               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.6.2018
            COM(2018) 477 final
            2018/0255(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2018. aasta osamaksu teist osa

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Käesoleva ettepanekuga esitatakse nõukogu otsuse eelnõu 2018. aastal Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF“) makstava liikmesriikide osamaksu teise osa kohta.

                  11. EAFi ja teiste seni avatud EAFi vahendite (s.t 8., 9. ja 10. EAFi) haldamisel kehtivad järgmised õigusnormid:

                  praegu kehtiv koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (AKV-ELi koostööleping), viimati muudetud redaktsioonis
                     1
                  ,

                  sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                     2
                   (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“),

                  nõukogu määrus (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust
                     3
                   (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“).

                  Eespool nimetatud dokumendid sisaldavad liikmesriikide mitmeaastaseid kohustusi EAFi sularahahalduse finantsiliseks toetamiseks. 11. EAFi finantsmääruse kohaselt tasuvad liikmesriigid korrapäraseid osamaksusid EAFi sularahahaldusele vastavalt eelnevalt kindlaks määratud finantskohustustele. Korrapärased osamaksud tasutakse vastavalt nõukogu tehnilistele otsustele, mis kajastavad eelnevalt kindlaks määratud finantskohustuste rakendamist.

                  Seepärast ei kohaldata kõiki seletuskirja pealkirju selliste korrapäraste osamaksunõuete suhtes nagu käesolev.

               2.ÕIGUSLIK KÜLG

               •Õiguslik alus

                  11. EAFi sisekokkuleppe artiklis 7 on ette nähtud kord, mille kohaselt otsustatakse EAFi makstavate liikmesriikide osamaksude üle.

                  Kooskõlas 11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõikega 3 esitab komisjon ettepaneku liikmesriikide osamaksu teise osa kohta 15. juuniks. Nõukogu peab selle ettepaneku kohta otsuse tegema 21 kalendripäeva jooksul pärast ettepaneku esitamist.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõikes 4 on esitatud eeskirjad komisjoni ettepaneku sisu kohta.

               •Muud õiguslikud asjaolud

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõike 7 kohaselt täpsustatakse eraldi, milliseid summasid haldab Euroopa Komisjon ja milliseid Euroopa Investeerimispank (EIP).

                  EIP on edastanud Euroopa Komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. Euroopa Arengufondi finantsmääruse artiklile 52.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus esitatud osamaksunõuded hõlmavad seetõttu EIP puhul 10. EAFi summasid ning Euroopa Komisjoni puhul 11. EAFi summasid.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 23 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei maksa osamaksusummat tähtaegselt, peab ta tasuma maksmata jäänud summalt intressi vastavalt samas artiklis sätestatud intressi maksmise korrale.

               3.MÕJU EELARVELE

                  Mõju eelarvele puudub.

               2018/0255 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2018. aasta osamaksu teist osa

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                  4
                (edaspidi „sisekokkulepe“), eriti selle artiklit 7,

               võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust
                  5
                (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“), eriti selle artikli 21 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon esitab 11. EAFi finantsmääruse artiklites 21–24 sätestatud korras 15. juuniks 2018 ettepaneku, milles täpsustatakse a) liikmesriikide 2018. aasta osamaksu teise osa suurus ning b) 2018. aasta osamaks, mida on muudetud juhul, kui aastane osamaks erineb tegelikest vajadustest.

               (2)Euroopa Investeerimispank saatis 15. aprillil 2018 Euroopa Komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. EAFi finantsmääruse artiklile 52.

               (3)11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide raames ette nähtud summad. Seetõttu tuleks esitada nõue tasuda 10. EAFi osamaks EIP-le ja 11. EAFi osamaks komisjonile.

               (4)Nõukogu võttis 20. novembril 2017 komisjoni ettepaneku alusel vastu otsuse (EL) 2017/2171,
                  6
                milles määratakse liikmesriikide 2018. aasta EAFi osamaksu ülemmäärad järgmiselt: Euroopa Komisjonile 4 550 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispangale 250 000 000 eurot,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Arengufondi osamaksude summad, mille liikmesriigid maksavad Euroopa Komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2018. aasta osamaksu teise osana, on esitatud käesoleva otsuse lisa tabelis.

               Artikkel 2

               Liikmesriikide 2018. aasta muudetud EAFi osamaks on 4 500 000 000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on 4 250 000 000 eurot ja EIP osa on 250 000 000 eurot.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

                     (2)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 58, 3.3.2015, lk 17–38.

                     (4)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (5)

                        ELT L 58, 3.3.2015, lk 17–38.

                     (6)

                        ELT L 306, 22.11.2017, lk 21–23.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.6.2018
            COM(2018) 477 final
            LISA
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2018. aasta osamaksu teist osa

               LISA

                        LIIKMESRIIGID

                        Osatähtsus 10. EAFis (%)

                        Osatähtsus 11. EAFis (%)

                        2018. aasta osamaksu 2. osa (eurodes)

