               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.10.2021
            COM(2021) 653 final
            2021/0336(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping
                     1
                   (edaspidi „leping“) jõustus 7. augustil 2007. Kõnealuse lepingu artikli XII lõikes 2 on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning seda võib vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast iga järgmise ajavahemiku eelviimasel aastal toimuvat hindamist.“ Lepingut pikendati viimati 2017. aastal ja see on jõus kuni 7. augustini 2022, kui lepinguosalised seda järgmiseks viieks aastaks ei pikenda.

               Pärast lepingu viimast pikendamist (otsus 2018/343/EL
                  2
               )) on Brasiilia jätkanud teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni arendamist. Brasiiliat kui oma suuruse ja ressursside poolest kontinendi mõõtmetega riiki võib pidada Ladina-Ameerikas teaduse eestvedajaks. Brasiilia on jätkuvalt ELi peamine teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonipartner piirkonnas ning teadus- ja innovatsioonikoostöö on jätkuvalt ELi ja Brasiilia kogu suhetekompleksi oluline positiivne element.

                  Peamised vahendid koostööks on ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammid. Mitteassotsieerunud kolmandate riikide seas oli Brasiilia programmi „Horisont 2020“ raames kuues kõige aktiivsem riik (osakaaluga üle 25 % kõigi Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide hulgas) ning tema edukuse määr oli üle keskmise. Euroopa Komisjoni tehtud hindamise tulemused näitavad selgelt, et kõnealune leping on oluline raamistik ELi ja Brasiilia koostöö hõlbustamiseks ühistes esmatähtsates vastastikkust kasu toovates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

               Programmi „Horisont 2020“ (2014–2020) kehtivuse ajal aitas ELi ja Brasiilia teadusringkondade koostöö muu hulgas edasi arendada Atlandi-üleseid merealaseid teadusuuringuid ja innovatsiooni Atlandi ookeani alaste teadusuuringute liidu raames vastavalt ELi ja Lõuna-Aafrikaga alla kirjutatud Belémi avaldusele. Lisaks tehti olulist koostööd terviseuuringute valdkonnas üleilmsete probleemidega (näiteks Zika viirushaigus) lahendamisel ja Brasiilia osales aktiivselt 2016. aastal ELi algatatud projektikonkurssidel. Rõhutada tuleb viljakat koostööd COVID-19 vastu võitlemisel, kusjuures Brasiilia ettevõtjad osalevad kahes projektis Euroopa Komisjoni algatatud erakorraliste projektikonkursside raames ning mitmepoolsete algatuste, eelkõige ülemaailmse nakkushaigusteks valmisoleku teadusuuringute üleilmse koostöövõrgustiku (Global Research Collaboration for Infectious Disease Preparedness) raames. Lisaks on Brasiilia ettevõtjate edukas osalemine teadustaristu projektides viimase viie aasta jooksul aidanud kaasa Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna teadustaristute kaardistamisele.

               Brasiilia on oluline osapool mis tahes tulevase ülemaailmse kliimamuutuste ja kestlikkuse stsenaariumi puhul ning see riik on väärtuslik partner bioloogilise mitmekesisuse uuringutes ja kõikide ökosüsteemipõhiste lähenemisviiside raames keskkonnaprobleemidega tegelemisel. Koostööd on tihendatud roheleppe saavutamisele kaasa aitavates kestlikkusega seotud valdkondades (näiteks magevee majandamise ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas) Brasiilia aktiivse osalemise kaudu BiodivERsA projektikonkurssides; Brasiilia on Euroopa teadusruumi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide koostöö keskus bioloogilise mitmekesisuse alastes teadusuuringutes. Euroopa tiimi lähenemisviisi raames on võimalik võtta uusi meetmeid sellistes kliimaga seotud küsimustes nagu metsade seisundi halvenemine, raadamine ja kestlik põllumajandus.

               Teine valdkond, milles koostööd edendatakse, on kestlik, keskkonnahoidlikum ja ohutum lennundus. EL ja Brasiilia on alustanud koostööd ka säästvate ja arukate linnade valdkonnas. ELi ja Brasiilia koostöö programmi „Horisont 2020“ raames peamistel digitaalsetel teemadel, sealhulgas 5G, asjade internet ja pilvandmetöötlus, on teinud EList selles valdkonnas Brasiilia jaoks olulise partneri. See on tipnenud kiudoptilise kaabli avamisega BELLA projekti raames, mida Brasiilia on märkimisväärselt rahastanud ja millel on suur potentsiaal väärtuslikuks teadus- ja arendustegevuse alaseks partnerluseks sellistes valdkondades nagu kõrgjõudlusega andmetöötlus ja kvantandmetöötlus, samuti kosmos.

               2013. aastal allkirjastatud ja 2018. aastal uuendatud koostöölepingu alusel, mille sõlmisid Teadusuuringute Ühiskeskus ning Brasiilia teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniministeerium, on tõhustatud kahepoolset koostööd mitmes valdkonnas, nagu katastroofide ennetamine ja kriisiohjamine ning metsatulekahjude ja metsade seisundi halvenemise kaugseire; kliimamuutused ja kriitilise tähtsusega toorained.

               Juriidilised isikud, kes on asutatud mitteassotsieerunud suure sissetulekuga kolmandates riikides, nagu Brasiilia, kannavad üldjuhul ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi raames toimuvas koostöös osalemise kulud. Sellega seoses väärib märkimist, et 2018. aasta mais sõlmiti Brasiilia föderaalsete ja riiklike rahastamisasutuste ning Euroopa Komisjoni vahel halduskokkulepe, mille eesmärk on hõlbustada koostööd asutustega, kes rahastasid programmi „Horisont 2020“ koostöötegevustes osalevaid Brasiilia juriidilisi isikuid. Samalaadne kokkulepe allkirjastatakse ka programmi „Euroopa horisont“ raames, tagades, et Brasiilia ettevõtjaid toetatakse osalemiseks programmi „Euroopa horisont“ nendes projektides, mis on rahastamiseks välja valitud.

