               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.3.2017
            COM(2017) 110 final
            2017/0046(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu IV lisa („Energeetika“) muutmisega (Kolmas energiapakett)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu IV lisa („Energeetika“), et inkorporeerida Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) nn kolmas energiapakett. Asjakohased õigusaktid on:

               1.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

               2.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003

               3.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005

               4.Komisjoni 14. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 543/2013, mis käsitleb elektriturgudel andmete esitamist ja avaldamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 714/2009 I lisa

               5.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ

               6.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ

               7.Komisjoni 10. novembri 2010. aasta otsus 2010/685/EL, millega muudetakse maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa 3. peatükki

               8.Komisjoni 24. augusti 2012. aasta otsus 2012/490/EL, millega muudetakse maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Lisatud ühiskomitee otsuse eelnõuga laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikide (Norra, Island ja Liechtenstein) suhtes.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

               ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele, mis toimub nende õigustiku EMP lepingusse inkorporeerimise teel, viiakse ellu vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

               Rakendatavad meetmed hõlmavad kõiki kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumise valdkonna poliitilisi vahendeid ning ka EMP lepingus sätestatud kõrvalmeetmeid ja horisontaalpoliitika vahendeid.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingusse inkorporeeritavate õigusaktide aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 53 lõige 1, artikkel 62 ja artikkel 114.

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  1
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb liidu nimel selliste otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (jagatud pädevuse korral)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

                  ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

               •Proportsionaalsus

                  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine ning mõjuhinnang

               Kolmanda energiapaketi ettevalmistamise käigus korraldas komisjon mõju hindamise, et hinnata poliitikavariante, mis on seotud gaasi ja elektri siseturu kujundamise lõpuleviimisega. Mõju hindamine hõlmas konsulteerimist sidusrühmadega. Küsimustiku täitis kokku 339 organisatsiooni 19 riigist. Lisaks täitsid küsimustiku 73 organisatsiooni, kes ei ole seotud ühegi konkreetse riigiga.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eesmärk on laiendada kehtivat süsteemi EMP EFTA riikidele.

               4.MÕJU EELARVELE

               EMP EFTA riigid osalevad Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER) rahastamises
                  2
               . Nende rahaline osalus on kooskõlas EMP lepingu artikli 82 lõike 1 punktiga a, mille kohaselt on EMP EFTA riikide rahalise osaluse suurust määrav suhtarv vastavuses nende osalemisega teatavas ELi tegevuses. EMP EFTA riikide rahaline osalus kantakse asjaomase tegevusega seotud ELi eelarveridadele. Tuleb rõhutada, et selles kontekstis teenitud lisatulu ei saa kasutada koostööametis täiendavate ametikohtade loomiseks.

               5.MUU TEAVE

               EMP lepingusse tuleb inkorporeerida kolmanda energiapaketi kõik olulised sätted ning vastastikused õigused ja kohustused. EFTA on taotlenud järgmiste kohanduste tegemist.

               Osalemine Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametis (ACER)

               EFTA riikide riiklikud reguleerivad asutused osalevad täielikult koostööameti töös, kõigis selle ettevalmistavates organites, sealhulgas töörühmades, komiteedes ja töökondades, aga ka juhatuses ja reguleerivate asutuste nõukogus, kuid ilma hääleõiguseta.

               Arvestades seda, et EFTA riikide riiklikel reguleerivatel asutustel puudub koostööameti reguleerivate asutuste nõukogus hääleõigus, ei jaga EFTA riigid ametiga oma pädevust otsuste vastuvõtmisel. Kuna koostööameti otsus ei ole EFTA riikide suhtes kohaldatav, on vaja alternatiivset mehhanismi. EFTA järelevalveametile tuleks anda pädevus võtta vastu otsuseid, mis on adresseeritud EFTA riikide riiklikele reguleerivatele asutustele juhtudel, mis hõlmavad ühte või mitut EFTA riiki.

               EFTA järelevalveameti otsuste aluseks on ameti koostatud eelnõud. EFTA järelevalveamet ja koostööamet teevad koostööd ja vahetavad arvamusi selle tagamiseks, et sarnaseid küsimusi käsitlevad otsused on omavahel kooskõlas. Seepärast peab koostööametil olema õigus osaleda täielikult EFTA järelevalveameti töös ja vastupidi.

               Mehhanismi üldpõhimõte on, et EFTA järelevalveamet võtab vastu otsuseid, mis on siduvad EFTA riikide riiklikele reguleerivatele asutustele juhtudel, mille puhul on koostööametil pädevus ELis siduvaid otsuseid vastu võtta. Selle mehhanismiga tagatakse tasakaalustatud lahendus.

               EFTA riikide osas aitab koostööamet vajaduse korral olenevalt asjaoludest EFTA järelevalveametit või alalist komiteed nende ülesannete täitmisel.

               Käesoleva määruse kohaselt EFTA järelevalveametile eelnõu koostades teavitab koostööamet EFTA järelevalveametit. Järelevalveamet määrab tähtaja, mille jooksul EFTA riikide riiklikel reguleerivatel asutustel võib lubada asjaomases küsimuses arvamust avaldada, võttes igakülgselt arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi.

               EFTA riikide riiklikud reguleerivad asutused võivad taotleda EFTA järelevalveametilt otsuse läbivaatamist. EFTA järelevalveamet edastab kõnealuse taotluse koostööametile. Sellisel juhul kaalub koostööamet EFTA järelevalveametile uue eelnõu koostamist ja vastab põhjendamatu viivituseta.

               Kui koostööamet muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust, peatab või tühistab selle, koostab koostööamet põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile samaväärse mõjuga eelnõu.

               Kui koostööameti ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses kõnealuste sätete haldamisega, kutsuvad koostööameti direktor ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib koostööameti direktor või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast punktist olenemata võib lepinguosaline kooskõlas EMP lepingu artikliga 5 või artikliga 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda.

               Põhjendused ja õigusaktides pakutud lahendused

               Direktiiv 2009/72/EÜ

               Artikli 44 lõige 2 – „väikesed eraldatud võrgud“ ja erandid

               Põhjendus:

               Island: Praegu käsitletakse Islandi väikese eraldatud võrguna eelmise elektrienergia direktiivi (direktiiv 2003/54/EÜ) artikli 2 lõike 26 tähenduses. Seepärast kohaldatakse Islandi suhtes selle direktiivi artiklit 15.