                        Kokku

                        Komisjon

                        EIP

                        11. EAF

                        10. EAF

                        BELGIA

                        3,53

                        3,24927

                        42 240 510,00

                        3 530 000,00

                        45 770 510,00

                        BULGAARIA

                        0,14

                        0,21853

                        2 840 890,00

                        140 000,00

                        2 980 890,00

                        TŠEHHI VABARIIK

                        0,51

                        0,79745

                        10 366 850,00

                        510 000,00

                        10 876 850,00

                        TAANI

                        2,00

                        1,98045

                        25 745 850,00

                        2 000 000,00

                        27 745 850,00

                        SAKSAMAA

                        20,50

                        20,57980

                        267 537 400,00

                        20 500 000,00

                        288 037 400,00

                        EESTI

                        0,05

                        0,08635

                        1 122 550,00

                        50 000,00

                        1 172 550,00

                        IIRIMAA

                        0,91

                        0,94006

                        12 220 780,00

                        910 000,00

                        13 130 780,00

                        KREEKA

                        1,47

                        1,50735

                        19 595 550,00

                        1 470 000,00

                        21 065 550,00

                        HISPAANIA

                        7,85

                        7,93248

                        103 122 240,00

                        7 850 000,00

                        110 972 240,00

                        PRANTSUSMAA

                        19,55

                        17,81269

                        231 564 970,00

                        19 550 000,00

                        251 114 970,00

                        HORVAATIA

                        0,00

                        0,22518

                        2 927 340,00

                        0,00

                        2 927 340,00

                        ITAALIA

                        12,86

                        12,53009

                        162 891 170,00

                        12 860 000,00

                        175 751 170,00

                        KÜPROS

                        0,09

                        0,11162

                        1 451 060,00

                        90 000,00

                        1 541 060,00

                        LÄTI

                        0,07

                        0,11612

                        1 509 560,00

                        70 000,00

                        1 579 560,00

                        LEEDU

                        0,12

                        0,18077

                        2 350 010,00

                        120 000,00

                        2 470 010,00

                        LUKSEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                        3 316 170,00

                        270 000,00

                        3 586 170,00

                        UNGARI

                        0,55

                        0,61456

                        7 989 280,00

                        550 000,00

                        8 539 280,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        494 130,00

                        30 000,00

                        524 130,00

                        MADALMAAD

                        4,85

                        4,77678

                        62 098 140,00

                        4 850 000,00

                        66 948 140,00

                        AUSTRIA

                        2,41

                        2,39757

                        31 168 410,00

                        2 410 000,00

                        33 578 410,00

                        POOLA

                        1,30

                        2,00734

                        26 095 420,00

                        1 300 000,00

                        27 395 420,00

                        PORTUGAL

                        1,15

                        1,19679

                        15 558 270,00

                        1 150 000,00

                        16 708 270,00

                        RUMEENIA

                        0,37

                        0,71815

                        9 335 950,00

                        370 000,00

                        9 705 950,00

                        SLOVEENIA

                        0,18

                        0,22452

                        2 918 760,00

                        180 000,00

                        3 098 760,00

                        SLOVAKKIA

                        0,21

                        0,37616

                        4 890 080,00

                        210 000,00

                        5 100 080,00

                        SOOME

                        1,47

                        1,50909

                        19 618 170,00

                        1 470 000,00

                        21 088 170,00

                        ROOTSI

                        2,74

                        2,93911

                        38 208 430,00

                        2 740 000,00

                        40 948 430,00

                        ÜHENDKUNINGRIIK

                        14,82

                        14,67862

                        190 822 060,00

                        14 820 000,00

                        205 642 060,00

                        EL 28 KOKKU

                        100,00

                        100,00

                        1 300 000 000,00

                        100 000 000,00

                        1 400 000 000,00


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.8.2018
            COM(2018) 565 final
            2018/0297(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumisel

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumisel (edaspidi „osaliste kohtumine“) liidu nimel võetav seisukoht seoses kavatsusega võtta vastu otsus, mis käsitleb Türgi taotlust saada Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (edaspidi „OECD“) riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) osaliseks.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkulepe

               Tegemist on Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Kanada, Jaapani, Korea, Norra, Šveitsi, Austraalia ja Uus-Meremaa vahelise suulise kokkuleppega, mille eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatavate ekspordikrediitide nõuetekohasele kasutamiseks. Tegelikkuses tähendab see, et luuakse võrdsed võimalused (mille puhul konkurents põhineb eksporditavate kaupade hinnal ja kvaliteedil, mitte soodsaimatel finantseerimistingimustel) ja püütakse kõrvaldada riiklikult toetatavate ekspordikrediitidega seotud subsiidiumid ja kaubanduse moonutamine. Kokkulepe, mis jõustus 1978. aasta aprillis, on sõlmitud määramata ajaks, ja see ei ole OECD õigusakt,
                  1
                kuigi OECD sekretariaat aitab seda hallata.

               Kokkulepet ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse uusi tehnilisi ja poliitilisi arengusuundi, mis mõjutavad ekspordikrediiti eri valdkondades. Kokkulepe on üle võetud ja muudetud ELis õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011
                  2

                  3
               . Ajakohastamised inkorporeeritakse ELi õigusesse delegeeritud õigusaktide kaudu vastavalt kõnealuse määruse artiklile 2.

               2.2.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumine

               Kokkuleppe punktis 67 on sätestatud, et osalised vaatavad korrapäraselt läbi kokkuleppe toimimise. Läbivaatamise ajal uurivad osalised muu hulgas teatamismenetlusi, eristatud diskontomäärade süsteemi rakendamist ja toimimist, seotud abi käsitlevaid eeskirju ja menetlusi, tingimuste kohandamist, varasemaid kohustusi ja kokkuleppeosaliste ringi laiendamise võimalusi.

               Komisjon esindab liitu osaliste kohtumisel, kus kõik kokkuleppesse tehtavaid muudatusi käsitlevad otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Liidu seisukoha võtab vastu nõukogu ja seda arutatakse liikmesriigi esindajatega ekspordikrediidi töörühmas
                  4
               .

               2.3.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumise kavandatud akt

               Kokkuleppe punktis 3 on sätestatud: „olemasolevad osalised võivad osalisteks kutsuda teisi OECD liikmeid ja muid riike“. Türgi on olnud OECD liige alates 2. augustist 1961.

               Türgi saatis kokkuleppe osaliste kohtumise eesistujale 20. septembril 2017. aastal kirja, millega taotles kokkuleppe osaliseks saamist.

               Türgi taotlust arutati osaliste kohtumise konfidentsiaalsel istungil, mis toimus 15. novembril 2017. Ühtegi otsust ei tehtud, sest osalistel ja sh ELil puudus selles küsimuses seisukoht.

