kohast menetlust.
4.
Enne CSD-le loa andmist konsulteerib pädev asutus
järgmiste asutustega:
(d)
artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud asjaomase
asutusega seoses sellega, ega kavandatav teenuste osutamine määratud
krediidiasutuste poolt ei mõjuta luba taotleva CSD korraldatava
väärtpaberiarveldussüsteemi toimimist;
(e)
artikli 58 lõikes 1 osutatud pädeva asutusega
seoses krediidiasutuste suutlikkusega järgida artikli 57 kohaseid
usaldatavusnõudeid.
5.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada teave, mille luba
taotlev CSD esitab pädevale asutusele.
ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
6.
ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada enne loa andmist
lõikes 4 osutatud ametiasutustega konsulteerimise standardvormid ja -ankeedid
ning menetlused.
ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
jõustumist.
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
Artikkel 54
Panganduskõrvalteenuste laiendamine
1.
Kui CSD kavatseb laiendada
panganduskõrvalteenuseid, mille jaoks ta määrab krediidiasutuse, esitab ta
laiendamise taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus kõnealune CSD
on registreeritud.
2.
Laiendamise taotluse suhtes kohaldatakse artikli 53
kohast menetlust.
Artikkel 55
Loa kehtetuks tunnistamine
1.
Selle liikmesriigi pädev asutus, kus CSD on
registreeritud, tunnistab loa kehtetuks iga järgmise asjaolu korral:
(a)
kui CSD ei ole luba kasutanud 12 kuu jooksul,
loobub selgesõnaliselt loast või kui määratud krediidiasutus ei ole eelneva
kuue kuu jooksul teenuseid osutanud ega tegelenud äritegevusega;
(b)
kui CSD on saanud loa valeandmeid esitades või
mõnel muul ebaseaduslikul viisil;
(c)
kui CSD ja määratud krediidiasutused ei vasta enam
nendele tingimustele, mille alusel luba anti ning nad ei ole kehtestatud aja
jooksul võtnud pädeva asutuse nõutud parandusmeetmeid;
(d)
kui CSD ja määratud krediidiasutused on jämedalt ja
järjekindlalt rikkunud käesolevas määrusega sätestatud nõudeid.
2.
Enne loa kehtetuks tunnistamist konsulteerib pädev
asutus artikli 11 lõike 1 punkti a kohaste asjaomaste asutustega ja artikli 58
lõikes 1 osutatud asutustega seoses vajadusega tunnistada luba kehtetuks, välja
arvatud juhul, kui selline otsus tuleb teha kiiresti.
3.
ESMA, artikli 11 lõike 1 punkti a kohane mis tahes
asjaomane asutus või artikli 58 lõikes 1 osutatud mis tahes asjaomane asutus
võib igal ajal nõuda, et selle liikmesriigi pädev asutus, kus CSD on
registreeritud, kontrollib, kas CSD ja määratud krediidiasutus täidab veel loa
andmise aluseks olevaid nõudeid.
4.
Pädev asutus võib loa kehtetuks tunnistamist
piirata teatava teenuse, tegevuse või finantsinstrumendiga.
Artikkel 56
Väärtpaberite keskdepositooriumide register
1.
Pädevate asutuste poolt artiklite 52, 54 ja 55
kohaselt tehtud otsustest teavitatakse ESMAt.
2.
ESMA kannab nimekirja, mis tuleb avaldada
asjaomasel veebilehel vastavalt artikli 19 lõikele 3, järgmise teabe:
(a)
iga CSD nimi, kelle suhtes on tehtud artikli 52, 54
või 55 kohane otsus;
(b)
iga määratud krediidiasutuse nimi;
(c)
nimekiri panganduskõrvalteenustest, mida määratud
krediidiasutusel on lubatud osutada CSD liikmetele.
3.
Pädevad asutused teavitavad 90 päeva jooksul alates
käesoleva määruse jõustumisest ESMAt neist asutustest, kes osutavad
panganduskõrvalteenuseid vastavalt siseriikliku õiguse nõuetele.
Artikkel 57
Usaldatavusnõuded, mida kohaldatakse krediidiasutuste suhtes, kes on määratud osutama
panganduskõrvalteenuseid
1.
Krediidiasutus, kes on määratud osutama
panganduskõrvalteenuseid, osutab lisa C jaos sätestatud teenuseid, mille jaoks
tal on tegevusluba.
2.
Krediidiasutus, kes on määratud osutama
panganduskõrvalteenuseid, järgib kõiki krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid
praeguseid ja tulevasi õigusakte.
3.
Krediidiasutus, kes on määratud osutama
panganduskõrvalteenuseid, täidab seoses iga väärtpaberiarveldussüsteemiga
järgmisi konkreetseid usaldatavusnõudeid kõnealuste teenustega seotud krediidiriskide
puhul:
(a)
ta kehtestab usaldusväärse raamistiku vastavate
krediidiriskide juhtimiseks;
(b)
ta teeb sageli ja korrapäraselt kindlaks sellise
krediidiriski allikad, mõõdab ja jälgib vastavaid krediidiriski positsioone
ning kasutab nende riskide kontrollimiseks asjakohaseid riskijuhtimisvahendeid;
(c)
ta katab täielikult vastavad krediidiriski
positsioonid üksikute laenuvõtjate suhtes, kasutades tagatist ja muid
samaväärseid finantsvahendeid;
(d)
kui tema vastava krediidiriski juhtimiseks on vaja
tagatist, aktsepteerib ta ainult tagatisi, millel on madal krediidi-,
likviidsus- ja tururisk;
(e)
ta kehtestab punktis c osutatud krediidiriski
positsioonide katmiseks võetud tagatiste väärtuste suhtes piisavalt
konservatiivsed väärtuskärped ja riskide kontsentreerumise piirmäärad ning
kohaldab neid;
(f)
ta kehtestab juriidiliselt siduva korra, mis
võimaldab tagatist koheselt müüa või pantida, seda eelkõige piiriülese tagatise
puhul;
(g)
ta kehtestab oma vastavate krediidiriski
positsioonide suhtes piirmäärad;
(h)
ta analüüsib ja kavandab seda, kuidas tegeleda mis
tahes võimaliku järelejäänud krediidiriski positsioonidega, võtab vastu
eeskirjad ja protseduurid selliste kavade rakendamiseks;
(i)
ta annab laenu ainult nendele liikmetele, kellel on
tema juures sularahakonto;
(j)
ta kehtestab päevasisese laenu automaatse
tagasimaksmise protseduuri ning pärsib heidutavate karistusmäärade abil
üleöölaenu.
4.
Krediidiasutus, kes on määratud osutama
panganduskõrvalteenuseid, täidab seoses iga väärtpaberiarveldussüsteemiga
järgmisi konkreetseid usaldatavusnõudeid kõnealuste teenustega seotud
likviidsusriskide puhul :
(a)
tal on usaldusväärne raamistik sellise
väärtpaberiarveldussüsteemi iga valuutaga seotud likviidsusriskide mõõtmiseks,
jälgimiseks ja juhtimiseks, mille puhul ta tegutseb arveldusagendina;
(b)
ta jälgib pidevalt enda hoitavate likviidsete
varade taset ning määrab kindlaks oma kasutada olevate likviidsete varade
väärtuse, võttes arvesse nende varade asjakohaseid väärtuskärpeid;
(c)
ta mõõdab pidevalt oma likviidsusvajadusi ja
-riske; seda tehes võtab ta arvesse nende kahe liikme kohustuste
mittetäitmisest tulenevat likviidsusriski, kelle vastu tal on suurimad nõuded;
(d)
ta maandab vastavad likviidsusriskid selliste
vahendite abil, mis on koheselt kasutatavad, nagu eelrahastamise kord, ning
seda mitte tehes, püüab saada vajalikud krediidiliinid või teha sarnased
kokkulepped vastavate likviidsusvajaduste katmiseks ainult asutustega, kellel
on asjakohane riski- ja turuprofiil ning teeb kindlaks, mõõdab ja jälgib oma
likviidsusriski, mis tuleneb neist asutustest;
(e)
ta kehtestab asjakohased riskide kontsentreerumise
piirmäärad iga vastava likviidsuse pakkuja suhtes, sealhulgas oma emaettevõtja
ja tütarettevõtjate suhtes, ja kohaldab neid;
(f)
ta määrab kindlaks ja testib vastavate vahendite
piisavust korrapärase ja range stressitestimisega;
(g)
ta analüüsib ja kavandab seda, kuidas tegeleda mis
tahes likviidsuse katmata puudujääkidega, ning võtab vastu eeskirjad ja
protseduurid selliste kavade rakendamiseks;
(h)
ta päevasisesed laenuteenused põhinevad
proportsionaalsetel ja vähemalt sama lõpptähtajaga vahenditel, mis koosnevad
kapitalist, sularahahoiustest ja laenulepingutest;
(i)
ta hoiustab vastavad sularahasaldod selleks ette
nähtud kontodel keskpanga juures, kui see on praktiline ja kasutatav;
(j)
ta tagab, et ta saab kliendi teadliku nõusoleku
korral uuesti kasutada tagatist, mille talle on andnud kohustusi mittetäitev
