Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0087

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist  /* KOM/2008/0087 lõplik */

		ETBrüssel, 18.2.2008KOM(2008) 87 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega tunnistatakse kehtetuks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist(esitanud komisjon)SELETUSKIRIEttepaneku taust || Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 23. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus”)) kohaldamist Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea importi käsitleva menetluse suhtes. || Üldine taustKäesolev ettepanek on tehtud algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 92/2002, millega kehtestatakse CN-koodide 3102 10 10 ja 3102 10 90 alla kuuluva uurea impordi suhtes, mis pärineb Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast, lõplik dumpinguvastane tollimaks vahemikus 7,81–16,84 eurot tonni kohta. || Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine || Konsulteerimine huvitatud isikutega || Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli kooskõlas algmääruse sätetega juba uurimise käigus võimalus oma huvisid kaitsta. || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine || Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. || Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmääruses ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid esitatakse ammendav loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |Ettepaneku õiguslik külg || Kavandatud meetmete kokkuvõteKomisjon algatas 22. detsembril 2006. aastal Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise.Kõnealuse uurimise eesmärk oli selgitada välja, kas Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordiga seotud dumping jätkub või kordub, põhjustades seeläbi ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumist või kordumist.Uurimisel ilmnes, et Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uureat imporditi dumpinguhinnaga ning et dumpingu jätkumine oli tõenäoline. Kahju kordumise tõenäosust siiski ei tuvastatud. Sellest tulenevalt järeldatakse, et dumpinguvastased meetmed Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit impordi suhtes tuleb tunnistada kehtetuks.Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 21. märtsil 2008. || Õiguslik alusNõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005. || Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. || Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. || Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda riigisiseseid otsuseid. || Andmete avaldamist selle kohta, kuidas on ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahalist ja halduskoormust vähendatud ning mil viisil on nimetatud koormus proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei nõuta. || Õigusakti valik || Kavandatud õigusakt: määrus. || Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei ole ette nähtud muid võimalusi. | Mõju eelarvele || Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/2007,[kuupäev],millega tunnistatakse kehtetuks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed(1) Nõukogu kehtestas jaanuaris 2002 määrusega (EÜ) nr 92/2002 [2] Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea (vesilahusena või mitte) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 7,81–16,84 eurot tonni kohta. Sama määrusega kehtestati Eestist, Leedust, Bulgaariast ja Rumeeniast pärit uurea impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks vahemikus 6,18–21,43 eurot tonni kohta, mis muutus automaatselt kehtetuks nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise kuupäeval, vastavalt 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007.2. Läbivaatamistaotlus(2) 2006. aasta aprillis avaldas komisjon teate olemasolevate meetmete eelseisva aegumise kohta [3]. 17. oktoobril 2006 sai komisjon taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt.(3) Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate ühendus (EFMA, edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suurema osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 %, Euroopa Ühenduse uurea kogutoodangust.(4) Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et meetmete aegumise korral on tõenäoline dumpingu jätkumine või kordumine ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamine seoses Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit uurea impordiga.(5) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon käesoleva läbivaatamise, avaldades algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas [4].3. Muid riike käsitlevad uurimised(6) 2006. aasta mais algatas komisjon Venemaalt pärit uurea impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 901/2001 [5] kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu läbivaatamise [6] vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3. Selle läbivaatamise tulemusel tunnistas nõukogu määrusega (EÜ) nr 907/2007 [7] Venemaalt pärit uurea impordi suhtes kehtiva dumpinguvastane tollimaksu kehtetuks. Leiti, et meetmete puudumise korral ei jätku oluline kahju ühenduse tootmisharule ning et puudub kahju kordumise tõenäosus.4. Käesolev uurimine4.1. Uurimisperiood(7) Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).4.2. Uurimisega seotud isikud(8) Komisjon teatas ametlikult läbivaatamiste algatamisest taotluse esitajale, ühenduse tootjatele, Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast eksportivatele tootjatele (edaspidi „asjaomased eksportijad”), teadaolevalt asjaga seotud importijatele, kaubandusettevõtjatele, kasutajatele ning nende ühendustele, samuti eksportivate riikide valitsuse esindajatele.(9) Komisjon saatis küsimustikud kõikidele nimetatud isikutele ja neile, kes endast algatamisteatises määratud tähtaja jooksul teatasid.(10) Komisjon andis ka kõikidele otseselt asjaga seotud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist.(11) Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja oma ärakuulamistaotlust konkreetselt põhjendasid.(12) Ühenduse tootjate, ühendusse importijate ja Ukraina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu silmas pidades peeti asjakohaseks kooskõlas algmääruse artikliga 17 uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.(13) Ühendusse importijatest nõustusid koostööd tegema väga vähesed, ainult üks importija väljendas valmisolekut koostööks. Seega otsustati, et importijate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik.(14) Kaksteist ühenduse tootjat täitis nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Kõnealusest kaheteistkümnest äriühingust võeti valimisse neli äriühingut, kes leiti olevat uurea ühendusesisese tootmis- ja müügimahu suhtes ühenduse tootmisharu mõistes tüüpilised. Neli valimisse kuulunud ühenduse tootjat esindas uurimisperioodil 60 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust, samas kui eespool nimetatud kaksteist ühenduse tootjat esindas ligikaudu 80 % ühenduse toodangust. Kõnealune valim moodustas ühenduse suurima tüüpilise uurea tootmis- ja müügimahu, mida oli võimalik olemasoleva aja jooksul uurida.(15) Neli Ukraina eksportivat tootjat täitis tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Need neli eksportivat tootjat esindasid uurimisperioodil ligikaudu 100 % Ukraina koguekspordist ühendusse. Võttes arvesse koostööd tegevate Ukraina tootjate vähest arvu, otsustati väljavõttelist uuringut mitte läbi viia ning küsimustikule paluti vastata kõikidel äriühingutel.(16) Vastused küsimustikele saadi neljalt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt, kahelt tarbijalt ning neljalt Ukraina eksportivalt tootjalt ja ühelt Valgevene, ühelt Horvaatia ja ühelt Liibüa eksportivalt tootjalt. Lisaks esitasid oma märkused mitu importijat, kasutajat ja nende ühendust, kes küsimustikule ei vastanud.(17) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse ja ühenduse huvide kindlaksmääramiseks. Kontrollkäigud viidi läbi järgmiste äriühingute valdustes:(a) Valimisse kaasatud ühenduse tootjad:– Fertiberia S.A., Madrid, Hispaania;– SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Saksamaa;– Yara Group (Yara Spa Ferrara, Itaalia, ja Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Madalmaad);– Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Poola.(b) Eksportivad tootjad– Ukraina:– aktsiaselts Concern Stirol, Gorlivka;– suletud aktsiaselts Severodonetsk, Severodonetsk;– aktsiaselts Dnipro Azot, Dniprodzeržinsk;– avatud aktsiaselts Cherkassy Azot, Tšerkassõ.– Horvaatia:– Petrokemija D.D., Kutina.(c) Ühenduse importijad– Dynea Austria GmbH, Krems, Austria.(d) Ühenduse tarbijad– Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Itaalia;– Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Hispaania.B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(18) Vaatlusalune toode on sama, mis esialgsel uurimisel kindlaksmääratud toode, st Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit, praegu CN-koodide 3102 10 10 ja 3102 10 90 alla kuuluv uurea (edaspidi „vaatlusalune toode”).(19) Uureat toodetakse peamiselt ammoniaagist, mida omakorda saadakse maagaasist. See võib esineda tahkel või vedelal kujul. Tahket uureat kasutatakse põllumajanduses ja tööstuses. Põllumajanduslikku uureat võib kasutada pinnasele laotatava väetise või loomasööda lisandina. Tööstuslik uurea on teatavate liimide ja plastide tooraine. Vedelat uureat kasutatakse nii väetisena kui ka tööstustootmises. Kuigi uurea esineb eespool nimetatud eri vormidena, jäävad tema keemilised omadused sisuliselt samaks ja seda võib vaadelda käesoleva menetluse raames ühe tootena.2. Samasugune toode(20) Kõnealune kordusuurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, et toodetel, mida valmistavad ja ekspordivad Valgevene, Horvaatia, Liibüa ja Ukraina eksportivad tootjad, samuti toodetel, mida valmistatakse ja müüakse nende riikide siseturul, ning ka neil toodetel, mida valmistavad ja müüvad ühenduse tootjad ühenduse turul, on kõikidel ühesugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning sisuliselt sama kasutusala. