|

52010PC0453

/* COM/2010/0453 final */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 2.9.2010KOM(2010) 453 lõplikEttepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSGlobaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)SELETUSKIRIEelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga.Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2].29. jaanuaril 2010 esitas Hispaania taotluse EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 29 (Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine)[3] alla kuuluvas 23 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas (Kataloonia (ES51)).Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud.TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜSPõhiandmed: |Fondi viitenumber | EGF/2010/002 |Liikmesriik | Hispaania |Artikkel 2 | punkt b |Asjaomased ettevõtted | 23 |NUTS II piirkond | Kataloonia (ES51) |NACE Revision 2 osa | 29 (Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) |Vaatlusperiood | 23/2/2009 – 22/11/2009 |Individuaalsete teenuste osutamise alguskuupäev | 1/12/ 2009 |Taotluse ESITAMISE kuupäev | 29/1/2010 |Koondamised vaatlusperioodil | 2 330 |Abi vajavate koondatud töötajate arv | 1 429 |Individuaalsed teenused: eelarve (eurodes) | 4 066 420 |Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[4] eelarve (eurodes) | 168 864 |Fondi toetuse rakendamisega seotud kulude protsent kogukuludest | 3,98 |Summa kokku (eurodes) | 4 235 284 |Fondi toetus eurodes (65 %): | 2 752 935 |1.  Taotlus esitati komisjonile 29. jaanuaril 2010 ning sellele lisati täiendavat teavet viimati 26. aprillil 2010.2.  Taotlus vastab fondi kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b, ning see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga3.  Tõendamaks seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, väidab Hispaania, et majanduskriis on survestanud autotööstust kogu maailmas . Komisjonile on juba teada, et Euroopas müüakse umbes 60–80 % (olenevalt liikmesriigist) uutest autodest krediidi alusel ning finantskriisist tingitud majanduslangus on andnud autotööstusele eriti ränga hoobi[5]. 2009. aasta teises kvartalis, kui toodang oli vähenenud järjest 12 kuud, toodeti ELis eelmise aastaga võrreldes autosid 39,5 % vähem. Majanduslangus mõjutas rängalt kõiki peamisi autotootjaid Euroopa turul[6].4.  Ülemaailmne finants- ja majanduskriis avaldas tõsist mõju mootorsõidukite nõudlusele Hispaanias ja selle eksportturgudel. 2008. aastal registreeriti Hispaanias 28 % vähem uusi autosid kui eelneval aastal, seda peamiselt laenutingimuste halvenemise ning tarbijate usalduse ja maksujõu kahanemise tagajärjel. Lisaks viis kriisi globaalne iseloom selleni, et Hispaanias toodetud ja välismaale müüdud autode müük langes 9,6 %. Kuna Hispaania autotööstus ekspordib 85 % oma toodangust ning peamiselt ELi piires, avaldas ekspordi ja kodumaise nõudluse langus tugevat negatiivset mõju tööhõivele autotööstussektoris.5.  Hispaania esitas andmed koondamiste arvulise suundumuse kohta Kataloonia autotööstussektoris neljal viimasel aastal (iga aastat võrreldi eelmise aastaga):2006 | 2007 | 2008 | 2009 |- 7,59 % | - 5,49 % | 42,25 % | 157,21 % |Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis b esitatud kriteeriumidele6.  Hispaania esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise perioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osas liikmesriigi NUTS II tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas.7.  Taotluse kohaselt on üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul (23. veebruarist 2009 kuni 22. novembrini 2009) NACE Revision 2 ühe osa alla kuuluva valdkonna 23 ettevõttes, mis kõik asuvad samas NUTS II tasandi piirkonnas (ES 51, Kataloonia), koondatud 2 330 töötajat. Kõnealuste koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande kohaselt. Kokku on koondatud töötajaid 2 330, abi saavad neist 1 429.Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta8.  Hispaania ametiasutuste sõnul suutis Kataloonia autotööstus hoolimata autotööstussektoris juba enne kriisi täheldatud üldistest raskustest (mille tingisid peamiselt tootmise ümberpaigutused) püsida stabiilsena kuni 2008. aasta alguseni. Sellest ajast peale hakkas finants- ja majanduskriisi mõju tööstuses tunda andma ning nõudlus sõidukite järele langes järsult Hispaanias ja kogu maailmas. Ei ettevõtted ega valitsus ei olnud sellist nõudluse vähenemist ette näinud, lisaks toimus vähenemine suures mahus ja väga kiiresti.Koondamisi teostanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus9.  Taotluses osutatakse 2 330 töötaja koondamisele 23 ettevõttes:Ettevõtted ja koondatud töötajate arv |Ac de Mecaniques Joan, SL | 14 | Industrias del Molde y Derivados, SA | 14 |Castellón, SA | 59 | Manufactura Moderna de Metales, SA | 74 |Catalana de Material Auxiliar de la Construccion SA (CAMAC) | 15 | Nissan Motor Ibérica, SA | 901 |Construcciones Mecanicas Ceman, SA | 8 | Peguform Module Div. Iberica Front Ends, SLU | 21 |Decolletatge Farrés, SA | 10 | Poliester Nautic | 24 |Esteban Ikeda, SA | 263 | Poliester So Ma, SL | 15 |Fabricación Componen. Motocicletas, SA | 17 | Prensas y Montajes Industriales, SA | 55 |Febersa Industrial, Sa | 38 | Solfer Componenti España, SL | 17 |Federal Mogul Friction Products, SAU | 24 | Talleres Lape, SL | 10 |Flexngate España. SA | 213 | Utymat, SA | 142 |Frape Behr, SA | 234 | Y-Tec Europa, SA | 93 |Industrial Carrocera Arbuciense SA (INDCAR) | 69 |Ettevõtteid kokku: 23 | Koondamisi kokku: 2 330 |10.  Toetust on kavas anda kõigile koondatud töötajatele (v.a 901 endist Nissani töötajat), st 2 330 koondatud töötajast 1 429-le). Nissani töötajatele ei anta EGFi toetust, sest nad saavad abi neile mõeldud sotsiaalkava meetmete kaudu.11.  Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt:Kategooria | Koondatute arv | Protsent |Mehed | 1 060 | 74,18 |Naised | 369 | 25,82 |Euroopa Liidu kodanikud | 1 394 | 97,55 |ELI mittekuuluvate riikide kodanikud | 35 | 2,45 |15–24 aastased | 27 | 1,89 |25–54 aastased | 1 050 | 73,48 |55–64 aastased | 351 | 24,56 |üle 65-aastased | 1 | 0,07 |12.  Viis abisaavat töötajat on puudega.13.  Elukutsete lõikes[7] on jagunemine järgmine:Kategooria | Koondatute arv | Protsent |Juhid | 22 | 1,54 |Spetsialistid | 41 | 2,87 |Tehnikud ja tehnilised töötajad | 180 | 12,60 |Ametnikud | 130 | 9,10 |Teenindajad | 1 | 0,07 |Oskus- ja käsitöölised | 135 | 9,45 |Seadme- ja masinaoperaatorid | 463 | 32,40 |Lihttöölised | 457 | 31,98 |14.  Haridustaseme lõikes[8] on jagunemine järgmine:Haridustase | Koondatute arv | Protsent |Põhiharidus | 591 | 41,36 |Keskharidus | 338 | 23,65 |Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus | 93 | 6,51 |Kolmanda taseme haridus | 71 | 4,97 |Vähese haridusega ja varakult koolist väljalangenud | 336 | 23,51 |15.  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Hispaania kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappide ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisest hoidumise põhimõtteid.Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus16.  Koondamised toimusid alal, mis asub NUTS II tasandi piirkonnas Kataloonias ja nende keskpunkt oli Barcelona suurlinnapiirkond, st Barcelona linn ja seda ümbritsevad keskmise suurusega linnad, mis kokku moodustavad mitme keskpunktiga suurlinnapiirkonna.17.  Kataloonia ärikeskkonda iseloomustab mikroettevõtete ülekaal (kümnest ettevõttest üheksas töötab alla kümne inimese), sellele lisanduvad üle 250 töötajaga ettevõtted, mis annavad tööd 30 %-le tööhõivelisest elanikkonnast. Teenuste sektor moodustab 69 % kogu tööhõivest, tööstus 19 % ja primaarsektor 12 %. Autotööstussektori tööhõive moodustab 3 % Kataloonia tööstuse tööhõivest.18.  Peamised huvirühmad on Kataloonia autonoomse valitsuse tööhõivetalitused (Generalitat de Cataluña-Departament de Treball) ja tööturu osapooled, kes moodustavad Kataloonia riikliku tööturuameti juhatuse (Servei de Ocupació de Catalunya): ametiühingud Comisión Obrera Nacional de Cataluña ja Unión General de Trabajadores ning kaks tööandjate organisatsiooni: Foment del Treball ja PIMEC[9], lisaks kaks ühendust, kes esindavad Kataloonia linnade valitsusi. Meetmete rakendamise, menetluste järelevalve ja kulude kontrolli eest vastutab The Servei de Ocupació de Catalunya.Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele19.  Umbes 90 % taotluses kirjeldatud koondamistest toimus Barcelona suurlinnapiirkonnas. Need koondamised moodustavad 5 % Kataloonia tööstussektoris aset leidnud hiljutistest töökoha kaotustest. Väljaspool Barcelonat oli koondamiste absoluutarv väike (137 Santa Olivas, Tarragonas ja 71 Arbuciésis, Geronas). Sellest hoolimata on koondamiste mõju kohaliku tasandi tööhõivele suur, moodustades vastavalt 40 % ja 20 % nende kahe halduspiirkonna töötusest.20.  Majandus- ja finantskriisi mõjul langesid Kataloonias Lissaboni strateegia peamised näitajad. 2008. ja 2009. aasta teise kvartali vahelisel ajal langes 16–64-aastaste töötajate tööhõive määr 72,1 %-lt 64,9 %-le (70,5 % meestel ja 59,1 % naistel). Samal ajal kahekordistus üldine töötuse määr tõustes 7,6 %-lt 15,9 %-le.Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega21.  Kõik allpool loetletud meetmed moodustavad üheskoos individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on töötajate tööturule tagasitoomine.22.  Tutvustav kohtumine, kutsenõustamine ja kutsesobivuse määramine Esimene meede, mille raames osutatakse teenuseid kõigile 1 429 osalejale, hõlmab töötajate kutsesobivuse määramist, teavet vabade töökohtade, nõutavate oskuste ja kvalifikatsiooni kohta, pakutavate koolitusprogrammide, väljaõppe toetuskavade ja liikuvustoetuse ning osalus- ja tööturule integreerumise stiimulite kohta. Selles meetmes osalemine on oluline eeltingimus kõigi teiste individuaalsete teenuste kasutamiseks. Siiski hinnatakse, et meetmes osalemise protsendiks jääb vaid 77 % kõigist abi vajavatest töötajatest, sest küllaltki suur osa töötajatest kuulub vanemasse vanuseastmesse.23.  Töökohavahetuse toetamine: See meede hõlmab kahte omavahel seotud tegevust. Ühelt poolt pakutakse meetme raames individuaalsete toetusmeetmete kavandamist, rakendamist ja järelevalvet, siia kuulub ka juhendamine kuni ajani, mil töötaja on taas tööle läinud. Võttes siiski arvesse teenusepaketis osalejate keskmist profiili (madala kvalifikatsiooniga mehed, kes on üle 45-aastased), võib juhendamine jätkuda ka pärast uue töökoha saamist. Meetme teise poole raames aidatakse intensiivselt tööd otsida, sealhulgas uuritakse põhjalikult kohalikke ja piirkondlikke tööhõivevõimalusi. Osalemise määraks on hinnanguliselt 70 % kutsesobivusvestlusel osalenutest.24.  Aktiivse tööotsimise toetamine: Meetme eesmärk on tagada kõikidele toetust vajavatele töötajatele tööotsingute ajaks materiaalsed vahendid ja juhendamine (individuaalne või grupis). Selle meetme raames seatakse seal osalevatele töötajatele sisse nn kohtumisnurgake, st koht, kus saab kogemusi vahetada ja kus antakse nõu töö otsimiseks. Meetme eesmärk on motiveerida osalejaid töö otsimist aktiivselt jätkama.25.  Koolitus ja ümberõpe: Meede pakub koolituseks erinevaid võimalusi:1) Igale koondatud töötajale konkreetselt kohandatud individuaalne koolitus tema võimete ja potentsiaali esiletoomiseks, võttes arvesse töötaja olukorda ja väljavaateid. Siia võib kuuluda töökohale kandideerimise koolitus, keskkooli lõpetamine, kolmanda taseme hariduse omandamine jne. 2) Koolitus sektorites, kus on töövõimalusi või kus need tekivad või autotööstuse töökohtadega seotud koolitus. 3) Füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise koolitus: see koolitus, mis on mõeldud neile, kellel on juba äriidee, hõlmab teemasid, nagu planeerimine, teostatavusuuringu tegemine, äriplaani ettevalmistus ja finantside otsimine. 1 ja 2 võimaluse täienduseks pakutakse võimaluse korral ühe- kuni kolmekuust praktikat ettevõttes. Praktikandid saavad igakuise toetusena umbes 350 eurot.26.  Konkreetse eriala koolitus: Koolitus kavandatakse kohalike ettevõtete vajadusi silmas pidades, vastutasuks võtavad need ettevõtjad tööle vähemalt 60 % neist töötajatest, kes meetme raames koolitust said. Meedet kohaldatakse ligikaudu 20 % toetust vajava töötaja suhtes.27.  Ettevõtluse õpitoad: Meede hõlmab lühikesi ja dünaamilisi õpitubasid, mille eesmärk on tutvustada ettevõtluse ideed töötajatele, kes kunagi ei ole kaalunud muud peale töövõtjaks olemise. Õpitubades käsitletakse ettevõtlusprotsessi eri tasandeid alates põhiteadmiste omandamisest ja esmasest kokkupuutest ettevõtlusega kuni keerukamate teemadeni nagu äriidee väljatöötamine, äriideede analüüs jne.28.  Väljaõpe töökohal : See meede on kavandatud neile toetust vajavatele töötajatele, kes on kõige halvemas olukorras, ning see kujutab endast teoreetilist koolitust koos töökohal läbiviidava koolitusega kolme kuu jooksul. Meetmes osalejad saavad igakuist tasu.29.  Ettevõtluse edendamine: See meede on mõeldud endistele juhtidele, kõrgema kvalifikatsiooniga töötajatele või töötajatele, kelle veidi madalama kvalifikatsiooni kompenseerib pikaajaline tööalane kogemus ning kes soovivad alustada oma äriga füüsilisest isikust ettevõtjana, kooperatiivi liikmena või mõne ettevõtte tütarfirmana.Meede hõlmab isikliku juhendaja teenuseid kogu äri alustamise protsessi vältel (äriidee väljatöötamine, teostatavusanalüüs, finantside otsimine ja äriplaani koostamine) ning toetust ettevõtte loomisega kaasnevate haldustoimingute tegemiseks. Kava kohaselt saab nimetatud meetme kaudu toetust ligikaudu 10 % toetust vajavate töötajate arvust.30.  Vastastikune toetus : See meede on mõeldud täiendamaks isiklikku toetust (juhendaja teenuseid) ning siin keskendutakse nii tehnilisele kui ka emotsionaalsele poolele äri alustamisel või töö otsimisel. Meede hõlmab selles osalevate töötajate kontakte selliste töötajatega, kes olid töötud ja kellel õnnestus tööturule tagasi pöörduda ning kelle kogemused võiksid olla heaks eeskujuks. Selliseid kohtumisi aitab läbi viia spetsiaalselt selleks koolitatud isik. Umbes 50 % töökohavahetuse meetmes osalenust osaleb ka siinsel nõustamisel.31.  Osalustoetus : Selleks et julgustada töötajaid meetmetes osalema, makstakse neile kokku 600 eurot (100 eurot kuus maksimaalselt kuue kuu jooksul) tingimusel, et nad osalevad fondist rahastavates meetmetes.32.  Töökohavahetuse toetus: Kokku makstakse ühekordse summana 1000 eurot neile, kes lähevad uuesti tööle ja töötavad vähemalt kuus kuud järjest. Toetuse eesmärk on edendada tagasipöördumist tööturule ning aidata töötajatel, eriti eakamatel, tööturul püsida.33.  Ettevõtlustoetus: Kõik töötajad, kes pöörduvad tagasi tööjõuturule kas füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtjana saavad ühekordse summana 1200 eurot, kui nad on kolme kuu jooksul maksnud sotsiaalmaksu või juhtinud ettevõtet vähemalt kolm kuud. Toetuse eesmärk on toetada füüsilisest isikust ettevõtjaid äri alustamise esimeste kuude jooksul.34.  Elukoha muutmisega kaasnevate kulude hüvitamine: Töötajad, kes pärast uue töökoha leidmist vahetavad elukohta ja kolivad vähemalt 70 km kaugusele endisest elukohast, saavad vajalike kulude katmiseks ühekordse väljamaksena 3500 eurot.35.  Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks.36.  