               2018. aasta 12. novembriga algaval nädalal toimuval kokkuleppe osaliste kohtumisel tuleb teha otsus Türgi kõnealuse taotluse kohta (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

               Vastavalt kokkuleppe punktile 67 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Türgi on kokkuleppes osalenud vaatlejana alates 2006. aastast.

               Türgil juba on kohustus täita ELi õigusakte, mis käsitlevad ametlikult toetatavat ekspordikrediitide poliitikat, nagu see on ette nähtud ELi-Türgi tolliliidu lepingu artikliga 12, milles on sätestatud:

               „Türgi kohaldab nende riikide suhtes, mis ei ole ühenduse liikmed, sätteid ja rakendusmeetmeid, mis on sisuliselt sarnased järgmistes määrustes sätestatud ühenduse kaubanduspoliitika sätete ja rakendusmeetmetega: […] – nõukogu otsus 93/112/EMÜ(riiklikult toetatav ekspordikrediit)“
                  5
               .

               Nõukogu otsus 93/112/EMÜ on nüüd asendatud määrusega (EL) 1233/2011 ja isegi kui Türgi ei ole täielikult oma õigusakte kooskõlla viinud ekspordikrediite käsitlevate ELi õigusaktidega (nagu märgitakse Türgi 2016. aasta aruandes
                  6
               ), avaldab OECD kokkuleppe osaliseks võtmine Türgile survet täita kõnealuseid eeskirju. Kuna riiklikult toetatavaid ekspordikrediite käsitlevad eeskirjad võetakse vastu kokkuleppe osaliste kohtumisel konsensuse teel, kaasatakse Türgi täielikult otsustusprotsessi pärast osaliseks saamist.

               Peale selle on Türgi ekspordikrediidi töörühma liige; see loodi 2012. aastal, et pidada OECDsse mittekuuluvate tärkava turumajandusega riikidega läbirääkimisi uute ekspordikrediite käsitlevate eeskirjade üle.

               Seetõttu tuleks toetada Türgi taotlust saada kokkuleppe osaliseks.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga „mis võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  7
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Akt, mille osaliste kohtumine peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt võib ELi õiguse sisu otsustavalt muuta tulenevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ) artiklist 2, kus on sätestatud: „komisjon võtab vastavalt artiklile 3 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks seoses kokkuleppe osaliste vahel kokku lepitud muudatustega suunistes“.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna osaliste kohtumise aktiga muudetakse kokkulepet, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2018/0297 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumisel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkulepe (edaspidi kokkulepe“) on üle võetud ja muudetud ELis õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011
                  8

                  9
               .

               (2)Vastavalt kokkuleppe punktile 3 võidakse kokkuleppe osaliste kohtumisel võtta vastu otsus kutsuda kokkuleppe osalisteks teisi OECD liikmeid.

               (3)20. septembril 2017 teatas Türgi oma kavatsusest saada kokkuleppe osaliseks.

               (4)Kokkuleppe osaliste kohtumise 140. istungil, mis toimub 2018. aasta 12. novembriga algaval nädalal, võetakse vastu otsus Türgi taotluse kohta saada kokkuleppe osaliseks.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel kokkuleppe osaliste kohtumisel, kuna kavandatav otsus võib mõjutada otsustavalt liidu õigusaktide sisu tulenevalt määruse (EL) nr 1233/2011 artiklist 2.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumise 140. istungil võetav seisukoht on toetada Türgi taotlust saada riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliseks.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nagu on määratletud OECD konventsiooni punktis 5.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

                     (3)

                        OECD kokkuleppe varasemad versioonid on võetud ELi õigusesse üle nõukogu otsustega.

                     (4)

                        Nõukogu otsus, millega moodustatakse krediidikindlustus-, krediidigarantii- ja finantskrediidipoliitika koordineerimisrühm (EÜT 66, 27.10.1960, lk 1339/60).

                     (5)

                        EÜT L 44, 22.2.1993, lk 1.

                     (6)

                        SWD(2016) 366 final.

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

                     (9)

                        OECD kokkuleppe varasemad versioonid on võetud ELi õigusesse üle nõukogu otsustega.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.7.2018
            COM(2018) 548 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta(Madalamaade taotlus – EGF/2018/001 NL/Financial service activities)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.23. veebruaril 2018 esitasid Madalmaad taotluse EGF/2018/001 NL/Financial service activities, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                NACE Revision 2 osa 64 (finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid) alla kuuluvas majandussektoris Madalmaades, NUTS 2. tasandi piirkondades NL12 (Friesland), NL13 (Drenthe) ja NL21 (Overijssel).

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                           EGF/2018/001

                        NL/Financial service activities

                        Liikmesriik

                        Madalmaad

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        NL12 – Friesland

                        NL13 – Drenthe

                        NL21 – Overijssel

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        23. veebruar 2018

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        23. veebruar 2018

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        9. märts 2018

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        4. mai 2018

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        27. juuli 2018

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt b

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        20

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 64 (finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid)

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud)

                        24. märts 2017 – 24. detsember 2017

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        1 324

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        450

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        1 908 000

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        79 500

                        Kogueelarve (eurodes)

                        1 987 500

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        1 192 500

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Madalmaad esitasid taotluse

                  EGF/2018/001

               NL/Financial service activities 23. veebruaril 2018, s.o 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Madalmaadelt lisateavet 9. märtsil 2018. Lisateave esitati tähtajal, mis määrati pärast seda, kui Madalamaad olid esitanud nõuetekohaselt põhjendatud taotluse, et kuuenädalast tähtaega pikendataks kahe nädala võrra. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 27. juulil 2018.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 64 (finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid) alla kuuluvas majandussektoris koondati 1 324 töötajat. Koondamised toimusid NUTS 2. tasandi piirkondades NL12 (Friesland), NL13 (Drenthe) ja NL21 (Overijssel)
                  6
               .