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS(21) Arvestades kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldusi, on dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud üksnes põhiargumendid.1. Dumpinguhinnaga import uurimisperioodi ajal1.1. Üldpõhimõtted(22) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas uurimisperioodi ajal toimus dumpingut ning kui toimus, siis kas meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise.(23) Kolme eksportiva turumajandust järgiva riigi (Horvaatia, Liibüa ja Ukraina) puhul määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1 ja 3. Valgevene puhul määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7.1.2. Horvaatia(24) Ainsa Horvaatia eksportiva tootja dumpingumarginaali määramisel võeti algmääruse artikli 2 lõigete 5, 11 ja 12 kohaselt aluseks kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kaalutud keskmise ekspordihinnaga.(25) Horvaatia eksportis uurimisperioodil ühendusse enam kui 200 000 tonni uureat, hõlmates 2,3 % ühenduse turust. Leiti, et ainus teadaolev ja koostööd tegev eksportiv tootja jätkas uurimisperioodil ühendusse eksportimist märgatavate dumpinguhindadega. Tuvastatud dumpingumarginaal ületas 20 %.(26) Tekkis märkimisväärne kahtlus, kas gaasi kui uurea tootmise peamise sisendi hind oli eksportiva tootja raamatupidamises kajastatud õiglaselt. Leitigi, et gaasi oli hangitud eritingimustel, mida näitas asjaolu, et nii eksportiva tootja kui ka gaasi tarnija enamusosalus on Horvaatia riigi käes ning et gaasi hinnad olid tavatult madalad. Kuna ei olnud võimalik leida Horvaatia omamaise turu moonutamata gaasihinda, tuli algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt gaasi hinna kindlakstegemiseks võtta „mõni muu mõistlik alus, sealhulgas teave muude tüüpiliste turgude kohta”. Arvestades, et suurem osa vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatavat gaasi on Vene päritolu, võiks korrigeeritud hinna aluseks võtta Vene gaasi keskmise ekspordihinna Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta, sest Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu. See suurendaks dumpingumarginaali oluliselt. Arvestades, et dumping eksisteerib selle korrigeerimisetagi ning et järeldused kahju kordumise tõenäosuse kohta on esitatud allpool, seda küsimust rohkem ei vaagitud.1.3. Valgevene, Liibüa ja Ukraina(27) Nagu on selgitatud põhjendustes 29, 38 ja 45, olid ülejäänud kolmest asjaomasest eksportivast riigist eksporditud kogused nii väikesed, et eraldivõetuna ei oleks nendega seotud ekspordihinnad dumpingu jätkumise kindlakstegemiseks piisavalt usaldusväärsed.2. Dumpingu kordumise tõenäosus2.1. Valgevene(28) Kuivõrd Valgevenet ei peeta turumajanduslikuks riigiks, tuli normaalväärtus määrata kindlaks kolmanda turumajandusriigi tootjalt saadud andmete põhjal. Algatamisteates nimetati sobiva võrdlusriigina Ameerika Ühendriike kui juba esialgses uurimises kasutatud riiki. Ükski huvitatud isik selle kohta märkusi ei esitanud. Esialgses uurimises juba koostööd teinud Ameerika Ühendriikide tootja esitas küsimustikule vastuse, mida kasutati normaalväärtuse määramiseks.(29) Ainus teadaolev Valgevene tootja saatis küsimustikule vastuse. Kokku eksportis Valgevene ligikaudu 25 000 tonni uureat, mis moodustab ühenduse turust 0,3 %. Arvestades turuosa väiksusega, koondatakse Valgevene analüüsis põhitähelepanu dumpingu kordumise tõenäosusele.(30) Analüüsiti Valgevene ekspordikäitumist kõikide kolmandate riikide suhtes. Eksport kõikidesse maailma piirkondadesse toimus pidevalt madalama hinnaga võrdlusturu normaalväärtusest, mis näitab, et muudele eksporditurgudele müüdi dumpinguhinnaga.(31) Lisaks uuriti, kas Valgevene puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati oluline dumpingumarginaal.(32) Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele olid veidi kõrgemad kui hinnad Euroopa Ühendusse. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud.(33) Võttes arvesse eespool kirjeldatud asjaolusid ja kaalutlusi, on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline.2.2. Horvaatia(34) Nagu põhjenduses 25 märgitud, tuvastati, et eksport ühendusse toimus dumpinguhindadega. Analüüsiti ka Horvaatia ekspordikäitumist kõikide kolmandate riikide suhtes. Eksport kõikidesse maailma piirkondadesse toimus normaalväärtusest madalama hinnaga, mis näitab, et müük toimus dumpinguhinnaga isegi eespool nimetatud korrigeerimise puudumisel.(35) Lisaks uuriti, kas Horvaatia puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati oluline dumpingumarginaal.(36) Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele olid veidi kõrgemad kui hinnad Euroopa Ühendusse. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud.(37) Sellest tulenevalt on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline.2.3. Liibüa(38) Ainus teadaolev eksportiv tootja vastas küsimustikule osaliselt. Kuna osa puuduolevast teabest jäigi esitamata, tuli vajaduse korral pöörduda algmääruse artikli 18 poole. Olemasolev teave näitas, et kokku eksportis Liibüa uurimisperioodil jooksul ühendusse ligikaudu 70 000 tonni uureat, mis moodustab ühenduse turust 0,8 %. Arvestades turuosa väiksusega, koondatakse Liibüa analüüsis põhitähelepanu dumpingu kordumise tõenäosusele. Dumpingut ja dumpingu kordumise tõenäosust analüüsiti olemasoleva teabe alusel.(39) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 määrati tüüpilise omamaise müügi puudumisel Liibüa turul normaalväärtus päritoluriigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Kõnealusel juhul leiti, et põhjendatud kasumimarginaal on 8 %.(40) Liibüa koostööd tegeva äriühingu esitatud küsimustiku analüüs näitas, et äriühingu põhitegevus oli eksport muudele kolmandatele turgudele. Uurimisperioodi jooksul eksporditi kolmandatele turgudele ligikaudu 570 000 tonni, st enam kui kaheksa korda rohkem kui kogu eksport ühenduse turule. Ekspordihindade ja eespool kirjeldatud moel kindlaks tehtud normaalväärtuse võrdlus näitas olulisel tasemel dumpingut.(41) Tekkis tõsine kahtlus, kas gaasi kui uurea tootmise peamise sisendi hind oli eksportiva tootja raamatupidamises kajastatud õiglaselt. Olemasoleva teabe põhjal jõuti järeldusele, et gaasi hangiti eritingimustel, mida näitas asjaolu, et nii eksportiva tootja kui ka gaasi tarnija enamusosalus on Liibüa riigi käes ning et gaasi hinnad olid tavatult madalad. Korrigeerimine suurendaks dumpingumarginaali oluliselt. Arvestades, et dumping eksisteerib selle korrigeerimisetagi ning et järeldused kahju kordumise tõenäosuse kohta on esitatud allpool, ei peetud sellist korrigeerimist vajalikuks, kuigi see oli põhjendatud.(42) Lisaks uuriti, kas Liibüa puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati oluline dumpingumarginaal.(43) Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele olid veidi kõrgemad kui hinnad Euroopa Ühendusse eksportimisel. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud.(44) Eespool nimetatut silmas pidades on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline.2.4. Ukraina(45) Uurimises tegi koostööd neli tootjat. Vaid kahel neist oli uurimisperioodi jooksul ekspordimüük ühendusse. Kokku eksportis Ukraina üksnes ligikaudu 20 000 tonni uureat, mis moodustab ühenduse turust 0,2 %. Arvestades turuosa väiksusega, koondatakse Ukraina analüüsis põhitähelepanu dumpingu kordumise tõenäosusele.(46) Gaasiga seotud kulude kohta leiti, et enamuse uurea tootmises tarvitatavast gaasist impordib Ukraina Venemaalt. Selles osas viitavad kõik olemasolevad andmed sellele, et Ukraina impordib maagaasi Venemaalt hindadega, mis on palju madalamad reguleerimata turgudel makstavatest maagaasihindadest. Uurimine näitas, et Venemaa maagaasi hind eksportimisel Euroopa Ühendusse oli ligikaudu kaks korda kõrgem kui siseturu gaasihind Ukrainas. Seetõttu korrigeeriti taotluse esitaja gaasikulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 muudelt tüüpilistelt turgudelt saadud andmete põhjal. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad ning seega võib seda käsitleda kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.(47) Korrigeerimise tulemusel jäid kolme asjaomase äriühingu omamaised hinnad alla omahinna ning normaalväärtusena kasutati tootmiskulu, millele lisati mõistlik kasum 8 %. Neljanda äriühingu puhul kasutati selleks nõuetekohaselt korrigeeritud omamaiseid hindu.(48) Seejärel analüüsiti Ukraina eksportivate tootjate ekspordikäitumist kõigi kolmandate riikide suhtes. Eksport kõikidesse maailma piirkondadesse toimus pidevalt tuvastatud normaalväärtusest oluliselt madalama hinnaga.(49) Lisaks uuriti, kas Ukraina puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati märkimisväärne dumpingumarginaal. Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele olid võrreldaval tasemel hindadega Euroopa Ühendusse eksportimisel. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud. Eespool kirjeldatud asjaolusid ja kaalutlusi silmas pidades on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral3.1. Valgevene(50) Olemasoleva teabe kohaselt oli Valgevene vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 150 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 225 000 tonni.(51) Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ainsal Valgevene eksportijal on ühenduses hästitoimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks.(52) Samas ei saa siiski välistada, et osa nendest kogustest eksporditakse ka muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased (või isegi kõrgemad) kui ühendusse eksportimisel saadavad hinnad. Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib kasvada uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et meetmete aegumisel jõuaks eksport kogu vaba tootmisvõimsuse tasemele, kuid miinimumtaseme see tõenäoliselt ületab.(53) Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse kehtivad samad argumendid, mis näitavad, et meetmete aegumisel ei ole oluliste lisakoguste eksport ühenduse turule lähitulevikus tõenäoline.3.2. Horvaatia(54) Olemasoleva teabe kohaselt oli Horvaatia vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 120 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 60 000 tonni. Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ainsal Horvaatia eksportijal on ühenduses hästitoimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks.(55) Dumpinguvastased meetmed ei ole siiski takistanud Horvaatiat märkimisväärseid koguseid ühendusse eksportimast. Puuduvad viited selle kohta, et kõnealused meetmed oleksid takistanud suuremaid koguseid ühendusse eksportimast. Arvestades, et nii ei ole juhtunud, ei ole tõenäoline, et selle võimsuse kasutuselevõtmisel eksport ühendusse oluliselt tõuseks. Pealegi ei saa välistada, et osa nendest kogustest võib eksportida ka muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased (või pisut kõrgemad) kui ühendusse eksportimisel saadavad hinnad.(56) Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib suureneda uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et oluline osa Horvaatia vabast tootmisvõimsusest täiendava ekspordina ühendusse suunduks, vaid arvestades praeguseid ekspordimahte, jääb ekspordi tase ühendusse tõenäoliselt miinimumtaseme juurde.(57) Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse kehtivad samad argumendid, mis näitavad, et meetmete aegumisel ei ole oluliste lisakoguste eksport lähitulevikus ühenduse turule tõenäoline.3.3. Liibüa(58) Olemasoleva teabe kohaselt oli Liibüa vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 140 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 570 000 tonni. Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ainsal Liibüa eksportijal on ühenduses hästitoimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks.(59) Ei saa siiski välistada, et osa nendest kogustest eksporditakse ka muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased (või isegi kõrgemad) kui ühendusse eksportimisel saadavad hinnad. Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib suureneda uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et meetmete aegumisel jõuaks eksport kogu vaba tootmisvõimsuse tasemele, kuid miinimumtaseme see tõenäoliselt ületab.(60) Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse kehtivad samad argumendid, mis näitavad, et meetmete aegumisel ei ole oluliste lisakoguste eksport lähitulevikus ühenduse turule tõenäoline.3.4. Ukraina(61) Olemasoleva teabe kohaselt oli Ukraina vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 375 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 3 500 000 tonni. Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ukraina eksportijatel on ühenduses hästitoimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks. Ei saa siiski välistada, et osa nendest kogustest eksporditakse muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased ühendusse eksportimisel saadavate hindadega. Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib kasvada uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et meetmete aegumisel jõuaks eksport kogu vaba tootmisvõimsuse tasemele, kuid miinimumtaseme see tõenäoliselt ületab.(62) Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse on taotluse esitajad väitnud, et eeldatav võimsuse suurenemine muudes piirkondades (eelkõige Lähis-Idas) asendaks Ukraina eksporti peamiselt Aasias, kuid ka Aafrikas ja Ladina-Ameerikas suurusjärgus üle 3 000 000 tonni, mis suunataks seejärel ühendusse. Olemasoleva teabe kohaselt ei ole siiski võimalik järeldada, et selline ümberpaigutamine aset leiaks, muu hulgas seepärast, et suurenev ülemaailmne tarbimine võib need täiendavad kogused turuleviimisel alla neelata. Samuti ei saa välistada, et võimsuse suurenemine võib toimuda pikema aja jooksul, kui taotluse esitaja väidab. Kokkuvõtlikult ei ole võimalik kinnitada, et meetmete aegumisel oleks oluliste lisakoguste ümbersuunamine ühenduse turule lähitulevikus tõenäoline.4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta(63) Eespool kirjeldatud analüüsi tulemisel jõuti järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamisel ei ole tõenäoline, et Horvaatia puhul märkimisväärse koguse dumpinguhinnaga uurea müük jätkuks või muude kolme asjaomase riigi puhul korduks.D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS1. Ühenduse toodangu määratlus(64) Ühenduses toodavad samasugust toodet 16 tootjat, kelle toodangut peetakse algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ühenduse kogutoodanguks. Kaheksa neist sai ühenduse tootjaks seoses Euroopa Liidu (edaspidi „EL”) laienemisega 2004. aasta mais.(65) 16-st ühenduse tootjast 12 nõustus uurimisel koostööd tegema, kolm saatsid väljavõttelise uuringu jaoks nõutud teabe, kuid ei väljendanud edasist koostöövalmidust. Ükski ühenduse tootja ei olnud läbivaatamistaotluse vastu.(66) Seega nõustusid koostööd tegema järgmised 12 tootjat:– Achema AB (Leedu),– Adubos de Portugal (Portugal),– AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria),– Duslo AS (Slovakkia),– Fertiberia S.A. (Hispaania),– AS Nitrofert (Eesti),– Nitrogénművek Zrt (Ungari),– SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Saksamaa),– Yara Group (liitettevõtte, kuhu kuuluvad Yara France S.A. (Prantsusmaa), Yara Italia Spa (Itaalia), Yara Brunsbuttel GmbH (Saksamaa) ja Yara Sluiskil B.V. (Madalmaad)),– Zakłady Azotowe Puławy (Poola),– ZAK SA (Poola),– BASF GmbH (Saksamaa).(67) Kuna kõnealuse 12 ühenduse tootja toodang moodustas uurimisperioodil ligikaudu 80 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust, siis leitakse, et nad esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seepärast moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „ühenduse tootmisharuks”. Nelja ühenduse tootjat, kes koostööd ei teinud, nimetatakse edaspidi „muud ühenduse tootjad”.(68) Nagu eelpool märgitud, koostati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimisse arvatud ühenduse tootjad tegid koostööd ja saatsid õigeaegselt küsimustikule vastused. Lisaks esitasid kaheksa ülejäänud koostööd teinud tootjat nõuetekohaselt teatavaid üldandmeid kahju analüüsimiseks.E. Olukord ühenduse turul1. Tarbimine ühenduse turul(69) Ühenduse tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul, muude ühenduse tootjate müügimaht ühenduse turul ning Eurostati andmed kogu Euroopa Liidu impordi kohta. Arvestades Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal, määrati analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides tarbimine kogu vaatlusaluse perioodi suhtes EL 25 turu põhjal. Kuna see uurimine algatati enne Euroopa Liidu edasist laienemist Bulgaariasse ja Rumeeniasse, piirdub analüüs EL 25 olukorraga.(70) 2002. ja 2003. aasta vahel kasvas ühenduse tarbimine 3 % ja jäi uurimisperioodini stabiilseks.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |EÜ kogutarbimine tonnides | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 |Näitaja (2002=100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 |2. Import asjaomastest riikidest2.1. Impordi maht, turuosa ja hinnad(71) Järgmises tabelis on esitatud Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Andmed põhinevad Eurostati statistikal.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Valgevene – impordi maht (tonnides) | 134 931 | 167 981 | 62 546 | 62 044 | 25 193 |Turuosa | 1,6 % | 1,9 % | 0,7 % | 0,7 % | 0,3 % |Impordihinnad (eurot/tonn) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 |Näitaja (2002=100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 |Ukraina – impordi maht (tonnides) | 44 94544.945 | 36 304 | 77 270 | 84 338 | 52 553 |Turuosa | 0,5 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,9 % | 0,5 % |Impordihinnad (eurot/tonn) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 |Näitaja (2002=100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 |Horvaatia – impordi maht (tonnides) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 208 050 |Turuosa | 1,5% | 2,0% | 2,3% | 2,1% | 2,3% |Impordihinnad (eurot/tonn) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 |Näitaja (2002=100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 |Liibüa – impordi maht (tonnides) | 142 644 | 227 793 | 153 390 | 124 515 | 73 361 |Turuosa | 1,6 % | 2,5 % | 1,7 % | 1,4 % | 0,8 % |Impordihinnad (eurot/tonn) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 |(72) Impordi maht Valgevenest suurenes pisut aastatel 2002–2003 ning langes seejärel pidevalt kogu vaatlusaluse perioodi jooksul (-81 % kogu perioodi jooksul). Samamoodi tõusis Valgevene turuosa pisut aastatel 2002–2003 ning langes siis uurimisperioodil pidevalt kuni 0,3 protsendini. Alates 2004. aastast on mahud olnud miinimumtasemel. Hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 107 eurolt 190 eurole tonni eest.(73) Ukraina impordi tase oli pidevalt allapool miinimumläve, samas impordihinnad kasvasid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 65 %.(74) Horvaatia import oli kogu perioodi jooksul suhteliselt stabiilne, püsides ühenduse turul 2 % lähedal, samas impordihinnad kasvasid 48 %.(75) Import Liibüast kasvas 2003. aastal, kuid langes siis pidevalt kuni uurimisperioodi lõpuni. Kogu perioodil kahanes import 49 % ja turuosa kahanes 1,6 %-lt 2002. aastal 0,8 %-le uurimisperioodil. Muude asjaomaste riikide puhul kasvasid Liibüa impordihinnad 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 77 %.(76) Hinna kujunemine nendes neljas riigis on proportsionaalselt kõrgem või võrreldav ühenduse tootmisharu müügihinna kasvuga.(77) Horvaatia hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele Horvaatia ainsa koostööd teinud eksportiva tootja impordi müügihindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt korrigeeriti, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdlus näitas, et impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest 4,7 % madalamad. Kõnealused hinnad olid siiski sarnased ühenduse tootmisharule kehtestatud mittekahjustavale hinnale.(78) Arvestades, et neljast asjaomasest riigist kolme turuosad olid nii eraldi kui ka koos alla miinimumtaseme, jõuti seisukohale, et nende eksport ühendusse ei tekitanud kahju ning et hinna allalöömise marginaalid ei olnud seepärast kahju jätkumise analüüsis asjakohased.3. Import muudest riikidest(79) Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad samuti Eurostati andmetel.