Individuaalsed teenused, mida Hispaania ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Hispaania ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 4 235 284 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 168 864 eurot (3,98 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 2 752 935 eurot (65 % kogukuludest).Meetmed | Abi vajavate töötajate hinnanguline arv | Hinnangulised kulud abi vajava töötaja kohta (eurodes) | Kulud kokku (fond ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) |Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) |tutvustav kohtumine, kutsenõustamine ja kutsesobivuse määramine Información inicial y entrevista en profundidad | 1 072 | 60 | 64 320 |Töökohavahetuse toetamine Tutorización para la reinserción y la activación laboral | 750 | 1 400 | 1 050 000 |Aktiivse tööotsimise toetamine Apoyo intensivo en la búsqueda de trabajo | 525 | 500 | 262 500 |koolitus ja ümberõpe Formación para la recolocación | 375 | 1 664 | 624 000 |Konkreetse eriala koolitus Formación a medida de las necesidades de las empresas | 150 | 2 000 | 300 000 |Ettevõtluse õpitoad Talleres de fomento del espiritu empresarial | 225 | 250 | 56 250 |Väljaõpe töökohal : Promoción del empleo | 113 | 3 500 | 395 500 |Ettevõtluse edendamine Tutorización para la creación de empresas | 75 | 2 000 | 150 000 |Vastastikune toetus Mentoring y apoyo intergeneracional | 375 | 250 | 93 750 |Koolitusel osalemise toetus Ayuda a la participación | 750 | 600 | 450 000 |Töökohavahetuse toetus Ayudas a la recolocación | 263 | 1 000 | 263 000 |Ettevõtlustoetus Ayudas para el autoempleo | 38 | 1 200 | 45 600 |PRAKTIKATOETUS Beca salario | 180 | 700 | 126 000 |Elukoha muutmisega kaasnevate kulude hüvitamine Ayudas a la mobilidad geográfica. | 53 | 3 500 | 185 500 |Individuaalsed teenused kokku | 4 066 420 |Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) |Ettevalmistus | 17 864 |Haldamine | 103 000 |Teavitamine ja reklaam | 18 000 |Kontrollimeetmed | 30 000 |Fondi toetuse rakendamisega seotud vahekulud | 168 864 |Hinnangulised kulud kokku | 4 235 284 |Fondi toetus (65 % kogukuludest) | 2 752 935 |37.  Hispaania kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid. Samuti tagab Hispaania EGFi rahastatud toimingute selge kontrolljälje ja kinnitab, et nende toimingute jaoks ei taotleta ega kasutata muud ELi rahalist toetust.38.  2007.–2013. aastal on ESFi rakenduskavade peamine eesmärk Kataloonia piirkonnas ettevõtluse ja töötajate elukestva õppe edendamine ning enneaegse koolist väljalangemise vähendamine keskendudes eelkõige inimestele, kes on haavatavamad või kelle puhul on sotsiaalse tõrjutuse oht, seega peamiselt noortele töötajatele, üle 45aastastele, naistele ja puuetega inimestele. Kuigi mõned EGFi meetmed, eelkõige ettevõtluse edendamisega seonduvad võivad tunduda ESFi meetmetega sarnasena, seisneb erinevus selles, et EGFi meetmed on individuaalse ja konkreetse suunitlusega (mõeldud konkreetse sektori ja elanikkonnarühma jaoks), need meetmed on individuaalselt kohandatud ja oma olemuselt intensiivsed. ESFi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi sarnaste eesmärkidega ja asjaomastele töötajatele suunatud meetmete pidev järelevalve võimaldab vältida kõnealuste fondide meetmete kattumist.Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalse teenuse osutamist asjaomastele töötajatele39.  Hispaania alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 1. detsembril 2009. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega toetuskõlblikkusperioodi algust võimaliku fondist saadava toetuse puhul.Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks40.  Teenuste kooskõlastatud paketi meetmete ettevalmistamisel konsulteeriti tööturu osapooltega. Esitatud taotlus arutati läbi Kataloonia riikliku tööturuameti (Servei de Ocupació de Catalunya) juhatuse 17. detsembril 2009 toimunud koosolekul. Juhatusse kuuluvad ametiühingud Comisión Obrera Nacional de Cataluña ja Unión General de Trabajadores ning kaks tööandjate organisatsiooni: Foment del Treball ja PIMEC[10], lisaks kaks ühendust, kes esindavad Kataloonia linnade valitsusi ning muud huvirühmad.41.  Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et riiklikus ja ühenduse õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud.Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud42.  Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Hispaania ametiasutuste taotluses esitatud järgmised asjaolud:43.  on kinnitatud, et EGFist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas;44.  on näidatud, et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtjate või sektorite ümberkorraldamiseks;45.  on kinnitatud, et punktides 20–22 osutatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust ühenduse muudest rahalistest vahenditest.Haldus- ja kontrollisüsteemid46.  Hispaania teatas komisjonile, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad ESFi vahendeid. Korraldusasutuse vahendusasutus on Servei d'Ocupació de Catalunya.Rahastamine47.  Hispaania taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti 2 752 935 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Hispaania esitatud teabel.48.  Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.49.  Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.50.  Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse, et saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.51.  Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2010. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksete assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.Makseassigneeringute allikad52.  Eelarve täitmise senist käiku arvestades võib prognoosida, et kõiki eelarvereal 01.04 04 „Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm” 2010. aastaks ettenähtud maksete assigneeringuid ei kasutata selle aasta jooksul ära.53.  Eelarverida sisaldab kulusid, mis on seotud selle programmi finantsvahendite kautuselevõtuga; kõnealuse programmi peamine eesmärk on lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsu rahastamisele. Assigneeringute paigutamisel Euroopa Investeerimisfondi hallatavatele usalduskontodele ja toetusesaajatele raha väljamaksmise vahel on mõningane ajaline vahe. Finantskriis on 2010. aastal tehtavate väljamaksete prognoose oluliselt mõjutanud. Et vältida usalduskontode bilansi puudujääki, vaadati üle makseassigneeringute arvutamise metoodika ja võeti seejuures arvesse kavandatavaid väljamakseid. Seega saab 2 752 935 euro suuruse summa ümberpaigutuse jaoks kättesaadavaks teha.Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSGlobaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[11] eriti selle punkti 28,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[12] eriti selle artikli 12 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[13]ning arvestades järgmist:(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.(2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.(3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.(4) Hispaania esitas 29. jaanuaril 2010 taotluse, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 29 (Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas 23 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II piirkonnas (Kataloonia (ES51), ning esitas täiendavaid andmeid taotluse kohta viimati 26. aprillil 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 2 752 935 euro eraldamiseks.(5) Hispaania rahalise taotluse rahuldamiseks tuleks võtta kasutusele fondi vahendid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 2 752 935 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.Artikkel 2Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel/Strasbourg,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).[4] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga.[5] „Reageerimine kriisile Euroopa autotööstuses” KCOM(2009)104[6] Ettevõtluse peadirektoraat: Impact of the economic crisis on key sectors of the EU – the case of the manufacturing and construction industries. Ajakohastatud 2009. aasta juunis.(http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemshortdetail.cfm?item_id=3437)[7] Kategooriad põhinevad ühenumbrilisel ametialade rahvusvahelisel klassifikaatoril (ISCO-88).[8] Kategooriad põhinevad rahvusvahelisel hariduse liigitusel (ISCED-97).[9] Micro, petita i mitjana empresa de Catalunya (PIMEC).[10] Micro, petita i mitjana empresa de Catalunya (PIMEC).[11] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[12] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.[13] ELT C […], […], lk […].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2017
            COM(2017) 387 final
            2017/0166(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel spordivõistlustega manipuleerimise vastase Euroopa Nõukogu konventsiooni sõlmimist küsimustes, mis ei ole seotud kriminaalmateriaalõigusega ja õigusalase koostööga kriminaalasjades