               Ka uues elektrienergia direktiivis (direktiiv 2009/72/EÜ) käsitletakse Islandi väikese eraldatud võrguna, sest tal ei ole piiriüleseid ühendusi. Praegu on Islandil elektrienergia tarbimine suurem kui eeldatakse väikeselt eraldatud võrgult direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 26 tähenduses. Aastane tarbimine on praegu ligikaudu 17 TWh, kuid väikeste eraldatud võrkude tarbimine pidi 1996. aastal jääma alla 3 TWh. Leibkondi ja väiksemaid ettevõtjaid teenindava süsteemi osa on aga endiselt suhteliselt väike, sest Islandil on ligikaudu 320 000 elanikku ja 124 000 leibkonda, mis koos väiksemate ettevõtjatega tarbivad umbes 20 % elektrienergia kogutoodangust. Seega koosneb süsteem väikestest jaotusvõrguettevõtjatest, kus töötajate arv on suhteliselt väike ja võrguga seotud tegevus on samuti väike, mis on sama kui direktiivis 2003/54/EÜ käsitletud olukord. Seega on endiselt õige kaalutlus, et kui pärast direktiivi jõustumist esineb selliste süsteemide toimimisel tõsiseid probleeme, peaks olema võimalik taotleda asjakohastest sätetest erandit, nagu see oli lubatud Islandile direktiivi 2003/54/EÜ alusel. Seega tuleks ka Islandile teha erandid artiklitest 26, 32 ja 33, nagu need on tehtud Maltale.

               Islandi põhivõrguettevõtja on praegu õiguslikult ja funktsionaalselt eraldatud vastavalt direktiivile 2003/54/EÜ. Praeguses olukorras tekitab Islandi põhivõrguettevõtja omandisuhete eraldamine probleeme. Seepärast tuleks ka Islandile teha erand direktiivi 2009/72/EÜ artiklist 9, nagu see on tehtud Küprosele, Luksemburgile ja/või Maltale.

               Liechtenstein: Liechtensteini suhtes kehtib praegu erand direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 10 sätestatud eraldamisnõudest. Erand tehti Liechtensteini eripärade tõttu, sest tegemist on väikese, kuid arenenud tööstusriigiga, kus on ligikaudu 36 000 elanikku, 14 000 leibkonda ja 33 000 töökohta, aga ka Liechtensteini elektrituru erilise olukorra tõttu.

               Liechtensteinis on ainult üks elektriettevõtja (LKW), millel on juurdepääs vaid ühele 110kV-ühendusele Austriaga ja kolmele 110kV-ühendusele Šveitsiga. LKW teenindab ligikaudu 18 300 lõpptarbijat ja tegutseb tüüpilise jaotusvõrguettevõtjana direktiivi 2009/72/EÜ tähenduses.

               Praeguses olukorras oleks Liechtensteini põhivõrguettevõtja eraldamine ebaproportsionaalne, võttes eelkõige arvesse direktiivi 2009/72/EÜ artikli 26 lõiget 4. Kõnealuse artikli kohaselt ei tule jaotusvõrguettevõtjaid eraldada, kui teenindatakse vähem kui 100 000 võrku ühendatud tarbijat või väikesi eraldatud süsteeme. Seepärast ei kohaldata Liechtensteini suhtes direktiivi 2009/72/EÜ artiklit 9.

               Kavandatud kohandustekst

               Artikli 44 lõige 2: „Artikli 44 lõige 2 asendatakse järgmisega: „Artiklit 9 ei kohaldata Küprose, Luksemburgi, Malta, Liechtensteini ja/või Islandi suhtes. Peale selle ei kohaldata Malta suhtes ka artikleid 26, 32 ja 33.

               Kui Island näitab pärast käesoleva otsuse jõustumist, et tal esineb süsteemide toimimist takistavaid tõsiseid probleeme, võib Island taotleda EFTA järelevalveametilt erandeid artiklitest 26, 32 ja 33. Enne otsuse tegemist teavitab EFTA järelevalveamet neist taotlustest EFTA riike ja komisjoni, pidades seejuures silmas konfidentsiaalsusnõudeid. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes.““

               Artikli 7 lõike 2 punkt j – ELi eesmärgid taastuvenergia kasutamiseks

               Põhjendus:

               Selles punktis osutatud eesmärk toota 20 % energiast taastuvatest energiaallikatest on direktiivi 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) eesmärk. Kuna eesmärk toota 20 % energiast taastuvatest energiaallikatest on ELi liikmesriikide üldine eesmärk, ei ole artikli 7 lõike 2 punkt j kohaldatav EFTA riikide suhtes.

               Kavandatud kohandustekst

               „Artikli 7 lõike 2 punkti j ei kohaldata EFTA riikide suhtes.“

               Artikkel 46 – osalemine elektrikomitees

               Põhjendus:

               Praegu on EMP lepingus eelmise piiriülese elektrimääruse (määrus (EÜ) nr 1228/2003) kokkulepitud kohandustekst, mille kohaselt tuleb EFTA riike kutsuda osalema täielikult elektrikomitee töös, kuid neil ei ole hääleõigust.
                   Kolmanda energiapaketi alusel loodud komiteel on sama roll kui varasemal elektrikomiteel; seepärast tuleks praegust kohandusteksti kasutada ka uues määruses.

               Kavandatud kohandustekst

               „EFTA riikide esindajad osalevad täielikult artikli 46 alusel loodud komitee töös, kuid neil ei ole hääleõigust.“

               Direktiiv 2009/73/EÜ

               Erand Islandi jaoks

               Põhjendus:

               Islandil puuduvad maagaasiallikad ja seepärast ei ole seal ka infrastruktuuri selle jaotamiseks. Seega leiab komisjon, et maagaasi puudumine Islandil ja selle geograafiline eraldatus, mille tõttu oleks torujuhtme ehitamine liiga kulukas, on „geograafiline põhjus“, nagu see on määratletud Euroopa Kohtu asjaomases kohtupraktikas (kohtuasi C-214/98). Seepärast võib Islandi vabastada direktiivi 2009/73/EÜ sätete ülevõtmise kohustusest.

               Samuti tuleb märkida, et kui direktiivi 2009/73/EÜ ei inkorporeerita EMP lepingusse, ei mõjutaks see igal juhul Islandi, sest seal puudub nii gaasiturg kui ka gaasiettevõtja. Selline infrastruktuuriinvesteering ei oleks konkurentsile rajatud turukeskkonnas majanduslikult tasuv. Island kasutab alternatiivse ja väga taskukohase lahendusena oma geotermaalpotentsiaali. Seega puuduvad Islandil ka võimaliku tulevase gaasituru tekkeks majanduslikud väljavaated.

               Kavandatud kohandustekst

               „Käesolevat direktiivi ei kohaldata Islandi suhtes.“

               Artikkel 11 – Sertifitseerimine seoses kolmandate riikidega

               Põhjendus:

               EFTA riikide suhted kolmandate riikidega ei ole EMP seisukohast asjakohased. Seda on täpsustatud EMP lepingu põhjenduses 16, mille kohaselt „käesolev leping ei piira lepinguosaliste sõltumatust teha otsuseid ja sõlmida lepinguid kooskõlas käesoleva lepingu sätete ja rahvusvahelises avalikus õiguses kehtestatud piirangutega“. Samuti ei saa EFTA riikidele olla siduv ELi sõlmitud rahvusvaheline kokkulepe.