klient.
5.
EBA töötab ESMAga ja EKPSi liikmetega
konsulteerides välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et
täpsustada järgmist:
(a)
lõike 3 punktis b osutatud krediidiriski
positsiooni mõõtmise sagedus ja jälgimise raamistik ning riskijuhtimisvahendid,
mida kasutatakse nendest riskipositsioonidest tulenevate riskide
kontrollimiseks;
(b)
mis on lõike 3 punkti c kohaldamisel samaväärsed
finantsvahendid;
(c)
sellise tagatise liik, mida saab käsitada omavat
madalat krediidi-, likviidsus- ja tururiski lõike 3 punkti d kohaldamisel;
(d)
mis on lõike 3 punkti e ja lõike 4 punkti b
kohaldamisel asjakohased väärtuskärped;
(e)
riskide kontsentreerumise piirmäärad lõike 3
punktis e osutatud tagatiste väärtuse, lõike 3 punktis g osutatud krediidiriski
positsioonide ja lõike 4 punktis e osutatud likviidsuse pakkujate puhul;
(f)
mis on lõike 3 punkti j kohaldamisel heidutav
karistusmäär;
(g)
lõike 4 punktis b osutatud
jälgimisraamistiku üksikasjad ning metoodika kasutada olevate likviidsete
varade väärtuse arvutamiseks lõike 4 punkti b kohaldamisel ja lõike 4
punktis c osutatud likviidsusvajaduste ja -riskide mõõtmiseks;
(h)
mis on lõike 4 punkti d kohaldamisel
koheselt kasutatavad vahendid ning asjakohane riski- ja turuprofiil;
(i)
stressitestide sagedus, liik ja ajavahemik lõike 4
punkti f kohaldamisel;
(j)
kriteeriumid selle hindamiseks, millal on
praktiline ja võimalik hoiustada sularahasaldod keskpanga juures asuvatel
kontodel lõike 4 punkti j kohaldamisel.
EBA
esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
nr 1093/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
Artikkel 58
Järelevalve selliste krediidiasutuste üle, kes on määratud osutama
panganduskõrvalteenuseid
1.
Direktiivis 2006/48/EÜ osutatud pädev asutus
vastutab vastavalt kõnealuses direktiivis sätestatud tingimustele nendele
krediidiasutustele tegevuslubade andmise ja järelevalve eest, kes on määratud
osutama panganduskõrvalteenuseid, ning järelevalve eest seoses kõnealuste
krediidiasutustepoolse käesoleva määruse artikli 57 lõigete 3 ja 4 järgimisega.
2.
Artiklis 9 osutatud pädev asutus, konsulteerides
lõikes 1 osutatud pädeva asutusega, vaatab läbi ja hindab vähemalt kord aastas,
kas määratud krediidiasutused järgivad artikli 57 lõikes 1 sätestatud
nõudeid ning kas kõik vajalikud kokkulepped määratud krediidiasutuste ja CSD
vahel võimaldavad neil täita käesolevas määruses sätestatud kohustusi.
3.
CSD peab tema korraldatava
väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete kaitsmiseks tagama, et tal on määratava
krediidiasutuse kaudu juurdepääs kogu käesoleva määruse kohaldamiseks
vajalikule teabele ning ta teavitab määruse nõuete mis tahes rikkumistest
lõikes 1 ja artiklis 9 osutatud pädevaid asutusi.
4.
ELis järjepideva, tõhusa ja tulemusliku järelevalve
tagamiseks nende krediidiasutuste üle, kes on määratud osutama panganduskõrvalteenuseid,
võib EBA anda ESMAga ja EKSPi liikmetega konsulteerides välja pädevatele
asutustele suunatud suuniseid vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010
artiklile 16.
V jaotis
Sanktsioonid
Artikkel 59
Halduskaristused ja -meetmed
1.
Liikmesriigid kehtestavad halduskaristusi ja
-meetmeid käsitlevad eeskirjad, mida kohaldatakse artiklis 60 määratletud
olukordades käesoleva määruse rikkumise eest vastutavate isikute suhtes, ning
võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kõnealused sanktsioonid
ja meetmed on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Liikmesriigid teevad esimeses lõigus osutatud
eeskirjad komisjonile ja ESMA-le teatavaks hiljemalt 24 kuud pärast käesoleva
määruse jõustumist. Nad teavitavad komisjoni ja ESMAt viivitamata eeskirjade
mis tahes hilisematest muudatustest.
2.
Pädevad asutused peavad olema suutelised kohaldama
halduskaristusi ja -meetmeid CSD-de, määratud krediidiasutuste, nende
juhtorganite liikmete ja mis tahes muude isikute suhtes, kes tegelikult
kontrollivad nende äritegevust, ning ka mis tahes muude juriidiliste või
füüsiliste isikute suhtes, kes vastutavad rikkumise eest.
3.
Pädevad asutused teevad sanktsioonide kohaldamise
volituste kasutamisel artiklis 60 määratletud asjaoludel tihedat koostööd,
tagamaks, et halduskaristused ja -meetmed annaksid käesoleva määrusega soovitud
tulemuse, ning kooskõlastavad oma tegevuse artikli 12 kohaselt, et vältida
võimalikku dubleerimist ja kattumist halduskaristuste ja -meetmete kohaldamisel
piiriüleste juhtumite korral.
Artikkel 60
Sanktsioonide kohaldamise volitused
1.
Käesolevat artiklit kohaldatakse käesoleva määruse
järgmiste sätete suhtes:
(a)
Lisa A, B ja C jaos sätestatud teenuste osutamine,
rikkudes artikleid 14, 23 ja 52;
(b)
artiklites 14 ja 52 nõutud tegevusloa saamine
valeandmeid esitades või mõnel muul ebaseaduslikul viisil, nagu on sätestatud
artikli 18 lõike 1 punktis b ja artikli 55 lõike 1 punktis b;
(c)
CSDd ei oma nõutud kapitali, rikkudes artikli 44
lõiget 1;
(d)
CSDd ei järgi organisatsioonilisi nõudeid, rikkudes
artikleid 24–28;
(e)
CSDd ei järgi äritegevuse eeskirju, rikkudes
artikleid 29–32;
(f)
CSDd ei järgi nõudeid CSD teenuste kohta, rikkudes
artikleid 34–38;
(g)
CSDd ei järgi usaldatavusnõudeid, rikkudes
artikleid 40–44;
(h)
CSDd ei järgi nõudeid CSDde vaheliste ühenduste
kohta, rikkudes artiklit 45;
(i)
kuritarvitav keeldumine CSDde poolt eri liiki
juurdepääsu andmisest, rikkudes artikleid 47–51;
(j)
määratud krediidiasutused ei järgi konkreetseid
krediidiriskidega seotud usaldatavusnõudeid, rikkudes artikli 57 lõiget 3;
(k)
määratud krediidiasutused ei järgi konkreetseid
likviidsusriskidega seotud usaldatavusnõudeid, rikkudes artikli 57 lõiget 4.
2.
Ilma et see piiraks pädevate asutuste
järelevalvevolitusi, on pädevad asutused lõikes 1 osutatud rikkumiste
korral volitatud määrama kooskõlas siseriikliku õigusega vähemalt järgmised
halduskaristused ja -meetmed:
(a)
avalik teadaanne, milles on märgitud rikkumise eest
vastutav isik ja rikkumise laad;
(b)
korraldus, millega nõutakse, et rikkumise eest
vastutav isik lõpetaks asjaomase tegevuse ja hoiduks seda kordamast;
(c)
artiklite 14 ja 52 alusel antud tegevuslubade
kehtetuks tunnistamine vastavalt artiklitele 18 ja 55;
(d)
rikkumise eest vastutavate asutuste juhtorganite
liikmete ametist vabastamine;
(e)
rahaline halduskaristus, mis vastab kuni
kahekordsele kasule, mis on saadud sellise rikkumise tulemusel, kui kõnealust
kasu on võimalik kindlaks määrata;
(f)
füüsilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni
5 miljonit eurot või kuni 10 % kõnealuse isiku kogu aastasest
sissetulekust eelmisel kalendriaastal;
(g)
juriidilise isiku puhul rahaline halduskaristus
kuni 10 % kõnealuse isiku aastasest kogukäibest eelmisel majandusaastal;
kui ettevõtja on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane aasta kogukäive
selline aasta kogukäive, mis tuleneb grupi põhiemaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest
eelmisel majandusaastal.
3.
Pädevatel asutustel võib olla lisaks lõikes 2
osutatud volitustele ka muid sanktsioonide kohaldamise volitusi ja nad võivad
näha ette suuremad rahalised halduskaristused, kui kõnealuses lõikes sätestatud
halduskaristused.
4.
Iga käesoleva määruse rikkumise eest määratud
halduskaristus või -meede avaldatakse põhjendamatu viivituseta, esitades
vähemalt rikkumise liigi ja laadi ning rikkumise eest vastutava isiku andmed,
välja arvatud juhul, kui selline teabe avalikustamine ohustaks tõsiselt