                  ELi-Brasiilia teaduse ja tehnika alase ühise juhtkomitee 24. märtsi 2021. aasta koosolekul kinnitati meie dialoogi positiivset dünaamikat kõigis eespool nimetatud valdkondades, pidades silmas võimalust jätkata ja tõhustada programmi „Euroopa horisont“ (2021–2027) raames tehtavat kahepoolset teadusuuringute ja innovatsiooni alast koostööd. Kõik see avab head väljavaated Brasiilia tulevaseks osalemiseks programmi „Euroopa horisont“ missioonidel ja partnerlustes. Lisaks on Brasiilia Euroopa välisteenistuse järgmise programmitöö perioodil (2021–2027) väljapaistval kohal, hõlmates mitmeid ELi-Brasiilia Euroopa tiimi algatusi, mis keskenduvad ELi üldistele eesmärkidele. See kinnitab Brasiilia positsiooni ELi strateegilise teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni alase partnerina ning märkimisväärse potentsiaali olemasolu sünergiaks.

                  Eespool toodut arvesse võttes on ELi huvides pikendada Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut järgmiseks viieks aastaks.

                  Mõlemad lepinguosalised kinnitasid lepingu pikendamise soovi 11. mail 2021 ja 24. mail 2021 toimunud kirjavahetuse teel.

                  Pikendatud lepingu sisu on identne olemasoleva lepingu sisuga.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Käesolev algatus on täielikult kooskõlas komisjoni 18. mai 2021. aasta teatisega teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi kohta „Euroopa strateegia rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas“ (COM(2021) 252 final/2)
                     3
                  .

                  Eriti väärtuslik näide ELi ja Brasiilia edendatavast ülemaailmsest liidust on juba nimetatud Atlandi ookeani alaste teadusuuringute liit, mis pakkus põhilist ainest ülemaailmsete liitude kontseptsioonile eespool nimetatud teatises. Veel üks näide on innovatsioonimissioon, mis on 22 riigi ja Euroopa Liidu ülemaailmne algatus, mille eesmärk on kiirendada innovatsiooni alaseid jõupingutusi puhta energia valdkonnas. Innovatsioonimissiooni liikmed on panustanud üle 90 % puhta energia alasesse innovatsiooni tehtud ülemaailmsetest avaliku sektori investeeringutest. EL ja Brasiilia on innovatsioonimissiooni väga aktiivsed liikmed, eelkõige biokütuste valdkonnas.

                  Üldise lähenemisviisi strateegia raames toetatakse ideed, et „EL peaks püüdma teha rohkem koostööd Brasiilia, [...] ning teiste asjaomases piirkonnas asuvate partneritega sellistes valdkondades nagu rohe- ja digiüleminek, tervishoiuprobleemid või ühiste lahenduste väljatöötamine majanduse jätkusuutlikuks taastamiseks. Tihedam koostöö ELi kosmoseprogrammiga ning Copernicuse ja Galileo algatuste jaoks loodud uued keskused Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikides mängivad innovatsiooni ja teadusuuringute edendamisel asjaomases piirkonnas olulist rolli.“

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohaselt on teaduskoostöö ELi välispoliitika tähtis aspekt ning oluline tegur tugevamate sotsiaal-majanduslike sidemete loomisel eelkõige Ladina-Ameerika riikidega. Samuti on oluline märkida, et komisjoni teatises teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi kohta kinnitatakse ELi pühendumust rahvusvahelisele avatusele ning põhiväärtuste austamisele teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. Sellega seoses märgib EL veelkord, kui oluline on mitme- ja kahepoolne koostöö erinevate rahvusvaheliste partneritega, sealhulgas Brasiiliaga. ELi üldised poliitilised prioriteedid, nagu rohelepe ja kestlik areng, digiüleminek ja ülemaailmne tervishoid, kajastuvad ELi kahepoolsetes teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni alastes suhetes Brasiiliaga, eelkõige koostöös programmi „Euroopa horisont“ raames.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               ELi õigus võtta teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas rahvusvahelisi meetmeid põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 186. Ettepaneku menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunkt v.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Algatus ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vaja on vaid inim- ja haldusressursse vastavalt finantsselgituses esitatule.

               Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu:

               –
                     kiidaks liidu nimel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul heaks Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise, et lepingut kohaldataks pärast viieaastase ajavahemiku lõppemist järgmised viis aastat (st alates 8. augustist 2022 kuni 7. augustini 2027);

               –
                     volitaks nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud teatama Brasiilia Liitvabariigi valitsusele, et liit on lõpetanud käesoleva pikendatud lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused.

               2021/0336 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu kiitis otsusega 2005/781/EÜ
                  4
                heaks teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahel
                  5
                (edaspidi „leping“).

               (2)Lepingu artikli XII kohaselt jõustub leping kuupäeval, mil mõlemad lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult lepingu jõustumiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest. Leping kehtis esialgu viis aastat ning seda võib lepinguosaliste kokkuleppel pikendada pärast iga järgmise ajavahemiku eelviimasel aastal toimunud hindamist.

               (3)Otsustega 2012/646/EL
                  6
                ja 2018/343/EL
                  7
                kiitis nõukogu heaks kõnealuse lepingu pikendamise iga kord veel viieks aastaks.