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Venemaalt pärit impordi maht (tonnides) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 |Turuosa | 15,7 % | 16,0 % | 19,9 % | 15,8 % | 16,6 % |Venemaalt pärit impordi hinnad (eurot/tonni) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 |Egiptusest pärit impordi maht (tonnides) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 |Turuosa | 6,7 % | 7,0 % | 4,7 % | 4,3 % | 7,0 % |Egiptusest pärit impordi hinnad (eurot/tonni) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 |Rumeeniast pärit impordi maht (tonnides) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 |Turuosa | 3,0 % | 4,5 % | 2,6 % | 3,5 % | 2,8 % |Rumeeniast pärit impordi hinnad (eurot/tonni) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 |Kõikidest muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 373.732 | 291.620 | 254.311 | 336.110 | 326.579 |Turuosa | 4,3 % | 3,3 % | 2,8 % | 3,8 % | 3,6 % |Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonni) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 |Kõikide kolmandate riikide turuosa | 29,7 % | 30,8 % | 30,0 % | 27,4 % | 30,0 % |(80) Tuleb märkida, et kogu kolmandatest riikidest pärit import kasvas kogu perioodi jooksul 4,4 %. Kasv on tingitud peamiselt kaugelt suurimalt eksportijalt Venemaalt pärit impordi kasvust (+9,4 %). Ühtlasi tuleb märkida, et Venemaalt pärit impordi suhtes kohaldati kogu perioodi jooksul minimaalse impordihinna meetmeid, mis tunnistati kehtetuks nõukogu määrusega (EÜ) 907/2007 [8] (vt põhjendus 6). Egiptusest pärit import kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7,7 %, samas muudest kolmandatest riikidest pärit import, millest üle 40 % moodustas import Rumeeniast, kahanes võrdväärses ulatuses. Mis puudutab ekspordihindu, siis kõikide eespool nimetatud riikide eksport ühendusse on toimunud hindadega, mis ei alanda uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindu ja/või on ühenduse tootmisharu mittekahjustavast hinnast kõrgemad.4. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord(81) Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis avaldavad mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.4.1. Sissejuhatavad märkused(82) Leiti, et enamik koostööd teinud ühenduse tootmisharu tootjatest kasutas samasugust toodet, et töödelda seda edasi segatud või sünteetilisteks väetistoodeteks, mis on edasitöödeldud lämmastikväetised ja sisaldavad lisaks lämmastikule muid aineid, nagu vees lahustuvat fosforit või/ja vees lahustuvat kaaliumi.(83) Leiti, et sellised uurea tootmise sisesiirded ei lähe vabaturule ning seega puudub konkurents vaatlusaluse toote impordiga. Uurimine näitas, et sisekasutus moodustab ühenduse tootmisharu tootmises stabiilselt ligikaudu 20 %. Seepärast jõuti seisukohale, et sellel ei saa olla olulist mõju seoses ühenduse tootmisharule tekkinud kahjuga.(84) Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, varud, müük, turuosa, kasv ja tööhõive) kogu ühenduse tootmisharu raames, samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet uuritakse, tuginedes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasandil kogutud andmetele (vt allpool toodud tabelid).4.2. Andmed ühenduse tootmisharu kohta tervikunaa) Tootmine(85) Ühenduse tootmisharu tootmine koos enda tarbeks mõeldud tootmise mahtudega jäi 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel üsna stabiilseks, kasvades 2003. aastal 5 % ja 2004. aastal samavõrra kahanedes. 2005. aastal ja uurimisperioodi jooksul täheldati väikest kasvu vastavalt 2 % ja 1 protsendipunkti võrra, ulatudes 4,45 miljoni tonni tasemele.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Ühenduse tootmisharu toodang (tonnides) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 |Ühenduse tootmisharu sisesiireteks kasutatud toodang | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 |% kogutoodangust | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,2 % |Allikas: Taotluse esitajad, väljavõttelise uuringu küsimustiku vastused ja küsimustiku kontrollitud vastusedb) Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste(86) 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tootmisvõimsus veidi kasvas (5 %). Arvestades stabiilset tootmismahtu, vähenes veidi sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendusaste, langedes 84 %-lt 2002. aastal 81 %-le uurimisperioodil. Siiski võib tootmisvõimsuse rakendamist sedalaadi tootmise ja tootmisharu puhul mõjutada muude toodete tootmine samade seadmetega ning seepärast väheneb tootmisvõimsuse rakendamise tähtsus kahju näitajana.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus (tonnides) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 |Näitaja (2002=100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |c) Varud(87) Ühenduse tootmisharu lõppvarude tase oli ajavahemikul 2002–2004 üsna stabiilne ja tõusis järsult (24 protsendipunkti võrra 2005. aastal ja täiendavalt 13 protsendipunkti võrra uurimisperioodi lõpus). Kuna aga enda tarbeks mõeldud uureat ladustatakse koos vabaturul müüdava tootega, peetakse varude taset siiski väiksema tähtsusega kahju näitajaks. Samuti tuleb märkida, et uurimisperioodi lõpp langeb kokku müügihooaja algusega.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Ühenduse tootmisharu lõppvarud (tonnides) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 |d) Müügimaht(88) Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal pisut, st 3 %.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Ühenduse tootmisharu müügimaht (tonnides) EÜ-s | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |e) Turuosa(89) Ühenduse tootmisharu turuosa kahanes ka 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõõdukalt, langedes 36,5 %-lt 34,3 %-le.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Ühenduse tootmisharu turuosa | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,3 % |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 |f) Kasv(90) Vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu turuosa stabiilsel turul veidi kahanes. Ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa ei võtnud üle asjaomasest neljast riigist pärit import, mille turuosa kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 5,8 %-lt 4,4 %-le.g) Tööhõive(91) Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %, samas tootmine pisut kasvas, mis näitab, et ühenduse tootmisharu eesmärk on oma tootlikkust ja konkurentsivõimet pidevalt tõsta.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Ühenduse tootmisharu tööhõive seoses vaatlusaluse tootega | 1235 | 1230 | 1155 | 1160 | 1165 |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |h) Tootlikkus(92) Ühenduse tootmisharus töötava töötaja kohta suurenes aastatoodang 2002. ja 2003. aasta vahel 6 % ja püsis sama kuni uurimisperioodini, mis näitab seega vähendatud tööhõive ja tootmise suurenemise positiivset koosmõju ühenduse tootmisharu toodangu suurenemisele.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Ühenduse tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 3500 | 3700 | 3745 | 3765 | 3735 |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 |i) Dumpingumarginaali suurus(93) Võttes arvesse uurimisperioodi tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharule ning arvestades, et: i) Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit impordi maht jäi allapoole miinimumtaset; ii) Horvaatiast pärit import oli stabiilne ja hindadega, mis tõusid koos ELi müügihindadega ning iii) ühenduse tootmisharu üldine finantsolukord oli väga positiivne, ei peeta seda mõju oluliseks ega seda näitajat tähtsaks.j) Toibumine varasema dumpingu mõjudest(94) Eespool ja allpool vaadeldud näitajatest ilmneb selgelt ühenduse tootmisharu majandusliku ja rahandusliku olukorra oluline paranemine.4.3. Andmed valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kohtaa) Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid(95) Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind suurenes alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt, kajastades sama ajavahemiku tooraine maksumuse pidevat ja jätkuvat tõusu ning valdavalt soodsaid tingimusi rahvusvahelisel uureaturul.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Valimisse kuuluvate tootjate ühikuhind EÜ turul (eurot/tonni) | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 |b) Palgad(96) 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas keskmine palk töötaja kohta 13 %, nagu järgmises tabelis näidatud. Arvestades inflatsiooni ja üldist vähenenud tööhõivet, peetakse seda palgatõusu mõõdukaks.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Valimisse kuuluvate tootjate tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhat eurot) | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 |c) Investeeringud(97) Nelja valimisse kuulunud tootja samasuguse toote aastainvesteeringute areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, st need kasvasid 74 %, kuigi ilmnesid mõned kõikumised. Kõnealused investeeringud olid seotud peamiselt seadmete ja keskkonnaalaste nõuete ajakohastamisega. See annab tunnistust ühenduse tootmisharu jõupingutustest oma tootlikkuse ja konkurentsivõime pidevaks parandamiseks. Tulemused on näha tootlikkuse arengus – see suurenes samal perioodil oluliselt (vt põhjendus 92).| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 |d) Kulutasuvus ja investeeringutasuvus(98) Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus paranes märgatavalt ajavahemikul 2002–2005, mil see jõudis müügiväärtuse 19 % tasemele. 2006. aastal alguse saanud pidev gaasihinna tõus langetas tasuvuse uurimisperioodil 10,7 %-ni. Sellega seoses märgitakse, et esialgses uurimises määrati kindlaks 8 % suurune kasumimarginaal, mille võib saavutada kahjuliku dumpingu puudumisel. Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes kulutasuvuse suundumust.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus EÜ müügist sõltumatutele klientidele (% müügi netokäibest) | 4,6% | 11,1% | 18,4% | 19,3% | 10,7% |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 |Valimisse kuulunud tootjate investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 10,7 % | 31,0 % | 48,8 % | 51,1 % | 29,4 % |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 |e) Rahakäive ja kapitali kaasamise võime(99) Rahakäive kasvas ajavahemikul 2002–2005 oluliselt ning langes uurimisperioodil ühtlaselt. See vastab üldise kulutasuvuse arengule vaatlusalusel perioodil.| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |Valimisse kuulunud tootjate rahakäive (tuhat eurot) | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 |Näitaja (2002 = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 |(100) Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel.5. Järeldus(101) 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid pisut ühenduse tootmisharu turuosa ja tema müügimaht ühenduse turul. Vaatlusaluse perioodi jooksul on ühenduse tootmisharu üldine olukord siiski paranenud.(102) Peaaegu kõik muud kahjunäitajad arenesid positiivses suunas, välja arvatud varude mahu suurenemine: ühenduse tootmisharu tootmismaht ja ühiku müügihinnad kasvasid ning kulutasuvus ületas pärast 2002. aastat oluliselt esialgses uurimises eesmärgina kindlaks määratud kulutasuvuse määra.(103) Investeeringutasuvus ja rahakäive arenesid samuti positiivselt. Palgad arenesid mõõdukalt ning ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist. Ka tootlikkus kasvas oluliselt, mis kajastab tootmise positiivset arengut ja ühenduse tootmisharu jõupingutusi seda investeeringute teel parandada.(104) Taotluse esitaja väitis, et pikaajalised kulutasuvuse nõuded, mida mõõdetakse müügituluna, peaksid olema uureatööstuse jaoks pärast maksustamist 25 % tasemel. See tähendaks umbes 36-protsendist maksueelset käibepõhist kasumit. Taotluse esitaja väitis, et see on põhjendatud uue ammoniaagi-/uureatehase loomise kuludega, mis nõuaks 11-protsendist investeeringutasuvust (väidetavalt võrdub see 36-protsendise maksueelse käibepõhise kasumiga). Sel puhul olgu märgitud, et taotluse esitaja ei ole käesolevas menetluses kunagi nõudnud nii suurt sihtkasumit ning et esialgses uurimises määrati kindlaks 8-protsendine kasumimarginaal. Lisaks on Esimese Astme Kohus oma otsusega kohtuasjas T-210/95 kinnitanud, et „… nõukogu kasutatav kasumimarginaal kõnealuse kahju kõrvaldamiseks vajaliku sihthinna arvutamisel peab piirduma kasumimarginaaliga, mida ühenduse tootmisharu võib põhjendatult eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumisel.” [9] Sama kohtuasja puhul kinnitati, et „… väitel, et ühenduse institutsioonide kasutatav kasumimarginaal peab olema marginaal, mis on vajalik ühenduse tööstusharu püsimajäämise ja/või asjakohase kapitalitasuvuse tagamiseks, ei ole algmääruses mingit alust”.(105) Taotluse esitaja väitis samuti, et väetisetööstuses ei ole müügitulu kasumi asjakohane kahjunäitaja ning et kvalitatiivselt asjakohasemad on sellise hindamise puhul kasutatud kapitali tasuvus ja/või investeeringutasuvus. Lisaks väideti eespool nimetatud näitajate alusel, et ühenduse tootmisharule on tekitatud kahju.(106) Arvestades väetisetööstuse konkreetseid omadusi (mh näiteks selle kapitalimahukust) ja väetiseturu olemust (selle toormaterjali hindade ja lõpptoote hindade volatiilsust), nõustutakse et müügitulu üksi ei pruugi olla kasumi kohta kõige ilmekam näitaja ning sellele tuleks lisada sellised näitajad nagu kasutatud kapitali tasuvus ja investeeringutasuvus. Taotluse esitaja ei ole siiski esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel oleks ühenduse tootmisharu olnud võimeline saavutama nõutud tasemel tasuvuse. Ka ei näidanud taotluse esitaja, millise kasumimarginaali oleks ühenduse tootmisharu saavutanud dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.(107) Seepärast järeldatakse, et ühenduse tootmisharule põhjustatud oluline kahju ei jätkunud.F. Kahju kordumise tõenäosus1. Üldist(108) Kuivõrd asjaomasest riigist pärit impordist põhjustatav oluline kahju ei jätku, keskenduti analüüsis kahju kordumise tõenäosusele meetmete lõpetamise korral. Analüüsiti kahte põhinäitajat: i) asjaomaste riikide võimalikud ekspordikogused ja -hinnad ning ii) asjaomaste riikide prognoositud koguste ja hindade mõju ühenduse tootmisharule.(109) Analüüs toimub mitte üksnes ühenduse, vaid kogu maailma jätkuvalt kõrgete hindade ja kasumite üldistes turutingimustes. Suures osas on selle põhjuseks pakkumist ületav nõudlus. Puuduvad viited selle kohta, et lühikeses või keskpikas perspektiivis selline üldine kontekst oluliselt muutuks.2. Asjaomaste riikide võimalikud ekspordimahud ja -hinnad(110) Nagu eespool tõdetud, võivad Ukraina eksportivad tootjad meetmete aegumisel eksportida ühendusse hinnanguliselt maksimaalselt 375 000 lisatonni uureat. Liibüa ja Valgevene asjaomased näitajad on maksimaalselt 140 000 ja 150 000 tonni. Samuti ei ole tõenäoline, et Horvaatia näitajad oma praegust taset oluliselt ületaksid.(111) Ekspordihindu ühendusse ja kolmandatesse riikidesse müümisel analüüsiti eespool. Allpool kirjeldatud turutingimuste ja peamiste kuluartiklite, näiteks gaasi hinna tõenäolise arengu alusel viitab käesolev analüüs sellele, et ekspordihinnad püsivad tõenäoliselt kõrgel. Selle tulemusel ei saa teha järeldust, et tõenäoliselt toimuks ühenduse tootmisharu hindade või kulude oluline allalöömine ja/või turuhinnast madalama hinnaga müük.3. Eeldatava ekspordimahu mõju ühenduse tootmisharule ja mõju hindadele meetmete tühistamise korral(112) Lähiaastateks prognoositakse nii ühenduse [10] kui ka maailma uureaturu olulist kasvu, mis on tingitud peamiselt põllumajandusliku tootmise kasvust (biokütuste tootmiseks), kuid ka AdBlue [11] lisandi suuremast kasutusest tööstuslikul otstarbel. Nii näiteks kinnitatakse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2007. aasta juulis avaldatud Euroopa Liidu põllumajandusturgude väljavaadete prognoosis aastateks 2007–2014, et teraviljatootmine kasvab selle perioodi jooksul tõenäoliselt kuni 20 %. Taotluse esitaja enda hinnangul ulatub kasv 10 protsendini. Samuti kehtestati 2007. aasta septembris nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2007 [12] maa tootmisest kõrvaldamise erand 2008. aastaks. Prognoositud ühenduse turu kasv (ligikaudu 1 miljon lisatonni) on tõenäoliselt suurem kui maksimaalsed tõenäolised mahud, mida eksportivad riigid ühendusse võiksid eksportida. Seepärast ei too selline täiendav eksport tõenäoliselt kaasa suuremat mahtude ebavõrdsust, eelkõige seepärast, et maksimaalse ühenduse tootmisvõimsuse ja tarbimise vahe on koguseliselt ligikaudu 2 miljonit tonni ning ei ole alust arvata, et seda vahet võiks täita muu eksport (mh nõukogu määruses (EÜ) nr 907/2007 kirjeldatud Venemaalt pärit eksport) sel määral, et ületoodang suruks turu hinnad alla.(113) Eespool nimetatut silmas pidades ei ole tõenäoline, et ühenduse tootmisharu peaks müüki, tootmist või hindu alandama sel määral, et see tootmisharu kasumlikkust ja üldist olukorda oluliselt mõjutaks. Seepärast on tõenäoline, et kasum püsib praegusel tasemel, milles kajastuvad eelkõige 2004. aastast kuni uurimisperioodini valitsenud soodsad turutingimused.4. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta(114) Sellest tulenevalt ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumine on olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline.H. DUMPINGUVASTASED MEETMED(115) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevad meetmed kehtetuks tunnistada. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei esitatud ühtegi märkust, mis võiks muuta eespool esitatud järeldusi.(116) Eelpool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada.(117) Eeltoodud kaalutlustel, s.o arvestades olulisi moonutusi kõigi nelja asjaomase riigi kulustruktuuris ja/või eksportijate eksporditegevuses, peetakse vajalikuks jälgida tähelepanelikult Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi arengusuundumusi, et võtta kiiresti vajalikke meetmeid, kui olukord seda nõuab,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks CN-koodide 3102 10 10 ja 3102 10 90 alla kuuluva Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea, vesilahusena või mitte, impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse nimetatud importi käsitlev menetlus.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […][1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 17, 19.1.2002, lk 1.[3] ELT C 93, 21.4.2006, lk 6.[4] ELT C 316, 22.12.2006, lk 13.[5] EÜT L 127, 9.5.2001, lk 11.[6] ELT C 105, 4.5.2006, lk 12.[7] ELT L 198, 31.7.2007, lk 4.[8] ELT L 198, 31.7.2007, lk 4.[9] Kohtuasi T-210/95 EFMA v nõukogu [1195] EKL II-3291, punkt 60.[10] Allikas: Rahvusvahelise väetisetootjate ühenduse (IFA) 2005. aasta juunis avaldatud dokument „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances:2005-2009”, A05/71b.[11] AdBlue on registreeritud kaubamärgiga uurea vesilahus (32,5 %), mida kasutatakse valikulise katalüütilise redutseerimise protsessis diiselsõidukite väljaheitegaasides sisalduva lämmastikoksiidide heitkoguste vähendamiseks.[12] ELT L 253, 28.9.2007, lk 1.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0254

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine  /* KOM/2005/0254 lõplik */