finantsturgude stabiilsust. Kui avaldamine põhjustaks asjaomastele isikutele
ebaproportsionaalset kahju, avaldavad pädevad asutused meetmed ja karistused
anonüümselt.
Sanktsioonide
avaldamine peab olema kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud
põhiõigustega, eelkõige õigusega era- ja perekonnaelu austamisele ning õigusega
isikuandmete kaitsele.
Artikkel 61
Karistuste tõhus kohaldamine
1.
Halduskaristuste ja -meetmete liigi ja suuruse
kindlaksmääramisel võtavad pädevad asutused arvesse järgmisi kriteeriume:
(a)
rikkumise raskus ja kestus;
(b)
vastutava isiku vastutuse ulatus;
(c)
vastutava isiku suurus ja finantsseisund, mida
näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku
aastasissetulek;
(d)
rikkumise tulemusena vastutava isiku poolt teenitud
kasumi, välditud kahju või kolmandale isikule tekitatud kahju olulisus, kui
neid saab kindlaks määrata;
(e)
vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase,
ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või välditud
kahju tagastamist;
(f)
vastutava isiku varasemad rikkumised.
2.
Pädevad asutused võivad arvesse võtta lisategureid,
kui need tegurid on sätestatud siseriiklikus õiguses.
Artikkel 62
Rikkumistest teatamine
1.
Liikmesriigid kehtestavad tõhusad mehhanismid, et
soodustada pädevate asutuste teavitamist käesoleva määruse rikkumistest.
2.
Lõikes 1 osutatud mehhanismid hõlmavad vähemalt
järgmist:
(a)
konkreetsed menetlused rikkumisteadete vastuvõtmise
ja uurimise kohta;
(b)
võimalikest või tegelikest rikkumistest teatavate
isikute asjakohane kaitse;
(c)
isikuandmete kaitse, mis kehtib nii võimalikust või
tegelikust rikkumisest teatanud isikute kui ka süüdistatava isiku suhtes,
kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega;
(d)
asjakohane menetlus tagamaks süüdistatava isiku
õigus kaitsele ja ärakuulamisele enne teda käsitleva lõpliku otsuse
vastuvõtmist ja õigus tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus mis tahes otsuse või
meetme puhul, mis käsitleb kõnealust isikut.
VI jaotis
Delegeeritud õigusaktid, üleminekusätted, direktiivi 98/26/EÜ muutmine ja
lõppsätted
Artikkel 63
Volituste delegeerimine
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt
artiklile 64 seoses artikli 2 lõikega 2, artikli 22 lõikega 6,
artikli 23 lõikega 1, artikli 23 lõikega 4, artikli 30 lõikega 1, artikli 30
lõikega 3, artikli 37 lõikega 1, artikli 50 lõigetega 1, 2 ja 3 ning artikli 51
lõigetega 2 ja 3.
Artikkel 64
Delegeeritud volituste rakendamine
1.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.
Artiklis 63 osutatud delegeeritud volitused
antakse määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
3.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 63
osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub
järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või
otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud
delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Artikli 63 alusel vastu võetud delegeeritud
õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe
kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja
nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda
tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 65
Rakendamisvolitused
Komisjonile antakse volitused võtta vastu rakendusaktid vastavalt
artikli 23 lõikele 6 ja artikli 52 lõike 2 kolmandale lõigule. Need
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 66 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
Artikkel 66
Komiteemenetlus
1.
Komisjoni abistab komisjoni otsusega 2001/528/EÜ[25] loodud Euroopa
väärtpaberikomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
tähenduses.
2.
Määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5
kohaldatakse, kui komisjon kasutab käesoleva määrusega antud
rakendamisvolitusi.
Artikkel 67
Üleminekusätted
1.
Asutused, kellest on ESMA-le teatatud CSDna artikli
19 lõikes 4 sätestatud tingimuste alusel, taotlevad kahe aasta jooksul alates
käesoleva määruse jõustumisest kõiki tegevuslube, mida on vaja käesoleva
määruse kohaldamiseks.
2.
Kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse
jõustumisest taotleb kolmandas riigis registreeritud CSD tegevusluba kas selle
liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus CSD osutab teenuseid, kui ta kavatseb
osutada oma teenuseid artikli 14 alusel, või tunnustamist ESMA poolt, kui ta
kavatseb osutada oma teenuseid artikli 23 alusel.
3.
Kui kolmandas riigis registreeritud CSD osutab juba
käesoleva määruse jõustumise kuupäeval teenuseid liikmesriigis vastavalt
asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele, lubatakse kõnealusel CSD-l
jätkata teenuste osutamist seni, kuni on antud artiklis 14 osutatud tegevusluba
või artiklis 23 osutatud tunnustamine või kuni nende andmine on tagasi lükatud.
4.
Kolmandas riigis registreeritud CSD ja
liikmesriikides tegevusloa saanud CSDde vahelisi ühendusi aktsepteeritakse
ajani, kuni on antud artiklis 14 osutatud tegevusluba või artiklis 23 osutatud
tunnustamine või kuni nende andmine on tagasi lükatud..
Artikkel 68
Direktiivi 98/26/EÜ muutmine
1.
Direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punkti a esimese
lõigu kolmas taane asendatakse järgmisega:
„-       mille on süsteemiks määranud ja sellest
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele teatanud pärast süsteemi eeskirjade
asjakohasuses veendumist see liikmesriik, kelle õigust kohaldatakse, ilma et
see piiraks muude, siseriiklikes õigusaktides sätestatud rangemate
üldkohaldatavate tingimuste kohaldamist.”
2.
Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse
jõustumist võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad ning teatavad komisjonile
lõike 1 sätete järgmiseks vajalikud meetmed.
Artikkel 69
Aruandlus ja läbivaatamine
1.
ESMA esitab koostöös EBA ning artiklites 9 ja 11
osutatud asutustega komisjonile iga-aastased aruanded, milles esitatakse
suundumuste, võimalike riskide ja haavatavuste hinnang ning vajaduse korral
ennetus- või parandusmeetmete soovitused käesoleva määrusega hõlmatud teenuste
turgude jaoks. Selline aruanne sisaldab vähemalt järgmist:
(a)
hinnang arvelduse tõhususele riigisiseste ja
piiriüleste toimingute puhul iga liikmesriigi lõikes, võttes aluseks arvelduse
ebaõnnestumiste arvu ja mahu, artikli 7 lõikes 4 osutatud karistuste suuruse,
artikli 7 lõikes 4 osutatud sisseostutehingute arvu ja mahu ning mis tahes muud
asjaomased kriteeriumid;
(b)
hinnang, milles mõõdetakse arveldusi, mis toimuvad
väljaspool CSDde korraldatavaid väärtpaberiarveldussüsteeme, võttes aluseks
tehingute arvu ja mahu ning mis tahes muud asjaomased kriteeriumid;
(c)
hinnang käesoleva määrusega hõlmatud teenuste
piiriülesele osutamisele, võttes aluseks CSDde vaheliste ühenduste arvu ja
liigi, CSDde korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide välismaiste liikmete
arvu, selliseid liikmeid hõlmavate tehingute arvu ja mahu, nende välismaiste
emitentide arvu, kes registreerivad oma väärtpaberid CSDs vastavalt artiklile
47, ning mis tahes muud kriteeriumid.
2.
Lõikes 1 osutatud aruanded, mis hõlmavad
kalendriaastat, edastatakse komisjonile enne järgneva kalendriaasta
30. aprilli.
Artikkel 70
Jõustumine
ja kohaldamine
1.
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2.
Artiklit 5 kohaldatakse alates
1. jaanuarist 2015.
3.
Artikli 3 lõiget 1 kohaldatakse alates
1. jaanuarist 2020.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 7.3.2012
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja