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Rabobank

                        981

                        BNP Paribas

                        3

                        ING Bank

                        149

                        SBOT BV

                        3

                        ABN-AMRO

                        112

                        KAS Bank NV

                        2

                        Volksbank/SNS

                        29

                        Pale BV

                        2

                        Kredietbank Nederland

                        11

                        Royal Bank of Scotland

                        2

                        Triodos

                        6

                        CEM Finance BV

                        1

                        F. Van Lanschot Bankers

                        5

                        DNB

                        1

                        Lacent BV

                        5

                        KBC Bank

                        1

                        Santander

                        5

                        Krediet Unie BV

                        1

                        Kempen & Co NV

                        4

                        UBS Europe SE

                        1

                        Ettevõtjaid kokku: 20

                        Koondatuid kokku:

                        1 324

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        1 324

               Sekkumiskriteeriumid

               Madalmaad esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NUTS 2. tasandi piirkonnas Overijsselis (NL21) koondati 610 töötajat. Üheksakuuline vaatlusperiood kestis 24. märtsist 2017 kuni 24. detsembrini 2017.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               6.Kõik vaatlusperioodil toimunud 1 324 koondamist on arvestatud kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               7.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 324.

               Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga

               8.Selleks et tõendada koondamiste seost määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga, väidavad Madalmaad, et finants- ja majanduskriis avaldas suurt mõju Madalmaade pankade teenustele ja toimimisele.
                  7

                  8

                  9
               .

               9.Finantskriisiga toimetulekuks kehtestatud madalad intressimäärad, rangemad regulatiivnõuded, oluliselt väiksem hüpoteegiturg ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antud laenud põhjustasid kasumlikkuse vähenemise ja tekitasid vältimatu vajaduse vähendada kulusid. Komisjoni 2018. aastal koostatud riigiaruanne kinnitab, et Madalamaade intressimäärad olid madalad, VKEde laenud vähenesid ja kodumajapidamiste laenutase kasvas
                  10
               .

               10.Hüpoteegiturul võib 2006. aastast kuni 2015. aastani täheldada olulist langust
                  11
               . 2016. aastast algas mõningane taastumine, kuid tase on jäänud finants- ja majanduskriisieelsest tasemest ikkagi palju madalamale. Uute hüpoteekide seadmise kasvumäär aastas on praegu nullilähedane, samas enne 2008. aasta kriisi kasvas see määr 4–5 % aastas. Uute tegijate (näiteks pensionifondid ja kindlustajad) lisandumine suurendas veelgi pankade hüpoteegiäri langust.

               11.Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) laenu andmise puhul võib viimase kümne aasta jooksul märgata suurt langust
                  12
                ning 2008. aasta taset ei ole suudetud taastada.

               12.Kõige selle tagajärjel vähendasid pangad oma personali, sulgedes peamiselt piirkondlikke harukontoreid ja minnes üle internetipangandusele. Aastatel 2004–2014 suleti pooled harukontoritest
                  13
                ja sama suundumus jätkub. Enamik koondatutest on need, kes tegelesid otseselt klientide ja sellega seonduva haldamisega.

               13.Senini ei ole majandussektoris „finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid“ esitatud ühtegi EGFi taotlust.

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               14.Madalad intressimäärad (madalad intressimarginaalid) avaldasid pankade kasumlikkusele otsest negatiivset mõju. Kasumlikkus taastati peamiselt kulude vähendamise kaudu ning selleks tuli äritegevuse jätkumise huvides sulgeda piirkondlikke harukontoreid ja automatiseerida. Nii väheneb töötajate arv pidevalt kõigis pankades.

               15.Madalmaade pangandussektoris suurenes koondamiste arv 2016. aasta aprillist 2017. aasta aprillini 8,6 %, samal ajal vähenes koondamiste keskmine arv sektorite lõikes 12,8 %
                  14
               . Rabobank omas 2004. aastal 1 434 harukontorit; 2014. aastal oli neist alles 566 (–60 %). ABN-AMRO sulges samal ajal oma kontoritest 427 (–57 %)
                  15
               . Volksbank (SNS) sulges aastatel 2004–2014 14 % oma piirkondlikest kontoritest. Piirkondlike kontorite arvu vähendamine oli kõige ulatuslikum Frieslandis, Drenthes ja Overijsselis. Kuna ING-l pole kunagi nii palju piirkondlikke kontoreid olnud kui teistel pankadel (276), siis nad kontoreid ei sulgenud, vaid vähendasid olemasolevate kontorite personali.

               16.Aastatel 2010–2016 langes juba nimetatud nelja panga töötajate arv 158 588-lt 122 556-le, mis tähendab 23 % langust
                  16
               .

               17.Lisaks sellele kavandavad ABN-AMRO
                  17
               , ING
                  18
                ja Rabobank
                  19
                veel ulatuslikke koondamisi. Volksbank, kes ei ole põhjalikke ümberkorraldusi või restruktureerimisi viimastel aastatel teinud, on teatanud ümberkorralduste ja koondamiste plaanidest
                  20
               .

               18.Aastatel 2008–2015 suurenes kõnealuses sektoris töötushüvitise saajate arv üle kolme korra
                  21

                  22
                ja 2016. aastal tõusis sektori ümberkorraldamise tagajärjel töötushüvitist taotlenud pangandussektori inimeste arv 2015. aastaga võrreldes 27,7 %. Lisaks oli pangandussektor ainus sektor, kus tööhõive 2016. aastal vähenes, kõigis teistes sektorites oli uusi töötushüvitise saajaid vähem.

