|

52010PC0237

Ettepanek: Nõukogu määrus (EL) nr …/…, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks  /* KOM/2010/0237 lõplik - NLE 2010/0127 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 17.5.2010KOM(2010)237 lõplik2010/0127 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…,millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaksSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”)) artikli 5 ning eriti artikli 9 kohaldamist. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ajutised meetmed kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1242/2009 (ELT L 332, 17.12.2009, lk 60). |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 18. märtsil 2009 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes. Uurimise käigus tuvastati asjaomase toote dumping, mis kahjustas liidu tootmisharu. Samuti näitas uurimine, et dumpinguvastaste meetme kehtestamine ei ole liidu huviga vastuolus. Seetõttu kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1242/2009 ajutised meetmed. Edasise uurimise käigus leidsid esialgsed olulised järeldused kinnitust. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku lõplike meetmete kehtestamiseks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”) |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |Vahendi valik |Kavandatav vahend: määrus. |Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. |1.  2010/0127 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…,millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[1] millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[2] (edaspidi „algmäärus”), eriti määruse (EÜ) 1225/2009 artiklit 9,võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. AJUTISED MEETMED2.  Määrusega (EL) nr 1242/2009[3] (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes.3.  Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 2. veebruaril 2009 esitas Smiths Detection Group Limited (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootja nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 80 % liidu teatavate kauba läbivalgustussüsteemide kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.2. JÄRGNENUD MENETLUS4.  Pärast oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.5.  Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Komisjon viis läbi ka põhjalikuma uurimise ELi tarbimise aspekte silmas pidades. Sellega seoses võttis komisjon ühendust huvitatud isikutega, eeskätt asjaomase toote kasutajate ja tootjatega, et kontrollida teatavate tehingute kohta esitatud väiteid.6.  Siinkohal meenutatakse, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. juuli 2007 kuni 31. detsember 2008 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 9. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).7.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja väitis, et 18-kuulise uurimisperioodi kasutamine tavapäraselt dumpinguvastastes uurimismenetlustes kasutatava 12-kuulise uurimisperioodi asemel ei ole põhjendatud. Hiina ettevõtja arvates oleks uurimisperiood pidanud hõlmama vaid 2008. kalendriaastat.8.  Alustuseks tuleb märkida, et Hiina ettevõtja ei vaidlustanud 18-kuulise uurimisperioodi kasutamist uurimise esialgses etapis. Ta esitas selle väite alles pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist. Uurimisperiood oli aga teatavaks tehtud juba menetluse algatamise teates ja küsimustikes, st juba uurimise alguses. Ajutise määruse põhjenduses 9 on selgitatud 18-kuulise uurimisperioodi valimise põhjuseid. Kõnealune isik ei esitanud ühtegi põhjust, mis oleks seadnud kahtluse alla põhjenduse, milles toodi esile turul toimunud tehingute suhtelist vähesust.9.  Kõik kahju ja põhjuslikku seost käsitlevad arvandmed, mis on seotud uurimisperioodiga, on ümber arvutatud aasta baasil, et tagada uurimisperioodi andmete täielik võrreldavus eelmiste aastate andmetega.10.  Hiina ettevõtja väitis ühtlasi, et uurimisperiood valiti eesmärgiga manipuleerida kahjuteguritega. See väide tuleb tagasi lükata.11.  Komisjon ei saanud olla ega olnud uurimise alguses teadlik kahjunäitajatega seotud keerulistest andme- ja arvukogumitest. Need andmed tehti kindlaks alles uurimise käigus.12.  Tuleb märkida, et 12 kuust pikemat uurimisperioodi on kasutatud ka varasemates uurimistes (nt 16-kuuline uurimisperiood Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit kaltsiummetalli puhul[4] ja 18-kuuline uurimisperiood USAst pärit dinaatriumkarbonaadi puhul[5]).13.  Lisaks väitis Hiina äriühing, et lepingu allkirjastamisega on hõlmatud kõik tehingud teataval ajahetkel hoolimata sellest, kas müük toimus hankemenetluse kaudu või mitte, mistõttu ei ole vajadust pikema uurimisperioodi järele. See argument ei ole veenev, kuna see ei lahenda põhiprobleemi, milleks on tehingute suhteline vähesus asjaomases sektoris. Lepingu allkirjastamise kuupäevale tugineti vaid selleks, et müügi oluliste elementide määratlemiseks oleks piisavalt selge alus, ja samas aitas selgelt kindlaksmääratud kuupäev eristada tehinguid, mis kuulusid uurimisperioodi ja sellele eelnevasse perioodi ning mis jäid sellest välja.14.  Kuna uurimisperioodi kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 9.15.  Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseks teatavate Hiinast pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikult sissenõudmiseks. Nende järelduste teatavakstegemise järel anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.16.  Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.3. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE17.  Ajutiste meetmete kehtestamise järel vaadati üle toote määratlus, et võtta arvesse ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja märkusi ja liidu tootmisharu väiteid, mida oli põhjalikult uuritud. Selle tulemusena jõuti järeldusele, et kaupade läbivalgustamisel ei saa kasutada alfa- või beetakiirgusel põhinevat toodet. Seetõttu peetakse õigustatuks jätta need kaks tehnoloogiat tootevalikust välja. Ei esitatud ühtegi märkust, mis oleks seadnud kahtluse alla esialgse järelduse, et kõiki ülejäänud tootevalikusse kuuluvaid tehnoloogiaid (välja arvatud alfa- ja beetakiirgus) saab kasutada kauba läbivalgustussüsteemides ja et kõikidel tooteliikidel on sama otstarve – kauba läbivalgustamine –, milleks kasutatakse sama peamist vahendit, st kaupa läbivalgustavat kiirgusemissiooni. Uurimisperioodil müüdi ELis gammakiirgusel töötava vaatlusaluse toote eksemplare.18.  Eelöeldu põhjal tehakse järeldus, et kõigil kauba läbivalgustussüsteemidel, milles kasutatakse neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem) või gammakiirgust ning mis kuuluvad hetkel CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 alla, ning kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukitel, mis kuuluvad hetkel CN-koodi ex 8705 90 90 alla, on samad peamised füüsikalised ja tehnilised omadused, samad lõppkasutajad ja et need tooted konkureerivad üksteisega liidu turul. Selle alusel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 10–15 esitatud järeldused, kuivõrd neis ei osutata alfa- ega beetakiirgust kasutavatele tehnoloogiatele.19.  Kuna samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 16.20.  Seega jõuti lõplikule järeldusele, et kõiki eespool määratletud kauba läbivalgustussüsteemide tüüpe käsitatakse samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.4. DUMPING21.  Turumajanduslik kohtlemine22.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, vaid üksnes individuaalset kohtlemist. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 19 ja 20.23.  