LISA
Teenuste
nimekiri
A jagu
Väärtpaberite keskdepositooriumide põhiteenused
1.
Esmane väärtpaberite registreerimine registreeritud
väärtpaberite süsteemis („notariteenus”).
2.
Väärtpaberikontode hoidmine kõige kõrgemal tasandil
(„keskne hoidmisteenus”).
3.
Väärtpaberiarveldussüsteemi korraldamine
(„arveldusteenus”).
B jagu
Väärtpaberite keskdepositooriumide osutatavad pangandusvaldkonda mittekuuluvad
kõrvalteenused
CSDde osutatavad teenused, mis aitavad parandada väärtpaberiturgude
turvalisust, tõhusust ja läbipaistvust, sealhulgas järgmised teenused.
1.
Arveldusteenusega seotud teenused, näiteks:
(a)
väärtpaberite laenuks andmise mehhanismi
korraldamine, tegutsedes agendina väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete hulgas;
(b)
tagatise haldamise teenuste osutamine
väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete agendina;
(c)
arvelduse sobitamine, korralduste marsruutimine,
kauplemise kinnitamine, tehingu kinnitamine.
2.
Notariteenuste ja kesksete hoidmisteenustega seotud
teenused, näiteks:
(a)
aktsionäride registritega seotud teenused;
(b)
korporatiivsete sündmuste korraldamise algatamine,
sealhulgas maksu-, üldkoosolekute ja teabeteenused;
(c)
uue emissiooni teenused, sealhulgas ISIN koodide ja
sarnaste koodide jaotamine ja haldamine;
(d)
korralduste marsruutimine ja töötlemine, tasude
sissenõudmine ja töötlemine ning seotud aruandlus.
3.
Väärtpaberikontode hoidmine seoses arveldusteenuse,
tagatise haldamise ja muude kõrvalteenustega.
4.
Mis tahes muud teenused, näiteks:
(a)
üldiste tagatise haldamise teenuste osutamine
agendina;
(b)
nõutava aruandluse esitamine;
(c)
andmete ja statistika esitamine
turu-/statistikaametitele;
(d)
infotehnoloogiateenuste osutamine.
C jagu
Panganduskõrvalteenused
5.
Väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele
arveldusteenusega seotud pangandusteenuste osutamine, näiteks:
(a)
sularahakontode pakkumine;
(b)
sularahahoiuste vastuvõtmine;
(c)
rahalise krediteerimise pakkumine;
(d)
väärtpaberite laenuks andmine.
6.
Pangandusteenused, mis on seotud muude A ja B jaos
loetletud põhi- ja kõrvalteenustega, näiteks:
(a)
sularahakontode pakkumine väärtpaberikontode
omanikele arvelduseks ja neilt sularahahoiuste vastuvõtmiseks;
(b)
väärtpaberikontode omanikele väärtpaberite laenuks
andmine;
(c)
pangandusteenused, mis hõlbustavad korporatiivsete
sündmuste korraldamist, näiteks:
–
i) väärtpaberitest tulenevate maksete
eelrahastamine;
–
ii)            maksu tagasinõudmiste
eelrahastamine.
LISA
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja
väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse
direktiivi 98/26/EÜ