               (4)Lepinguosalised kinnitasid 11. mail 2021 ja 24. mail 2021 toimunud kirjavahetuse teel oma huvi pikendada lepingut järgmiseks viieks aastaks.

               (5)Lepingu pikendamine tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine järgmiseks viieks aastaks.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isiku(d), kes on volitatud liidu nimel esitama Brasiilia Liitvabariigi valitsusele teate, et liit on viinud lõpule oma sisemenetlused, mis on vajalikud lepingu pikendamiseks kooskõlas lepingu artikli XII lõikega 2.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               Sisu

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

               1.4.2.Erieesmärgid

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab ELi meetme lisaväärtus sellist väärtust, mis tuleneb liidu sekumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

               1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.MAJANDAMISMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal)

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Ettepaneku hinnanguline mõju assigneeringutele

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  Poliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT, MARE, MOVE ja SANTE.

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb

               ◻ uut meedet

               ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  8

               ☑ olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

                  Käesolev algatus võimaldab lepinguosalistel täiustada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

               1.4.2.Erieesmärgid

                  Erieesmärk

                  Käesolev otsus võimaldab lepinguosalistel tihendada koostööd ja arendada strateegilisemat partnerlust, suurendades käimasoleva koostöö ulatust, käsitledes ühiseid olulisi ühiskondlikke väljakutseid ning soodustades vastastikust juurdepääsu programmidele ja rahastamisele. Samuti võimaldab see vajaduse korral suurendada piirkondlikku koostööd.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Käesolev otsus võimaldab Brasiilial ja Euroopa Liidul saada kasu oma vastavate teadusprogrammide ja käimasoleva koostöö raames tehtavate teadusuuringute tulemusel saavutatavatest teaduslikest ja tehnoloogilistest edusammudest. Otsus võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edasiandmist mõlema lepinguosalise teadusringkondade, tööstussektori ja kodanike huvides.

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               Milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.

                  Komisjoni talitused teevad korrapärast järelevalvet kõigi lepingu alusel võetavate meetmete üle, sealhulgas hindavad EL koostööd. Hindamine hõlmab muu hulgas järgmisi punkte:

                  a) koostöönäitajad – analüüsitakse ELi rahastatavates programmides osalevate Brasiilia üksuste ning Brasiilia programmides osalevate ELi üksuste (kui need andmed on kättesaadavad) arvu ja osalemise laadi (nt ettepanekute arv, allakirjutatud toetuslepingute arv, peamised koostöösidemed, peamised teemad, loodud väljund);

                  b) tulemusnäitajad – ELi raamprogrammides osalevate Brasiilia üksuste edukuse määr võrreldes muude kolmandate riikide ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide edukusega; analüüsitakse osalemise kvaliteeti (nt programmis osalevate parimate ülikoolide arv, koostööprojektidest tulenevate patentide ja teadusartiklite arv);

                  c) andmete kogumine koostöö kohta ja vastavatest teadusuuringute rahastamise programmidest kaugemale ulatuvate sidemete kohta ning hinnatakse koostöö (nt mitmepoolsetes algatustes ja töörühmades osalemise) mõju.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

                  Otsus võimaldab lepinguosalistel vastastikuse kasu huvides jätkuvalt täiustada ja tihendada koostööd teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab ELi meetme lisaväärtus sellist väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  Brasiilia ning ELi ja selle liikmesriikide vaheline teadus- ja innovatsioonikoostöö on viimastel aastatel pidevalt tihenenud. ELi osalus võimaldab ulatuslikumat tegevust kõigi liikmesriikide huvides. Käesoleva lepingu pikendamine tagab ELile hõlpsama juurdepääsu Brasiilias loodud teadusandmetele ning võimaldab osaleda laialdasemas koostöös, mis omakorda aitab veelgi rohkem teadmisi ja tehnoloogialahendusi vahetada. Samuti võimaldab see Euroopa ettevõtjatele hõlpsama juurdepääsu Brasiilia turule.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Senisest teadus- ja tehnoloogia alasest koostööst saadud kogemuste põhjal leitakse, et on vastastikku kasulik jätkata teaduskoostööd Brasiiliaga kui liidu strateegilise teadus- ja innovatsioonipartneriga.

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Brasiiliaga sõlmitud lepingu pikendamist peetakse täielikult sidusaks ja kooskõlas olevaks teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tehtava rahvusvahelise koostöö üldise poliitilise raamistikuga, nimelt hiljuti vastu võetud komisjoni 18. mai 2021. aasta teatisega teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi kohta „Euroopa strateegia rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas“ (COM(2021) 252 final/2).

                  Taotletakse koostoimet muude liidu vahenditega ELi ja Brasiilia koostöö valdkonnas, eelkõige vastavate Euroopa tiimi algatustega piirkonnas, naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga ning komisjoni mitmesuguste valdkondlike algatustega sealhulgas eelkõige selliste peadirektoraatide poolt nagu EAC, CNECT, DEFIS, ENV, CLIMA ja REGIO.

               1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

                  Kavandatava meetme rahastamiseks vajalikud rahalised vahendid on kättesaadavad programmi „Euroopa horisont“ raames (haldusassigneeringud). Komisjon koordineerib kavandatud meedet ja selle rakendamist asutusesiseselt, nõudes kavandatud meetme kestuse ajaks hinnanguliselt 0,5 täistööajale taandatud töötajat aastas järgmise jaotusega:

                  2022. aastal: 0,5 täistööajale taandatud töötaja 7 kuupalka

                  Ajavahemikus 2023–2026: 0,5 täistööajale taandatud töötaja 12 kuupalka

                  2027. aastal: 0,5 täistööajale taandatud töötaja 5 kuupalka

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               ☑ Piiratud kestusega

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 8.8.2022–7.8.2027

               –☑
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul 8.8.2022–7.8.2027

               ◻ Piiramatu kestusega

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  9

               ☑ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻ rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (määratletakse);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ning kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ühise välis- ja julgeolekupoliitika erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  [...]