Individuaalne kohtlemine24.  Kuna individuaalse kohtlemise kohta muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 21–25.25.  Normaalväärtus26.  Võrdlusriik27.  Ükski asjaosaline ei vaidlustanud Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) valimist võrdlusriigiks.28.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja rõhutas veelkord, et üks kaebuse esitajaga seotud USA äriühing hoidub koostööst. Ta väitis, et kaebuse esitaja kasutas oma USAs asuva seotud äriühingu andmeid kaebuses esitatud normaalväärtuse arvutamiseks, ehkki kaebuse esitaja ise tunnistas, et temaga seotud USA äriühing ei ole samasuguse toote tootja. Hiina eksportiv tootja märkis, et kaebuse esitajaga seotud USA äriühingut oleks tulnud sundida uurimise raames koostööd tegema ja kuna see ei õnnestunud, tuleks kaebuse esitaja lugeda koostööd mittetegevaks ja seega menetlus lõpetada. Samuti väideti, et komisjon oleks pidanud välja selgitama, kas USA äriühing on samasuguse toote tootja. Lõpuks kahtles Hiina eksportiv tootja ka selles, kas ELi mittesooduspäritolu reeglist lähtudes on võimalik määratleda, kas ettevõtjat saab käsitada teatava toote tootjana või mitte.29.  Mis puudutab märkusi kaebuse esitajaga seotud USA äriühingu andmete kasutamise kohta kaebuses, siis tuleb märkida, et kaebuses esitatud teave normaalväärtuse kohta põhines üldistel USA hindadel, mis on üldsusele kättesaadavad USA valitsuse „GSA Advantages” veebisaidil. Kuna samasuguse toote puhul ei olnud kahe tooteliigi hinnad avalikult kättesaadavad, arvutas kaebuse esitaja normaalväärtuse oma ELi tootmiskulude põhjal, mida ta kohandas USA tasemega, tuginedes oma teadmistele USA turust.30.  Ainus Hiina eksportiv tootja ei esitanud rohkem mingeid tõendeid, mis oleks seadnud kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 32 sisalduvad järeldused.31.  ELi dumpinguvastane õigustik ei sisalda ühtegi eeskirja, mis näeks ette, et menetlus tuleks lõpetada sellepärast, et võrdlusriigis asuv tootja otsustas uurimise raames koostööst hoiduda. Seda järeldust ei muuda ka tõik, et see tootja on seotud kaebuse esitajaga. Käesoleval juhul ei ole asjakohane ka kohtuasi, millele ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja tugineb (T-249/06: Interpipe), kuna selles kohtuasjas oli kesksel kohal küsimus, millises ulatuses peaks ühenduse tootja tütarettevõtja kahju kindlaksmääramise menetluses koostööd tegema. See on midagi muud kui andmete esitamine normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigis.32.  Tootja määratlust käsitleva argumendi osas tuleb märkida, et uurimise käigus tehti kindlaks, et kaebuse esitaja toodab ELis samasugust toodet ning kõnealune tootmistegevus määrabki toote päritolu kooskõlas ELi mittesooduspäritolu reeglitega. Õigusaktides ei ole aga sätestatud nõuet määrata kindlaks selliste juriidiliste isikute staatus, keda ei uurita käesolevas menetluses, kes ei asu ELis ja kelle andmeid ei kasutata uurimises mis tahes järelduste tegemiseks.33.  Kuna muid märkusi võrdlusriigi valiku kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 26–37.34.  Normaalväärtuse kindlaksmääramine35.  Tuleb meenutada, et normaalväärtus arvutati võrdlusriigi (st USA) ainsa koostööd tegeva tootja ja liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal. Seega määrati ELi imporditud tooteliigi normaalväärtus kindlaks USAs valmistatud samasuguse toote USA tootja omamaise müügi hindade põhjal. Koostööd tegev USA tootja ei valmistanud ühtegi teist tooteliiki, mida oleks saanud võrrelda Hiinast ELi imporditud tooteliikidega. Selleks et tagada normaalväärtuse laiapõhisem arvutamine, uuris komisjon võimalust määrata teiste tooteliikide puhul normaalväärtus mõnel muul alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a („muul põhjendatud alusel”). Esialgu leiti, et teatavate tooteliikide puhul on võimalik kasutada kontrollitud andmeid liidu tootmisharu kulude kohta.36.  Ajutiste meetmete kehtestamise järel esitas ainus koostööd tegev Hiina tootja märkused normaalväärtuse arvutamise kohta.37.  Ainus koostööd tegev Hiina tootja väitis, et normaalväärtust tuleb vähendada ettevõttesiseselt toodetud ja väljapoolt ostetud kiirendite hinnaerinevuse võrra, sest Hiina äriühing toodab kiirendeid, samas kui USA tootja ja liidu tootmisharu ostavad neid.38.  Samas tuleb märkida, et selle väite toetuseks ei esitatud ühtegi faktilist tõendit, ehkki komisjon nõudis selliseid tõendeid uurimise käigus.39.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja nõudis komisjonilt normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tootemudelite täpset spetsifikatsiooni. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu ja võrdlusriigi tootja käsitavad sedalaadi teavet konfidentsiaalsena. Kui mudeli täpne nimi oleks avaldatud, oleksid isikud saanud selle teabe põhjal – arvestades asjaolu, et mudelid kuulusid vaid ühte seeriasse ja et selle seeria eritunnused olid juba avaldatud, ja samuti seda, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutati piiratud arvu mudelitüüpe – tuletada konkreetsete mudelitüüpide tegelikud hinnad või kulu ja hinnad, mille põhjal arvutati erinevate mudelitüüpide normaalväärtus. Kuna selline teave on oma olemuselt konfidentsiaalne, tuli vastav taotlus tagasi lükata.40.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja kahtles ka viisis, kuidas komisjon arvutas normaalväärtust liidu tootmisharu andmetest lähtudes. Ta väitis, et kasutada oleks tulnud tegelikke müügihindu, mitte hinnapakkumistes sisalduvaid hindu. Esiteks on asjakohane meelde tuletada, et liidu tootmisharu andmeid kasutati selleks, et suurendada normaalväärtuse ja ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja eksportmüügi vahelise hinnavõrdluse representatiivsust. Selliste vaatlusaluse toote tüüpide puhul, mille normaalväärtust ei olnud võimalik USAs kättesaadava teabe põhjal kindlaks määrata, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks võimaluse korral liidu tootmisharu kontrollitud andmeid samade tootetüüpide osas, mida Hiinast imporditi.41.  Seega arvutati rea tootetüüpide (mis ei hõlmanud ühelgi juhul mobiilseid läbivalgustussüsteeme) normaalväärtus standardkulude alusel, ilma et seejuures oleks arvesse võetud ehitustöid ega muid tootmiskohaga seotud kulusid, lisades neile kuludele mõistliku kasumiprotsendi, mis oli igal juhul tunduvalt väiksem kui kahjumimarginaali määramiseks kasutatud sihtkasum. Uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharu kohaldab kõigi pakutavate toodete puhul standardkulusid. Kontrolliti ka dokumente, milles on esitatud standardkulude moodustumine, arvutamine ja nende võrdlus tegelike kuludega, ja neis ei leitud mingeid kõrvalekaldeid.42.  Peale selle võrreldi liidu tootmisharu kulustruktuuri samasuguse toote USA tootja kulustruktuuriga. Selgus, et i) USA tootja kasumimarginaal oli kõrgem kasumimarginaalist, mida oli kasutatud normaalväärtuse arvutamiseks liidu tootmisharu andmete põhjal, ja et ii) liidu tootmisharu kulustruktuur on üldjoontes samalaadne võrdlusriigi tootja kulustruktuuriga (täpset erinevust ei saa avaldada konfidentsiaalsusnõude tõttu). Seega on liidu tootmisharu andmete kasutamine normaalväärtuse arvutamiseks igati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a.43.  