               19.Töötajate koondamine puudutas kõige rohkem neid, kellel oli madalam või keskmine haridustase, st halduspersonali ja tellereid. Seda liiki ametikohtade jaoks on tööturu väljavaated kehvad. Pangandussektoris on naised täitnud peamiselt madalama ja keskastme funktsioone, seepärast on koondatute hulgas rohkem naisi (55 %) kui mehi (45 %). 45 % pangandussektori töötutest on 55aastased või vanemad.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               20.Pankades toimunud koondamised on eriti probleemsed kolme asjaomase provintsi puhul
                  23
               . Töötus on kõigis neis kolmes piirkonnas kõrgem riigi keskmisest (5,4%). Frieslandis on see 10,8 %
                  24
               , Drenthes 7 %
                  25
                ja Overijsselis 6,3 %
                  26
               . Üldjuhul suudab 66 % inimestest leida uue töö koondamisele järgneva aasta jooksul. Pangandussektori koondatutest leidis aasta jooksul uue töö vaid 39 % inimestest
                  27
               .

               21.Madalmaade töötuskindlustusamet (UWV) ütleb, et nende inimeste väljavaated sama sektori töö leidmisel on halvad, sest tööhõive selles sektoris ilmselt ei taastu. Prognooside kohaselt toimub sektoris 2018. aastal uus tööhõive langus.
                  28

               22.Frieslandis on 16 % töötushüvitise taotlejatest töötanud varem pangandussektoris sellistel töökohtadel, mida piirkonnas enam vaja ei ole, sest muude põhjuste hulgas on pangad sulgenud oma piirkondlikud harukontorid
                  29
               .

               23.Overijjsselis on pangandussektor töötushüvitise taotlejate ametialase tausta loetelus teisel kohal
                  30
               .

               24.Neis piirkondades seondub koondamiste eeldatav mõju sellega, et töötajatel on raske leida uut töökohta. UWV soovitab nende kolme piirkonna pangandussektori inimestel proovida vahetada elukutset, sektorit või piirkonda
                  31

                  32
               .. Need kolm piirkonda on vähem industrialiseerunud kui muud Madalmaade piirkonnad ja enamik ettevõtjaid on VKEd
                  33
               .. Siiski leidub uusi töökohti tervishoiu-, IKT-, finantskontrolli- ja muudes sektorites.

               25.1 324 koondatud töötaja hulgas on ka haavatavaid rühmi: bürootöötajad/müügipersonal (52 % taotlejatest), naised (59 %) ja üle 55aastased (27 %). Pooled koondatutest tegid erialast või tehnilist tööd. Seepärast on väga oluline, et koondatud töötajate kiiret tööturule reintegreerimist toetatakse, sest neil endal on uut tööd raske leida.

               26.Töötute pangandustöötajate puhul on keskmine töötushüvitise saamise periood palju pikem kui muude sektorite töötajate puhul. Lisaks näitavad UWV andmed, et vähemalt 12 % töötushüvitise taotlejatest on varem töötanud finantssektoris
                  34
               .

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               27.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 450. Ülejäänud toetuskõlblikud töötajad liiguvad kas uude sektorisse, kolivad teise piirkonda, lähevad pensionile või osalevad muus riiklikus ja kohalikus tööturule naasmiseks loodud kavas. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv*

                        Sugu:

                        Mehed:

                        183

                        (40,7 %)

                        Naised:

                        267

                        (59,3 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        450

                        (100,0 %)

                        Kolmandate riikide kodanikud:

                        0

                        (0 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        38

                        (8,4 %)

                        25–29aastased:

                        50

                        (11,1 %)

                        30–54aastased:

                        241

                        (53,6 %)

                        55–64aastased:

                        104

                        (23,1 %)

                        üle 64aastased:

                        17

                        (3,8 %)

               *:% on ümardatud.

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               28.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Arvelevõtmine: selle meetme abil kaardistatakse osalejad vastavalt nende võimetele, potentsiaalile ja tööväljavaadetele. Iga arvelevõtmine hõlmab ka nõustamist.

               –Abi töö otsimisel: see meede algab koondatute vajadustele vastavalt kohandatud programmi pakkumisega. See hõlmab muu hulgas üleviimisdokumentide koostamist, intensiivset tööotsimise koolitust, töömesside korraldamist ja aktiivset kontakteerumist tööandjatega.

               –Liikuvusmeede: see meede kujutab endast paindlikku tööbörsi tööotsijatele ja tööandjatele, kus pakutakse ajutist tööd. Endistest pangandussektori töötajatest luuakse piirkondlikud grupid. Meetmega pakutakse töökogemust (ümberõppinud) töötajatele ja aidatakse neil end uutele tööandjatele tutvustada.

               –Ettevõtluse edendamise koolitus ja juhendamine: mõned osalejad saavad kasutada omandatud oskusi ja kogemusi oma ettevõtte loomiseks. Selle meetme abil pakutakse neile koolitust ja juhendamist, arendades nende oskusi, koostades jätkusuutliku äriplaani ja juhtides neid läbi õigusmenetluste.

               –Koolitus ja ümberõpe: selle meetme abil pakutakse koolitust, ümberõpet ja muid haridusega seotud võimalusi jaemüügisektorile ja uutele kutseprofiilidele, näiteks transport, IT-teenused, tehnilised erialad ja muu.

               –Töökohavahetuse toetamine: selle meetme abil pakutakse tööalast suunamist, tööalast nõustamist ja pädevusega seotud koolitust.

               –Ettevõtluse edendamise toetus: selle meetme abil antakse toetust investeerimiskulude katmiseks, kui osaleja omandab vajalikud oskused ja tal on jätkusuutlik äriplaan.

               29.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               30.Madalmaad on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               31.Hinnangulised kogukulud on 1 987 500 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 1 908 000 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 79 500 eurot.