		ETBrüssel 15.6.2005KOM(2005) 254 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku kontekst || Ettepaneku alus ja eesmärgidTeatud autonoomsete ühenduse tariifikvootide määrast ei piisa ühenduse tööstuse vajaduste tarbeks käesoleval kvoodi kehtivusajal. Seepärast tuleks kvootide määra suurendada. Vastuseks erinevate liikmesriikide taotlustele kaalutlesid komisjoni talitused koos asjaomaste valitsuste ekspertidega, kas avada, suurendada ja pikendada kvoote teatavatele tööstustoodetele. || Üldine kontekstNõukogu võttis 20. detsembril 1996. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine. Ühenduse nõudlus kõnealuste toodete järele tuleks täita kõige soodsamatel tingimustel. Seetõttu tuleks vajalikele kogustele avada uued ühenduse tariifikvoodid vähendatud tollimaksu määraga või tollimaksu nullmääraga, vältides nende toodete turgude mis tahes häirimist. Tolliküsimuste töögrupi koosolekul peetud diskussioonide järel nõustusid liikmesriigid määruse ettepanekuga hõlmatud toodetele avama uusi kvoote või kehtivaid kvoote suurendama või pikendama, häirimata seejuures nende toodete turgusid. || Olemasolevad sätted ettepaneku valdkonnasEÜT J 345, 31.12.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2243/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 1). || Vastavus liidu muule poliitikale ning eesmärkideleKooskõlas põllumajandus-, kaubandus-, ettevõtlus-, arengu-, ja välispoliitikaga |Konsulteerimine huvitatud pooltega ja mõju hindamine || Konsulteerimine huvitatud pooltega || Konsultatsioonimeetodid, põhilised sihtvaldkonnad ning vastajate üldised omadusedKonsulteeriti tollitariifide töögrupiga, kus olid esindatud liikmesriikide tööstusharud.Vastuste kokkuvõte ning arvessevõtmineKõik loetletud kvoodid vastavad kokkulepetele, milleni jõuti töögrupi arupidamistel. || Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine || Teadus- ja ekspertiisivaldkonnadTollitariifide töögrupis esindatud liikmesriikide eksperdid.Kasutatud metoodikaAvatud konsultatsioonPõhilised organisatsioonid ja eksperdid, kellega konsulteeritiIga liikmesriigi poolt määratud eksperdidKokkuvõte saadud nõuannetest ja nende kasutamisestPöördumatute tagajärgedega potentsiaalselt tõsiseid riske ei mainitud.Tollitariifide töögrupi kokkulepe.Vahendid, mida kasutati, et teha ekspertnõuanded avalikult kättesaadavaksEttepaneku avaldamine || Mõju hindamineMittekohaldatavEttepanek ei kuulu komisjoni 2005. aasta töö- ja õigusloomekavasse |Ettepaneku õiguslik külg || Kavandatava meetme kokkuvõteEttepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine || Õiguslik alusartikkel 26 || Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei rakendata. || Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. || Kavandatavad meetmed on kooskõlas „Toll 2000“ tegevusprogrammi eesmärkidega. || Meetmed on kooskõlas põhimõtetega, millega lihtsustatakse toiminguid väliskaubandusega tegelevate ettevõtete jaoks ning komisjoni teatisega ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohaldamise kohta. (98/C 128/02) [1]. || Õigusakti valik || Soovitatud õigusakt: määrus. || Muud õigusaktid ei ole piisavad järgmis(t)el põhjus(t)el:Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 26 saab ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohaldamise otsuseid vastu võtta nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal. |mõju eelarvele || saamata jäävad tollimaksud |Lisateave: || Läbivaatamine/muutmine/ajalise piirangu seadmine || Ettepanek sisaldab ajalist piirangut („sunset clause“). |EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu võttis 20. detsembril 1996. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2505/96, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine. [3] Ühenduse nõudlus kõnealuste toodete järele tuleks täita kõige soodsamatel tingimustel. Seetõttu tuleks vajalikele kogustele avada uued ühenduse tariifikvoodid vähendatud tollimaksu määraga või tollimaksu nullmääraga, vältides nende toodete turgude mis tahes häirimist.(2) Teatud autonoomsete ühenduse tariifikvootide määrast ei piisa ühenduse tööstuse vajaduste tarbeks käesoleval kvoodi kehtivusajal. Seepärast tuleks kvootide määra suurendada.(3) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2505/96 vastavalt muuta,(4) Käesoleva määruse majanduslikku tähtsust arvesse võttes on vaja tugineda Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3 osutatud kiireloomulisusele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2505/96 I lisa täiendatakse käesoleva määruse lisas toodud kvootidega, mis jõustuvad 1. juulil 2005.Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 2505/96 lisas 1 määratakse tariifikvoodi 09.2626 mahuks 1600000 ühikut, kehtivusajaga 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAJrk | CN-kood | TARICi alamrubriik | Kirjeldus | kvoodi maht | Kvoodi tollimaksumäär% | Kvoodi kehtivusaeg |09.2002 | 2928 00 90 | 30 | fenüülhüdrasiin | 300 tonni, | 0 | 1.7.-31.12.2005 |09.2003 | 8543 89 95 | 63 | Pingejuhitav sagedusgeneraator, mis koosneb aktiivsete ja passiivsete elementidega varustatud trükkmoodulist, mille korpuse mõõtmed ei ületa 30X30 mm | 700 000 ühikut | 0 | 1.7.-31.12.2005 |09.2004 | 2926 10 00 | 10 | Akrüülnitriil | 40 000 tonni, | 0 | 1.7.-31.12.2005 |09.2009 | 8504 90 11 | 30 | ferriitsüdamikud järgmiste mõõtmetega:sisemine läbimõõt ülaosas 48 mm ning kõrgus 42 mmsisemine läbimõõt ülaosas 48 mm ning kõrgus 44 mmsisemine läbimõõt ülaosas 49 mm ning kõrgus 42 mmsisemine läbimõõt ülaosas 51 mm ning kõrgus 40 mmkasutamiseks hälvitussüsteemide valmistamisel (a) | 650 000 ühikut | 0 | 1.7.-31.12.2005 |09.2018 | 2932 11 00 | 10 | Tetrahüdrofuraan, mis sisaldab kuni 40 mg (liitri kohta) tetrahüdro-2-metüülfuraani ja tetrahüdro-3-metüülfuraani, α-4-hüdroksübutüül- ω-hüdroksüpolü(oksütetrametüleeni) valmistamiseks (a) | 30 000 tonni, | 0 | 1.7.-31.12.2005 |09.2026 | 2903 30 80 | 70 | 1,1,1,2-tetrafluoroetaan, lõhnatu, mis sisaldab maksimaalselt600 ppm massist 1,1,1,2-tetrafluoroetaani- 2 ppm massist pentafluoroetaani- 2 ppm massist klorodifluorometaani- 2 ppm massist kloropentafluoroetaani- 2 ppm massist diklorodifluorometaanisurveainete tootmiseks meditsiiniliste dosaatorinhalaatorite valmistamiseks (a) | 2000 tonni | 0 | 1.7.-31.12.2005 |09.2028 | 8545 19 90 | 10 | Süsivardad (süsielektroodid) tsink-süsi patareide valmistamiseks | 400 000 000 ühikut | 0 | 1.7.-31.12.2005 |09.2030 | 2926 90 95 | 74 | Klorotaloniil | 350 tonni | 0 | 1.7.-31.12.2005 |09.2976 | ex 8407 90 10 | 10 | Neljataktilised bensiinimootorid silindrite töömahuga kuni 250 cm3, alamrubriiki 8433 11 kuuluvate muruniidukite (a) või alamrubriiki 8433 2010 kuuluvate mootorniidukite tootmiseks (a) | 750 000 ühikut | 0 | 1.7.2005-30.06.2006 |a) Selle erikasutuse kontroll toimub asjakohaste ühenduse sätete kohaselt.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT FOR PROPOSALS HAVING A BUDGETARY IMPACT EXCLUSIVELY LIMITED TO THE REVENUE SIDE1. NAME OF THE PROPOSAL :Proposition de règlement (CE) du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 2505/96 portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires communautaires autonomes pour certains produits agricoles et industriels2. BUDGET LINES :Chapter and Article: Chap. 12 art. 120Amount budgeted for the year concerned: millions3. FINANCIAL IMPACTProposal has no financial implicationsx Proposal has no financial impact on expenditure but has a financial impact on revenue – the effect is as follows:(€ million to one decimal place)| |Budget line | Revenue [4] | 12 month period, starting dd/mm/aaaa | [Year n] |Article 120 | Impact on own resources | 01/01/2005 | - 11,4 |4. ANTI-FRAUD MEASURESProvisions on the management of these tariff quotas include the measures necessary for preventing frauds and irregularities and protecting against them.5. OTHER REMARKSEffective from 1.1.2005:Description | Variation in quota volume (unit/tons) | Variation in estimated price (€ per unit/€ per tonne) | Variation in normal duty (%)(2004 CCT) | Variation in quota duty(%) | Expected variation in the loss of revenue in relation to the previous quota period (in €) |Pieces of embossed grain bovine leather09.2626 | + 1.200.000 u(initial volume:400.000 u) | 0(initial price:26) | 0(initial duty:2,5) | 2,5 | + 780 000 |Total loss of revenue in relation to previous quota period:(780 000 – 195 000) € 585 000 net.Effective from 01.07.2005:Description | Variation in quota volume (unit/tons) | Variation in estimated price (€ per unit/€ per tonne) | Quota duty (%)(2004 CCT) | Variation in quota duty(%) | Expected variation in the loss of revenue in relation to the previous quota period (in €) |Phenylhydrazine09.2002 | + 300 t(initial volume:0 t) | 3 875 | 0(initial duty:6,5) | 6,5 | + 75 563 |Voltage controlled frequency generator09.2003 | + 700 000 u(initial volume: 0 u) | 9,57 | 0(initial duty: 3,7) | 3,7 | + 247 863 |Acrylonitrile09.2004 | + 40 000 t(initial volume: 0 t) | 800 | 0(initial duty:6,5) | 6,5 | + 2 080 000 |Ferrite cores with the following dimensions09.2009 | + 650 000 u(initial volume:0 u) | 0,77 | 0(initial duty:2,2) | 2,2 | + 11 011 |Tetrahydrofuran, containing not more than 40 mg09.2018 | + 30 000 t(initial volume:0 t) | 2 200 | 0(initial duty:6,5) | 6,5 | + 4 290 000 |1,1,1,2 Tetrafluoroethane, certified odourless09.2026 | + 2 000 t(initial volume:0 t) | 2 889 | 0(initial duty:5,5) | 5,5 | + 317 790 |Carbon rods (carbon electrodes)09.2028 | + 400 000 000 u(initial volume:0 u) | 0,0026 | 0(initial duty:2,7) | 2,7 | + 28 080 |Chlorothalonil (ISO)09.2030 | + 350 t(initial volume:0 t) | 6 000 | 0(initial duty:6,5) | 6,5 | + 136 500 |Total loss of revenue in relation to previous quota period: (7 186 807 – 1 796 702) 5 390 105 € net.[1] EÜT C 128, 25.4.98, lk 2.[2] ELT C [...], [...], lk [...].[3] EÜT J 345, 31.12.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2243/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 1).[4] Regarding traditional own resources (agricultural duties, sugar levies, customs duties) the amounts indicated must be net amounts, i.e. gross amounts after deduction of 25 % of collection costs.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0492