Hiina ettevõtja tegi märkuse ka avaliku hankemenetluse kohta, mille alusel samasuguse toote USA tootja müüs mobiilseid kauba läbivalgustussüsteeme USA turul. Ta väitis, et komisjoni poolt ei olnud korrektne võrrelda 2005. aastal toimunud hankemenetluse põhjal arvutatud normaalväärtust ja uurimisperioodiga seotud ekspordihinda. Uurimise käigus ilmsiks tulnud faktid ei kinnita seda väidet. USA hankemenetlustel sõlmitakse raamleping, mis võimaldab pakkumise võitjal müüa oma tooteid teatava ajavahemiku jooksul. Raamleping ei sisaldanud mingeid hindu. See leping sõlmiti küll 2005. aastal, kuid individuaalsed hinnapakkumised tehti ja lepingud allkirjastati 2007. aastal, st uurimisperioodil. Seetõttu leidis komisjon, et kõnealune hankemenetlus tuleks kaasata uurimisperioodi ja et selle andmeid tuleks dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta.44.  Lisaks soovis ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja teada veel seda, miks sellise ümberpaigutatava süsteemi normaalväärtus, nagu ta oli Lätis müünud, arvutati mitte USA tootja müügiandmete, vaid liidu tootmisharult saadud teabe põhjal. Siinkohal tuleb märkida, et komisjon ei saanud võrdlusriigi andmeid kasutada sellepärast, et need ei olnud kättesaadavad.45.  Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 38–42.46.  Ekspordihind47.  Ajutiste meetmete kehtestamise järel esitas ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja märkused ekspordihinna kohta.48.  Need märkused käsitlesid teatavaid kuluartikleid ja olid seotud Madalmaades, Soomes ja Poolas tehtud tehingutega. Arvesse võeti märkusi, mida toetasid kontrollitud andmed, ning dumpingumarginaali arvutusse tehti vastavad kohandused. Teatavatele paigalduskuludele osutavad märkused tuli tagasi lükata. Sellega seoses tuleb meenutada, et ehkki uurimise käigus nõuti mitmel korral tegelikke andmeid vaatlusaluse toote eri osade hinna kohta, ei vaevunud ettevõtja esitama rahuldavat hinnajaotust. Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel avaldatud summad kujutavad endast uusi andmeid, mille toetuseks ei esitatud raamatupidamisandmeid ega muid kontrollitavaid tõendeid.49.  Hiina ettevõtja märkis ühtlasi, et ta tegi ühe müügitehingu väljaspool avalikke hankemenetlusi. See väide leidis kinnitust. Uurimisel selgus aga, et kõnealune müügitehing ei toimunud tavapärase äritegevuse käigus. Tegemist oli asendustootega, mille hind oli juba aastaid enne uurimisperioodi kindlaks määratud, kusjuures asendustoode oli hoopis teist laadi kui originaaltoode. Seega ei olnud tegemist uurimisperioodil toimunud tehinguga, vaid varem sõlmitud lepingu täitmisega. Seetõttu ei saa käesoleva tehinguga seotud ekspordihinda arvutustes arvesse võtta.50.  Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 43–46.51.  Võrdlus52.  Ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja väitel tugines võrdlus toote lühendatud kontrollnumbritele, mis ei võtnud arvesse võrreldavate toodete füüsilisi erinevusi. Lisaks väitis Hiina ettevõtja, et hinnavõrdluses oleks pidanud arvestama kiirendeid ning šassiitüüpide ja energiatasemete erinevusi.53.  Esimese väitega seoses tuleks rõhutada järgmist. Arvutustes kasutatud liidu tootmisharu andmed pärinesid otse avalike hankemenetluste raames esitatud pakkumistest, st need olid seotud tootetüüpidega, mis konkureerisid turul samal ajal ja samal kaubandustasemel ning mida hankijad käsitasid võrreldavana. Mis puudutab samasuguse toote USA tootjalt saadud andmeid, siis selgus uurimise käigus, et võrreldav tootetüüp vastab algmääruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud rangetele eeskirjadele, st see on vaatlusaluse tootega igas aspektis samasugune. Seetõttu ei takistanud komisjoni asjaolu, et kõik toodete füüsilised erinevused ei kajastunud toote kontrollnumbris või lühendatud kontrollnumbris, normaalväärtust ja ekspordihinda korrektselt võrdlemast. Hindade võrreldavust mõjutada võivaid erinevusi uuriti hoolikalt. Toimikus esitatud teabest nähtub, et koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja tarnitud toodetel olid üldjuhul lisafunktsioonid võrreldes nendega, mis võeti aluseks normaalväärtuse arvutamisel. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks äärmiselt ettevaatlikult.54.  Seoses kiirendite, šassiitüüpide ja energiatasemetega tuleb märkida, et nõutavaid kohandusi reguleerib algmääruse artikli 2 lõige 10. Nimetatud erinevuste puhul ei ole siiski tõendatud, et need mõjutaksid hindu ja hindade võrreldavust, sest Hiina ettevõtja ei ole esitanud teavet, mis põhjendaks taolise kohanduse tegemise vajadust.55.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja väitis, et kiirendi on vaatlusaluse toote oluline osa ja oleks seega pidanud kajastuma toote kontrollnumbri struktuuris. Komisjon ei lisanud kiirendit toote kontrollnumbri struktuuri, kuna kumbki asjaomane pool ei esitanud tõendeid selle kohta, et kiirendi on erinevaid tootetüüpe eristav faktor.56.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja soovis veel teada, millisel alusel ja millises ulatuses oli normaalväärtust kohandatud, et viia see tehasest hankimise tasandile. Samasugust toodet valmistava ainsa USA tootja müügihindade põhjal kindlaksmääratud normaalväärtust kohandati garantii- ja krediidikuludega. Liidu tootmisharu andmete alusel kindlaksmääratud normaalväärtust kohandati transpordi-, garantii-, koolitus- ja dokumendikulude ning vahendustasudega. Komisjon ei saa siiski avalikustada nende kohanduste määra, sest tegemist on oma olemuselt konfidentsiaalse teabega. Samas tuleb nentida, et vastavaid andmeid, mida kasutati tehasest hankimise tasandi ekspordihinna arvutamisel, ei avaldatud ka liidu tootmisharule.57.  Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47 ja 48.58.  Dumpingumarginaal59.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja ei olnud rahul asjaoluga, et teatavad müügitehingud jäeti dumpingu arvutamisel välja. Sellega seoses tuleb märkida, et nende tehingute müügiväärtusi võeti esialgu ekspordihindade kindlaksmääramisel arvesse. Kuna nende tehingute normaalväärtust ei õnnestunud aga määrata, ei saanud normaalväärtust ja ekspordihinda võrrelda.60.  Peale selle väitis Hiina eksportiv tootja, et põhjenduses 50 osutatud müügitehingute CIF-hinda oleks tulnud võtta arvesse CIF-koguhinnas, mida kasutati nimetajana dumpingu arvutamisel. Selle väitega ei saa nõustuda. Dumpingu koguväärtus leitakse, jagades erinevate tuvastatud dumpingujuhtumite (mille puhul saab teha hinnavõrdluse) summa vastavate CIF-hindade summaga. Kui lisada arvutustesse selliste müügitehingute CIF-hind, mille puhul ei saa normaalväärtust ja ekspordihinda võrrelda, kuna normaalväärtust ei ole võimalik kindlaks määrata, muutuksid arvutused aritmeetiliselt vigaseks, sest lugeja ja nimetaja ei oleks enam seotud võrreldavate tehingutega.61.  Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 49 ja 50.62.  Eelnevast lähtudes on lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata 38,8 %.5. KAHJU63.  Kahju käsitlevate järelduste kohta esitas märkusi vaid ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja; osa neist olid samad küsimused, millele vastati juba ajutises määruses.64.  Ajutises määruses tõstatatud küsimustele antud vastuseid ei hakata siinkohal kordama.65.  Üldised märkused66.  Esmalt tuleb meenutada, et siinkohal esitatud andmed puudutavad kahte liidu tootjat ja ühte eksportivat tootjat, kes esindab olulist osa liidu turust. Seega ei ole võimalik esitada täpseid arve, et kaitsta ettevõtja omandiga seotud teavet. Sellisel juhul on näitajad esitatud indekseeritud kujul või vahemikena.67.  Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel nõudis ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja, et kahjuanalüüs esitataks aasta baasil. Ehkki see ei muuda andmete sisu, vaid ainult nende esitusviisi, loeti see nõue põhjendatuks, mistõttu kogu järgnev analüüs on esitatud aasta baasil.68.  