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[26]) struktuurile

Siseturg
– Finantsturud

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

ý Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[27]
¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Suurendada
finantsturgude turvalisust ja tõhusust; tugevdada finantsteenuste siseturgu.

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

 Erieesmärgid Eeltoodud üldeesmärke silmas pidades püütakse saavutada järgmisi erieesmärke: ·      suurendada piiriülese arvelduse turvalisust; ·      suurendada piiriülese arvelduse tõhusust; ·      tagada võrdsed tingimused CSD teenuste jaoks.

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju kasusaajatele/sihtrühmale.
 Ettepaneku eesmärk on: ·      suurendada arvelduse turvalisust ja tõhusust, ühtlustades selleks arveldusperioodid ja tagades, et valdav enamus vabalt võõrandatavatest väärtpaberitest emiteeritakse registrikande vormis; ·      parandada arvelduskorda, luues asjakohase ja ühtlustatud raamistiku, et ennetada ja tegeleda arvelduse ebaõnnestumistega; ·      reguleerida asjakohaselt kõik ELis tegutsevad CSDd; ·      tagada CSDdele esitatavate nõuete järjepidevus ning riiklike reguleerivate asutuste poolse järelevalve koordineerimine; ·      vähendada investorite jaoks piiriülese arvelduse kulusid; ·      pakkuda emitentidele ja investoritele suuremat valikut, suurendades CSDdele juurdepääsu; ·      luua võrdsemad konkurentsitingimused CSD teenuste puhul, millega tõenäoliselt kaasnevad emitentide ja investorite jaoks CSD teenuste parem kvaliteet ja madalamad tasud.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 ·      Aruanne, milles hinnatakse arvelduse tõhusust ELi iga turu puhul. Näitajate hulka võiks kuuluda arvelduste ebaõnnestumiste arv ja maht (eraldi riigisiseste ja piiriüleste tehingute puhul), CSD karistuste maht, sisseostuprotseduuride arv ning juhtude arv, mil liikmelisus on peatatud arvelduse süsteemsete ebaõnnestumiste tõttu. ·      Aruanne, milles mõõdetakse turuosaliste esitatud kaebuste mahtu, et hinnata, kas arveldusperioodide ühtlustamisega on kaasnenud korporatiivsete sündmuste suurem tõhusus. ·      Aruanne, milles mõõdetakse kontohaldurite poolt arvelduse teostamist siseselt, väljaspool CSDde poolt korraldatavaid väärtpaberiarveldussüsteeme. See teave on oluline süsteemse riski seisukohast ning selleks, et hinnata ELi sekkumise vajadust. ·      Aruanne, milles hinnatakse, kas piiriülene tegevus suureneb. Näitajate hulka võiks kuuluda CSD vaheliste ühenduste arv, CSDde välismaiste liikmete arv, välismaiste osalejate tehingute maht ning välismaistele CSDdele juurdepääsetavate emitentide arv. ·      Aruanne, milles analüüsitakse peamiste CSD teenuste (näiteks arveldus ja hoidmine) hindasid ELis piiriüleste ja riigisiseste tehingute puhul. ·      CSDde, emitentide ja muude turuinfrastruktuuride uuring, et hinnata, mil määral on võetud meetmete tulemusena kõrvaldatud juurdepääsutakistused või kas (praktilised või juriidilised) takistused siiski püsivad.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

 Määruse kohaldamise tulemusena leiaks liikmesriikides aset järgmine: ·      arveldusperioodid oleksid ühtlustatud; ·      enamik vabalt võõrandatavatest väärtpaberitest emiteeritaks registrikande vormis; ·      arveldusdistsipliin oleks paranenud tänu sellise asjakohase ja ühtlustatud raamistiku loomisele, millega ennetatakse ja tegeletakse arvelduse ebaõnnestumistega; ·      kõik ELis tegutsevad CSDd oleksid asjakohaselt reguleeritud samade nõuete alusel; ·      CSDdele tegevuslubade andmine ja CSDde järelevalve oleks ühtlustatud ning kooskõlastamine riiklike reguleerivate asutuste vahel oleks parem; ·      juurdepääs CSDdele (emitentide, muude CSDde ja muude turuinfrastruktuuride poolt) ja CSDdel (teistele CSDdele ja muudele turuinfrastruktuuridele) oleks parem ning juurdepääsutingimused oleksid ühtlustatud.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

 ·      Finantsturud on oma olemuselt piiriülesed ja muutuvad üha rohkem selliseks. CSD teenuste ja eelkõige arvelduse puhul ELis kindlaks tehtud probleemide laad on peamiselt seotud piiriüleste tehingutega. Seepärast oleks üksikute liikmesriikide poolt iseseisvalt ja koordineerimatult rakendatud meetmete tulemuslikkus piiriüleses kontekstis tõenäoliselt väga madal. ·      CSDde süsteemne olemus ja nende suurenev vastastikune seos Euroopas eeldab koordineeritud meetmeid. ·      Seotud aspektid on hõlmatud acquis communautaire’iga, eelkõige finantstagatiskokkulepete direktiivi, arvelduse lõplikkuse direktiivi, finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi (MiFID), kapitalinõuete direktiivi ning kavandatava väärtpaberiõiguse direktiiviga. Iga uus ettepanek tuleks täiuslikult siduda kõnealuste ELi meetmetega. Seda saab kõige paremini saavutada, tehes seda ühiselt.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