Ettepanek: Nõukogu määrus millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2008. aastaks  /* KOM/2007/0492 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 3.9.2007KOM(2007) 492 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2008. aastaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST110-  Ettepaneku eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on kindlaks määrata liikmesriikide 2008. aasta kalapüügivõimalused majanduslikult kõige tähtsamate Läänemere kalavarude osas.120-  Üldine taustVastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) tagab ühine kalanduspoliitika vee-elusressursside kasutamise säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on iga-aastane lubatud kogupüüki (TAC), kvoote ja püügikoormuse piiranguid hõlmav kalapüügivõimaluste kinnitamine.Lihtsuse ja selguse huvides määrati Läänemere 2006. aasta kalapüügivõimalused esmakordselt kindlaks eraldi määrusega – nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 52/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes.Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) edastasid teadusnõuanded Läänemere 2008. aasta püügivõimaluste kohta 2007. aasta juunis. 2006. aasta juulis parafeeritud uue kahepoolse kalanduslepingu raames toimus teadusnõuannete alusel ühenduse mitteametlik tehniline arutelu Vene Föderatsiooniga lubatud kogupüügi, kvootide ja asjakohaste tingimuste üle. Kõnealune leping ei jõustu ametlikult enne, kui mõlemad pooled on lepingu heaks kiitnud; ühenduse puhul tähendab see nõukogu otsust, mis võetakse vastu komisjoni ettepaneku alusel. Praeguse seisuga ei ole ühiste kalavarude suhtes ühiseid korraldusmeetmeid kehtestatud.Ettepanek on jaotatud kolmeks osaks, mis on olulised Läänemere kalanduspiirkondade haldamisel 2008. aastal. Neist esimeses sätestatakse lubatud kogupüük ja kvoodid, teises sätestatakse püügikoormuse piirangud ning kolmandaga nähakse ette asjaomased tehnilised meetmed.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidPüügivõimalused ja nende jaotus liikmesriikide vahel sätestatakse igal aastal vastu võetavates määrustes. Viimati võeti vastu nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1941/2006, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2007. aastaks.Läänemere kalapüügi halduse seisukohast on samuti oluline nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98.Nõukogu XX XX 2007. aasta määruses (EÜ) nr XXX/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, on esitatud kõnealuste tursavarude taastamise puhul kohaldatavad kontrolli- ja seiremeetmed. Lisaks on määruses sätestatud lääne- ja idaosa tursavarude lubatud kogupüükide kehtestamise eeskirjad ning asjaomased püügikoormuse piirangud.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEsitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ning on kooskõlas ühenduse säästva arengu poliitikaga.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaMääruse osad, milles käsitletakse püügikoormuse piiranguid ning kehtestatakse asjaomased tehnilised meetmed, on kooskõlas nõukogus 2006. aasta detsembris vastu võetud otsustega nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1941/2006 kohta, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2007. aastaks ning nõukogu XX XX 2007. aasta määruse (EÜ) nr XXX/2007 kohta, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava. Mõlema määruse üle on 2005. ja 2006. aastal peetud konsultatsioone kalandussektori, Läänemere kalandusküsimustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ning asjaomaste liikmesriikidega.2008. aasta kalapüügivõimalusi käsitleva komisjoni poliitilise avalduse alusel peeti konsultatsioone 2006. aasta märtsis loodud Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoniga selle täitevkomitee koosolekul 2007. aasta juunis. ICES ja STECF esitasid ettepaneku teadusliku põhjenduse. Kalanduse peadirektoraat tutvustas 2008. aasta lubatud kogupüügi ja kvootide määramisel poliitilise avalduse alusel rakendatavaid eeskirju. Arvesse võeti koosoleku käigus esitatud esialgsed seisukohad ning hiljem kirjalikult esitatud soovitused.Koosolekul arutati eelkõige idaosa tursavaru ja põhibasseini lõhevarude olukorda. Idaosa tursavaru puhul on jätkuv probleem ulatuslik valeandmete esitamine. ICESi püügiprognoos sisaldab hinnangut püükide kohta, mille puhul on esitatud valeandmeid, samas aga soovitab ICES lubatud kogupüükide määramisel mitte arvesse võtta jaotamata koguseid, välja arvatud juhul, kui kehtestatakse ebaseadusliku lossimise keeld. 2008. aastal jõustuv Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava hõlmab kontrolli- ja seiremeetmeid, mille eesmärk on vähendada valeandmete esitamist tursapüügi puhul.-  Põhibasseini lõhe kannatab postsmoltide (merre laskunud noorlõhed) ellujäämismäära vähenemise all, mis toob kaasa kudejate arvu vähenemise aastatel 2007–2008. Seetõttu tehakse ettepanek vähendada lubatud kogupüüki 15 %.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineÜhendus taotleb igal aastal ICESilt ning STECFilt teadusnõuandeid tähtsate kalavarude kohta. Saadud nõuanded hõlmavad kogu Läänemere kalavaru, mille kohta esitatakse lubatud kogupüük, välja arvatud atlandi merilest, mille kohta käesoleval aastal nõuandeid ei esitatud. Kavandatud lubatud kogupüük põhineb nõuannetel, kuid ei järgi neid tingimata täht-tähelt. Vastavalt komisjoni eesmärgile tagada kalavarude säästev kasutamine ja säilitada samas püügivõimaluste stabiilsus ei muutu kogupüük eelmise aastaga võrreldes üle 15 %, välja arvatud juhul, kui kalavaru olukord nõuab tõhusamaid meetmeid. Kui kalavaru suhtes kohaldatakse majandamiskava, on kavandatud lubatud kogupüük sellele vastav.Tursavarude puhul kajastab kavandatud lubatud kogupüük Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastase kava järkjärgulist strateegiat. Kõnealuse kava peaeesmärk on püügikoormuse järkjärguline vähendamine pikas perspektiivis säästva tasemeni, mis tagab varude taastamise ning suure ja stabiilse saagi.Kui ICESi lubatud kogupüügi prognoos põhineb lossitud üldkogusel ja sisaldab hinnangut püükide kohta, mille puhul on esitatud valeandmeid, siis tursavarude lubatud kogupüüki käsitlev ettepanek põhineb üksnes seaduslikel lossimistel, mille puhul peetakse silmas tugevdatud kontrolli- ja seiremeetmeid, mida hakatakse 2008. aastal rakendama mitmeaastase kava osana ja vastavalt komisjoni eesmärgile vähendada 2008. aastal asjaomastes liikmesriikides märkimisväärselt valeandmete esitamist. Idaosa tursavaru kehva olukorda ja mõlema kalavaru praegust kõrget kalastussuremust arvesse võttes kavandati mõlema kalavaru lubatud kogupüük vastavalt kalastussuremuse 10 %-lisele vähendamisele, kohaldamata seejuures iga-aastast 15 %-list lubatud kogupüügi muudatuse piirangut.Läänemere lõhevarude osas on merevetes ja siseveekogudes vaja täiendavaid korraldusmeetmeid, et vajadusel võimaldada varude tõhusat taastamist. Seetõttu on 2008. aastal kavas välja töötada lõhe majandamiskava.Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeritiTeadusorganisatsioonid, kellega on konsulteeritud, on Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).-  Mõju hindamineKavandatud meetmete rakendamise korral vähenevad ühenduse laevade kalapüügivõimalused Läänemerel 10 %. Mitme heeringavaru ja kilu puhul tuleneb vähendamine varude väiksemast juurdekasvust. Kõige rohkem vähendatakse Läänemere tursavarude lubatud kogupüüki, seda vastavalt mitmeaastasele kavale, ning ka põhibasseini lõhevarude lubatud kogupüüki, tulenevalt postsmoltide ellujäämismäära vähenemisest. Kavandatud vähendamistest tulenev põhibasseini lõhe ja atlandi merilesta lubatud kogupüük on tegelikust püügimahust kõrgem ega mõjuta seega arvatavasti kalasaakide esmast väärtust. Läänemere keskosa heeringa lubatud kogupüüki on suurendatud.Ettepanek ei kajasta üksnes lühiajalisi otsuseid, vaid on ka osa pikaajalisest strateegiast, mille puhul kalapüüki vähendatakse pikemas perspektiivis järk-järgult säästva tasemeni.Ettepaneku strateegia järgimine viib seega keskmises või pikas perspektiivis väiksema püügikoormuseni, kuid pikas perspektiivis stabiilsete või suurenevate kvootideni. Seega prognoositakse strateegia pikaajalise tulemusena väiksemat keskkonnamõju tänu vähenenud püügikoormusele, püügisektori vähenemist, kuna väheneb laevade arv ja/või keskmine püügikoormus laeva kohta, ning püsivat või kasvavat lossimismahtu. Pikas perspektiivis suureneb sektori stabiilsus.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, eriti selle artikkel 20.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. LISATEAVE-  Üksikasjalik selgitusEttepanekuga määratakse kindlaks liikmesriikide 2008. aasta kalapüügivõimalused Läänemerel.Lubatud kogupüük ja liikmesriikide vahel jaotatud kvoodid on esitatud I lisas. Esitatud arvud kajastavad teadusnõuandeid ning lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamise raamistikku, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni poliitilist avaldust kalapüügivõimaluste kohta 2008. aastal.Mõlema tursavaru lubatud kogupüük ja kvoodid on tihedalt seotud II lisas sätestatud püügikoormuse piirangutega.III lisa tehnilised meetmed kujutavad endast lesta ja hariliku kammelja püügi täiendavaid korraldusmeetmeid.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2008. aastaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[1] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüügi (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel,[2] eriti selle artiklit 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet.(2) Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama kalapüügivõimaluste piirangud iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma kohta ning nende kalapüügivõimaluste jaotuse liikmesriikide vahel.(3) Selleks et tagada püügivõimaluste tõhus haldamine, tuleks kehtestada kalapüügi eritingimused.(4) Kalanduse juhtimise põhimõtted ja teatav kord tuleb kehtestada ühenduse tasandil, et võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade juhtimine.(5) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 on sätestatud olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted.(6) Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata, milliste kalavarude puhul kehtivad kõnealuses artiklis kindlaks määratud meetmed.(7) Püügivõimalusi tuleks kasutada vastavalt ühenduse asjakohastele õigusaktidele, eelkõige vastavalt järgmistele määrustele: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad;[3] komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad;[4] nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem;[5] komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta;[6] nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta;[7] nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta;[8] nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil[9] ning nõukogu XX XX 2007. aasta määrus (EÜ) nr XXX/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava[10].(8) Vastavalt nõukogu 11.–12. juuni 2007. aasta kohtumisel tehtud komisjoni avaldusele on asjakohane võtta arvesse liikmesriikide viimaste aastate jõupingutusi kalalaevastiku püügivõimsuse kohandamisel Läänemerel, ohustamata seejuures määruse (EÜ) nr XXX/2007 püügikoormuse kava peamist eesmärki.(9) Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2008. aastal rakendada teatavaid täiendavaid meetmeid püügi tehniliste tingimuste osas.