Hiina ettevõtja vaidlustas esialgsete järelduste teatavakstegemise dokumendis sisalduvad andmed oma äriühingu müügikoguste kohta vaatlusalusel perioodil (2004 kuni uurimisperioodi lõpuni). Siinkohal tuleb märkida, et komisjon esitas kõnealusele isikule andmete täieliku ja üksikasjaliku jaotuse. Hiina ettevõtja poolt tagasisideks esitatud andmeid kõrvutati toote lõppkasutajaks olevate liikmesriikide ametiasutustelt ja liidu tootjatelt saadud teabega. Seega võib öelda, et uurimise lõppetapis on Hiina ettevõtja liitu suunatud müügi üksikasjad ja mõju teada.69.  Ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja väitel tulnuks juhtudel, kui liidu tootmisharu ei esitanud pakkumist, kõnealused müügitehingud kahju ja põhjusliku seose analüüsist välja jätta. Sellegipoolest ei saa institutsioon väita, nagu oleks liidu tootmisharu sellega, et ta ei esitanud uurimisperioodil teatavas konkreetses hankemenetluses pakkumist, samas kui Hiina eksportiv tootja seda tegi, tekitanud endale sedavõrd ulatusliku kahju, et see tühistab kahju ja dumpingu põhjusliku seose. Pealegi toob hankemenetluses osalemine alati kaasa kulutusi (tõlked, esindaja, vahel on pakkumise esitamine tasuline jne), mistõttu ettevõtted esitavad pakkumise ainult siis, kui neil on lootust hankemenetlus võita.70.  Samuti väideti, et juhtumid, mil kaebuse esitaja (Smiths Detection Group Limited) tegi hankemenetluse hinnalage ületavaid pakkumisi, tuleks kahju ja põhjusliku seose analüüsist välja jätta. Uurimise käigus ei ole aga leitud kontrollitavat teavet, mis näitaks, et sellised pakkumised üldse tehti.71.  Ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja sõnul esineb kahjuandmetes teatav ebasümmeetria. Tema väitel on müügikogused, turuosa ja kasum seotud müügitehingutega, mis valiti välja lepingu kuupäeva alusel, samas kui teatavad teised kahjutegurid tulenevad kaebuse esitaja raamatupidamisandmetest ega pruugi langeda samale ajavahemikule. Uurimise alguses pidid komisjoni talitused otsustama, millisest ajapunktist lähtudes valida välja müügitehingud kõigi menetluse käigus koostööd tegevate äriühingute puhul. Otsustati, et kõige asjakohasem on tugineda lepingu kuupäevale, kuna sageli lahutab hankemenetluse algust ja lepingu sõlmimise kuupäeva, samuti lepingu sõlmimist ja lõpparve kuupäeva suur ajavahe. Pealegi võivad mitmed arved olla seotud sama lepinguga, mis omakorda võib kehtida mitmeid aastaid.72.  Ehkki ajapunktiks kehtestati lepingu kuupäev, ei saanud liidu tootjatelt nõuda, et nad täidaksid küsimustikud lepingu kuupäevadest lähtudes. Selleks oleksid nad pidanud oma raamatupidamise täielikult ümber korraldama vastupidiselt levinud tavadele, mis oleks põhjustanud mitmeid ebaselgusi ja kahjustanud ka esitatava teabe kvaliteeti. Kuivõrd arvete kuupäevi ei saanud aluseks võtta, koguti vaatlusalust toodet käsitlevad kahjuandmed kokku nii hästi kui võimalik.73.  Uurimise kümnendal kuul, oma vastuses esialgsete järelduste teatavakstegemisele vaidlustas ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja ka asjaolu, et uurimisperiood hõlmab 18-kuulist perioodi, ning väitis, et see oleks pidanud piirduma 2008. kalendriaastaga. See väide lükati tagasi põhjustel, mis õigustavad 18-kuulise perioodi kasutamist ning mis on esitatud ajutises määruses ja eespool põhjendustes 5–11. Pealegi oleks selline muudatus takistanud uurimise õigeaegset lõpuleviimist, sest kõik koostööd tegevad äriühingud oleksid pidanud küsimustiku vastused uuesti esitama muudetud uurimisperioodist lähtudes.74.  Hiina ettevõtja kahtles ka selles, kas kaebuse esitajaga seotud arvukaid ELi äriühinguid võeti komisjoni kahjuanalüüsis nõuetekohaselt arvesse. Selles osas tuleb märkida, et kaebuse esitaja küsimustiku vastuste kontrollimisel kasutati terve kontserni kaasabi ning komisjon kandis hoolt selle eest, et kahjunäitajaid ja vastavaid arvutusi analüüsiti hoolikalt ka teiste kontserni kuuluvate äriühingute osas. Hiina ettevõtjale selgitati juba enne ajutiste meetmete kehtestamist, et tema poolt silmas peetud ELi äriühingute roll asjaomase toote valmistamisel ja turustamisel oli tühine, peaaegu olematu. See piirdus vaid uuritava toote müügi teatavate aspektidega (nt hooldus) ja käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate toodete müügiga.75.  Lõpetuseks väitis ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja veel seda, et kuivõrd liidu tootmisharu ei vastanud teatavate hankemenetluste tehnilistele nõuetele või ei osalenud üldse neis menetlustes, ei leidnud kõnealuste tehingute puhul liidu tootmisharu kahjustav dumping aset. Selle väitega ei saanud nõustuda.76.  Esiteks tuleb märkida, et asjaolu, et teatavate eksporditehingute puhul ei ole võimalik normaalväärtust kindlaks teha, ei sea küsimuse alla kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldusi, kui arvustused tehti piisavalt representatiivsel alusel. Sellise juhtumiga on kahtlemata tegemist kõnealusel juhul (vt põhjendus 50). Konkreetsete tehingute kohta tuleb märkida järgmist. Tehing, mille puhul ilmnes tehniliste nõuete probleem, oli seotud ühe tooteliigiga, mida müüdi ühe hankemenetluse alusel. Hiina äriühing ja kaks liidu tootjat tõlgendasid seda hankemenetlust üsna erinevalt. Hiina äriühing väitis uurimise lõpujärgus, et kõnealune tooteliik ei ole teisaldatav läbivalgustussüsteem, samas kui liidu tootmisharu oli veendunud, et tegemist on teisaldatava läbivalgustussüsteemiga. Sellest järeldub, et liidu tootmisharu osales hankemenetluses kindla veendumusega, et pakkumine tuleb esitada selle konkreetse tooteliigi kohta. Lisaks tõi tema osalemine kaasa kulusid (tõlked, esindaja, pakkumises osalemise tasu jne). Sellepärast ei tähenda kõnealuse hankemenetluse tulemus, mille kohaselt liidu tootmisharu ei esitanud pakkumist samadel alustel, et kõnealune import ei suurendanud kindlasti kahju.77.  Lisaks viitab Hiina eksportiv tootja tehingule, mis ei kuulu uurimisperioodi ja millega täideti hoopiski varem sõlmitud lepingut, nagu on selgitatud põhjenduses 42, ning tehingule, mille puhul liidu tootmisharu ei osalenud hankemenetluses. Esimesena nimetatud tehingu puhul ei tehtud mingit järeldust kahju kohta. Teise tehingu puhul kehtivad põhjenduses 59 esitatud järeldused.78.  Liidu toodang ja liidu tootmisharu79.  Uurimise üheteistkümnendal kuul andis endast teada üks Rumeenia äriühing, kes väitis, et ta tootis ELis uurimisperioodil teatavaid kauba läbivalgustussüsteeme. Komisjon kogus ja kontrollis teavet selle äriühingu kohta. Äriühingult endalt ja teistelt turuosalistelt, sh Hiina eksportivalt tootjalt saadud teabest selgus, et kõnealuse äriühingu osalus samasuguse toote tootmisprotsessis on tihedalt seotud ühe ELis tuntud kauba läbivalgustussüsteemide tootja tegevusega. Seetõttu tõlgendati käesolevas uurimises Rumeenia äriühingu poolt uurimisperioodil tehtud ainsat müügitehingut nii, nagu oleks selle teinud ELi kauba läbivalgustussüsteemide tootja, kellega eespool nimetatud äriühing koostööd tegi.80.  Selliseid makromajanduslikke näitajaid nagu tarbimine, tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, varud, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja palgad analüüsiti kõigi liidu tootjate puhul.81.  Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 52–56 esitatud järeldused heaks.82.  Liidu tarbimine83.  Ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja väitel ei olnud ajutises määruses esitatud liidu tarbimise tase korrektne. Seetõttu võttis komisjon ühendust huvitatud isikutega, eeskätt kasutajatega, et koguda lisateavet ELi tarbimise kohta vaatlusalusel perioodil. Nende isikutelt saadud täiendavate andmete alusel joonistus ELi tarbimisest järgmine pilt:2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |Indeks: 2004=100 | 100 | 62 | 114 | 110 | 111 |Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed |84.  Vaatlusalusel perioodil suurenes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine ELis 11 % võrra.85.  Hiina ettevõtja väitel tuleks avaldada tegelikud tarbimisandmed, mitte indekseeritud näitajad. Sellega seoses tuleb täheldada, et ELis tegutseb väga väike arv teatavate kauba läbivalgustussüsteemide tootjaid, nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduses 54, ning mis tahes tegelike tarbimisandmete avaldamine tähendaks asjaosaliste tegelike müügiandmete teatavakstegemist. Neid andmeid käsitatakse aga konfidentsiaalsena.86.  Samuti väideti, et tarbimisnäitajad peaksid kajastama kõiki vaatlusaluse toote eksemplare, mis tarbiti ELi turul. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tarbimises kajastuvad kõigi (komisjonile teadaolevate) turuosaliste poolt tehtud kõik vaatlusaluse toote müügitehingud (nii hankemenetluste raames kui väljaspool). Neid andmeid kontrolliti ja kõrvutati erinevatest allikatest pärit teabega. Tarbimisandmed kajastavad siiski ainult müüki, mitte neid väheseid komisjonile teatatud tehinguid, mille puhul oli tegemist liisimise või annetusega. Nende tehingute kaasamise korral oleks Hiina turuosa olnud veelgi suurem .87.  Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 57 ja 58 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 71–74.88.  Import asjaomasest riigista) Vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordi maht, hind ja turuosa89.  Nagu on selgitatud põhjendustes 57 ja 58, vaadati üle vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordi maht ja turuosa. Andmete esitamine aasta baasil ja mahu ajakohastamine kinnitasid ajutises määruses esitatud järeldusi, et import ja selle turuosa on 2004. aastast alates märkimisväärselt kasvanud. Hiina ettevõtja seadis kahtluse alla andmete indekseerimise meetodi. Siinkohal tuleb rõhutada, et nii uurimises esialgses kui ka lõppetapis näitavad tegelikud andmed – hoolimata nende indekseerimise meetodist – asjaomasest riigist pärit impordi mahu ja turuosa olulist kasvu.90.  Vaatlusaluse toote impordi maht kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 150 %.2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |Impordi maht | 100 | 75 | 250 | 200 | 267 |Indeks: 2004=100 Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed |91.  Kuna keskmised ekspordihinnad oli sõltuvalt imporditud kauba läbivalgustussüsteemi tüübist suuresti erinevad, ei saanud sellest teha mingeid arvestatavaid järeldusi, nagu on mainitud ka ajutise määruse põhjenduses 60.92.  Vaatlusalusel perioodil asjaomasest riigist pärit impordi turuosa peaaegu kahekordistus.2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |Hiina turuosa | 15–25 % | 20–30 % | 40–50 % | 30–40 % | 40–50 % |Indeks: 2004=100 | 100 | 121 | 219 | 183 | 240 |Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed |93.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja väitis, et arvesse tulnuks võtta ka uurimisperioodi järgset impordimahtu (uurimisperioodil võitnud pakkumised, millega seotud lepingud sõlmiti pärast uurimisperioodi). Vastavalt algmääruse sätetele võetakse uurimisperioodi järgseid sündmusi arvesse vaid erandlike asjaolude korral. Hiina eksportiv tootja ei toonud aga selliseid erandlikke asjaolusid esile. Võrreldavuse tagamiseks oleks siis pidanud vaatluse alla võtma ka uurimisperioodile eelnevad müügitehingud. Seetõttu lükati see väide tagasi. Kuna import oli aga suurenenud nii mahtudes kui ka turuosas, nagu on eespool osutatud, ei mõjutanud see otsus kuidagi käesoleval juhul uuritavaid tegureid.b) Hindade allalöömine94.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja märkis, et uurimise esialgses etapis kasutatud hindade allalöömise kindlakstegemise meetod oli puudulik. Hiina ettevõtja arvates ei olnud võimalik võrrelda tema tegelikke müügihindu liidu tootmisharu poolt pakkumismenetluses esitatud hindadega. Sellega seoses tuleb täheldada, et kõnealust meetodit peeti kõige sobivamaks, et tagada korrektne hinnavõrdlus toote puhul, mis on oma olemuselt väga keeruline ja mille ostmiseks korraldati riigihankeid. Huvitatud isikud ei pakkunud välja ka muid sobivaid meetodeid.95.  Ehkki metoodikat ei muudetud ja see jäi selliseks, nagu eespool kirjeldatud, tehti arvutustesse väikseid kohandusi, mis vähendasid liidu tootmisharu hindu ja millest teatati ka huvitatud isikutele.96.  Ülevaadatud võrdlusest ilmneb, et uurimisperioodil müüdi imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnatasemel, mis oli 15–20 % madalam liidu tootmisharu hindadest. Siinkohal tuleb märkida, et Hiina eksportiva tootja sõnul olid üheks põhjuseks, miks ta võitis hankemenetlused, tema toote kvaliteetsemad spetsifikatsioonid. Hindade allalöömine (ja turuhinnast madalama hinnaga müük) oleks toonud kaasa kohanduste tegemise ja kõrgemate kahjumarginaalide kehtestamise. Neid kohandusi aga ei tehtud, sest kõnealust väidet ei suudetud tõestada ja kohanduste suurust oli vastava teabe puudumisel raske kindlaks määrata.97.  Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 59–62 esitatud ülejäänud teave koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 76–83.98.  ELi tootmisharu olukordSissejuhatavad märkused99.  Siinkohal tuleb märkida, et lõplikus määruses on kahjunäitajatega seotud andmed esitatud teistmoodi, et võtta arvesse kahte tegurit, millele on osutatud ka põhjendustes 57 ja 69. Esiteks nõudis ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja 18-kuulise uurimisperioodi andmete esitamist aasta baasil ja teiseks lisati analüüsitavate makromajanduslike näitajate hulka teiselt liidu tootjalt saadud andmed.KahjunäitajadToodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |Toodang | 100 | 75 | 94 | 173 | 151 |Tootmisvõimsus | 100 | 83 | 90 | 185 | 200 |Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 90 | 104 | 94 | 76 |Indeks: 2004=100 Allikas: küsimustike vastused |100.  Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmismaht 51 %. Kõnealune positiivne suundumus tuleneb peamiselt samasuguse toote edukast ekspordimüügist. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul samadel põhjustel üle kahe korra. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste 24 %.101.  Kuivõrd eespool esitatud andmed kajastavad toodangut, millest oluline osa müüdi EList väljaspool asuvatele turgudele, ei käsitata neid andmeid käesoleval juhul oluliste näitajatena.Varud2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |Varud | 100 | 164 | 155 | 127 | 136 |Indeks: 2004=100 Allikas: küsimustike vastused |102.  Liidu tootmisharu varude tase liikus kogu vaatlusalusel perioodil kõikudes tõusujoones. Kuid ka seda näitajat ei peetud kuigi oluliseks, sest kõnealuses sektoris toodetakse tellimuste alusel ning varude tase on äärmiselt madal; pealegi on suur osa varudest ette nähtud ekspordiks.Müügimaht, müügihind ja turuosa2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |Liidu müügimaht | 100 | 67 | 93 | 100 | 76 |Turuosa | 65-75% | 70-80% | 55-65% | 60-70% | 45-55% |Turuosa indeks | 100 | 108 | 82 | 91 | 68 |Indeks: 2004=100 Allikas: küsimustike vastused ja hilisemad andmed |103.  Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müük ning uurimisperioodil oli see 25 % algmahust. 