CSDd
on olulised asutused finantsturgude jaoks, sest nad tagavad väärtpaberite
registreerimise ja turvalise hoidmise ning korraldavad süsteeme, millega
tagatakse väärtpaberitehingute arveldus, ehk väärtpaberite tulemuslik
loovutamine raha vastu. Seega on need kauplemiskohtade, kesksete vastaspoolte
ja kauplemisteabehoidlate kõrval olulised finantsturu infrastruktuurid.
Kauplemiskohad on reguleeritud finantsinstrumentide turge käsitleva
direktiiviga (MiFID) ning keskseid vastaspooli ja kauplemishoidlaid hakatakse
reguleerima ELi tasandil, kui Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad heaks
määruse ettepaneku tuletisinstrumentide tehingute, kesksete vastaspoolte ja
kauplemisteabehoidlate kohta ning kui see jõustub. Finantsinstrumentide turge
käsitlevat direktiivi on kohaldatud alates 2007. aasta novembrist ning
tänu sellele on suurenenud konkurents finantsinstrumentidega kauplemise kohtade
vahel ning investoritel on suurem valik teenuse osutajate ja kättesaadavate
finantsinstrumentide puhul.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Teatavad
küsimused on kehtivate ELi õigusaktidega juba hõlmatud. Näiteks
väärtpaberiarveldussüsteemid on juba määratletud direktiivis 98/26/EÜ arvelduse
lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides[28] ning direktiiviga 2004/39/EÜ
(MiFID) on kehtestatud teatavad eeskirjad turuosaliste juurdepääsu kohta nende
valitud väärtpaberiarveldussüsteemidele. Muud küsimused sisalduvad komisjoni
ettepanekutes. Näiteks komisjoni ettepanekus lühikeseks müügi ja krediidiriski
vahetustehingu teatavate aspektide kohta käsitletakse ka teatavat liiki
finantsinstrumentide arveldusdistsipliini ning komisjoni ettepanekuga
tuletisinstrumentide tehingute, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate
kohta kehtestatakse eeskirjad kliiringu kohta, mis on arveldusega tihedalt
seotud protsess. Kavandatud määrus on kooskõlas Euroopa Liidu kõnealuste
tekstidega.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

¨ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
ý Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
2013–2015,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[29]

¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
ý  ühenduste asutatud asutustele[30]
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine
koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
-

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage sagedus ja
tingimused
Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) loomist käsitleva määruse eelnõu artikliga 81
on ette nähtud ESMA tegevuse tulemusena saadud kogemuste hindamine kolme aasta
jooksul alates tema tegevuse algusest. Sel eesmärgil koostab komisjon
üldaruande, mis edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

 Seoses ELi finantsjärelevalvesüsteemi reformimise ettepanekuga on koostatud mõjuhinnang, mis on lisatud Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loomise määruste eelnõudele. ESMA-le praeguse ettepanekuga ettenähtud lisavahendeid on vaja, et ESMA saaks rakendada oma volitusi ja täita järgmisi ülesandeid: ·      ühtlustatud ja parema arveldusdistsipliini tagamine, tagades arvelduse ebaõnnestumiste jälgimise ja aruandluse järjepidevuse ning koostades standardeid meetmete kohta, et ennetada arvelduse ebaõnnestumisi ja tegeleda nendega; ·      CSDde suhtes kohaldatavate eeskirjade ühtlustamise ja koordineerimise tagamine, koostades standardeid; ·      riiklike regulatiivsete volituste järjepideva kohaldamise tugevdamine ja tagamine, andes suuniseid ametiasutustevahelise koostöö kohta ja koostades standardeid, milles täpsustatakse tegevusloa taotluse sisu ning teave, mida tuleb pädevatele asutustele esitada ning ametiasutuste vahel vahetada järelevalve eesmärgil; ·      tingimuste kooskõlastamise ja ühtlustamise tagamine kolmanda riigi ettevõtjatele antud juurdepääsu puhul; ·      eeskirjade ühtlustamise ja kooskõlastamise tagamine seoses liikmete, emitentide ja teiste CSDde juurdepääsuga CSDdele ning CSDde ja muude turuinfrastruktuuride vahel. Nende vahendite puudumise korral ei suudaks ESMA oma rolli õigeaegselt ja tõhusalt täita.
2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
ESMA
määruses sätestatud haldus- ja kontrollisüsteeme kohaldatakse ka ESMA
käesolevast ettepanekust tuleneva rolli suhtes.
ESMA
tegevuse hindamise lõplike näitajate kohta teeb otsuse komisjon esimese
ettenähtud hindamise ajal. Lõpphindamisel on kvantitatiivsed näitajad sama
olulised kui konsultatsioonide käigus kogutud kvalitatiivsed tõendid. Hindamist
korratakse iga kolme aasta järel.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Pettuste,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse
ESMA suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta
määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste
kohta.
ESMA
ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni
vahelise 25. mai 1999. aasta kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti
(OLAF) sisejuurdluste kohta ning võtab viivitamata vastu asjakohased sätted,
mida kohaldatakse ESMA kõigi töötajate suhtes.
Rahastamisotsustes
ning nendest tulenevates lepingutes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt,
et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teha ESMA-poolsest
rahastamisest kasu saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate
juures kohapealseid kontrolle.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja
eelarveread, millele mõju avaldub

·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/ liigendamata ([31]) || EFTA[32] riigid || Kandidaatriigid[33] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || 12.0404.01 [ESMA – Toetus jaotistele 1 ja 2 (personali- ja halduskulud)] || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
-