               Kooskõlas artikli 11 lõike 3 punktiga b keelduvad ELi liikmesriigid kolmandate riikide ettevõtjate sertifitseerimisest, kui ei ole tõendatud, et sertifitseerimise võimaldamine ei sea ohtu liikmesriigi ja ühenduse energiavarustuskindlust. Arvesse tuleb võtta ELi ja ELi liikmesriikide vahel sõlmitud rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevate õiguste ja kohustustega seonduvaid elemente, aga ka kolmanda riigiga seonduvaid muid konkreetseid asjaolusid. Kuna EMP leping ei reguleeri suhteid kolmandate riikidega, ei ole ELi, selle liikmesriikide või EFTA riikide rahvusvahelised lepingud või nende riikide muud suhted kolmandate riikidega EMP seisukohast asjakohased. Seepärast on vaja kohandusteksti, et milles nähakse ette, et energiavarustuskindlust käsitlevat sätet ei võeta EMP lepingu raames arvesse.

               Eraldamisnõuet võiks siiski käsitada energia siseturu peamise nõudena. EMP lepingu nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleb osutatud nõuet kohaldada ka kolmandate riikide ettevõtjate suhtes, kes taotlevad enda sertifitseerimist EFTA riigis. Siiski on oluline märkida, et seda nõuet ei kohaldata direktiivi 2009/73/EÜ artikli 49 lõike 4 ja artikli 49 lõike 5 kohandustes kindlaks määratud geograafiliselt piiratud alal tegutsevate kolmandate riikide ettevõtjate suhtes
                  3
               .

               Artiklis 11 ette nähtud menetluse osana tuleb liikmesriikidel taotleda komisjonilt arvamust selle kohta, kas eraldamisnõuded on täidetud ja kas sertifitseerimise võimaldamine seab ohtu ühenduse energiavarustuskindluse. Kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 1 lõike 4 punktiga d täidetakse komisjoni ülesandeid seoses kontrolli- ja kinnitusmenetluse, teavitamise, teatamise või konsulteerimise ja muude samalaadsete küsimustega EFTA riikide puhul vastavalt nende vahel kokkulepitud korrale. Energeetika valdkonnas on EFTA järelevalveameti ülesanne viia ellu ELi õigusaktides ette nähtud menetlusi.

               Kuna on tehtud ettepanek kohandusteksti kohta, mille kohaselt artikli 11 lõike 3 punkti b energiavarustuskindlust käsitlevat sätet ei võeta EMP lepingu raames arvesse, ei saa EFTA järelvalveamet selle kriteeriumiga arvestada, kui ta esitab oma arvamuse EFTA riikidele. Seepärast tehakse sellega seoses samuti ettepanek kohandusteksti kohta.

               Kavandatud kohandustekst

               Artikli 11 lõike 3 punkti b, artikli 11 lõike 5 punkti b ja artikli 11 lõiget 7 ei kohaldata EFTA riikide suhtes.

               Artikli 49 lõiked 2, 4, 5 ja 6 – Tekkivad ja isoleeritud turud

               Põhjendus:

               Norra: Kavandatud kohandusteksti esimeses punktis täpsustatakse, et EFTA riikide puhul täidab komisjoni ülesannet EFTA järelevalveamet.

               Kavandatud kohandusteksti teine punkt sisaldab konkreetset kohandust seoses Norras olemasoleva infrastruktuuriga. See kohandus võtab arvesse asjaolu, et kuni 2014. aasta aprillini käsitleti Norrat direktiivi 2003/55 kohaselt „tekkiva turuna“. Kuigi Norral seda staatust ammu enam ei ole, on maagaasi siseturg Norras väike ja endiselt algetapis. Maagaasiinfrastruktuuri on arendatud vaid vähestel geograafiliselt piiratud aladel, mis on omavahel ühendamata.

               Kahe geograafiliselt piiratud ala puhul taotletakse erandit kooskõlas artikli 49 lõigetega 4 ja 5. Mõlemal alal tehti infrastruktuuriinvesteeringuid siis, kui Norral oli tekkiva turu staatus ja seega erandeid ei kohaldatud. Lisaks on mõlemal alal tehtud uusi investeeringuid ja turg kasvab. Direktiivi täielik rakendamine põhjustaks seega tõsiseid probleeme, vähendades stiimuleid teha edasisi investeeringuid gaasiinfrastruktuuri. Kohandused tagavad gaasiinfrastruktuuri tehtavateks uuteks investeeringuteks prognoositavad ja stabiilsed raamtingimused. Infrastruktuuri vanus jääb mõlemal alal artikli 49 lõikes 5 sätestatud erandi puhul lubatud ajavahemiku sisse.

               Peetakse vajalikuks teha nendel kahel geograafiliselt piiratud alal erandid jaotusinfrastruktuuriga seonduvatest sätetest. Tehakse ettepanek kehtestada erand artiklist 32, sest kolmandate isikute täielik juurdepääs nõrgendaks stiimuleid investeerida infrastruktuuri edasisse arendamisse. Pidades silmas, et turg on alles arenguetapis ning arvestades asjaomase infrastruktuuri piiratud suurust ja vanust, aga ka ebaproportsionaalset koormust seoses jaotusvõrguettevõtjatega seonduvate eeskirjade kehtestamisega, tehakse ettepanek kehtestada erand artiklis 24 sätestatud kohustusest määrata jaotusvõrguettevõtja, võttes samuti arvesse seda, et selline jaotusvõrguettevõtja tegutseks ettepaneku kohaselt süsteemis, millele puudub kolmandate poolte juurdepääs. Artiklist 24 tehtava erandi tulemusena ei kohaldata artiklitest 25, 26 ja 27 tulenevaid kohustusi. Artiklist 32 tehtava erandi tulemusena tehakse ettepanek kehtestada erand artiklist 31.

               Geograafilised alad, kus erandeid on vaja, on loetletud kohandustekstis. Loetletud alade suhtes kehtivad ajutised erandid hõlmavad nii olemasolevaid kui ka tulevasi projekte kuni 20 aasta jooksul alates selle ala gaasiga esmakordsest varustamisest kõnealuse infrastruktuuri kaudu. Norra riiklik reguleeriv asutus analüüsib erandite vajadust iga viie aasta tagant. Norra teavitab analüüsi tulemustest EMP ühiskomiteed ja EFTA järelevalveametit. EFTA järelevalveamet võib kahe kuu jooksul võtta vastu otsuse, millega Norra reguleerivalt asutuselt nõutakse otsuse muutmist või tühistamist. Norra reguleeriv asutus täidab EFTA järelevalveameti otsuse ühe kuu jooksul ja teavitab sellest vastavalt EMP ühiskomiteed ja EFTA järelevalveametit.

               Norra kahe geograafiliselt piiratud ala kirjeldus:

               Hordaland: Hordalandis pakub maagaasi koduseks tarbimiseks Kollsnesi eeltöötlemistehas. Kui Norrat käsitleti veel direktiivi 2003/55 kohaselt tekkiva turuna, arendas selle juurdepääsupunktiga ühendatud infrastruktuuri välja maagaasiettevõtja Gasnor, kes on ka praegu süsteemi haldur. Ühendatud on ka mõned maagaasi kasutavad tööstustarbijad.