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Võistluste tulemuste kokkuleppimist peetakse tänapäeva spordi üheks suurimaks ohuks. See varjutab sportlikke väärtusi, nagu usaldusväärsus, aus mäng ja austus teiste vastu. Fännid ja toetajad võivad seetõttu kaugeneda organiseeritud spordist. Lisaks on tulemuste kokkuleppimisega sageli seotud üleilmsed organiseeritud kuritegevuse võrgustikud. See probleem on nüüd saanud prioriteediks nii ametiasutuste, spordiliikumise kui ka õiguskaitseasutuste jaoks kogu maailmas. Nende probleemide lahendamiseks kutsus Euroopa Nõukogu 2012. aasta suvel Euroopa kultuurikonventsiooni osalisriike üles alustama läbirääkimisi, mida peetakse Euroopa Nõukogu sporditulemustega manipuleerimist käsitleva konventsiooni eelnõu üle. Läbirääkimised algasid 2012. aasta oktoobris, kui esimest korda tuli kokku Euroopa Nõukogu redaktsioonirühm.

               13. novembril 2012 võttis komisjon vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega antakse komisjonile volitused osalemiseks liidu nimel läbirääkimistes Euroopa Nõukogu rahvusvahelise konventsiooni üle, mis käsitleb sporditulemustega manipuleerimise vastast võitlust
                  1
               . Komisjoni soovitus edastati nõukogu spordi töörühmale 15. novembril 2012. Pärast arutelu nõukogu spordi töörühmaga jagas nõukogu oma otsuse eelnõu kaheks otsuseks, kuna nõukogu lisas materiaalõiguslikke aluseid, sealhulgas õigusliku aluse, mis tuleneb ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotisest
                  2
               . Kihlvedude ja spordiga seotud küsimusi käsitleva otsuse võttis nõukogu vastu 10. juunil 2013
                  3
               . Teise otsuse võttis nõukogu vastu 23. septembril 2013 ning see käsitles kriminaalasjades tehtava koostöö ja politseikoostööga seotud küsimusi
                  4
               .

               Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis 9. juulil 2014 vastu spordivõistlustega manipuleerimise vastase konventsiooni
                  5
               . Konventsioon avati allkirjastamiseks 18. septembril 2014 Euroopa Nõukogu spordi eest vastutavate ministrite konverentsil. Konventsiooni artikli 32 lõike 1 kohaselt on see avatud allkirjastamiseks Euroopa Liidule. Sellest kuupäevast alates on konventsioonile alla kirjutanud paljud osalisriigid, sealhulgas mitu ELi liikmesriiki.