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2013[34] || Aasta 2014 || Aasta 2015 ||   ||   || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.0404.01 || Kulukohustused || (1) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Maksed || (2) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad  haldusassigneeringud[35] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Siseturu ja teenuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Maksed || =2+2a+3 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
  Tegevusassigneeringud kokku || Kulukohustused || (4) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Maksed || (5) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
  Eriprogrammide vahenditest haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Maksed || =5+ 6 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
Märkused:
Eespool osutatud tegevusassigneeringud on seotud
ettepaneku alusel ESMA-le antud konkreetsete ülesannetega.
1) Arveldusdistsipliiniga seotud ülesanded (2
regulatiivset standardit, ühed suunised ja hoidlaga seotud ülesanded)
Nende meetmete eesmärk on kehtestada järjepidev
arvelduse ebaõnnestumiste jälgimine ja aruandlus ning vähendada arvelduse
ebaõnnestumisi, võttes selleks rangeid ennetavaid ja karistavaid meetmeid.
ESMA koostab kaks regulatiivset tehnilist
standardit meetmete kohta arvelduse ebaõnnestumiste ennetamiseks,
kontrollivahendid tõenäoliste ebaõnnestumiste kindlakstegemiseks, meetmed
ebaõnnestumistega tegelemiseks ning ebaõnnestumise jälgimise ja aruandluse
süsteemi üksikasjad.
ESMA peab ka välja andma suunised ametiasutustele,
et tagada arvelduse ebaõnnestumiste ennetamiseks ja nendega tegelemiseks meetmete
järjepidev, tõhus ja tulemuslik jõustamine.
ESMA saab pädevatelt asutustelt ka asjakohased
andmed arvelduse ebaõnnestumiste kohta.
2) CSDdele tegevuslubade andmise ja
järelevalvega seotud ülesanded (3 regulatiivset standardit, 4 rakenduslikku
standardit, ühed suunised, hoidlaga seotud ja alalised ülesanded)
Nende meetmete eesmärk on kehtestada järjepidev
tegevuslubade andmise ja järelevalve raamistik CSDdele ning suurendada
ametiasutuste vahelist koostööd. See peaks muu hulgas vähendama regulatiivset
koormust piiriüleselt tegutsevate CSDde jaoks.
ESMA-l tuleb koostada kolm regulatiivset tehnilist
standardit ja neli rakenduslikku tehnilist standardit tegevusloa taotluse sisu
kohta, selle kohta, millist teavet CSDd esitavad pädevatele asutustele ja millist
teavet ametiasutused omavahel vahetavad järelevalve eesmärgil ning
päritoluriigi ja vastuvõtva riigi ametiasutuste vahelise koostöö kohta.
ESMA-l tuleb koostada suunised, et tagada
ametiasutuste vahel järjepidev, tõhus ja tulemuslik koostöö eri hindamiste
käigus, mis on vajalikud määruse kohaldamiseks.
ESMA peab pidama üksikasjalikku registrit CSD
tegevuste kohta ELis, mis sisaldab sealhulgas tegevusloa saanud CSDde ja CSDde
poolt korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide nimesid, osutatud teenuseid,
vastutavaid ametiasutusi, kolmandate riikide CSDsid jne.
ESMA-l on oluline roll seoses ELi väliste CSDdega,
kes kavatsevad ELis luua filiaali või osutada teenuseid ilma ELis filiaali
loomata või kavatsevad luua ühenduse ELis asuva CSDga. Eelkõige tuleb ESMA-l
hinnata, kas selliste CSDde suhtes kohaldatakse nende päritoluriikides
tulemuslikku tegevuslubade andmist ja järelevalvet ning tuleb sõlmida
asjaomastes riikides pädevate asutustega koostöölepingud.
ESMA-l on ka mitu muud alalist ülesannet,
sealhulgas sekkuda juhul, kui päritoluriigi ja vastuvõtva riigi ametiasutuste
vahel on erimeeldusi, ning teda tuleb teavitada eriolukordade korral.
3) CSDdele esitatavate nõuetega seotud
ülesanded (8 regulatiivset standardit, 2 rakenduslikku standardit, ühed suunised
ja alalised ülesanded)
Nende meetmete eesmärk on kehtestada CSD-le
järjepidevad nõuded organisatsiooniliste ja äriühingu üldjuhtimise küsimuste,
äritegevuse, teenuste ja usaldatavusnõuete raamistiku kohta. Sellega peaks
loodama CSD teenustele turvalisem keskkond ning taas vähendatama piiriüleselt
tegutsevate CSDde regulatiivset koormust.
ESMA-l tuleb koostada kaheksa regulatiivset
tehnilist standardit ja kaks rakenduslikku tehnilist standardit, et täpsustada
mitme CSDsid reguleeriva nõude teatavad üksikasjad, nimelt organisatsioonilised
küsimused, andmete säilitamine, liikmete juurdepääs, väärtpaberikontode
võrdlemine, väärtpaberikontode lahus hoidmine, arvelduse lõplikkus,
operatsiooniriski maandamine, kapitalinõuded ja CSD ühendused.
ESMA-l tuleb välja anda suunised ka CSDde
eeskirjade ja protseduuride kohta liikmepoolse kohustuste täitmatajätmise
juhtimise jaoks.
ESMA-l on ka alalised ülesanded tulenevalt tema
volitustest sekkuda juhul, kui ametiasutuste vahel on erimeelsused seoses
liikmete juurdepääsuga CSDdele.
4) Juurdepääsunõuetega seotud ülesanded (3
rakenduslikku standardit, alalised ülesanded)
Nende meetmete eesmärk on suurendada tõhusust,
lubades emitentidel ja investoritel juurdepääsu nende valitud CSD-le.
ESMA-l tuleb koostada kolm rakenduslikku tehnilist
standardit menetluse kohta, mis reguleerib emitentide juurdepääsu CSDdele,
CSDde vahelist juurdepääsu ning CSDde ja muude turuinfrastruktuuride vahelist
juurdepääsu.
ESMA-l on ka alalised ülesanded tulenevalt tema
volitustest sekkuda juhul, kui ametiasutuste vahel on erimeelsused seoses
juurdepääsuga.
5) Ettepaneku jälgimise ja hindamisega seotud
ülesanded (2 aastaaruannet)
ESMA-l on vaja koostada kaks aastaaruannet; üks,
milles hinnatakse arvelduse tõhusust iga ELi turu puhul, võttes aluseks turuosaliste
esitatud standardaruanded arvelduse ebaõnnestumiste kohta, ning teine, milles
hinnatakse, kas piiriülene tegevus suureneb, võttes alused ESMA registrisse
kantud andmed.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 ||   ||   || KOKKU
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013[36] || Aasta 2014 || Aasta 2015 ||   ||   || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Maksed || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Ettepaneku erieesmärgid on sätestatud punktis
1.4.2. Need eesmärgid saavutatakse kavandatud õigusaktide, mida rakendatakse
riiklikul tasandil, ja ESMA kaasamise abil. Kuigi igale tegevuseesmärgile ei
ole võimalik lisada konkreetset arvulist tulemit, on punktis 3.2.1
üksikasjalikult kirjeldatud ESMA rolli ja tema panust ettepaneku eesmärkide
saavutamisel.

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:

3.2.3.2.
 Hinnanguline
personalivajadus

–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Märkus:
Siseturu ja teenuste peadirektoraat ei vaja
käesoleva ettepaneku põhjal täiendavat personali ega haldusressursse.
Jätkatakse direktiivi 1997/9/EÜ järgimiseks praegu kasutatavate ressursside
kasutamist.

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
¨  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
ý  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Ettepanekuga nähakse ESMA-le ette lisaülesanded. See
eeldab lisavahendeid eelarverealt 12.0404.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[37].

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 ||   ||   || Kokku
 Liikmesriigid ELi liikmesriikide järelevalveasutuste kaudu * || 0,577 || 0,531 || 0,531 ||   ||   ||   ||   || 1,639
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0,577 || 0,531 || 0,531 ||   ||   ||   ||   || 1,639
* Hinnang põhineb
ESMA määruses sätestatud kehtival rahastamismehhanismil (liikmesriigid 60 % ja
EL 40 %).