               2.MAJANDAMISMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Sagedus ja tingimused.

                  Brasiilia osalemist raamprogrammis kontrollitakse korrapäraselt lepingu artikli VI alusel loodud ühise juhtkomitee kohtumistel.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus

                  Kavandatavat algatust programmi „Euroopa horisont“ raames viiakse ellu otsese eelarve täitmise kaudu.

                  Eelarve otsene täitmine, mida teostab komisjoni poliitikaametnik, on kõige sobivam moodus. Eelkõige on komisjoni rakendustalituse (s.o teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi direktoraat „Globaalne lähenemisviis ja rahvusvaheline koostöö teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas“) peamiseks tööks just kavandatud tegevuse nõuetekohaseks rakendamiseks vajalike eeldatavate põhiülesannete täitmine, nagu poliitiline dialoog, ELi ja Brasiilia teaduse ja innovatsiooni alase koostöökeskkonna hindamine, ühiste koostööprioriteetide kindlaksmääramine ja muud sedalaadi ülesanded.

                  Rahvusvahelise teaduse ja innovatsiooni alase koostöö toetustegevust reguleeriva tulevase raamlepingu alusel võib määrata täiendavaid korralduslikke, logistilisi, halduslikke ja nõustamisalaseid tugiülesandeid. Selliste tugiülesannete üle, mille eesmärk on suurendada kavandatud meetme tõhusust ja tulemuslikkust, teostab järelevalvet komisjon ning need jäävad tema otsese eelarve täitmise alla.

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

                  Süstemaatilise teabevahetuse ja kontrolli tagamiseks toimuvad korrapäraselt koosolekud ja kahepoolsed kontaktid. Ohte ei ole kontrollisüsteemis tuvastatud.

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal)

                  Ei kohaldata

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, teeb komisjon vajaduse korral finantsauditeid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda tehtud või tegevusaruandes kirjeldatud töö tõepärasuses.

                  Liidu finantsauditeid teevad liidu töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Liit on selliste ekspertide valimisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib liitu teavitada. Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse liidu finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi.

                  Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele (EÜ) nr 2988/95, (EÜ) nr 2185/96 ja (EL) nr 883/2013.

                  Eelkõige tuleb lepingutes sätestada järgmised punktid:

                  – lepingu erisätted, millega kaitstakse ELi finantshuve tehtud tööde kontrollimise kaudu;

                  – halduskontrollide tegemine pettustevastase võitluse osana määruste (EÜ) nr 2185/96 ja (EL) nr 883/2013 kohaselt;

                  – kõigi lepingute rakendamisega seotud tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 kohaselt, sh musta nimekirja koostamine;

                  – asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul peavad olema täidetavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 kohaselt.

                  Lisaks korraldavad teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vastutavad töötajad rutiinse meetmena teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli; teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi siseauditi osakond teeb siseauditi ning Euroopa Kontrollikoda viib läbi kohapealseid inspekteerimisi.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Mitmeaastase finantsraamistiku jaotus rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Osamakse

                        Rubriik 1 – Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond – teadusuuringud ja innovatsioon – programm „Euroopa horisont“

                        Liigendatud/liigendamata
                           10
                        .

                        EFTA riigid
                           11

                        kandidaatriigid
                           12

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1

                        01 01 01 01

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        1

                        01 01 01 03

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        JAH

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Mitmeaastase finantsraamistiku jaotus rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kulu
                        liik

                        Osamakse

                        Nr [Nimetus…...…]

                        Liigendatud/ liigendamata

                        EFTA riigid

                        kandidaatriigid

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.AA.AA.AA]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Ettepaneku hinnanguline mõju assigneeringutele

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               ☑
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1

                        Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond – teadusuuringud ja innovatsioon – programm „Euroopa horisont“

                        Peadirektoraat RTD (teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat)

                        Aasta
                        2022
                           13

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        Aasta
                        2026

                        Aasta
                        2027

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2a)

                        Eelarverida

                        Kulukohustused

                        (1b)

                        Maksed

                        (2b)

                        ·Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           14

                        Eelarverida 01 01 01 01

                        Kulukohustused ja maksed

                        (3)

                        0,044

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,032

                        0,380

                        Eelarverida 01 01 01 03

                        Kulukohustused ja maksed

                        (3)

                        0,004

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,008

                        0,060

                        Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 1a + 1b + 3

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksed

                        = 2a + 2b

                        +3

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 1
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–6
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        7

                        Halduskulud

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        Aasta 2026

                        Aasta 2027

                        KOKKU

                        Peadirektoraat <......>

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        <….> peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 7
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2022

                        Aasta 2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        Aasta 2026

                        Aasta 2027

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–7
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksed

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Liik
                           15

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           16
                        …

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2...

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist.