               Komisjon esitas 2. märtsil 2015 nõukogule järgmised ettepanekud nõukogu otsuste kohta, mis käsitlevad konventsiooni allkirjastamist liidu nimel: i) ettepanek võtta vastu nõukogu otsus konventsiooni allkirjastamise kohta liidu nimel küsimustes, mis on seotud kriminaalmateriaalõigusega ja õigusalase koostööga kriminaalasjades {COM(2015) 86}, lähtudes ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikest 1 ja artikli 83 lõikest 1, ja ii) ettepanek võtta vastu nõukogu otsus konventsiooni allkirjastamise kohta liidu nimel küsimustes, mis ei ole seotud kriminaalmateriaalõigusega ja õigusalase koostööga kriminaalasjades {COM(2015) 84}, lähtudes ELi toimimise lepingu artiklitest 114 ja 165. Komisjoni ettepanekute seletuskirjades oli esitatud konventsiooniga seotud pädevuse üksikasjalik analüüs. Komisjoni ettepanekuid arutati viimati COREPERi 11. ja 20. novembri 2015. aasta koosolekutel. Sellega seoses leidis eesistujariik, et ta ei saa jätkata selle teemaga tegelemist enne, kui on saanud kõikide delegatsioonide nõusoleku.

               Sellest tulenevalt ei ole liit konventsiooni veel allkirjastanud. Komisjon on arvamusel, et konventsiooni allkirjastamine peaks olema osa liidu jõupingutustest osaleda tulemuste kokkuleppimise vastases võitluses koos muude vahenditega, näiteks komisjoni kavandatav algatus kihlvedudega seotud võistlustulemuste kokkuleppimise kohta kooskõlas komisjoni 2012. aasta hasartmänge käsitleva teatisega,
                  6
                ELi võistluste tulemuste kokkuleppimise vastase võitluse eksperdirühma töö ning tulemuste kokkuleppimise vastane ettevalmistav tegevus ja projektid
                  7
               .

               Käesolev ettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit, millega leping sõlmitakse.

               2.
                     LEPING

               Konventsiooni artikli 1 kohaselt on konventsiooni ülesanne „võidelda spordivõistlustega manipuleerimise vastu, et kaitsta spordi ausust ja spordieetikat kooskõlas spordi sõltumatuse põhimõttega“. Seda ülesannet arvestades on konventsiooni põhieesmärk kaitsta spordi ausust ja eetikat. Selleks tuleb võtta mitmeid meetmeid, mille eesmärk on spordivõistlustega manipuleerimise ennetamine ja avastamine ning selle eest karistamine. Seda eesmärki silmas pidades edendatakse konventsiooniga ka rahvusvahelist koostööd ja luuakse seiremehhanism, et tagada konventsioonisätete järgimine.

               Konventsioon sisaldab seega mitmekülgset lähenemisviisi, et tulla toime spordivõistluste manipuleerimise probleemidega. Seepärast on vastu võetavad meetmed oma olemuselt erinevad ja mõjutavad eri õigusvaldkondi, millest kõige olulisem on ennetamine
                  8
               . Muud asjakohased õigusvaldkonnad on kriminaalmateriaalõigus, õigusalane koostöö kriminaalasjades, isikuandmete kaitse ja kihlvedude korraldamise reguleerimine.

               Enamik ennetamist käsitlevatest sätetest on esitatud konventsiooni II ja III peatükis,
                  9
                lisaks on III peatükis esitatud mitu sätet, millega hõlbustatakse teabevahetust kõikide huvitatud osaliste vahel.

               Kihlveoteenustega seotud meetmed võivad puudutada siseturu vabadusi, mis käsitlevad asutamisõigust ja teenuste osutamise vabadust, sel määral, mil kihlvedude korraldajad tegelevad majandustegevusega. Artikli 3 lõike 5 punkti a ja eelkõige artikli 11 puhul tähendab mõiste „ebaseaduslikud spordikihlveod“ mis tahes spordikihlvedusid, mille liik või korraldaja ei ole lubatud selle jurisdiktsiooni kehtiva õiguse kohaselt, kus asub mängur. Termin „kohaldatav õigus“ hõlmab liidu õigust. See tähendab, et igasugust liidu õigusega tagatud õigust tuleb arvesse võtta ja et liikmesriikide õigus peab olema kooskõlas liidu õigusega, eelkõige siseturu eeskirjadega.

               Samas kirjeldatakse artiklites 9–11 meetmeid, mille abil võiks saavutada õigusaktide teatava ühtlustamise. Näiteks esitatakse konventsiooni artiklis 9 soovituslik nimekiri meetmetest, mida konkreetne kihlvedusid reguleeriv asutus võiks vajaduse korral kohaldada, et võidelda spordivõistlustega manipuleerimise vastu spordikihlvedude puhul. Konventsiooni artikli 10 lõikes 1 märgitakse, et „konventsiooniosaline võtab vajalikud seadusandlikud või muud meetmed huvide konfliktide ja siseteabe väärkasutamise vältimiseks spordikihlveotoodete pakkumisega seotud füüsiliste või juriidiliste isikute poolt (...)“ (rõhuasetus lisatud). Konventsiooni artikli 10 lõike 3 eesmärk on kehtestada aruandmiskohustus: „Konventsiooniosaline võtab vajalikud seadusandlikud või muud meetmed kohustamaks spordikihlvedude korraldajaid teatama viivitamata tavatutest või kahtlastest kihlvedudest kihlvedusid reguleerivale asutusele (...)“ (rõhuasetus lisatud). Lõpuks antakse konventsiooni artikliga 11, mis käsitleb võitlust ebaseaduslike spordikihlvedude vastu, konventsiooniosalistele veelgi suurem otsustamisvabadus. Selles on märgitud: „konventsiooniosaline selgitab välja kõige sobivamad vahendid võitluseks ebaseaduslike spordikihlvedude korraldajate vastu ning kaalub meetmete võtmist asjaomase jurisdiktsiooni kohaldatava õiguse kohaselt, näiteks (...)“.

               See näitab, et konventsiooni artikkel 9 ning artikli 10 lõiked 1 ja 3 loovad aluse võimalikuks ühtlustamiseks ELi toimimise lepingu artikli 114 kohaselt sel määral, mil kihlvedude korraldajad tegelevad majandustegevusega. Artikkel 11, mille sõnastus on veelgi paindlikum, hõlmab siiski teatavat sätete ühtlustamist, mis võiks olla hõlmatud ka ELi toimimise lepingu artikliga 114, mis käsitleb siseturu rajamist ja toimimist.

               Lisaks sellele võib konventsiooni artikkel 11 mõjutada ka kolmandast riigist pakutavaid teenuseid. Kõnealused meetmed, mis puudutavad otseselt sellistele teenustele juurdepääsu, võiks olla hõlmatud liidu ühise kaubanduspoliitikaga vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 207.

               IV peatükk käsitleb kriminaalõigust ja õigusnormide täitmise tagamisega seotud koostööd (artiklid 15–18). Konventsiooni artikli 15 kohaselt peetakse üldiselt karistatavaks mitte spordivõistlustega manipuleerimist, vaid sellise käitumise teatavaid vorme (kui sellega kaasneb kas korruptiivne tegevus, sund või pettus). Artikkel 16 käsitleb rahapesu. Liidu tasandil reguleeritakse seda nõukogu raamotsusega 2001/500/JSK
                  10
                ja direktiiviga 2014/42/EL
                  11
               . Konventsiooni artikli 16 lõige 3 kuulub ELi pädevusse ja ELi toimimise lepingu artikli 114 kohaldamisalasse (direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta
                  12
               ). Jurisdiktsiooni, kriminaalmenetlust ja rakendusmeetmeid käsitlev V peatükk ning karistusi ja meetmeid käsitlev VI peatükk täiendavad konventsiooni artiklites 15–18 sisalduvaid kriminaalmateriaalõiguse sätteid. Konventsiooni artikkel 19 (jurisdiktsioon) on täiendav, kriminaalõiguse kehtestamisega seotud säte. Konventsiooni artiklites 20, 21 ja 25 (uurimistoimingud, kaitsemeetmed, arestimine ja konfiskeerimine) käsitletakse kriminaalmenetlustoiminguid, mis võiksid olla hõlmatud ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 2 punktidega a ja b.