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
ý  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju.
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
Lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
(Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite
keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ)
ettepaneku finantsselgitusele
ESMA teostatavate ülesannetega seotud
personalikulusid (jaotis 1) on hinnatud kooskõlas kulude klassifikatsiooniga
komisjonile esitatud ESMA 2012. aasta eelarveprojektis.
Komisjoni ettepanek sisaldab sätteid, mille
kohaselt peab ESMA töötama välja 13 regulatiivset tehnilist standardit ja 9
rakenduslikku tehnilist standardit, millega peaks tagatama äärmiselt tehniliste
sätete ühtne kohaldamine kogu ELis. Lisaks tuleb ESMA-l töötada välja kolmed suunised,
peamiselt tagamaks tõhus ja tulemuslik koostöö ametiasutuste vahel, ja kaks
aastaaruannet, et jälgida ja hinnata määruse tulemuslikkust ning pidada CSDde
registrit ning täita mitut muud alalist ülesannet.
Ajastuse puhul on eeldatud, et määrus jõustub
2013. aasta alguses ning seepärast on vaja ESMA-le täiendavaid vahendeid
alates 2013. aastast. Täiendavaid töötajaid on kalkuleeritud ainult ESMA
koostatavate tehniliste standardite, suuniste ja aruannete jaoks. Eeldatakse,
et ESMA saab olemasolevate töötajatega täita oma muud alalised ülesanded, nagu
seoses ELi väliste CSDde tunnustamise ning vahendusmenetlusega ametiasutuste
vahel. Ametikohtade laadi puhul eeldab uute tehniliste standardite edukas ja
õigel ajal valmimine eelkõige täiendavaid poliitika-, õigus- ja mõju hindamise
ametnikke.
Selleks et hinnata mõju täistööajale taandatud
töötajate arvule, mis tuleneb vajadusest töötada välja tehnilised standardid,
suunised ja aruanded, kohaldati järgmisi oletusi:
·      üks poliitikaametnik koostab aastas keskmiselt viis tehnilist
standardit ning sama poliitikaametnik saab koostada ka seonduvad suunised või
aruanded. See tähendab, et vaja on nelja poliitikaametnikku;
·      eespool osutatud tehniliste standardite jaoks on vaja ühte mõju
hindamise ametnikku;
·      eespool osutatud tehniliste standardite ja suuniste jaoks on vaja ühte
õigusametnikku.
Seega on alates 2013. aastast vaja
täiendavalt kuut täistööajale taandatud töötajat.
Oletati, et seda suurendatud täistööajale
taandatud töötajate arvu on vaja ka 2014. ja 2015. aastal, sest
tõenäoliselt standardid valmivad lõplikult alles 2014. aastal ning
2015. aastal võib olla vaja neid muuta.
Muud eeldused:
·      võttes aluseks täistööajale taandatud töötajate arvu 2012. aasta
eelarve projektis, eeldatakse, et kuuest täistööajale taandatud lisatöötajast
neli on ajutised töötajad (74 %), üks on riikide lähetatud ekspert
(16 %) ning üks on lepinguline töötaja (10 %);
·      eri kategooria töötajate keskmised aastased palgakulud põhinevad
eelarve peadirektoraadi suunistel;
·      Pariisis kohaldatav palgakoefitsient on 1,27;
·      koolituskulud on ühe täistööajale taandatud töötaja kohta eeldatavasti
1 000 eurot aastas;
·      lähetuskulud on 10 000 eurot, võttes aluseks 2012. aasta
lähetuste eelarve projekti töötajate arvu kohta;
·      töölevõtmisega seotud kulud (reis, hotell, arstlik läbivaatus,
sisseseadmis- ja muud toetused, kolimiskulud jne) on 12 700 eurot, võttes
aluseks 2012. aasta eelarve projekti töölevõtmisega seotud kulude kohta
uue töötajate arvu korral.
Järgmisel kolmel aastal vajaliku eelarve
suurendamise arvutamise meetodist annab üksikasjalikuma ülevaate järgmine
tabel. Arvutuses kajastub asjaolu, et 40 % kuludest rahastatakse ühenduse
eelarvest.
 Kulu liik || Arvutamine || Summa (tuhandetes)
   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || Kokku
   ||   ||   ||   ||   ||
 Jaotis 1: Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 11 Palgad ja hüvitised ||   ||   ||   ||   ||
 - sellest ajutised teenistujad || =4*127*1,27 || 645 || 645 || 645 || 1,935
 - sellest riikide lähetatud eksperdid || =1*73*1,27 || 93 || 93 || 93 || 278
 - sellest lepingulised töötajad || =1*64*1,27 || 81 || 81 || 81 || 244
   ||   ||   ||   ||   ||
 12 Töölevõtmisega seotud kulud || =6*12,7 || 76 ||   ||   || 76
   ||   ||   ||   ||   ||
 13 Lähetuskulud || =6*10 || 60 || 60 || 60 || 180
   ||   ||   ||   ||   ||
 15 Koolitus || =6*1 || 6 || 6 || 6 || 18
   ||   ||   ||   ||   ||
 Kokku jaotis 1: Personalikulud ||   || 961 || 885 || 885 || 2,732
   ||   ||   ||   ||   ||
 Millest ühenduse osalus (40 %) ||   || 385 || 354 || 354 || 1,093
 Millest liikmesriikide osalus (60%) ||   || 577 || 531 || 531 || 1,639
Järgmises tabelis esitatakse nelja ajutise
töötaja kavandatav ametikohtade loetelu.
 Tegevusüksus ja palgaaste || Ajutised ametikohad
   ||
 AD 8 || 1
 AD 7 || 1
 AD 6 || 1
 AD 5 || 1
   ||
 AD kokku || 4
[1]               EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.
[2]               ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
[3]               EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.
[4]               ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.
[5]               KOM(2010) 716, 8.12.2010
[6]               ELT C , , lk .
[7]               ELT C , , lk .
[8]               EÜT L 166,
11.6.1998, lk 45.
[9]               Finantsstabiilsuse nõukogu „Reducing the moral hazard
posed by systemically important financial institutions”, 20. oktoober 2010.
[10]             Nõukogu 2911. istungi järeldused, ECOFIN, 2. detsember 2008.
[11]             ELT L 275, 25.10.2003,
lk 32.
[12]             ELT L 145, 30.4.2004,
lk 1.
[13]             EÜT L 168, 27.6.2002,
lk 43.
[14]             EÜT L 222, 14.8.1978,
lk 11.
[15]             EÜT L 193, 18.7.1983,
lk 1.
[16]             ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.
[17]             „Euroopa kliiringu ja arvelduse tegevusjuhend”, mille
allkirjastasid 7. novembril 2006 Euroopa Väärtpaberibörside Liit (Federation of
European Securities Exchanges), Euroopa Kliiringukodade Ühendus (European
Association of Clearing Houses) ja Euroopa Väärtpaberite Keskdepositooriumide
Ühendus (European Central Securities Depositories Association).
[18]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[19]             EÜT L 8, 12.1.2001,
lk 1.
[20]             ELT L 331, 15.12.2010,
lk 84.
[21]             ELT L 331, 15.12.2010,
lk 12.
[22]             ELT L 15, 28.2.2011,
lk 13.
[23]             ELT L 331, 15.12.2010,
lk 120.
[24]             ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.
[25]             EÜT L 191, 13.7.2001, lk 45.
[26]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[27]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b.
[28]             EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.
[29]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[30]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[31]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[32]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[33]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[34]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[35]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[36]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[37]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.