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2022
                           17

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        Aasta
                        2026

                        Aasta
                        2027

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 7

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 7 kokku

                        RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud
                           18

                        Personalikulud

                        0,044

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,032

                        0,380

                        Muud
                        halduskulud

                        0,004

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,008

                        0,060

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           kokku

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        KOKKU

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta

                        2024

                        Aasta

                        2025

                        Aasta 2026

                        Aasta 2027

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        20 01 02 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        20 01 02 03 (delegatsioonides)

                        01 01 01 01 (kaudne teadustegevus)

                        0,35

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,25

                        01 01 01 11 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajate arv) täistööajale taandatud töötajate arv
                           19

                        20 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        20 02 03 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 xx yy zz
                           20

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        01 01 01 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        01 01 01 12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustada)

                        KOKKU

                        0,35

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,25

               XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Lepingu artikliga VI ette nähtud ühiskomitee kohtumiste ning nende edukaks toimimiseks kaasa aitavate lähetuste ettevalmistamine ja haldamine, samuti lepingu korrapärane läbivaatamine.

                        Arvutused on tehtud proportsionaalselt lepingu kestusega.

                        Koosseisuväline personal

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               –☑
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

                  Ümberplaneerimise selgitus, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. Põhjaliku ümberplaneerimise korral tuleb esitada Exceli tabel.

               –◻
                     tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.

                  Millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele ning nimetades kasutatavad rahastamisvahendid.

               –◻
                     nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.

                  Vajaliku toimingu selgitus, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               –☑ ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Kokku

                        Nimetage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           21

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Artikkel ….

               Sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  [...]

               Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave).

                  [...]

                     (1)

                        ELT L 295, 11.11.2005, lk 38.

                     (2)

                        ELT L 67, 9.3.2018, lk 1.

                     (3)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi kohta „Euroopa strateegia rahvusvaheliseks koostööks muutuvas maailmas“ (COM(2021) 252 final/2).

                     (4)

                        Nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsus 2005/781/EÜ Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (ELT L 295, 11.11.2005, lk 37).

                     (5)

                        ELT L 295, 11.11.2005, lk 38.

                     (6)

                        Nõukogu 10. oktoobri 2012. aasta otsus 2012/646/EL Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (ELT L 287, 18.10.2012, lk 4).

                     (7)

                        Nõukogu 5. märtsi 2018. aasta otsus 2018/343/EL Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (ELT L 67, 9.3.2018, lk 1).

                     (8)

                  Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (9)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (10)

                        Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (11)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (12)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (13)

                        2022. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 2022. aasta summad, mis on arvutatud 0,5 täistööajale taandatud töötaja 7 kuupalga alusel; 2023.–2026. aasta puhul arvutatud 0,5 täistööajale taandatud töötaja 12 kuupalga alusel; 2027. aasta summad, mis on arvutatud 0,5 täistööajale taandatud töötaja 5 kuupalga alusel.

                     (14)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (15)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (16)

                        Vastavalt punktile 1.4.2. „Erieesmärk/eesmärgid ...“

                     (17)

                        2022. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (18)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (19)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

                     (20)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (21)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral tuleb märkida netosummad, st brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.10.2021
            COM(2021) 678 final
            2021/0355(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni („Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega võetakse vastu asulareovee puhastamise ja reoveesetete käitlemise piirkondlikud kavad vastavalt Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli („maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll“) artiklile 15

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb seisukohta, mis võetakse liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) ja selle protokollide osaliste 22. kohtumisel seoses otsusega võtta vastu asulareovee puhastamise ja reoveesetete käitlemise piirkondlikud kavad vastavalt Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll“) artiklile 15.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon ja selle protokollid

               Barcelona konventsioon ja selle seitse protokolli, mis võeti vastu Vahemere tegevuskava raames, moodustavad peamise piirkondliku õiguslikult siduva mitmepoolse keskkonnalepingu Vahemere jaoks.

               Maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll on üks Barcelona konventsiooni seitsmest protokollist. Selle eesmärk on võtta kõik asjakohased meetmed, et vältida, vähendada ja kõrvaldada võimalikult suures ulatuses Vahemere saastamist jäätmete või muude ainetega.

               Euroopa Liit on maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli (nagu seda on muudetud)
                  1
                osaline.

               2.2.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste kohtumine

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste kohtumisel kohtuvad ministrid ja kõrgemad ametnikud, kes esindavad kõiki Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisi. Kohtumine toimub 7.–10. detsembril 2021 Türgis Antalyas.

               Vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 25 on Euroopa Liidul (EL) oma pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui mitu liikmesriiki on konventsiooni ja selle ühe või mitme protokolli osalised. EL ei kasuta oma hääleõigust, kui seda teevad liikmesriigid, ja vastupidi.

               Maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 lõike 1 kohaselt võetakse tegevuskavade, programmide ja meetmete vastuvõtmist käsitlevad otsused vastu kohalolevate ja hääletavate osaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.

               2.3.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste 22. kohtumise kavandatav akt

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalised peavad maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 alusel võtma vastu otsuse, millega võetakse vastu asulareovee puhastamise ja reoveesetete käitlemise piirkondlikud kavad (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on võtta vastu kaks piirkondlikku kava: piirkondlik kava, millega ajakohastatakse mitut aspekti praeguses asulareovee puhastamise piirkondlikus kavas, ja uus reoveesetete käitlemise piirkondlik kava (mõlemad edaspidi „piirkondlikud kavad“).

               Piirkondlikud kavad on maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 lõike 3 kohaselt liidule siduvad.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kavandatav asulareovee puhastamise piirkondlik kava tõhustab eelmise BHT5 vähendamist käsitleva piirkondliku kava sisulist poolt. Eelkõige on laiendatud heite piirnormide kohaldamist, et hõlmata saasteained, mida puhastatud reovesi, sealhulgas taaskasutatav ja tööstusreovesi kõige enam sisaldab.