               32.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 192 500 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta*
                        (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Arvelevõtmine (Intake)

                        250

                        1 152

                        288 000

                        Abi töö otsimisel (Trajectbegeleiding reintegratie)

                        450

                        900

                        405 000

                        Liikuvusmeede (Mobiliteitspool)

                        175

                        3 200

                        560 000

                        Ettevõtluse edendamise koolitus ja juhendamine (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap)

                        20

                        2 000

                        40 000

                        Koolitus ja ümberõpe (Scholing en cursussen)

                        75

                        3 500

                        262 500

                        Töökohavahetuse toetamine (Outplacement begeleiding)

                        35

                        1 500

                        52 500

                        Ettevõtluse edendamise toetus (Toelage ondernemerschap)

                        20

                        15 000

                        300 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        1 908 000

                        (100 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        0

                        0

                        0

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        0

                        (100 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0

                        2. Haldus

                        –

                        19 875

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        39 750

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        19 875

                        Vahesumma (c:)

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        79 500

                        (4 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        1 987 500

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        1 192 500

               *: näitajad on ümardatud.

               33.Madalmaad kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               34.Madalmaad hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. jaanuaril 2018. Seega võib nende meetmete kulude katteks anda EGFi rahalist toetust alates 1. jaanuarist 2018 kuni 23. veebruarini 2020.

               35.Madalmaad hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. oktoobril 2017. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 1. oktoobrist 2017 kuni 23. augustini 2020.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               36.Riikliku eel- või kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit riiklikust töötuskindlustusametist (UWV), provintside eelarvest, haridusfondidest või sotsiaalpartneritelt.

               37.Madalmaad on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               38.Madalmaad on kinnitanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel konsulteeriti põhjalikult sidusrühmade ja selliste sotsiaalpartneritega nagu Dutch Banking Association (NVB), Dutch Federation for Trade Unions (FNV) ja National Christian Trade Union Federation (CNV), eelkõige kooskõlastatud paketi koostamise käigus välja valitavate teenuste üle. Sotsiaalpartnerid osalevad ka juhtkomiteedes, mis luuakse kõigi tööturumeetmete koordineerimiseks.

               39.Ettevalmistava tegevuse käigus peeti koosolekuid sektori esindajatega ning Leeuwardeni ja kolme provintsi omavalitsuste esindajatega. Asjaomased partnerid (sotsiaalpartnerid, pangandussektori esindajad) koos UWVga tegid probleemi olemuse ja ulatuse põhjaliku analüüsi. Koondatud töötajate jaoks valmistati ette kava, kuidas suurendada nende uuesti tööle saamise võimalusi.

               Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

               40.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. See on identne Euroopa Sotsiaalfondi struktuuriga. Kõnealuste tegevustega seotud kulud on lisatud projekti kogukuludesse. Madalmaad on komisjonile teatanud, et toetust hakkab haldama sotsiaal- ja tööhõiveministeeriumi teenuste, koostöö ja rakendusosakonna poliitika rakendamise allasutus (SZV).

               41.Finantskontrolli hakkab teostama majandus- ja kliimapoliitika ministeeriumi alla kuuluva Madalmaade ettevõtlusameti peadirektoraat (RVO) (sertifitseerimisasutus). Sõltumatu auditeerija on rahandusministeeriumi alla kuuluv keskvalitsuse audititalitus.

               42.Sisekontrolli ja raamatupidamissüsteemide osas on Drenthe provintsi valitsus kohustatud pidama tõendatud haldusregistrit, mida auditeeritakse.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               43.Madalmaad on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               44.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  35
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               45.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 192 500 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               46.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  36
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               47.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 192 500 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               48.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  (Madalamaade taotlus – EGF/2018/001 NL/Financial service activities)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  37
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  38
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  39
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)23. veebruaril 2018 esitasid Madalmaad taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 64 (finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid) alla kuuluvas majandussektoris Madalmaades, ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse NUTS
                  40
                2. tasandi piirkondades NL12 (Friesland), NL13 (Drenthe) ja NL21 (Overijssel). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Madalmaade taotluse alusel rahalist toetust summas 1 192 500 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 192 500 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [otsuse vastuvõtmise kuupäev]*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)

                        Friesland (445), Drenthe (269), Overijssel (610).

                     (7)

                  https://www.rabobank.com/nl/about-rabobank/results-and-reports/annual-review/2015/organisational-structure/index.html

                     (8)

                  https://www.rabobank.com/nl/about-rabobank/results-and-reports/annual-review/2015/organisational-structure/index.html

                     (9)

                  https://www.dnb.nl/en/news/news-and-archive/persberichten-2016/dnb341434.jsp
                  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2016/html/sp161003.en.html
                  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2017/html/ecb.sp170510.en.html

                     (10)

                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-netherland-en.pdf

                     (11)

                        Allikas:
                  https://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2017/dnb358895.jsp

                     (12)

                  https://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/dnbulletin-2014/dnb309784.jsp

                  Dutch Federation of Banks Factsheet Financial Services 2016.
                  https://www.nvb.nl/media/document/000258_od15799-nvb-factsheet-zakelijke-dienstverlening-2016-04-07-def.pdf
                  .

                     (13)

                  https://fd.nl/frontpage/fd-outlook/1086750/hoe-de-bank-uit-de-buurt-verdwijnt-en-straks-elders-weer-verschijnt

                     (14)

                        Newsflash Labourmarket, UWV, aprill 2017.

                     (15)

                  https://fd.nl/frontpage/fd-outlook/1086750/hoe-de-bank-uit-de-buurt-verdwijnt-en-straks-elders-weer-verschijnt

                     (16)

                        Allikas: aastaaruanded (ING, ABN-AMRO, RABO-bank ja Volksbank).

                     (17)

                        Aastaaruanded (ABN-AMRO 2011–2016).

                     (18)

                        Aastaaruanded (ING Bank 2015 ja 2016).

                     (19)

                        Homas Escritt ja Toby Sterling (11. detsember 2015).
                  „Rabobank to cut 9,000 jobs and shed assets to boost profit“

                     (20)

                  http://www.volkskrant.nl/economie/weer-een-ontslagronde-ook-sns-schrapt-honderden-voltijdbanen~a4435538/

                     (21)

                        Tööhõive võimalustest finantssektoris, UWV märts 2017.