               VII peatükk käsitleb rahvusvahelist õigusalast ja muud koostööd. Oluline on märkida, et konventsioon ei sisalda õiguskorda, mis asendaks kehtivaid õigusakte, vaid jätab puutumata juba olemasolevad sätted seoses vastastikuse õigusabiga kriminaalasjades ja väljaandmise valdkonnas
                  13
               . Seega on Euroopa tasandil kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö hõlbustamiseks loodud laiaulatuslik õiguslik raamistik, mida kohaldatakse kas võistluste tulemuste kokkuleppimisega seotud eri tegutsemisviiside või tulemuste kokkuleppimise kuritegelikuks tunnistamise suhtes, mida käsitatakse uue õigusrikkumisena liikmesriikide õiguskorras
                  14
               . See hõlmaks konventsiooni artiklit 26.

               Kokkuvõte

               Teatavad kuriteod ei ole praegu ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikega 1 hõlmatud. Muud kuriteod kuuluvad küll liidu pädevusse, kuid tema ainupädevusse kuulub ainult kaks sätet – artikkel 11 (kui seda kohaldatakse kolmandatest riikidest ja kolmandatele riikidele pakutavate teenuste suhtes) ja artikkel 14 (isikuandmete kaitse, osaliselt)
                  15
               . Ülejäänud kuuluvad jaotatud või nn toetavasse pädevusse.

               3.KAVANDATAVA OTSUSE ÕIGUSLIK ALUS

               3.1. Materiaalõiguslik alus

               Seoses õigusliku alusega on väljakujunenud kohtupraktika, et liidu meetme õigusliku aluse valimisel tuleb tugineda objektiivsetele teguritele, mis alluvad kohtulikule kontrollile, nende tegurite hulka kuuluvad meetme eesmärk ja sisu
                  16
               . Kui liidu meetme kontrollimise käigus selgub, et see taotleb kahte eesmärki või et sellega reguleeritakse kahte valdkonda ning üks neist on määratletav peamise või ülekaalukana, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab meetmel olema üksainus õiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus. Kui erandkorras on tõendatud, et meetmel on korraga mitu lahutamatult seotud eesmärki, ilma et üks oleks teise suhtes teisejärguline või kaudne, peab selline meede põhinema vastavatel erinevatel õiguslikel alustel
                  17
               .

               Siinkohal on potentsiaalselt asjakohased järgmised materiaalõiguslikud alused: ELi toimimise lepingu artikkel 16 (isikuandmete kaitse), ELi toimimise lepingu artikli 82 lõiked 1 ja 2 (õigusalane koostöö kriminaalasjades), ELi toimimise lepingu artikli 83 lõige 1 (kriminaalmateriaalõigus), ELi toimimise lepingu artikkel 114 (siseturu rajamine ja toimimine), ELi toimimise lepingu artikkel 165 (sport) ja ELi toimimise lepingu artikkel 207 (ühine kaubanduspoliitika).

               Tervikuna võttes sisaldab ülesanne võidelda spordivõistlustega manipuleerimise vastu manipuleerimise ennetamise ja koostöö elemente, mis on peamiselt hõlmatud ELi toimimise lepingu artikliga 165, samuti koostöö ja ühtlustamise elemente, mis on hõlmatud ELi toimimise lepingu artiklitega 114 (muud kui kriminaalasjad) ja 207 (ainult kolmandate riikide kihlveokorraldajate juurdepääsuga seotud sätted) ning ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikega 1 ja artikliga 83 (kriminaalasjad).

               Kui tegemist on kihlveoteenustega, võidakse kohaldada ELi toimimise lepingu artikleid 114 ja 207, sõltuvalt sellest, kas need teenused on ELi-sisesed või mitte. Tundub, et siseturuga seotud aspekt on konventsiooni kui terviku suhtes tähtsam, kuna ühise kaubanduspoliitika aspektiga on tegemist vaid konventsiooni artikli 11 puhul. Isegi kui ELi toimimise lepingu artiklit 207 ei mainita ja seda peetakse siseturu aspektide suhtes täiendavaks asjaoluks, puudub liikmesriikidel pädevus ühise kaubanduspoliitika alla kuuluvate asjakohaste aspektide üle.

               Isikuandmete kaitse seisukohalt ei ole see konventsiooni põhieesmärk ja vastavad sätted on teisejärgulise tähtsusega. Paljudes Euroopa Nõukogu konventsioonides tuletatakse praegu meelde, et isikuandmete kaitset tuleb järgida, isegi kui selline kohustus tuleneb juba mõnest teisest konventsioonist (nt konventsioon nr 108 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel), sest konventsiooniosalised ei pruugi olla ühed ja samad.

               Selleks et EL saaks teostada oma pädevust kogu konventsiooni üle (välja arvatud elemendid, mille üle tal puudub pädevus), on peamised materiaalõiguslikud alused ELi toimimise lepingu artikli 82 lõige 1, artikli 83 lõige 1 ning artiklid 114 ja 165.

               Kuna konventsioonis on mitmed õigusvaldkonnad omavahel läbi põimunud ja hõlmavad nii liidu ainupädevusse kuuluvaid valdkondi kui ka pädevusi, mis ELil puuduvad, ei saa liit või liikmesriigid üksi konventsiooni sõlmida.

               3.2. Menetlusõiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 6 on sätestatud, et nõukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta.

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktis a on sätestatud, et kui leping hõlmab valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

               Nagu eespool selgitatud, hõlmab spordivõistlustega manipuleerimise vastane konventsioon valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 kohaselt peab lepingu sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse vastuvõtmine toimuma kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise teel.

               3.3
                     Kokkuvõte

               Käesolevas ettepanekus käsitletud otsuse õiguslikuks aluseks peaksid olema ELi toimimise lepingu artiklid 114 ja 165 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               2017/0166 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel spordivõistlustega manipuleerimise vastase Euroopa Nõukogu konventsiooni sõlmimist küsimustes, mis ei ole seotud kriminaalmateriaalõigusega ja õigusalase koostööga kriminaalasjades

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 114 ja 165 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  18

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ennetamist käsitlevad sätted sisalduvad peamiselt konventsiooni II ja III peatükis
                  19
               . Need sätted võivad täielikult või suures osas olla hõlmatud ELi toimimise lepingu artikliga 165. Tuleb märkida, et ELi toimimise lepingu artiklil 165 on vaid toetav pädevus, mis välistab mis tahes ühtlustamismeetmed ega asenda liikmesriikide pädevust nendes valdkondades
                  20
               .