               Uue reoveesetete käitlemise piirkondliku kava raames kavandatud meetmed hõlmavad järgmist: mitmesugused reoveesetete kasutusviisid; põllumajanduses kasutatavates setetes sisalduvate patogeenide ja raskmetallide piirnormid; setete energiakasutuse / toitainete taaskasutusega seotud aspektid ning reoveepuhastusjaamades tekkivate reoveesetete kvaliteedi seire.

               Liidu seisukoht on vajalik kavandatava ettepaneku õiguslikult siduva mõju tõttu.

               Ettepanek on kooskõlas rohelisest kokkuleppest tuleneva liidu eesmärgiga vähendada saastet ja parandada keskkonnakaitset. Seetõttu tehakse ettepanek, et liit toetaks kavandatava akti vastuvõtmist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste kohtumine on lepinguga, st Barcelona konventsiooniga ettenähtud organ.

               Kavandatava aktiga võetakse maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 alusel vastu asulareovee puhastamise ja reoveesetete käitlemise piirkondlikud kavad ning seetõttu on vastuvõetav akt õigusliku toimega.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda Barcelona konventsiooni ja selle protokollide institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0355 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni („Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega võetakse vastu asulareovee puhastamise ja reoveesetete käitlemise piirkondlikud kavad vastavalt Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli („maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll“) artiklile 15

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse 1999/801/EÜ
                  2
                alusel Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva muudetud protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll“), mis jõustus 11. mail 2008.

               (2)Maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 kohaselt võib Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste kohtumisel vastu võtta piirkondlikud tegevuskavad, mis sisaldavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid ja ajakavasid.

               (3)Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalised peavad oma 22. kohtumisel 7.–10. detsembril 2021 võtma maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 alusel vastu asulareovee puhastamise ja reoveesetete käitlemise piirkondlikud kavad.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste kohtumisel võetav seisukoht, kuna kavandatava otsusega võetakse vastu piirkondlikud kavad, mis on maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 lõike 3 kohaselt liidule siduvad.

               (5)Kuna kavandatavate piirkondlike kavadega ajakohastatakse Vahemere kaitse nõudeid, muudetakse ELi rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke ning parandatakse keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks otsuse vastuvõtmist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste 22. kohtumisel võetav seisukoht on toetada sellise otsuse vastuvõtmist, millega võetakse vastu asulareovee puhastamise ja reoveesetete käitlemise piirkondlikud kavad vastavalt Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli („maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll“) artiklile 15.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 322, 14.12.1999, lk 18–31.

                     (2)

                        EÜT L 322, 14.12.1999, lk 18–31.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.10.2021
            COM(2021) 677 final
            2021/0354(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni („Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega võetakse vastu Vahemere mereprügi majandamise piirkondliku kava muudatused vastavalt Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli („maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll“) artiklile 15

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb seisukohta, mis võetakse liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon“) ja selle protokollide osaliste 22. kohtumisel seoses otsusega võtta vastu Vahemere mereprügi majandamise piirkondliku kava muudatused vastavalt Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll“) artiklile 15.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon ja selle protokollid

               Barcelona konventsioon ja selle seitse protokolli, mis võeti vastu Vahemere tegevuskava raames, moodustavad peamise piirkondliku õiguslikult siduva mitmepoolse keskkonnalepingu Vahemere jaoks.

               Maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll on üks Barcelona konventsiooni seitsmest protokollist. Selle eesmärk on võtta kõik asjakohased meetmed, et vältida, vähendada ja kõrvaldada võimalikult suures ulatuses Vahemere saastamist jäätmete või muude ainetega.

               Euroopa Liit on maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli (nagu seda on muudetud)
                  1
                osaline.

               2.2.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste kohtumine

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste kohtumisel kohtuvad ministrid ja kõrgemad ametnikud, kes esindavad kõiki Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalisi. Kohtumine toimub 7.–10. detsembril 2021 Türgis Antalyas.

               Vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 25 on Euroopa Liidul (EL) oma pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui mitu liikmesriiki on konventsiooni ja selle ühe või mitme protokolli osalised. EL ei kasuta oma hääleõigust, kui seda teevad liikmesriigid, ja vastupidi.

               Maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 lõike 1 kohaselt võetakse tegevuskavade, programmide ja meetmete vastuvõtmist käsitlevad otsused vastu kohalolevate ja hääletavate osaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.

               2.3.Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste 22. kohtumise kavandatav akt

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalised peavad järgmisel ministrite kohtumisel võtma maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 alusel vastu otsuse, millega võetakse vastu Vahemere mereprügi majandamise piirkondliku kava muudatused (edaspidi „kavandatav akt“).

               Piirkondlikud kavad on maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 lõike 3 kohaselt liidule siduvad.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Mereprügi vähendamine on oluline valdkond liidu õigusaktides, millega kaitstakse merekeskkonda, selle elurikkust ja ökosüsteeme.

               Kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga 14 ja Napoli deklaratsiooniga esitatakse kavandatavas aktis uued määratlused ja laiendatakse meetmete kohaldamisala neljas põhivaldkonnas (rahastamisvahendid, plasti ringmajandus ning mereprügi allikad maismaal ja merel). Akti kohaselt tuleb ka alates 2025. aastast võtta plasti ringmajanduse saavutamiseks ennetusmeetmeid, eelkõige lõpetada järk-järgult teatavate ühekordse kasutusega plasttoodete tarbimine ja tootmine ning piirata teatavate probleemsete keemiliste lisandite kasutamist plasti tootmisel (kooskõlas Stockholmi konventsiooniga).

               Liidu seisukoht on vajalik kavandatava ettepaneku õiguslikult siduva mõju tõttu.