                     (22)

                  https://fd.nl/economie-politiek/1176581/somber-perspectief-voor-ontslagen-bankmedewerker

                     (23)

                        Pangandussektori koondamised (UWV andmed).

                     (24)

                        Faktid ja joonised Frieslandi provintsi kohta:
                  http://fryslan.databank.nl

                     (25)

                        Faktid ja joonised Drenthe provintsi kohta:
                  http://www.provincie.drenthe.nl/feitenencijfers/cijfers/economie/

                     (26)

                        Allikas: CBS Statline
                  https://www.cbs.nl

                     (27)

                        Teabeleht finantssektori tööturu kohta, UWV 23. mai 2017.

                     (28)

                  https://fd.nl/frontpage/ondernemen/1086910/banken-houden-nog-20-tot-30-kantoren

                     (29)

                        Region in focus: Friesland, UWV 2016.

                     (30)

                        Regio in focus: Zwolle, UWV 2016. Region in focus: Twente, UWV 2016.

                     (31)

                        Vt joonealused märkused 28–30.

                     (32)

                        Teabeleht finantssektori tööturu kohta, UWV 23. mai 2017.

                     (33)

                        Faktid ja joonised Drenthe provintsi kohta:
                  http://www.overijssel.nl/over-overijssel/cijfers-kaarten/

                     (34)

                        Region in focus: Drenthe, UWV 2016.

                     (35)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (36)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (37)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (38)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (39)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (40)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.9.2018
            COM(2018) 658 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Lätile

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku taust

               Käesolevas otsuses käsitletakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist vastavalt nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusele nr 2012/2002
                  1
                (edaspidi „määrus“) summas 17 730 519 eurot toetuse maksmiseks Lätile 2017. aastal toimunud katastroofilise üleujutuse tõttu. Nimetatud kasutuselevõtmist rahastatakse täies ulatuses 2018. eelarves ettemaksete tegemiseks juba ettenähtud kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute järelejäänud summast – 47 479 154 eurost. Seetõttu ei ole paranduseelarve vajalik.

               2.Teave ja tingimused

               2017. aasta suvel ja sügisel oli Lätis pikk paduvihmaperiood, mis põhjustas mulla küllastumist veega ja üleujutusi kogu riigis, eriti aga Latgale piirkonnas ja selle ümbruskonnas. Hävines saak ning oluliselt said kannatada veevoolu- ja -äravoolurajatised, nendega seotud veepuhastusrajatised ning maantee- ja raudteetaristu.

               (1)Läti esitas ELSFist rahalise toetuse saamise taotluse 14. novembril 2017, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 24. augustil 2017. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 2 kohast suurt loodusõnnetust. Läti esitas komisjoni taotluse peale 27. aprillil 2018 kõnealuse juhtumi hindamise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat teavet.

               (2)Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse.

               (3)Läti hinnangul põhjustasid üleujutused kokku 380,5 miljonit eurot otseseid kahjusid. Kõnealune summa ületab Läti suhtes 2017. aastal kohaldatud suure loodusõnnetuse künnist ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks, milleks oli 145 740 000 eurot (s.t 0,6 % Läti kogurahvatulust 2015. aasta andmete põhjal). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab selle künnise, võib kõnealust suurt loodusõnnetust pidada määruse tähenduses katastroofiks. Seepärast on Läti taotlus kõlblik ELSFist toetuse saamiseks.

               (4)Läti ei küsinud ettemakset.

               (5)Läti taotluses on üksikasjalikult kirjeldatud õnnetuse põhjustanud ilmastikutingimusi ja nende tagajärgi. 2017. aasta augusti, septembri ja oktoobri pidev vihmasadu ja üleujutused põhjustasid põllumajandusele märkimisväärset kahju – saagi hävinemist ja põllumajandusliku äravoolusüsteemi laialdasi ummistusi. Kahjustada sai ka riigi ja kohaliku omavalitsuse taristu, eelkõige vee- (veevoolu- ja -äravoolurajatised, hüdroloogilised seadmed, tammid ja nendega seotud kaitsetaristu) ja transporditaristu (pea- ja kohalikud maanteed, raudteed). Kokku sai kannatada 184 riigimaanteed ja ajutiselt tuli peatada raudteeliiklus. 29. augustil 2017 kuulutati välja erakorraline seisukord. Elanikkonda teenindavad riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ja ettevõtted ei saanud nõuetekohaselt toimida. Palju koole ja muid kohaliku omavalitsuse hooneid sai veekahjustusi ja tuli sulgeda. Minema uhuti ja risuga täitus üle 28 000 km (maa-aluseid) äravoolusüsteeme, ligikaudu 4 500 km kraave ning 1 700 äravoolu- ja hüdroloogilist rajatist. Veepuhastusrajatiste üleujutamine põhjustas veereostust ja keskkonnaohtu.

               (6)Läti hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 36,2 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Konkurentsitult kõige suurem osa abikõlblikest kuludest (peaaegu 32 miljonit eurot) on seotud üldkasutatavate äravoolusüsteemide ja nendega seotud taristuga. ELSFi toetust ei tohi aga kasutada sellisteks remonditöödeks, millega parandatakse nende varade seisukorda võrreldes katastroofieelsega.

               (7)Läti ametiasutused on kinnitanud, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               (8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähem arenenud piirkondade kategooriasse. Läti ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest suunata struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamismeetmetele. 2017. aasta novembris esitas Läti komisjonile põllumajandustootjatele toetuse maksmise taotluse, mille alusel võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2018/108 erakorralise meetme kohta, mis seisneb toetuse andmises Leedu, Läti, Eesti ja Soome teatavates piirkondades üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu kahju kannatanud põllumajandustootjatele. Lätile eraldatav maksimaalne summa on 3,5 miljonit eurot.

               (9)Läti ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi.

               (10)Mis puutub suurõnnetuse ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

               2.5Järeldus

               Eespool esitatud põhjustel vastab Läti taotluses kirjeldatud suurõnnetus määruses sätestatud ELSFi vahendite kasutuselevõtmise tingimustele.