               Jæren ja Ryfylke: Jærenis ja Ryfylkes arendas maagaasiettevõtja Lyse Neo välja jaotusvõrgu, mis koosneb 620 km pikkusest torujuhtmest, ühendades ligikaudu 1700 tarbijat. Kårstø eeltöötlemistehas varustab võrku gaasiga, mida kasutavad peamiselt tööstustarbijad, aga ka mõned kasutajad teenustesektorist. Jaotusvõrk arendati välja ajal, kui Norrat käsitleti direktiivi 2003/55 kohaselt tekkiva turuna. Lyse Neo on võrgu haldur.

               Liechtenstein: Liechtensteini suhtes kehtib praegu erand direktiivi 2003/55/EÜ artiklis 9 sätestatud eraldamisnõudest. Erand anti Liechtensteini eripärade tõttu, sest tegemist on väikese, kuid arenenud tööstusriigiga, kus on ligikaudu 36 000 elanikku, 14 000 leibkonda ja 33 000 töökohta, aga ka Liechtensteini gaasituru erilise olukorra tõttu.

               Liechtensteinis on ainult üks gaasiettevõtja (LGV), millel on juurdepääs vaid ühele 26 km pikkusele kõrgsurve torujuhtmele (rõhuga 70 baari). Selle torujuhtme ja kohalike gaasitorujuhtmete võrgustiku kaudu teenindab LGV ligikaudu 4045 lõpptarbijat. LGV tegevus piirdub gaasiga kauplemise ja gaasitorujuhtmete võrgustiku ehitamisega, sest Liechtensteinil endal maagaasivarud puuduvad.

               Praeguses olukorras oleks Liechtensteini põhivõrguettevõtja eraldamine ebaproportsionaalne, võttes eelkõige arvesse direktiivi 2009/73/EÜ artikli 26 lõiget 4. Kõnealuse artikli kohaselt ei tule jaotusvõrguettevõtjaid eraldada, kui teenindatakse vähem kui 100 000 võrku ühendatud tarbijat. Seepärast ei kohaldata Liechtensteini suhtes direktiivi 2009/73/EÜ artiklit 9.

               Kavandatud kohandustekst

               „Artikli 49 lõigetes 4 ja 5 asendatakse EFTA riikidega seoses sõna „komisjon“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.“

               Artikli 49 lõige 5: „Artikli 49 lõikele 5 lisatakse järgmine tekst:

               „Järgmiste Norra geograafiliselt piiratud alade suhtes tehakse erandid artiklitest 24, 31 ja 32 maksimaalselt 20 aastaks pärast EFTA ühiskomitee [kuupäeva] otsuse nr [käeolev otsus] jõustumist:“

               (i)Jæren ja Ryfylke,

               (ii)Hordaland.

               Norra reguleeriv ametiasutus otsustab erandi pikendamise vajaduse üle iga viie aasta tagant pärast EFTA ühiskomitee [kuupäeva] otsuse nr [käeolev otsus] jõustumist, võttes arvesse käesolevas artiklis sätestatud kriteeriume. Norra reguleeriv asutus teavitab EMP ühiskomiteed ja EFTA järelevalveametit oma otsusest ja selle aluseks olevast hindamisest. EFTA järelevalveamet võib kahe kuu jooksul alates otsuse saamisele järgnevast päevast võtta vastu otsuse, millega Norra reguleerivalt asutuselt nõutakse otsuse muutmist või tühistamist. Seda ajavahemikku võib EFTA järelevalveameti ja Norra reguleeriva asutuse nõusolekul pikendada. Norra reguleeriv asutus täidab EFTA järelevalveameti otsuse ühe kuu jooksul ja teavitab sellest vastavalt EMP ühiskomiteed ja EFTA järelevalveametit.““

               Artikli 49 lõige 6: „Artikli 49 lõige 6 asendatakse järgmisega: „Artiklit 9 ei kohaldata Küprose, Luksemburgi, Malta ja/või Liechtensteini suhtes.““

               Artikkel 51 – osalemine gaasikomitees

               Põhjendus:

               Praegu on EMP lepingus eelmise gaasi piiriülest ülekandmist käsitleva määruse (määrus (EÜ) nr 1775/2005) kokkulepitud kohandustekst, mille kohaselt tuleb EFTA riike kutsuda osalema täielikult gaasikomitee töös, kuid neil ei ole hääleõigust. Kolmanda energiapaketi alusel loodud komiteel on sama roll kui varasemal gaasikomiteel; seepärast tuleks praegust kohandusteksti kasutada ka uues määruses.

               Kavandatud kohandustekst

               „EFTA riikide esindajad osalevad täielikult artikli 51 alusel loodud komitee töös, kuid neil ei ole hääleõigust.“

               Määrus (EÜ) nr 715/2009

               Erand Islandi jaoks

               Põhjendus:

               Islandil puuduvad maagaasiallikad ja seepärast ei ole seal ka infrastruktuuri selle jaotamiseks. Seega leiab komisjon, et maagaasi puudumine Islandil ja selle geograafiline eraldatus, mille tõttu oleks torujuhtme ehitamine liiga kulukas, on „geograafiline põhjus“, nagu see on määratletud Euroopa Kohtu asjaomases kohtupraktikas (kohtuasi C-214/98). Seepärast võib Islandi vabastada määruse (EÜ) nr 715/2009 sätete ülevõtmise kohustusest.

               Kavandatud kohandustekst

               „Käesolevat määrust ei kohaldata Islandi suhtes.“

               2017/0046 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel
                  EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses
                  EMP lepingu IV lisa („Energeetika“) muutmisega

                  (Kolmas energiapakett)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94
                  4
                Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu IV lisa („Energeetika“).

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009
                  5
               .

               (4)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 714/2009
                  6
               .

               (5)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2009
                  7
               .

               (6)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 543/2013
                  8
               .

               (7)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/72/EÜ
                  9
               .

               (8)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/73/EÜ
                  10
               .

               (9)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni otsus 2010/685/EL
                  11
               .

               (10)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni otsus 2012/490/EL
                  12
               .

               (11)Määrusega (EÜ) nr 714/2009 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1228/2003,
                  13
                mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

               (12)Määrusega (EÜ) nr 715/2009 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1775/2005,
                  14
                mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

               (13)Direktiiviga 2009/72/EÜ tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/54/EÜ,
                  15
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (14)Direktiiviga 2009/73/EÜ tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/55/EÜ,
                  16
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (15)Komisjoni otsusega 2011/280/EL
                  17
                tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2003/796/EÜ,
                  18
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (16)Seetõttu tuleks EMP lepingu IV lisa („Energeetika”) vastavalt muuta.

               (17)EMP ühiskomitees võetav Euroopa Liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu IV lisa „Energeetika“ muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (2)
                  edaspidi „koostööamet“.

                     (3)
                  Artikli 49 kohta leiab lisateavet käesoleva seletuskirja leheküljelt 16.

                     (4)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (5)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ELT L 211, 14.8.2009, lk 1).

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 (ELT L 211, 14.8.2009, lk 15).