               (2)Muude sätetega (eelkõige konventsiooni artikkel 9, artikli 10 lõiked 1 ja 3 ning artikkel 11) on ette nähtud teatav õigusaktide ühtlustamine, mis võib olla hõlmatud ELi toimimise lepingu artikliga 114.

               (3)Artikkel 11 võib mõjutada ka kolmandast riigist pakutavaid teenuseid. Kõnealused meetmed, mis on otseselt seotud juurdepääsuga sellistele teenustele, kuuluvad ühise kaubanduspoliitika alla (ELi toimimise lepingu artikkel 207). Liikmesriikidel ei ole pädevust ühise kaubanduspoliitika alla kuuluvate asjakohaste aspektide suhtes.

               (4)Isikuandmete kaitset käsitlev artikkel 14 kuulub vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 16 liidu ainuõiguslikku pädevusse.

               (5)Euroopa Liit toetab spordivõistlustega manipuleerimise vastast Euroopa Nõukogu konventsiooni, kuna nii toetatakse Euroopa Liidu jõupingutusi võidelda sporditulemuste manipuleerimise vastu, et kaitsta spordi ausust ja spordieetikat kooskõlas spordi sõltumatuse põhimõttega.

               (6)Kooskõlas nõukogu [kuupäev] otsusega […] kirjutati [kuupäev] Euroopa Nõukogu konventsioon, milles käsitletakse spordivõistlustega seotud manipuleerimist, [...] poolt alla, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (7)Konventsiooni teatavad sätted puudutavad kriminaalmateriaalõigust ja õigusalast koostööd kriminaalasjades ning seetõttu kuuluvad need ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse. Nende sätete osas võetakse käesoleva otsusega paralleelselt vastu eraldi nõukogu otsus.

               (8)Konventsioon tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Spordivõistlustega manipuleerimise vastane Euroopa Nõukogu konventsioon on Euroopa Liidu nimel sõlmitud.

               Konventsiooni tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel osalema konventsiooni artikliga 32 ette nähtud heakskiitmiskirjade hoiuleandmises, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end konventsiooniga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  COM(2012) 655 (final).

                     (2)
                  Komisjon avaldas nõukogu istungi protokolli kantava avalduse, milles ta ei nõustunud materiaalõigusliku aluse lisamisega; vt nõukogu dokument 10509/13.

                     (3)
                  Nõukogu 10. juuni 2013. aasta otsus 2013/304/EL, millega antakse Euroopa Komisjonile volitused osalemiseks Euroopa Liidu nimel läbirääkimistes Euroopa Nõukogu rahvusvahelise konventsiooni üle, mis käsitleb võitlust sporditulemustega manipuleerimise vastu, välja arvatud kriminaalasjades tehtavat koostööd ja politseikoostööd käsitlevates küsimustes (ELT L 170, 22.6.2013, lk 62).

                     (4)
                  Nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Komisjonile volitused osalemiseks Euroopa Liidu nimel läbirääkimistes sporditulemustega manipuleerimise vastast võitlust käsitleva Euroopa Nõukogu rahvusvahelise konventsiooni üle kriminaalasjades tehtava koostöö ja politseikoostöö küsimuses, nõukogu dokument 10180/13.

                     (5)
                  Malta hääletas konventsiooni vastu ja esitas 11. juulil 2014 Euroopa Kohtule taotluse konventsiooni käsitleva arvamuse saamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 11 (arvamus 1/14).

                     (6)
                  .

                     http://ec.europa.eu/internal_market/gambling/communication/index_en.htm.

                     (7)
                  Hiljutine näide:

                     https://ec.europa.eu/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/other-programmes/cooperation-between-public-private_en

                  .

                     (8)

                        Ennetamist käsitletakse konventsiooni II ja III peatükis ning artiklites 27 ja 28.

                     (9)
                  Vt ka konventsiooni artiklid 27 ja 28, mis hõlmavad koostöö üldiseid aspekte.

                     (10)
                  Nõukogu raamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1).

                     (11)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus.

                     (12)
                  Direktiivis on sätestatud raamistik, mille eesmärk on kaitsta rahapesu ja terrorismi rahastamise ohtude eest krediidi- ja finantseerimisasutuste usaldusväärsust, ühtsust ja stabiilsust ning usaldust finantssüsteemi vastu tervikuna.

                     (13)
                  Selgitava aruande § 21.

                     (14)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta akt, millega kehtestatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vaheline vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlev konventsioon (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1); nõukogu raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1); nõukogu raamotsus 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (ELT L 196, 2.8.2003, lk 45); nõukogu raamotsus 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta; nõukogu raamotsus 2008/978/JSK, mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust (ELT L 350, 30.12.2008); nõukogu raamotsus 2009/948/JSK kohtualluvuskonfliktide vältimise ja lahendamise kohta kriminaalmenetluses (ELT L 328, 15.12.2009, lk 42); direktiiv 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (ELT L 130, 1.5.2014, lk 1); direktiiv 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39).

                     (15)
                  Asjakohaste õigusaktide hulka võivad kuuluda direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31), määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk l) ning raamotsus 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (ELT L 350, 30.12.2008, lk 60).

                     (16)
                  C-377/12, komisjon vs. nõukogu, punkt 34.

                     (17)
                  Vt samas otsuse punkt 34.

                     (18)
                  ELT C , , lk .

                     (19)
                  Kuid vt ka artiklid 27 ja 28, mis käsitlevad koostööd väljaspool kriminaalasjadega seotud küsimusi.

                     (20)
                  Vt ELi toimimise lepingu artikli 2 lõige 5.