(10) Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on oluline avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2008. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele osutatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK Kohaldamisala ja mõistedArtikkel 1 SisuKäesoleva määrusega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mille kohaselt tohib neid püügivõimalusi kasutada.Artikkel 2 Kohaldamisala1. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse kalalaevade ja kolmandate riikide lipu all sõitvate ja seal registreeritud kalalaevade suhtes, mis püüavad kala Läänemerel.2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud toimuvad.Artikkel 3 MõistedLisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3880/91;b) „Läänemeri” – ICES rajoonid IIIb, IIIc ja IIId;c) „lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas lubatav püük;d) „kvoot” – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;e) „sadamast äraoleku päev” – mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik või osa sellest, mille kestel laev ei ole sadamas.II PEATÜKKKalapüügivõimalused ja asjakohased tingimusedArtikkel 4 Püügipiirangud ja nende jaotaminePüügipiirangud, nende jaotamine liikmesriikide vahel ning lisatingimused vastavalt määruse (EÜ) 847/96 artiklile 2 on sätestatud käesoleva määruse I lisas.Artikkel 5 Jaotamise erisätted1. I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et sellega ei piirata:a) kalapüügivõimaluste vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;b) ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;c) lisakoguste lossimist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;d) koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ettenähtud korras;e) mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.2. Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 võib kvootide kinnipidamiseks ja nende ülekandmiseks 2009. aastasse kohaldada kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude suhtes, mille puhul kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.Artikkel 6 Kalasaagi ja kaaspüügiga seonduvad tingimused1. Kalaliike, mille suhtes on kehtestatud püügipiirangud, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:a) saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, millele on eraldatud kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud;b) kalaliigid, välja arvatud heeringas ja kilu, on segi muude liikidega, saak on püütud traalide, ankurdatud põhjanootade või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm, ning saaki ei ole sorteeritud pardal ega lossimisel.2. Kõik lossimised, välja arvatud püük lõike 1 punkti b kohaselt, arvestatakse kvoodist või ühenduse osast maha, kui ühenduse osa ei ole kvoodi alusel liikmesriikide vahel ära jaotatud.3. Kui liikmesriigile eraldatud heeringakvoot on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes asjaomane kvoot kehtib, lossida sortimata ja heeringat sisaldavaid saake.Artikkel 7 Püügikoormuse piirangudPüügikoormuse piirangud on sätestatud II lisas.Artikkel 8 Tehnilised üleminekumeetmedTehnilised üleminekumeetmed on sätestatud III lisas.III PEATÜKK LõppsättedArtikkel 9 AndmeedastusKui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 kohaselt püütud koguste lossimisandmeid, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalaliikide koode.Artikkel 10 JõustumineKäesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISAÜhenduse kalalaevade lossimispiirangud ja nendega seotud tingimused püügipiirangute ühest aastast teise ülekandmisel püügipiirangutega piirkondades kalaliikide ja piirkondade kaupaJärgmistes tabelites sätestatakse varude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti), nende jaotus liikmesriikide vahel ning kvootide haldamisega seotud tingimused ühest aastast teise ülekandmisel.Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Kõnealustes tabelites kasutatakse erinevate liikide tähistamiseks järgmisi koode:Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |Clupea harengus | HER | Heeringas |Gadus morhua | COD | Tursk |Platichthys flesus | FLX | Lest |Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |Salmo salar | SAL | Lõhe |Sprattus sprattus | SPR | Kilu |Liik: | Heeringas | Piirkond: | Alarajoonid 30–31 |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Soome | 63 834 | Analüütiline TAC. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Rootsi | 14 026 |EÜ | 77 860 |TAC | 77 860 |Liik: | Heeringas | Piirkond: | Alarajoonid 22–24 |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Taani | 5 551 | Analüütiline TAC. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 21 848 |Soome | 3 |Poola | 5 153 |Rootsi | 7 045 |EÜ | 39 600 |TAC | 39 600 |Liik: | Heeringas | Piirkond: | Alarajoonid 25–27, 28.2, 29 ja 32 |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Taani | 3 265 | Analüütiline TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 866 |Eesti | 16 673 |Soome | 32 546 |Läti | 4 115 |Leedu | 4 333 |Poola | 36 975 |Rootsi | 49 634 |EÜ | 148 407 |TAC | Ei kohaldata |Liik: | Heeringas | Piirkond: | Alarajoon 28.1 |Clupea harengus | HER/03D.RG |Eesti | 16 668 | Analüütiline TAC. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Läti | 19 426 |EÜ | 36 094 |TAC | 36 094 |Liik: | Tursk | Piirkond: | Alarajoonide 25–32 EÜ veed |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Taani | 7 250 | Analüütiline TAC. Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 2 884 |Eesti | 706 |Soome | 555 |Läti | 2 696 |Leedu | 1 776 |Poola | 8 349 |Rootsi | 7 345 |EÜ | 31 561 |TAC | Ei kohaldata |Liik: | Tursk | Piirkond: | Alarajoonide 22–24 EÜ veed |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Taani | 7 827 | Analüütiline TAC. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 3 826 |Eesti | 174 |Soome | 154 |Läti | 647 |Leedu | 420 |Poola | 2 094 |Rootsi | 2 788 |EÜ | 17 930 |TAC | 17 930 |Liik: | Atlandi merilest | Piirkond: | IIIbcd EÜ veed |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Taani | 2 293 | Ennetuslik TAC. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 255 |Poola | 480 |Rootsi | 173 |EÜ | 3 201 |TAC | 3 201 |Liik: | Lõhe | Piirkond: | IIIbcd EÜ veed v.a alarajoon 32 |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Taani | 75 511 | 1 | Analüütiline TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 8 401 | 1 |Eesti | 7 674 | 1 |Soome | 94 157 | 1 |Läti | 48 028 | 1 |Leedu | 5 646 | 1 |Poola | 22 907 | 1 |Rootsi | 102 068 | 1 |EÜ | 364 392 | 1 |TAC | Ei kohaldata |__________ |1 Väljendatakse üksikkalade arvuna. |Liik: | Lõhe | Piirkond: | Alarajoon 32 |Salmo salar | SAL/3D32. |Eesti | 1 581 | 1 | Analüütiline TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Soome | 13 838 | 1 |EÜ | 15 419 | 1 |TAC | Ei kohaldata |_________ |1 Väljendatakse üksikkalade arvuna. |Liik: | Kilu | Piirkond: | IIIbcd EÜ veed |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Taani | 42 614 | Analüütiline TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 26 997 |Eesti | 49 484 |Soome | 22 307 |Läti | 59 765 |Leedu | 21 619 |Poola | 126 833 |Rootsi | 82 381 |EÜ | 432 000 |TAC | Ei kohaldata |II LISA1. Püügikoormuse piirangud1.1. Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel laevadel, kes kalastavad traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm, seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm, põhjapüügivahendite ja õngejadadega, v.a triivõngejadade, ridvata õngede ja taglasõngejadadega, lubatakse kalastada kuni:a) 223 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 22–24, välja arvatud ajavahemikul 1.–30. aprill, mil kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2007 artikli 8 lõike 1 punkti a ningb) 200 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 25–27, välja arvatud ajavahemikul 1. juuli – 31. august, mil kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2007 artikli 8 lõike 1 punkti b.1.2. Komisjon võib liikmesriikidele eraldada kuni neli täiendavat sadamast äraoleku päeva, võttes aluseks pärast 1. jaanuari 2005 nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2007 artikli 8 lõikes 1 määratletud püügivahenditega toimunud püügitegevuse alalise lõpetamise asjaomastes piirkondades kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikliga 7.1.3. Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 2 kirjeldatud lisapäevi, esitab 30. jaanuariks 2008 komisjonile taotluse koos asjaomase püügitegevuse alalise lõpetamise andmeid sisaldavate aruannetega. Sellise taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 1 kohast liikmesriigile määratud sadamast äraoleku päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.  III LISA Tehnilised üleminekumeetmed1. Lesta ja hariliku kammelja püügipiirangud1.1. Laeva pardal on keelatud hoida järgmisi, allpool loetletud geograafilistes piirkondades ning ajavahemike jooksul püütud kalaliike:Liik | Geograafiline piirkond | Ajavahemik |Lest (Platichthys flesus) | Alarajoonid 26–28, 29 59° 30′ põhjalaiusest lõuna pool Alarajoon 32 | 15. veebruar – 15. mai 15. veebruar – 31. mai |Harilik kammeljas (Psetta maxima) | Alarajoonid 25–26, 28 56° 50′ põhjalaiusest lõuna pool | 1. juuni – 31. juuli |2. Erandina punktist 1 võib kõnealuses punktis märgitud keeluaegadel traalide, ankurdatud põhjanootade või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 105 mm, või seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm, püütud lesta ja hariliku kammelja kaaspüüki pardal hoida ja lossida koguses, mis moodustab kuni 10 % laeval hoitava ja lossitava kogupüügi eluskaalust.[1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[2] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.[3] EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.[4] EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1965/2001 (EÜT L 268, 9.10.2001, lk 23).[5] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).[6] ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.[7] EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339. 29.12.1994. lk 11).[8] EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1.[9] ELT L 16, 20.1.2005, lk 184.[10] ELT L