               3.Rahastamine ELSFi eraldistest 2018. aastal

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  2
                (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artikli 10 kohaselt võib ELSFi kasutada igal aastal mahus kuni 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades). Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
                  3
                punktis 11 on sätestatud ELSFi kasutuselevõtmise kord.

               Et ELSFi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suure loodusõnnetuse künnisest (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem) suurema kahju puhul suurem kui künnisest väiksema kahju puhul. Varem on suurõnnetuste korral fondi vahendite eraldamisel lähtutud järgmistest määradest: 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ja 6 % kahju sellest osast, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %.

               Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

               Läti taotluse ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel ELSFist antav rahaline toetus arvutatakse järgmiselt.

                        Liikmesriik

                        Õnnetuse liik

                        Otsene kogukahju

                        (miljonites eurodes)

                        Suurõnnetuse künnis

                        (miljonites eurodes)

                        Alla künnise jääv 2,5 % otsesest kahjust

                        (eurodes)

                        Künnist ületav 6 % otsesest kahjust

                        (eurodes)

                        Kavandatava abi kogusumma

                        (eurodes)

                        Tehtud ettemaksed

                        (eurodes)

                        LÄTI

                        Suurõnnetus

                        (Artikli 2 lõige 2).

                        380 524

                        145 740

                        3 643 500

                        14 087 019

                        17 730 519

                        0

                        KOKKU

                        17 730 519

                        0

               Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 1 oli 2018. aasta alguses ELSFis kasutamiseks kättesaadav kogusumma 421 142 057 eurot, mis koosnes 2018. aasta eraldise jäägist summas 280 371 754 eurot (s.o 574 342 834 eurot miinus 2017. aastal juba kasutusele võetud 293 971 080 eurot)
                  4
                ja 2017. eraldisest summas 140 770 303 eurot, mis jäi kasutamata ja kanti üle 2018. aastasse.

               Summa, mille saab praeguse seisuga 2018. aastal kasutusele võtta, on 139 397 191 eurot. See sisaldab kogu summat, mis oli ELSFis kasutamiseks kättesaadav 2018. aasta alguses (421 142 057 eurot), miinus 143 585 709 euro suurune summa, mis on kinni peetud selleks, et täita kohustus jätta kuni 1. oktoobrini 2018 kasutusele võtmata 25 % 2018. aasta eraldisest, nagu on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikes 1, ning miinus käesoleval aastal Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa ja Portugali jaoks eraldatud 104 166 951 eurot
                  5
                ja Bulgaaria, Kreeka, Leedu ja Poola jaoks eraldatud 33 992 206 eurot
                  6
               .

                        ELSFi rahastamise koondtabel

                        Summa

                        eurodes

                        2018. aastasse ülekantud 2017. aasta eraldis

                        140 770 303

                        2018. aasta eraldis

                        574 342 834

                        Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõike 2 alusel 2017. aastal kasutusele võetud osa 2018. aasta eraldisest

                        –293 971 080

                        ----------------

                        Kogu summa, mis oli kasutamiseks kättesaadav 2018. aasta alguses

                        421 142 057

                        Miinus 2018. aastal Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa ja Portugali jaoks juba kasutusele võetud summa

                        –104 166 951

                        Miinus 2018. aastal Bulgaaria, Kreeka, Leedu ja Poola jaoks juba kasutusele võetud summa

                        –33 992 206

                        Miinus 2018. aasta eraldisest kinni peetud 25 %.

                        –143 585 709

                        ----------------

                        Praegu kasutamiseks kättesaadav maksimumsumma (2017. ja 2018. aasta eraldised)

                        139 397 191

                        Lätile kavandatava abi kogusumma

                        –17 730 519

                        1. oktoobrini 2018 kasutamiseks kättesaadav summa

                        121 666 672

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Lätile

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,
                  7
                eriti selle artikli 4 lõiget 3,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  8
                eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust loodusõnnetuse tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  9
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Läti esitas fondi vahendite kasutuselevõtmise taotluse 14. novembril 2017, pärast 2017. aasta suve ja sügise pikka paduvihmaperioodi, mis põhjustas mulla küllastumist veega ja üleujutusi.

               (4)Läti taotlus vastab fondist rahalise toetuse saamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4.

               (5)Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda Lätile rahalist toetust.

               (6)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast.

               (7)27. märtsi 2018. aasta otsusega 2018/508
                  10
                võeti fondist kasutusele 50 000 000 eurot 2018. eelarveaasta ettemaksete tegemiseks ettenähtud kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid. Neist assigneeringutest on ära kasutatud väga vähe. Sellest tulenevalt saab kogu käesoleva kasutuselevõtu summat rahastada liidu üldeelarvega 2018. eelarveaastaks ettenähtud ettemaksete tegemiseks kasutusele võetud assigneeringute ümberpaigutamise teel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2018. aasta üldeelarve raames võetakse Lätile abi andmiseks kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendeid summas 17 730 519 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates … [vastuvõtmise kuupäev]**.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                     (1)

                        Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 661/2014 (ELT L 189, 27.6.2014, lk 143).

                     (2)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (3)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/1599 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Itaaliale (ELT L 245, 23.9.2017) ja sellele lisatud paranduseelarve nr 4/2017 (ELT L 330, 13.12.2017).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta otsus (EL) 2018/846 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile (ELT L 144, 8.6.2018, lk 3–4) ja sellele lisatud paranduseelarve nr 1/2018 (ELT L 191, 27.7.2018, lk 1–22).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2018. aasta otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Bulgaariale, Kreekale, Leedule ja Poolale (ELT L XX, X.X.XXXX) ja sellele lisatud paranduseelarve nr 4/2018 (ELT L XX, X.X.XXXX).

                     (7)

                        EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (8)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (9)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (10)

                        ELT L 83, 27.3.2018, lk 13.