               Ettepanek on kooskõlas rohelisest kokkuleppest tuleneva liidu eesmärgiga vähendada saastet ja parandada keskkonnakaitset. Seetõttu tehakse ettepanek, et liit toetaks kavandatava akti vastuvõtmist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste kohtumine on lepinguga, st Barcelona konventsiooniga ettenähtud organ.

               Kavandatava aktiga võetakse vastu Vahemere mereprügi majandamise piirkondliku kava muudatused ning seetõttu on vastuvõetav akt õigusliku toimega.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda Barcelona konventsiooni ja selle protokollide institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0354 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni („Barcelona konventsioon“) raames vastu võetava otsuse suhtes, millega võetakse vastu Vahemere mereprügi majandamise piirkondliku kava muudatused vastavalt Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli („maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll“) artiklile 15

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse 1999/801/EÜ
                  2
                alusel Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva muudetud protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll“), mis jõustus 11. mail 2008.

               (2)Maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 kohaselt võib Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste kohtumisel vastu võtta piirkondlikud tegevuskavad, mis sisaldavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid ja ajakavasid.

               (3)Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalised peavad oma 22. kohtumisel 7.–10. detsembril 2021 võtma maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 alusel vastu Vahemere mereprügi majandamise piirkondliku kava muudatused. Kavandatavas aktis esitatakse uued määratlused ja laiendatakse meetmete kohaldamisala neljas põhivaldkonnas (rahastamisvahendid, plasti ringmajandus ning mereprügi allikad maismaal ja merel).

               (4)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste kohtumisel võetav seisukoht, kuna kavandatava otsusega võetakse vastu Vahemere mereprügi majandamise piirkondliku kava muudatused, mis on maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokolli artikli 15 lõike 3 kohaselt liidule siduvad.

               (5)Kuna kavandatav piirkondlik kava on kooskõlas liidu eesmärgiga vähendada saastet ja parandada keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks otsuse vastuvõtmist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste 22. kohtumisel võetav seisukoht on toetada sellise otsuse vastuvõtmist, millega muudetakse Vahemere kaitsmist maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud saaste eest käsitleva protokolli („maismaalt lähtuva saaste eest kaitsmise protokoll“) artikli 15 alusel Vahemere mereprügi majandamise piirkondlikku kava.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 322, 14.12.1999, lk 18–31.

                     (2)

                        EÜT L 322, 14.12.1999, lk 18–31.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.10.2021
            COM(2021) 651 final
            2021/0335(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu artikli 63 lõikega 1 asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Euroopa Liidu ja PVO ühiskomitees (edaspidi „ühiskomitee“) võetav seisukoht seoses kavaga võtta vastu otsus, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahelise kirjavahetuse vormis lepingu punktis A sätestatud ajutiste muudatuste pikendamist.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa – Vahemere piirkonna ajutine assotsiatsioonileping

               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu (edaspidi „ajutine assotsiatsioonileping“) eesmärk on lepinguosaliste majandusarengu kestmise huvides edendada nendevahelist kaubandust ja investeeringuid ning üksmeelseid majandussuhteid. Leping jõustus 1. juulil 1997.

               2.2.Euroopa Liidu ja PVO ühiskomitee

               Euroopa Liidu ja PVO ühiskomiteele (edaspidi „ühiskomitee“) on antud õigus teha otsuseid ajutises assotsiatsioonilepingus sätestatud juhtudel ning muudel juhtudel, kui see on vajalik ajutises assotsiatsioonilepingus sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Ühiskomitee tegutseb liidu ja Palestiina omavalitsuse vahelise kokkuleppe alusel.

               2.3.Kirjavahetuse vormis leping

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahelise kirjavahetuse vormis lepinguga, milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasist liberaliseerimist ning millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping”), on veelgi liberaliseeritud põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubandust ning muudetud ajutist assotsieerimislepingut. Kirjavahetuse vormis leping jõustus 1. jaanuaril 2012.

               Kirjavahetuse vormis lepingu punkti C alapunktiga 1a on ühiskomiteel lubatud oma otsusega pikendada ajutisi muudatusi järgmiseks tähtajaks. Ühiskomitee 10. detsembri 2020. aasta koosoleku toimumise ajaks teatasid lepinguosalised oma kavatsusest pikendada ajutiste muudatuste kehtivust.

               2.4.Ühiskomitee kavandatav akt

               Ühiskomitee teeb otsuse (edaspidi „kavandatav akt“) pikendada kirjavahetuse vormis lepingut 10 aasta võrra.

               Läänekaldal ja Gaza sektoris on endiselt vaja edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut. See on eriti oluline pärast hiljutisi kokkupõrkeid Gazas ja selle ümbruses. Läänekalda ja Gaza sektori majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamine võib tugevdada poliitilist stabiilsust piirkonnas. Kirjavahetuse vormis leping sõlmiti esialgu kümneks aastaks. Võttes arvesse, et majandusraskused Läänekaldal ja Gaza sektoris püsivad, on vaja suurendada stabiilsust ja planeerimiskindlust. Seda võimaldaks kõige paremini kirjavahetuse vormis lepingu pikendamine 10 aasta võrra. Seega on kavandatava akti eesmärk pikendada põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodetega kauplemise ajutist liberaliseerimist veel 10 aastaks.

               Vastavalt ajutise assotsieerimislepingu artikli 63 lõikele 2 muutub kavandatav akt lepinguosalistele siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetav seisukoht – ühiskomitee otsuse eelnõu vastu võtta – on esitatud lisas.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on rahvusvahelise lepinguga loodud organ. See on loodud ajutise assotsiatsioonilepingu artikliga 63.