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (ELT L 211, 14.8.2009, lk 36, parandatud ELTs L 229, 1.9.2009, lk 29 ja ELTs L 309, 24.11.2009, lk 87).

                     (8)
                  Komisjoni 14. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 543/2013, mis käsitleb elektriturgudel andmete esitamist ja avaldamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 714/2009 I lisa (ELT L 163, 15.6.2013, lk 1).

                     (9)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

                     (11)
                  Komisjoni 10. novembri 2010. aasta otsus 2010/685/EL, millega muudetakse maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa 3. peatükki (ELT L 293, 11.11.2010, lk 67).

                     (12)
                  Komisjoni 24. augusti 2012. aasta otsus 2012/490/EL, millega muudetakse maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa (ELT L 231, 28.8.2012, lk 16).

                     (13)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses (ELT L 176, 15.7.2003, lk 1).

                     (14)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (ELT L 289, 3.11.2005, lk 1).

                     (15)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ – Deklaratsioonid demonteerimis- ja taaskasutamismeetmete kohta (ELT L 176, 15.7.2003, lk 37).

                     (16)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/55/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/30/EÜ (ELT L 176, 14.8.2009, lk 57).

                     (17)
                  Komisjoni 16. mai 2011. aasta otsus, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2003/796/EÜ, millega luuakse elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (ELT L 129, 17.5.2011, lk 14).

                     (18)
                  Komisjoni 11. novembri 2003. aasta otsus, millega luuakse elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (ELT L 296, 14.11.2003, lk 34).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.3.2017
            COM(2017) 110 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu IV lisa (Energeeika) muutmisega(Kolmas energiapakett)

               LISA
               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
               nr […],

                  […],
               millega muudetakse EMP lepingu IV lisa („Energeetika“)

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet
                  1
               .

               (2)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003
                  2
               .

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005,
                  3
                parandatud ELTs L 229, 1.9.2009, lk 29 ja ELTs L 309, 24.11.2009, lk 87.

               (4)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 14. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 543/2013, mis käsitleb elektriturgudel andmete esitamist ja avaldamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 714/2009 I lisa
                  4
               .

               (5)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ
                  5
               .

               (6)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ
                  6
               .

               (7)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. novembri 2010. aasta otsus 2010/685/EL, millega muudetakse maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa 3. peatükki
                  7
               .

               (8)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 24. augusti 2012. aasta otsus 2012/490/EL, millega muudetakse maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa
                  8
               .

               (9)Määrusega (EÜ) nr 714/2009 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1228/2003,
                  9
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

               (10)Määrusega (EÜ) nr 715/2009 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1775/2005,
                  10
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (11)Direktiiviga 2009/72/EÜ tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/54/EÜ,
                  11
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (12)Direktiiviga 2009/73/EÜ tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/55/EÜ,
                  12
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (13)Komisjoni otsusega 2011/280/EL
                  13
                tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2003/796/EÜ,
                  14
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (14)Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikus ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikus ei käsitleta EFTA riikide põhivõrguettevõtjaid kolmandate riikide ettevõtjatena.

               (15)Seetõttu tuleks EMP lepingu IV lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu IV lisa muudetakse järgmiselt.

               1.Punkti 20 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1228/2003) tekst asendatakse järgmisega:

               „32009 R 0714: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 (ELT L 211, 14.8.2009, lk 15), mida on muudetud järgmise aktiga:

               –32013 R 0543: komisjoni 14. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 543/2013 (ELT L 163, 15.6.2013, lk 1).

               Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses:

               (a)„Artikli 3 lõikes 3 ja artikli 15 lõikes 6 asendatakse EFTA riikidega seoses sõna „komisjon“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

               (b)Artikli 17 lõikes 5 osutatud koostööameti siduvaid otsuseid käsitlevad sätted asendatakse juhtudel, mis hõlmavad mõnda EFTA riiki, järgmiste sätetega:

               „(i)Juhtudel, mis hõlmavad ühte või mitut EFTA riiki, võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuse, mis on adresseeritud asjaomase EFTA riigi / asjaomaste EFTA riikide riiklikele reguleerivatele asutustele.

               (ii)Koostööametil on õigus osaleda täielikult EFTA järelevalveameti ja selle ettevalmistavate organite töös, välja arvatud õigus hääletada, kui EFTA järelevalveamet täidab EFTA riikide suhtes koostööameti ülesandeid vastavalt käesolevale lepingule.

               (iii)EFTA järelevalveametil on õigus osaleda täielikult koostööameti ja selle ettevalmistavate organite töös, kuid tal ei ole hääleõigust.

               (iv)Koostööamet ja EFTA järelevalveamet teevad otsuste, arvamuste ja soovituste vastuvõtmisel tihedat koostööd.

               EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud koostööamet omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

               Käesoleva määruse kohaselt EFTA järelevalveametile eelnõu koostades teavitab koostööamet EFTA järelevalveametit. EFTA järelevalveamet määrab tähtaja, mille jooksul EFTA riikide riiklikel reguleerivatel asutustel lubatakse asjaomases küsimuses arvamust avaldada, võttes igakülgselt arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi.

               EFTA riikide riiklikud reguleerivad asutused võivad taotleda EFTA järelevalveametilt otsuse läbivaatamist. EFTA järelevalveamet edastab taotluse koostööametile. Sellisel juhul kaalub koostööamet EFTA järelevalveametile põhjendamatu viivituseta uue eelnõu koostamist.

               Kui koostööamet muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust, peatab või tühistab selle, koostab koostööamet EFTA järelevalveametile põhjendamatu viivituseta samaväärse mõjuga eelnõu.

               (v)Kui koostööameti ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses kõnealuste sätete haldamisega, kutsuvad koostööameti direktor ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib koostööameti direktor või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord)
                  15
                artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda.

               (vi)EFTA riigid või mis tahes füüsiline või juriidiline isik võivad EFTA kohtus algatada menetluse EFTA järelevalveameti vastu kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklitega 36 ja 37.“

               (c)Artiklisse 20 lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riikide puhul esitab seoses artikli 20 lõikes 2 ja artikli 20 lõikes 5 nimetatud teabega asjaomasele ettevõtjale taotluse komisjoni asemel EFTA järelevalveamet.“

               (d)Artikli 22 lõikele 2 lisatakse järgmine tekst:

               „Kui tegemist on EFTA riigi ettevõtjatega, vastutab artikli 22 lõikes 2 osutatud ülesannete täitmise eest EFTA järelevalveamet.“

               (e)Artiklisse 23 lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riikide esindajad osalevad täielikult artiklis 23 osutatud komitee töös, kuid neil ei ole hääleõigust.““

               2.Punkti 22 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/54/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

               „32009 L 0072: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

               Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:

               (a)Viiteid lepingu sätetele tõlgendatakse viidetena käesoleva lepingu vastavatele sätetele.

               (b)Direktiivi ei kohaldata elektrikaablite ja nendega seotud rajatiste suhtes, mis ühendavad maismaa ühenduspunkte ja naftatootmise rajatisi.

               (c)Artikli 7 lõike 2 punkti j ei kohaldata EFTA riikide suhtes.