Tähtis õiguslik teade

|

52007SC0394

Eelnõu: EMP ühiskomitee otsus millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu  /* SEK/2007/0394 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.3.2007SEK(2007) 394 lõplikEelnõu:EMP ÜHISKOMITEE OTSUSmillega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust- Ühenduse ühise seisukoha eelnõu - (komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. EMP lepingu protokollis nr 31 on esitatud konkreetsed sätted ühenduse ja EMP EFTA riikide koostöö kohta väljaspool nelja vabadust.2. Lisatud EMP Ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta protokolli nr 31, et laiendada tarbijakaitsealast koostööd. Otsuse eelnõuga nähakse ette koostööraamistik ja sätestatakse eeskirjad EMP EFTA riikide täielikuks osalemiseks ühenduse kõnealuse valdkonna programmides ja meetmetes alates 1. jaanuarist 2007 ning inkorporeeritakse järgmine õigusakt:-  32006 D 1926 : Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1926/2006/EÜ, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007—2013 (ELT L 404, 30.12.2006, lk 39).3. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 punktis b nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul selliste otsuste suhtes vastu ühenduse seisukoha.4. EMP Ühiskomitee otsuse eelnõu esitatakse heakskiitmiseks nõukogule ja seejärel esitab komisjon EMP Ühiskomitees võimalikult kiiresti ühenduse seisukoha.Eelnõu:EMP ÜHISKOMITEE OTSUSmillega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadustEMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eriti selle artikleid 86 ja 98,ning arvestades järgmist:(1) Lepingu protokolli nr 31 on muudetud EMP Ühiskomitee …otsusega nr …/… .[1](2) On asjakohane laiendada lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1926/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007–2013[2].(3) Lepingu protokolli nr 31 tuleks muuta, et kõnealust laiendatud koostööd saaks alustada 1. jaanuaril 2007,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu protokolli nr 31 artiklit 6 muudetakse järgmiselt:1. Lõike 3 järele lisatakse järgmine lõik:"3a. EFTA riigid osalevad alates 1. jaanuarist 2007 järgmises programmis:- 32006 D 1926 : Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1926/2006/EÜ, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007—2013 (ELT L 404, 30.12.2006, lk 39)."2. Lõike 4 tekst asendatakse järgmisega:"EFTA riigid osalevad lõigetes 3 ja 3a osutatud meetmete rahastamises vastavalt lepingu artikli 82 lõike 1 punktile a."3. Lõike 5 tekst asendatakse järgmisega:"Alates koostöö algusest lõigetes 3 ja 3a osutatud tegevuse raames osalevad EFTA riigid täielikult kõikides EÜ komiteedes ja teistes organites, kes abistavad Euroopa Ühenduste Komisjoni nimetatud tegevuse juhtimisel või arendamisel."Artikkel 2Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast EMP Ühiskomitee viimast teavitamist vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1.*Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.Artikkel 3Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel,EMP Ühiskomitee nimeleesistujaEMP Ühiskomiteesekretärid [1] ELT L …[2] ELT L 404, 30.12.2006, lk 39.* [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0311

Ettepanek: Nõukogu otsus liikmesriikide osamaksude kohta Euroopa Arengufondi (2009. aasta 2. osa)  /* KOM/2009/0311 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 24.6.2009KOM(2009) 311 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUSliikmesriikide osamaksude kohta Euroopa Arengufondi (2009. aasta 2. osa)SELETUSKIRIKümnenda EAFi sisekokkuleppe ja finantsmäärusega nähakse ette uus liikmesriikide osamakse käsitlev menetlus, mille alusel liikmesriigid rahastavad EAFi. Finantsmääruse artikli 157 kohaselt kohaldatakse kõnealust uut menetlust esimest korda 2009. aasta (aasta „n+2” nimetatud sätte tähenduses) osamaksude tegemisel.Finantsmääruse artikli 57 lõike 3 kohaselt käsitleb käesolev ettepanek:-  2009. aasta (aasta „n+1” nimetatud artiklis sätestatud püsimenetluste tähenduses) osamakse teise osa suurust.Finantsmääruse artikli 57 lõike 7 kohaselt on täpsustatud, milliseid summasid haldab komisjon ja milliseid Euroopa Investeerimispank.Finantsmääruse artikli 145 kohaselt edastas Euroopa Investeerimispank komisjonile tema hallatavate vahendite kohustuste ja maksete prognoosi ajakohastatud versiooni.Finantsmääruse artikli 57 lõike 3 kohaselt peab nõukogu tegema otsuse nimetatud ettepaneku kohta hiljemalt 21 kalendripäeva pärast seda, kui komisjon on esitanud oma ettepaneku, ja liikmesriigid peavad tasuma osamakse teise osa hiljemalt 21 päeva pärast päeva, mil neid nõukogu otsusest teavitatakse.Finantsmääruse artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus nimetatud osamaksunõuded hõlmavad seetõttu üheksanda EAFi summasid.Tuletame meelde, et finantsmääruse artikli 60 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei tasu tasumisele kuuluvat osamaksu sätestatud tähtajaks, peab asjaomane liikmesriik tasuma maksmata jäänud summalt viivist vastavalt samas artiklis sätestatud viivise maksmist käsitlevale korrale.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSliikmesriikide osamaksude kohta Euroopa Arengufondi (2009. aasta 2. osa)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldataks EÜ asutamislepingu neljandat osa,[1] eriti selle artikli 10 lõiget 1,võttes arvese sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa,[2] eriti selle artiklit 7,võttes arvesse kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat 18. veebruari 2008. aasta finantsmäärust (edaspidi kümnenda EAFi finantsmäärus),[3] eriti selle artiklit 57 ja artikli 58 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4]ning arvestades järgmist:(1) Kümnenda Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF”) suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Seetõttu tuleks esitada üheksanda EAFi rahastamisnõue.(2) Kümnenda EAFi finantsmääruse artikli 145 esimese lõigu kohaselt edastas Euroopa Investeerimispank komisjonile tema hallatavate vahendite kohustuste ja maksete prognoosi ajakohastatud versiooni.(3) Kümnenda EAFi finantsmääruse artikli 157 kohaselt kohaldatakse artiklites 57–61 sätestatud menetlust esimest korda 2009. aastal. Nimetatud menetluse kohaselt esitab komisjon ettepaneku, milles on täpsustatud 2009. aasta osamakse teise osa suurus. Nõukogu peab tegema otsuse hiljemalt 21 kalendripäeva pärast seda, kui komisjon on esitanud oma ettepaneku, ja liikmesriigid peavad tasuma osamakse teise osa hiljemalt 21 päeva pärast päeva, mil neid nõukogu otsusest teavitatakse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 12009. aasta osamaksu teine osa, mida liikmesriigid maksavad komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale EAFi rahastamiseks, on esitatud käesoleva otsuse lisas asuvas tabelis.Artikkel 2Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele, kes tasuvad üheksanda EAFi osamaksu.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA2009. aasta osamaksu teine osa (eurodes)Liikmesriik | % | EIP-le | Komisjonile | Kokku |Saksamaa | 23,36 | 21 024 000 | 256 960 000 | 277 984 000 |Belgia | 3,92 | 3 528 000 | 43 120 000 | 46 648 000 |Taani | 2,14 | 1 926 000 | 23 540 000 | 25 466 000 |Hispaania | 5,84 | 5 256 000 | 64 240 000 | 69 496 000 |Prantsusmaa | 24,30 | 21 870 000 | 267 300 000 | 289 170 000 |Kreeka | 1,25 | 1 125 000 | 13 750 000 | 14 875 000 |Iirimaa | 0,62 | 558 000 | 6 820 000 | 7 378 000 |Itaalia | 12,54 | 11 286 000 | 137 940 000 | 149 226 000 |Luksemburg | 0,29 | 261 000 | 3 190 000 | 3 451 000 |Madalmaad | 5,22 | 4 698 000 | 57 420 000 | 62 118 000 |Portugal | 0,97 | 873 000 | 10 670 000 | 11 543 000 |Ühendkuningriik | 12,69 | 11 421 000 | 139 590 000 | 151 011 000 |Austria | 2,65 | 2 385 000 | 29 150 000 | 31 535 000 |Soome | 1,48 | 1 332 000 | 16 280 000 | 17 612 000 |Rootsi | 2,73 | 2 457 000 | 30 030 000 | 32 487 000 |KOKKU | 100,00 | 90 000 000 | 1 100 000 000 | 1 190 000 000 |[1] ELT L 317, 15.12.2000, lk 355.[2] ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.[3] ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.[4] ELT C …, …, lk ….