2004. aastast uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tootmisharu turuosa ligikaudu 20 protsendipunkti.104.  Ajutise määruses põhjenduses 69 esitatud järeldused müügihindade kohta kiidetakse siinkohal heaks.105.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja küsis veelkord teavet kaebuse esitajaga sõlmitud hankelepingute kohta ja soovis ühtlasi teada, kui suures ulatuses oli teatavaid hankemenetlusi uurimises arvesse võetud. Sedavõrd üksikasjaliku teabe esitamine on aga vastuolus konfidentsiaalsusnõudega. Lisaks soovis Hiina ettevõtja kinnitust selle kohta, et hankemenetluste raames sõlmitud müügilepingute allkirjastamise kuupäev oli määravaks teguriks liidu tarbimise arvutamisel. Sellega seoses kinnitab institutsioon, et kõikide asjaosaliste puhul kasutati ajutise määruse põhjenduses 57 kirjeldatud metoodikat. Sama ettevõtja küsis selgitust ka selle kohta, kas kaebuse esitaja teatatud andmed katavad tema mõlemat tootmisüksust. Sellega seoses tuleb kinnitada, nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduse 7 punktis a, et kaebuse esitajalt saadud andmed võtavad arvesse tema mõlemat tootmisüksust.Kasumlikkus2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |Maksueelne kasumimarginaal | 100 | 85 | 90 | 7 | -50 |Indeks: 2004=100 Allikas: küsimustike vastused |106.  Vaatlusalusel perioodil hakkas liidu tootmisharu kahjumit tootma. Uurimisperioodi jooksul oli olukord eriti halb.Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |Investeeringud | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |Investeeringute tasuvus | 110-120% | 85-95% | 210-220% | 215-225% | 60-70% |Rahakäive | 100 | 124 | 257 | 186 | -71 |Indeks: 2004=100 Allikas: küsimustike vastused |107.  Vaatlusalusel perioodil tehti vähe investeeringuid. Suurim osa investeeringuid tehti liidu tootmisharu tootmishoonete hooldamisse. 2007. aasta suuremad investeeringud olid seotud vaatlusaluse toote täiustamiseks loodud uue patendiga. Tuletatakse meelde, et kõnealune tegevus on oskusteabemahukas ega nõua suuri investeeringuid.108.  Investeeringutasuvus, mis on väljendatud liidu tootmisharu puhaskasumi ja investeeringute arvestusliku puhasväärtuse suhtena, langes vaatlusalusel perioodil, kuid see ei ole hea kahjunäitaja, sest see kajastab peamiselt langenud väärtusega varasid.109.  Liidu tootmisharu rahakäive halvenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt.110.  Kuna kauba läbivalgustussüsteemid moodustasid kaebuse esitaja tegevusest vaid väikese osa, ei käsitatud kapitali kaasamise võimet kõnealusel juhul olulise tegurina.Tööhõive, tootlikkus ja töötasud2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |Tööhõive | 100 | 110 | 129 | 160 | 167 |Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 100 | 98 | 102 | 106 | 106 |Tootlikkus töötaja kohta | 100 | 68 | 73 | 109 | 135 |Indeks: 2004=100 Allikas: küsimustike vastused |111.  Vaatlusalusel perioodil kasvasid tööhõive, keskmine tööjõukulu töötaja kohta ja tootlikkus töötaja kohta. Sellele vaatamata ei peetud neid näitajaid oluliseks, sest suur osa tööjõust on seotud eksporditurul müüdavate kauba läbivalgustussüsteemidega.Dumpingu suurus112.  Seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjenduses 76 esitatud järeldused.Muud märkused113.  Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64–76 esitatud ülejäänud teave koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 85–98.114.  Järeldus kahju kohta115.  Ajutises määruses esitatud järeldused kahjunäitajate erineva tähtsusastme kohta jäävad kehtima. Kõige olulisemate kahjunäitajatena käsitatakse kasumlikkust, turuosa ja hindade allalöömist, sest need näitajad kajastavad otseselt liidu tootmisharu edukust liidu turul. Eespool on selgitatud, miks teatavad teised näitajad on vähem asjakohased.116.  Mis puudutab kasumlikkust, siis hakkas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kahjumit tootma ja liidu tootjate turuosa vähenes 24 %. Lisaks sellele pakkus Hiina eksportiv tootja 15–20 % võrra madalamaid hindu.117.  Hiina päritoluga vaatlusaluse toote turuosa liidus kasvas vaatlusalusel perioodil koguni 140 %, sellal kui samal ajavahemikul vähenesid oluliselt liidu tootmisharu müügimaht (-24 %) ja turuosa (20 protsendipunkti).118.  Käesolevas määruses on andmed esitatud teistmoodi kui ajutises määruses, nagu on selgitatud ka kahjuanalüüsile eelnevates üldistes märkustes. Samas ei muuda asjaolu, kas andmed on esitatud aasta baasil või mitte, nende andmete sisu, vaid ainult esitusviisi. Eespool esitatud kahjunäitajad (makronäitajad) sisaldavad ka teise liidu tootja andmeid. Need ülevaadatud andmed kinnitavad esialgseid järeldusi kahju kohta, st et vaatlusalusel perioodil oli tegemist kahju tekitava olukorraga algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.119.  Eespool öeldut arvestades ollakse seisukohal, et ajutises määruses esitatud järeldusi ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju kohta ei muuda andmete erinev esitusviis, millele on osutatud põhjenduses 85. Kuna muud märkused selle kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77–80 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 100–103.6. PÕHJUSLIK SEOS120.  Põhjuslikku seost puudutavate järelduste kohta esitas märkusi vaid ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja.121.  Siinkohal meenutatakse, et dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju kajastavad näitajad on esitatud aasta baasil põhjenduses 85 esitatud põhjustel.122.  Dumpinguhinnaga impordi mõju123.  Dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 140 % võrra, samas kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 32 %. Nimetatud negatiivsed muutused toimusid liidu tootmisharus samal ajal, kui 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas liidu tarbimine 11 % (andmed on esitatud aasta baasil).124.  Muude tegurite mõjuLiidu tootmisharu eksport2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |Liidu toodangu eksportmüük | 100 | 93 | 123 | 245 | 233 |Ekspordi müügihind | 100 | 107 | 60 | 63 | 70 |Indeks: 2004=100 Allikas: küsimustike vastused |125.  Liidu tootmisharu ekspordimaht kasvas vaatlusalusel perioodil. Uurimisperioodil moodustas eksport valdava enamuse (85–95 %) ELi toodangu kogumahust.Import kolmandatest riikidest126.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja väitis, et komisjon ei võtnud arvesse USAst pärit importi ning et uurimisperioodil müüsid USA ettevõtted ELi rohkem kauba läbivalgustussüsteeme kui Hiina tootjad, aga ta ei esitanud selle väite toetuseks fakte ega konkreetseid kontrollitavaid tõendeid.127.  Ajutise meetmete kehtestamise järel tegi komisjon kõik endast oleneva, et hankida rohkem teavet USAst pärit impordi kohta, aga kiitis lõpuks siiski heaks uurimise esialgses etapis kindlaksmääratud USA impordi mahu.Liidu tootmisharu ei esitanud pakkumist kõikides uurimisperioodil toimunud hankemenetlustes128.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja kritiseeris sellest tõsiasjast tehtud järeldusi, et liidu tootmisharu ei osalenud teatavates hankemenetlustes. Sellega seoses tuleb nentida, et uurimises võeti arvesse asjaolu, et kõik asjaosalised (liidu tootmisharu, ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja, teised teatavate kauba läbivalgustussüsteemide tootjad) ei esitanud pakkumisi sugugi mitte igas hankemenetluses. Ei leitud ühtegi kaalukat tegurit, mis viitaks sellele, et vaatlusalusel perioodil tuvastatud ilmne kahju oleks põhjustatud liidu tootmisharu mitteosalemisest pakkumistel, mida ei peetud mõistlikeks ärivõimalusteks. Mõistliku ärivõimaluse kui pakkumises osalemist määrava teguri olemasolu kinnitab tõsiasi, et hankemenetluses osalemine toob kaasa kulutusi (tõlked, esindaja, vahel on pakkumise esitamine tasuline jne) ja ettevõtted osalevad ainult siis, kui neil on lootust hankemenetlus võita.Vaatlusaluse toote hinnaga mitteseotud tegurite mõju129.