               Ühiskomiteed kutsutakse üles vastavalt ajutise assotsiatsioonilepingu artikli 63 lõikele 2 vastu võtma akt, mis on rahvusvahelise õiguse kohaselt siduv ning millel on seega õiguslik toime.

               Kavandatava otsusega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, s.t peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peaeesmärk ja sisu on seotud kaubavahetusega ja on seega täielikult hõlmatud ELi toimimise lepingu artiklis 207 sätestatud ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalaga. Rahvusvaheliste lepingute sõlmimise pädevus on sätestatud selle artikli lõike 4 esimeses lõigus.

               Seega on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna ühiskomitee otsusega muudetakse kirjavahetuse vormis lepingut, tuleks see otsus avaldada pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0335 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu artikli 63 lõikega 1 asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu (edaspidi „ajutine assotsiatsioonileping“) nõukogu 2. juuni 1997. aasta otsusega
                  1
               . Leping jõustus 1. juulil 1997.

               (2)Ajutise assotsiatsioonilepingu artikliga 63 asutati ühiskomitee, kellel on õigus ajutises assotsiatsioonilepingus sätestatud juhtudel teha siduvaid otsuseid.

               (3)Nõukogu 20. oktoobri 2011. aasta otsusega
                  2
                sõlmis liit ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, millega nähti ette põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasine liberaliseerimine ning muudeti ajutist assotsiatsioonilepingut (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping”). See leping jõustus 1. jaanuaril 2012. Ajutise assotsiatsioonilepingu ajutiste muudatuste kehtivus lõpeb 31. detsembril 2021.

               (4)Vastavalt kirjavahetuse vormis sõlmitud lepingu punkti C alapunktile 1a võib ajutise assotsiatsioonilepinguga asutatud ühiskomitee kirjavahetuse vormis lepinguga pikendada ajutise assotsiatsioonilepingu ajutiste muudatuste kehtivust.

               (5)Läänekaldal ja Gaza sektoris on endiselt vaja edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut. See on eriti oluline pärast hiljutisi kokkupõrkeid Gazas ja selle ümbruses. Läänekalda ja Gaza sektori majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamine võib tugevdada poliitilist stabiilsust piirkonnas. Kirjavahetuse vormis leping sõlmiti esialgu kümneks aastaks. Võttes arvesse, et majandusraskused Läänekaldal ja Gaza sektoris püsivad, on vaja suurendada stabiilsust ja planeerimiskindlust. Seda võimaldaks kõige paremini kirjavahetuse vormis lepingu pikendamine 10 aasta võrra. Seepärast tuleks ajutiste muudatuste kehtivust pikendada 10 aasta võrra.

               (6)Ühiskomitees kavatsetakse vastu võtta otsus pikendada kirjavahetuse vormis lepinguga ettenähtud ajutiste muudatuste kehtivust kümne aasta võrra.

               (7)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna kõnealune otsus on liidule siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 187, 16.7.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 328, 10.12.2011, lk 5.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.10.2021
            COM(2021) 651 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu artikli 63 lõikega 1 asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta

               EUROOPA LIIDU ja PVO ÜHISKOMITEE OTSUS nr […],

               [kuupäev],

               ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahelise kirjavahetuse vormis lepingu punktis A sätestatud ajutiste muudatuste pikendamise kohta

               EUROOPA LIIDU ja PVO ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse 24. veebruaril 1997 Brüsselis allakirjutatud Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel kaubanduse ja koostöö kohta (edaspidi „ajutine assotsiatsioonileping“), eriti selle artikli 63 lõiget 2,

               võttes arvesse 13. aprillil 2011 allakirjutatud kirjavahetuse vormis lepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahel, milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasist liberaliseerimist ning millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping”), eriti selle punkti C alapunkti 1a,

               ning arvestades järgmist:

               1.Ajutise assotsiatsioonilepingu artikli 63 lõikega 1 on Euroopa Liidu ja PVO ühiskomiteele (edaspidi „ühiskomitee“) antud õigus teha otsuseid lepingus sätestatud juhtudel ja muudel juhtudel, kui see on vajalik lepingus sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

               2.Kirjavahetuse vormis lepingu punkti C alapunktis 1a on sätestatud, et ühiskomitee võib otsustada, et lepingu punktis A sätestatud ajutisi muudatusi pikendatakse kirjavahetuse vormis lepinguga.

               3.Ette on nähtud tähtaeg, mille jooksul ühiskomitee sellise otsuse vastu võtab, et ettevõtjad saaksid uue olukorraga kohaneda, ilma et see mõjutaks ühiskomitee volitusi. Mõlemad lepinguosalised teatasid juba 2020. aastal, et kavatsevad ajutisi muudatusi pikendada veel kümneks aastaks.

               4.Ühiskomitee töökorra artiklis 10 on sätestatud võimalus võtta mõlema lepinguosalise nõusolekul istungite vahel kirjaliku menetluse teel vastu otsuseid,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ajutisi muudatusi ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahelises kirjavahetuse vormis lepingus, milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasist liberaliseerimist ning millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut, kohaldatakse veel kümme aastat.

               Artikkel 2

               1.Käesoleval otsusel on õiguslik toime alates selle vastuvõtmise päevast ja seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022 [päev pärast algse ajutise meetme lõppkuupäeva].

               2.Käesolev otsus koostatakse kaubanduslepingu osaliste ametlikes keeltes, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               ….. (koht)

               Ühiskomitee nimel

               esimees