               (d)Artikli 9 lõiget 1 kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates ühe aasta möödumisest EMP ühiskomitee [kuupäev] otsuse nr [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast.

               (e)„Artikli 10 lõikes 7 asendatakse EFTA riikidega seoses sõna „komisjon“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

               (f)Artikli 11 lõike 3 punkti b, artikli 11 lõike 5 punkti b ja artikli 11 lõiget 7 ei kohaldata EFTA riikide suhtes.

               (g)Artikli 37 lõike 1 punktis d asendatakse sõna „amet“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

               (h)Artikli 37 lõike 1 punkti s ei kohaldata EFTA riikide suhtes.

               (i)„Artikli 40 lõikes 1 asendatakse EFTA riikidega seoses sõna „komisjon“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

               (j)Artikli 44 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „Artiklit 9 ei kohaldata Küprose, Luksemburgi, Malta, Liechtensteini ja/või Islandi suhtes. Peale selle ei kohaldata Malta suhtes ka artikleid 26, 32 ja 33.

               Kui Island näitab pärast käesoleva otsuse jõustumist, et tal esineb süsteemide toimimist takistavaid tõsiseid probleeme, võib Island taotleda EFTA järelevalveametilt erandeid artiklitest 26, 32 ja 33. Enne otsuse tegemist teavitab EFTA järelevalveamet neist taotlustest EFTA riike ja komisjoni, pidades seejuures silmas konfidentsiaalsusnõudeid. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes.

               (k)EFTA riikide esindajad osalevad täielikult artikli 46 alusel loodud komitee töös, kuid neil ei ole hääleõigust.“

               3.Punkti 23 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/55/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

               „32009 L 0073: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

               Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:

               (a)Viiteid lepingu sätetele tõlgendatakse viidetena käesoleva lepingu vastavatele sätetele.

               (b)Direktiivi ei kohaldata Islandi suhtes.

               (c)Artikli 2 lõikele 11 lisatakse järgmine tekst:

               „„Maagaasi veeldusjaam” ei hõlma rajatisi, mida kasutatakse maagaasi veeldamiseks, mis toimub avamere nafta- või gaasitootmise projekti osana, näiteks Melkøya veeldusjaam.“

               (d)Artikli 2 lõikele 12 lisatakse järgmine tekst:

               „„Maagaasi veeldusjaamade haldur“ ei hõlma haldureid, kelle rajatisi kasutatakse maagaasi veeldamiseks, mis toimub avamere nafta- või gaasitootmise projekti osana, näiteks Melkøya veeldusjaam.“

               (e)Artiklit 6 ei kohaldata EFTA riikide suhtes.

               (f)„Artikli 10 lõikes 7 asendatakse EFTA riikidega seoses sõna „komisjon“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

               (g)Artikli 11 lõike 3 punkti b, artikli 11 lõike 5 punkti b ja artikli 11 lõiget 7 ei kohaldata EFTA riikide suhtes.

               (h)Artikli 36 lõike 4 kolmandas lõigus osutatud koostööameti siduvaid otsuseid käsitlevad sätted asendatakse juhtudel, mis hõlmavad mõnda EFTA riiki, järgmiste sätetega:

               „(i)Juhtudel, mis hõlmavad ühte või mitut EFTA riiki, võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuse, mis on adresseeritud asjaomase EFTA riigi / asjaomaste EFTA riikide riiklikele reguleerivatele asutustele.

               (ii)Koostööametil on õigus osaleda täielikult EFTA järelevalveameti ja selle ettevalmistavate organite töös, välja arvatud õigus hääletada, kui EFTA järelevalveamet täidab EFTA riikide suhtes koostööameti ülesandeid vastavalt käesolevale lepingule.

               (iii)EFTA järelevalveametil on õigus osaleda täielikult koostööameti ja selle ettevalmistavate organite töös, kuid tal ei ole hääleõigust.

               (iv)Koostööamet ja EFTA järelevalveamet teevad otsuste, arvamuste ja soovituste vastuvõtmisel tihedat koostööd.

               EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud koostööamet omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

               Käesoleva direktiivi kohaselt EFTA järelevalveametile eelnõu koostades teavitab koostööamet EFTA järelevalveametit. EFTA järelevalveamet määrab tähtaja, mille jooksul EFTA riikide riiklikel reguleerivatel asutustel lubatakse asjaomases küsimuses arvamust avaldada, võttes igakülgselt arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi.

               EFTA riikide riiklikud reguleerivad asutused võivad taotleda EFTA järelevalveametilt otsuse läbivaatamist. EFTA järelevalveamet edastab taotluse koostööametile. Sellisel juhul kaalub koostööamet EFTA järelevalveametile põhjendamatu viivituseta uue eelnõu koostamist.

               Kui koostööamet muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust, peatab või tühistab selle, koostab koostööamet EFTA järelevalveametile põhjendamatu viivituseta samaväärse mõjuga eelnõu.

               (v)Kui koostööameti ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad koostööameti direktor ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib koostööameti direktor või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord)
                  16
                artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda.

               (vi)EFTA riigid või mis tahes füüsiline või juriidiline isik võivad EFTA kohtus algatada menetluse EFTA järelevalveameti vastu kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklitega 36 ja 37.“

               (i)„Artikli 36 lõigetes 8 ja 9 asendatakse EFTA riikidega seoses sõna „komisjon“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

               (j)Artikli 41 lõike 1 punktis d asendatakse sõna „amet“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

               (k)„Artikli 44 lõikes 1 ja artikli 49 lõigetes 4 ja 5 asendatakse EFTA riikidega seoses sõna „komisjon“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

                (l)Artikli 49 lõikele 5 lisatakse järgmine tekst:

               „Järgmiste Norra geograafiliselt piiratud alade suhtes tehakse erandid artiklitest 24, 31 ja 32  maksimaalselt 20 aastaks pärast EFTA ühiskomitee [kuupäev] otsuse nr [käeolev otsus] jõustumist:

               (i)Jæren ja Ryfylke,

               (ii)Hordaland.

               Norra reguleeriv ametiasutus otsustab erandi pikendamise vajaduse üle iga viie aasta tagant pärast EFTA ühiskomitee [kuupäeva] otsuse nr [käeolev otsus] jõustumist, võttes arvesse käesolevas artiklis sätestatud kriteeriume. Norra reguleeriv asutus teavitab EMP ühiskomiteed ja EFTA järelevalveametit oma otsusest ja selle aluseks olevast hindamisest. EFTA järelevalveamet võib kahe kuu jooksul alates otsuse saamisele järgnevast päevast võtta vastu otsuse, millega Norra reguleerivalt asutuselt nõutakse oma otsuse muutmist või tühistamist. Seda ajavahemikku võib EFTA järelevalveameti ja Norra reguleeriva asutuse nõusolekul pikendada. Norra reguleeriv astus täidab EFTA järelevalveameti otsuse ühe kuu jooksul ja teavitab sellest vastavalt EMP ühiskomiteed ja EFTA järelevalveametit.“

               (m)Artikli 49 lõige 6 asendatakse järgmisega:

               „Artiklit 9 ei kohaldata Küprose, Luksemburgi, Malta ja/või Liechtensteini suhtes.“

               (n)EFTA riikide esindajad osalevad täielikult artikli 51 alusel loodud komitee töös, kuid neil ei ole hääleõigust.“

               4.Punkti 27 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1775/2005) tekst asendatakse järgmisega:

               „32009 R 0715: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (ELT L 211, 14.8.2009, lk 36), parandatud ELTs L 229, 1.9.2009, lk 29 ja ELTs L 309, 24.11.2009, lk 87, mida on muudetud järgmise aktiga:

               -32010 D 0685: komisjoni 10. novembri 2010. aasta otsus 2010/685/EL (ELT L 293, 11.11.2010, lk 67),

               -32012 D 0490: komisjoni 24. augusti 2012. aasta otsus 2012/490/EL (ELT L 231, 28.8.2012, lk 16).

               Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.

               (a)Käesolevat määrust ei kohaldata Islandi suhtes.

               (b)„Artikli 3 lõikes 3 ja artiklis 20 asendatakse EFTA riikidega seoses sõna „komisjon“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

                (c)EFTA riikide esindajad osalevad täielikult artiklis 28 osutatud komitee töös, kuid neil ei ole hääleõigust.

               (d)„Artiklis 30 asendatakse EFTA riikidega seoses sõna „komisjon“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.“

               5.Punkti 45 (komisjoni otsus 2011/13/EL) järele lisatakse järgmine punkt:

               „46.32009 R 0713: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ELT L 211, 14.8.2009, lk 1).

               Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.

               (a)EFTA riikide riiklikud reguleerivad asutused osalevad täielikult Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti töös, kõigis selle ettevalmistavates organites, sealhulgas töörühmades, komiteedes ja töökondades, aga ka juhatuses ja reguleerivate asutuste nõukogus, kuid ilma hääleõiguseta.

               (b)Olenemata lepingu protokollist nr 1, hõlmab kõnealuses määruses sisalduv termin „liikmesriik/liikmesriigid“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka EFTA riike.

               (c)EFTA riikide puhul aitab koostööamet vajaduse korral olenevalt asjaoludest EFTA järelevalveametit või alalist komiteed nende ülesannete täitmisel.

               (d)Artiklites 7, 8 ja 9 osutatud koostööameti siduvaid otsuseid käsitlevad sätted asendatakse juhtudel, mis hõlmavad mõnda EFTA riiki, järgmiste sätetega:

               (i)Juhtudel, mis hõlmavad ühte või mitut EFTA riiki, võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuse, mis on adresseeritud asjaomase EFTA riigi / asjaomaste EFTA riikide riiklikele reguleerivatele asutustele.

               (ii)Koostööametil on õigus osaleda täielikult EFTA järelevalveameti ja selle ettevalmistavate organite töös, välja arvatud õigus hääletada, kui EFTA järelevalveamet täidab EFTA riikide suhtes koostööameti ülesandeid vastavalt käesolevale lepingule.

               (iii)EFTA järelevalveametil on õigus osaleda täielikult koostööameti ja selle ettevalmistavate organite töös, kuid tal ei ole hääleõigust.

               (iv)Koostööamet ja EFTA järelevalveamet teevad otsuste, arvamuste ja soovituste vastuvõtmisel tihedat koostööd.

               EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud koostööamet omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

               Käesoleva määruse kohaselt EFTA järelevalveametile eelnõu koostades teavitab koostööamet EFTA järelevalveametit. EFTA järelevalveamet määrab tähtaja, mille jooksul EFTA riikide riiklikel reguleerivatel asutustel lubatakse asjaomases küsimuses arvamust avaldada, võttes igakülgselt arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi.

               EFTA riikide riiklikud reguleerivad asutused võivad taotleda EFTA järelevalveametilt otsuse läbivaatamist. EFTA järelevalveamet edastab taotluse koostööametile. Sellisel juhul kaalub koostööamet EFTA järelevalveametile põhjendamatu viivituseta uue eelnõu koostamist.

               Kui koostööamet muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust, peatab või tühistab selle, koostab koostööamet EFTA järelevalveametile põhjendamatu viivituseta samaväärse mõjuga eelnõu.

               (v)Kui koostööameti ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad koostööameti direktor ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib koostööameti direktor või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord)
                  17
                artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda.

               (vi)EFTA riigid või mis tahes füüsiline või juriidiline isik võivad EFTA kohtus algatada menetluse EFTA järelevalveameti vastu kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklitega 36 ja 37.“

               (e)Artiklisse 12 lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riikide riiklikud reguleerivad asutused osalevad täielikult haldusnõukogu töös, kuid neil ei ole hääleõigust. Haldusnõukogu kodukorras tagatakse täielikult EFTA riikide riiklike reguleerivate asutuste osalemine.“

               (f)Artiklisse 14 lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riikide riiklikud reguleerivad asutused osalevad täielikult reguleerivate asutuste nõukogus ja koostööameti kõigi ettevalmistavate organite töös. Neil ei ole reguleerivate asutuste nõukogus hääleõigust. Reguleerivate asutuste nõukogu kodukorras tagatakse täielikult EFTA riikide riiklike reguleerivate asutuste osalemine.“

               (g)Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

               „Kui kaebus on seotud koostööameti otsusega juhtumi puhul, kus erimeelsus hõlmab ka ühe või enama EFTA riigi reguleerivaid asutusi, palub apellatsiooninõukogu asjaomastel EFTA riikide riiklikel reguleerivatel asutustel esitada kindlaksmääratud aja jooksul märkused apellatsioonimenetluse osalistelt saadud teabe kohta. Asjaomastel EFTA riikide riiklikel reguleerivatel asutusel on õigus anda suulisi seletusi. Kui apellatsiooninõukogu muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust, peatab või tühistab selle, koostab koostööamet põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile samaväärse mõjuga eelnõu.“

               (h)Artiklit 20 ei kohaldata ühte või mitut EFTA riiki hõlmavatel juhtudel.

               (i)Artiklisse 21 lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riigid osalevad koostööameti rahastamises. Sel eesmärgil kohaldatakse lepingu artikli 82 lõike 1 punktis a ja protokollis nr 32 sätestatud korda.“

               (j)Artiklisse 27 lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riigid annavad koostööametile privileegid ja immuniteedid, mis on võrdväärsed Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis sisalduvate privileegide ja immuniteetidega.“

               (k)Artiklisse 28 lisatakse järgmine tekst:

               „Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a ja artikli 82 lõike 3 punktist a võib koostööameti direktor võtta EFTA riikide täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.

               Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist e, artikli 82 lõike 3 punktist e ja artikli 85 lõikest 3 käsitleb koostööamet EMP lepingu artikli 129 lõikes 1 osutatud keeli oma töötajate suhtes liidu keeltena, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artikli 55 lõikes 1.“

               (l)Artikli 30 lõikele 1 lisatakse järgmine tekst:

               „Käesoleva määruse raames kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) ka ameti selliste dokumentide suhtes, mis käsitlevad EFTA riike.“

               (m)Artiklisse 32 lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riikide esindajad osalevad täielikult artikli 32 alusel loodud komitee töös, kuid neil ei ole hääleõigust.“

               6.Punkti 46 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 713/2009) järele lisatakse järgmine punkt:

               „47.32013 R 0543: komisjoni 14. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 543/2013, mis käsitleb elektriturgudel andmete esitamist ja avaldamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 714/2009 I lisa (ELT L 163, 15.6.2013, lk 1).“

               7.Punkti 21 (komisjoni otsus 2003/796/EÜ) tekst jäetakse välja.

               Artikkel 2

               Määruste (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009, (EÜ) nr 715/2009, parandatud ELTs L 229, 1.9.2009, lk 29 ja ELTs L 309, 24.11.2009, lk 87, ja (EL) nr 543/2013, direktiivide 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ ning otsuste 2010/685/EL ja 2012/490/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […] või EMP ühiskomitee viimasele teavitamisele järgneval päeval vastavalt EMP lepingu artikli 103 lõikele 1, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on hilisem
                  18
               .

               Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […]

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja
                     […]

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid
                     […]

                     (1)
                  ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 211, 14.8.2009, lk 15.

                     (3)
                  ELT L 211, 14.8.2009, lk 36.

                     (4)
                  ELT L 163, 15.6.2013, lk 1.

                     (5)
                  ELT L 211, 14.8.2009, lk 55.

                     (6)
                  ELT L 211, 14.8.2009, lk 94.

                     (7)
                  ELT L 293, 11.11.2010, lk 67.

                     (8)
                  ELT L 231, 28.8.2012, lk 16.

                     (9)
                  ELT L 176, 15.7.2003, lk 1.

                     (10)
                  ELT L 289, 3.11.2005, lk 1.

                     (11)
                  ELT L 176, 15.7.2003, lk 37.

                     (12)
                  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

                     (13)
                  ELT L 129, 17.5.2011, lk 14.

                     (14)
                  ELT L 296, 14.11.2003, lk 34.

                     (15)
                  EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60.

                     (16)
                  EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60.

                     (17)
                  EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60.

                     (18)
                  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0047

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse GA21 (MON-ØØØ21-9) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)  /* KOM/2008/0047 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 31.1.2008KOM(2008) 47 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse GA21 (MON-ØØØ21-9) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb GA21 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turuleviimiseks esitas Syngenta Seeds S.A.S. taotluse Ühendkuningriigi pädevatele asutustele 29. juulil 2005. aastal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka GA21 maisi sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud GA21 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult.Seda arvesse võttes esitati 20. detsembril 2007 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse GA21 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete viimist ühenduse turule. Komitee ei esitanud oma arvamust: 13 liikmesriiki (155 häält) hääletas eelnõu poolt, 5 liikmesriiki (65 häält) selle vastu, 6 liikmesriiki (114 häält) olid erapooletud ja 3 liikmesriiki (11 häält) ei olnud esindatud.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse ja teavitama Euroopa Parlamenti.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse GA21 (MON-ØØØ21-9) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne) (EMP-s kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[1] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Äriühing Syngenta Seeds S.A.S. esitas 29. juulil 2005 äriühingu Syngenta Crop Protection AG nimel Ühendkuningriigi pädevatele asutustele vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse GA21 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks.2.  Taotlus hõlmab ka GA21 maisi sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 5 ja artikli 17 lõike 5 sätetele ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[2] III ja IV lisas nõutavaid andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.3.  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõikega 4 ja artikli 20 lõikega 4 saatis Syngenta Seeds S.A.S äriühingu Syngenta Crop Protection AG nimel 17. aprillil 2007 komisjonile taotluse olemasolevate GA21 maisist toodete (GA21 maisist toodetud toidulisandite, sööda ja söödalisandite) lubamiseks.4.  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) mõlema taotluse kohta 2. oktoobril 2007 ühise heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud GA21 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete (edaspidi „tooted”) turuleviimine võiks mõjuda kahjulikult inimeste või loomade tervisele või keskkonnale[3]. Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja muresid, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu näevad ette kõnealuse määruse artikli 6 lõige 4 ja artikli 18 lõige 4.5.  Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekavad, mis koosnesid üldistest järelevalvekavadest, on kooskõlas toodete sihtotstarbega.6.  Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda.7.  Igale GMOle tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[4].8.  Toiduohutusameti koostatud arvamuse alusel ei ole GA21 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate, GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (va toit ja sööt) märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.9.  Samuti leiti toiduohutusameti hinnangu järeldustes, et ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ja kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.10.  Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.11.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[5] artikli 4 lõikes 6 sätestatakse GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.12.  Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[6] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.13.  Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud ning seepärast peab käesolevas otsuses sätestatud meetmed võtma vastu nõukogu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud maisile ( Zea mays L.) GA21, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus MON-ØØØ21-9.Artikkel 2 LubaVastavalt käesoleva otsuses ja selle lisas kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) MON-ØØØ21-9 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;b) MON-ØØØ21-9 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØØ21-9 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „mais”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØØ21-9 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loaomanikud tagavad käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.2. Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5 Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas sisalduv teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6 LoaomanikLoaomanik on Syngenta Seeds S.A.S. (Prantsusmaa), kes esindab äriühingut Syngenta Crop Protection AG (Šveits).Artikkel 7 KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.Artikkel 8 AdressaatOtsus on adresseeritud äriühingule Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l'Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur - Prantsusmaa.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loaomanik:Nimi: Syngenta Seeds S.A.S.Aadress: Chemin de l'Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur – Prantsusmaajärgmise äriühingu nimel: Syngenta Crop Protection AG - Schwarzwaldallee 215 - CH 4058 Basle – Šveits.b) Toodete nimetus ja kirjeldus:(1) MON-ØØØ21-9 maisi sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;(2) MON-ØØØ21-9 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;(3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØØ21-9 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Geneetiliselt muundatud mais MON-ØØØ21-9, mida on taotluses kirjeldatud, väljendub mEPSPS valgus, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glüfosaat suhtes.c) Märgistus(1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „mais”.(2) Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØØ21-9 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.d) Tuvastusmeetod:-  Sündmusspetsiifiline reaalajaline kvantitatiivne PCR-põhine meetod geneetiliselt muundatud maisi MON-ØØØ21-9 jaoks.-  Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Etalonaine: AOCS 0407-A ja AOCS 0407, kättesaadavad American Oil Chemists Society (AOCS) veebisaidilt http://www.aocs.orge) Kordumatu tunnus:MON-ØØØ21-9f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioloogilise ohutuse teabevõrgustik, kanne ID: vt [ täidetakse pärast teatavakstegemist ]g) Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) SeirekavaDirektiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava[Link: kava on avaldatud Internetis ]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoidunaEi ole nõutud.Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse avalikkusele kättesaadavaks ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registri uuendamisega.[1] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 99).[2] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785956.htm[4] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.[5] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[6] ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.