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja rõhutas veelkord, et põhjusliku seose kindlakstegemiseks tuleks lähemalt uurida hinnaga mitteseotud tegurite (nt muude tehniliste tegurite) kahjustavat mõju.130.  Liidu tootmisharu oleks kahtlemata olnud võimeline pakkuma samu spetsifikatsioone, mis olid Hiinast pärit tootel. See oleks aga tõstnud liidu tootmisharu pakutava toote hinda. Selles avaldubki ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja dumpingu kogu ulatus. Osa dumpingust tuleneb lihtsast tõsiasjast, et Hiina eksportiv tootja pakub toodet, millel on rohkem funktsioone. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114) on ette nähtud vaid kahe kriteeriumi kohaldamine lepingute sõlmimisel – „madalaim hind” ja „majanduslikult soodsaim pakkumine” –, on igati loogiline, et pakkumismenetluse võitis toodet dumpinguhinnaga pakkuv Hiina tarnija. Hiina eksportija tehtud pakkumine ei oleks olnud majanduslikult soodne, kui tema hinnad ei oleks olnud dumpinguhinnad, st kui need oleksid olnud kõrgemad toote lisafunktsioone arvestades.131.  Lõpetuseks tuleb osutada, et uurimine näitas, et kaebuse esitaja pakkumine vastas kõikidele tehnilistele nõuetele hankemenetlustes, mille raames kaebuse esitaja ja Hiina eksportiv tootja konkureerisid samadel tingimustel.Väide kaebuse esitaja hindadest kõrgemate hindade kohta132.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja tuli esile ka väitega, et teatavatel juhtudel sõlmiti leping Hiina äriühinguga hoolimata sellest, et tema hinnad olid kaebuse esitaja hindadest kõrgemad. Selliseid tehinguid ei tohiks käsitada kahju tekitavana.133.  Sellega seoses tuleb märkida, et uurimisel tehti kindlaks vaid üks juhtum, mille puhul paistis esmapilgul, et ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja võitis hankemenetluse hoolimata sellest, et tema pakutavad hinnad olid kaebuse esitaja hindadest kõrgemad. Lähemal uurimisel selgus aga, et nii see õigupoolest ei olnud ja et Hiina ettevõtja pakkus rohkete lisafunktsioonidega toodet sama hinna eest. Kui kõigi lisafunktsioonide arvessevõtmiseks oleks hinda kohandatud, oleks ekspordihind kujunenud madalamaks, sisaldades kõrgemat dumpingumarginaali. Selle väite toetuseks, nagu oleks esinenud ka teisi juhtumeid, mil Hiina ettevõtja pakkus hankemenetluses kaebuses esitajast kõrgemat hinda, ei esitatud mingit muud kontrollitavat teavet.Teist liidu tootjat käsitlev argument134.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja väitis, et teine liidu tootja harrastas turuvallutuslikku hinnapoliitikat, põhjustades nii liidu tootmisharule olulist kahju, ja et kõnealust ettevõtjat ei kahjustanud Hiinast pärit import, sest ta oli aktiivse koostöö lõpetanud.135.  Esiteks tuleb meenutada, et teine liidu tootja esitas käesoleva menetluse raames teavet ja et kahjuanalüüsis võetakse arvesse kogu liidu tootmisharu. Samuti on asjakohane märkida, et Hiina ettevõtja väidet turuvallutusliku hinnapoliitika kohta ei toeta mingid faktilised tõendid ja seetõttu ei kõiguta need uurimise tulemusi, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 89.136.  Järeldus põhjusliku seose kohta137.  Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 81–95 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 105–118.138.  Eespool öeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutine järeldus, et liidu tootmisharule põhjustatud oluline kahju tulenes dumpinguhindadega impordist.7. ELi HUVID139.  Kasutajate huvid140.  Kaks kasutajat, kes olid saatnud oma esildised juba uurimise esialgses etapis, jäid oma märkuste juurde kindlaks. Neile tegi muret, et lõplike meetmete kehtestamine võib kahjustada konkurentsi ja tehnilist arengut. Sellised kahtlused hajutati juba ajutises määruses ning vahepeal ei ole lisandunud uut teavet, mis kinnitaks, et lõpliku tollimaksu kehtestamine võiks kahjustada konkurentsi ja tehnilist arengut vähemalt lühikeses ja keskmises perspektiivis.141.  Järeldus ELi huvide kohta142.  Kaks eespool mainitud esildist ei muutnud ajutisi järeldusi. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 96–113.8. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED143.  Kahju kõrvaldamise tase144.  Ainus koostööd tegev Hiina eksportiv tootja esitas märkusi turuhinnast madalama hinnaga toimunud müügi arvutamise kohta. Kui see oli asjakohane, tehti korrektsioone lõppetapil.145.  Hiina ettevõtja esitas väite kahjumarginaali kohta, mis oli sarnane käesoleva määruse põhjenduses 51 käsitletud väitega. See väide tuleb tagasi lükata põhjenduses 51 nimetatud põhjustel.146.  Hiina äriühing küsis selgitusi ka maksueelse kasumimarginaali arvutamise meetodi kohta, eeskätt seda, millise aastaga see kasumimarginaal on seotud. Sellega seoses tuleb märkida, et maksueelne kasumimarginaal määrati kindlaks rahandusaastate 2006 ja 2007 andmete analüüsimisel.147.  Lõplikku dumpingumarginaali ja lõplikku kahju kõrvaldamismäära käsitlevad arvutused näitasid, et teisena nimetatu on madalam kui esimesena nimetatu. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 114–117 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 123–126.148.  Lõplikud meetmed149.  Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud kahju tasemel. Kahjumäär leiti olevat 34 % ning see on oluliselt langenud uurimise esialgse etapiga võrreldes, mil kehtestati ajutine tollimaksumäär tuvastatud dumpingu tasemel.150.  Eespool esitatu alusel peaks Hiina lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr olema 34 %.151.  Kooskõlas ajutise määruse põhjendusega 120 palutakse liikmesriikide asjaomaseid asutusi kehtestatud meetmete mõju hoolika seire eesmärgil esitada komisjonile konfidentsiaalset ja korrapärast teavet kauba läbivalgustussüsteemide müügiga seotud ELi hankemenetluste kohta.9. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE152.  Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemidele, milles kasutatakse neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem) või gammakiirgust ning mis kuuluvad hetkel CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 alla (TARIC-koodid 9022 19 00 10, 9022 29 00 10, 9027 80 17 10 ja 9030 10 00 91), ning kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukitele, mis kuuluvad hetkel CN-koodi ex 8705 90 90 alla (TARIC-kood 8705 90 90 10).2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 34 %.3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 1242/2009 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit, neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem) või gammakiirgust kasutavate ja CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (TARIC-koodide 9022 19 00 10, 9022 29 00 10, 9027 80 17 10 ja 9030 10 00 91) alla kuuluvate kauba läbivalgustussüsteemide ning CN-koodi ex 8705 90 90 (TARIC-koodi 8705 90 90 10) alla kuuluvate kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukite impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse artiklis 1 sätestatud lõplikku tollimaksumäära kohaldades. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.[3] ELT L 332, 17.12.2009, lk 60.[4] EÜT L 104, 23.4.1994, lk 5, põhjendus 5.[5] EÜT L 83, 13.4.1995, lk 8, põhjendus 8.


|

52011PC0820

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kohandatakse alates 1. juulist 2011 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente  /* KOM/2011/0820 lõplik - 2011/0393 (NLE) */

	SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Igal aastal ning kooskõlas personalieeskirjade XI lisa artikliga 3 peab nõukogu enne aasta lõppu Eurostati aruande põhjal tehtud komisjoni ettepaneku alusel otsustama töötasude ja pensionide kohandamise, mis jõustub 1. juulist. |120 | Üldine taust Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 3 toimub töötasude ja pensionide kohandamine otseselt lähtudes muutustest liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõus (erinäitaja), elukalliduse arengust Brüsselis (rahvusvaheline indeks) ning Eurostati määratud ostujõu pariteetidest. Erinäitajaga mõõdetakse liikmesriikide keskvalitsustes töötavate riigiteenistujate netotöötasu muutusi, võtmata arvesse inflatsiooni. Eurostat on määranud selle näitaja kindlaks XI lisa artikli 1 lõikes 4 nimetatud kaheksa liikmesriigi esitatud andmete põhjal. Brüsseli rahvusvahelise indeksiga mõõdetakse elukalliduse muutumist Brüsselis Euroopa Liidu ametnike jaoks. Eurostat on määranud selle indeksi kindlaks Belgia ametiasutuste esitatud andmete põhjal. Töötasude ostujõu pariteedid määravad kindlaks töötasude ostujõu suhte võrdluslinna Brüsseli ja muude teenistuspaikade vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide statistikaasutustega. Pensionide ostujõu pariteedid määravad kindlaks pensionide ostujõu suhte võrdlusriigi Belgia ja muude elukohariikide vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide statistikaasutustega. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Töötasude ja pensionide kohandamiseks esitatakse ettepanek igal aastal. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Vastavalt kehtivale korrale on ettepanekuga seoses konsulteeritud personali esindajatega. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettepanekus on võetud arvesse konsultatsioonides osalenud isikute arvamusi. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine – Ettepanek näeb ette töötasude ja pensionide kohandamise vastavalt kehtivatele õigusaktidele. – Kehtivate õigusaktidega ei nähta ette muid võimalusi. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 1 koostas Eurostat aruande, milles käsitletakse elukalliduse arengut Brüsselis, muudatusi liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõus ning ostujõupariteete, millel põhinevad paranduskoefitsiendid. 3.1. TÖÖTASUDE JA PENSIONIDE KOHANDAMINE BELGIAS JA LUKSEMBURGIS Erinäitajaga väljendatav liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõu keskmine muutus oli vaadeldaval perioodil -1,8%. Brüsseli rahvusvahelise indeksiga arvestatav Eurostati arvutatud Brüsseli elukalliduse muutus võrdus vaatlusalusel perioodil 3,6 %-ga. Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artikli 3 lõikele 2 on kohanduse suuruseks Eurostati määratud erinäitaja ja Brüsseli rahvusvahelise indeksi korrutis. Ettepaneku kohaselt on töötasude ja pensionide kohandus Belgias ja Luksemburgis 1,7%. XI lisa artikli 3 lõike 5 kohaselt ei kohaldata Belgias ega Luksemburgis paranduskoefitsiente. 3.2. TÖÖTASUDE JA PENSIONIDE KOHANDAMINE VÄLJASPOOL BELGIAT JA LUKSEMBURGI Töötasude ja pensionide kohandamine väljaspool Belgiat ja Luksemburgi tuleneb Belgia ja Luksemburgi kohanduse ja paranduskoefitsientide ning vahetuskursi muutuse korrutisest. Määruses sätestatud töötasude, pensionide ja töötasude osalise ülekandmise suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid on arvestatud alljärgnevalt. – Paranduskoefitsiendid väljaspool Belgiat ja Luksemburgi asuvate AMETNIKE jaoks: Eurostat on kooskõlas riiklike statistikaasutustega arvutanud välja ostujõu pariteedid, mille alusel määratakse alates 1. juulist töötasude ostujõu vastavus Brüsseli ja muude teenistuspaikade vahel. Muudes liikmesriikides kui Belgias ja Luksemburgis teenivate Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid määratakse nende ostujõupariteetide ja 1. juulil kehtivate vahetuskursside suhte põhjal. – PENSIONIDE paranduskoefitsiendid väljaspool Belgiat ja Luksemburgi ning ÜLEKANNETE paranduskoefitsiendid: Eurostat on kooskõlas riiklike statistikaasutustega arvutanud välja ostujõu pariteedid, mille alusel määratakse alates 1. juulist pensionide ostujõu vastavus Belgia ja muude elukohamaade vahel. Muudes riikides kui Belgia ja Luksemburg elavate isikute pensionide paranduskoefitsiendid arvutatakse nende ostujõupariteetide ja 1. juulil kehtivate vahetuskursside põhjal. Vastavalt personalieeskirjade VII lisa artiklile 17 on need koefitsiendid otseselt kohaldatavad ametnike ja muude teenistujate ülekannete suhtes. Vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artiklile 20 kohaldatakse neid paranduskoefitsiente ainult pensioni selle osa suhtes, mis vastab enne 1. maid 2004 omandatud pensioniõigustele. – Paranduskoefitsientide jõustumise kuupäev: Kõnealused paranduskoefitsiendid jõustuvad 1. juulil igal pool, välja arvatud märgatava elukalliduse tõusuga kohtades. Kui elukalliduse tõus on üle 6,3 %, jõustuvad paranduskoefitsiendid 16. mail, üle 12,6 % elukalliduse tõusu puhul aga 1. mail. Elukalliduse arengut väljaspool Belgiat ja Luksemburgi mõõdetakse implitsiitsete indeksite abil. Need indeksid saadakse, korrutades Brüsseli rahvusvahelise indeksi ostujõupariteedi muutusega. Määruses nimetatud kohtades jõustub kohandamine varem. Erandiklausel Komisjoni teatises nõukogule, millega esitati täiendavat teavet komisjoni 13. juuli 2011. aasta aruandele erandiklausli kohta, jõuti järeldusele, et riiklike ja Euroopa Liidu ametnike ostujõu vähenemine vastab praegusele majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale ning seetõttu ei õigusta kirjeldatud olukord ostujõu vähenemisest kaugemale minevate täiendavate meetmete võtmist. Seetõttu ei ole komisjonil võimalik erandiklauslit kohaldada ilma personalieeskirjade XI lisa artiklit 10 ja Euroopa Kohtu praktikat rikkumata. |310 | Õiguslik alus Personalieeskirjad ja eelkõige nende XI lisa. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |331 | – personalieeskirjade XI lisaga nähakse ette nõukogu määrus. |332 | – finantskoormus tuleneb otseselt personalieeskirjades ettenähtud kohandamismeetodi kasutamisest. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: – personalieeskirjade XI lisaga nähakse ette nõukogu määrus. |MÕJU EELARVELE |401 | Töötasude ja pensionide kohandamise mõju halduskuludele ja tuludele selgitatakse üksikasjalikult lisas esitatud finantsselgituses. |2011/0393 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kohandatakse alates 1. juulist 2011 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsienteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, eriti selle artiklit 12,võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja liidu muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, ning eriti personalieeskirjade artiklites 63, 64, 65 ja 82 ning selle VII, XI ja XIII lisas, samuti muude teenistujate teenistustingimuste artikli 20 esimest lõiku, artikleid 64, 92 ja 132,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:1.  Selleks et tagada Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate ostuvõime kasv paralleelselt liikmesriikide riigiteenistujate omaga, tuleks Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ning pensione kohandada vastavalt 2011. aasta aruandele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Alates 1. juulist 2011 asendatakse personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus kuupäev „1. juuli 2010“ kuupäevaga „1. juuli 2011“.Artikkel 2Alates 1. juulist 2011 personalieeskirjade artiklis 66 sätestatud igakuiste põhipalkade tabel, mille alusel arvestatakse töötasusid ja pensione, asendatakse alljärgneva tabeliga:[pic]Artikkel 3Alates 1. juulist 2011 määratakse ametnike ja muude teenistujate töötasude paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade artiklile 64, nagu märgitud alljärgneva tabeli 2. veerus.Alates 1. jaanuarist 2012 määratakse ametnike ja muude teenistujate ülekannete paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikele 3, nagu märgitud alljärgneva tabeli 3. veerus:Alates 1. juulist 2011 määratakse pensionide paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikele 1, nagu on märgitud järgneva tabeli 4. veerus.Alates 16. maist 2011 määratakse ametnike ja muude teenistujate töötasude paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade artiklile 64, nagu märgitud alljärgneva tabeli 5. veerus. Nendes teenistuspaikades jõustub iga-aastane kohandamine 16. mail 2011.Alates 16. maist 2011 määratakse pensionide paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikele 1, nagu märgitud alljärgneva tabeli 6. veerus. Nendes teenistuspaikades jõustub iga-aastane kohandamine 16. mail 2011.[pic]Artikkel 4Alates 1. juulist 2011 on personalieeskirjade artikli 42a teises ja kolmandas lõigus osutatud lapsehoolduspuhkuse toetussumma 927,23 eurot ning üksikvanemale 1236,30 eurot.Artikkel 5Alates 1. juulist 2011 on personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud majapidamistoetuse põhisumma 173,42 eurot.Alates 1. juulist 2011 on personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikes 1 osutatud ülalpeetava lapse toetussumma 378,94 eurot.Alates 1. juulist 2011 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 1 osutatud õppetoetuse summa 257,11 eurot.Alates 1. juulist 2011 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 2 osutatud õppetoetuse summa 92,57 eurot.Alates 1. juulist 2011 on personalieeskirjade artiklis 69 ja selle VII lisa artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud kodumaalt lahkumise toetuse miinimumsumma 513,98 eurot.Alates 1. juulist 2011 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 134 osutatud kodumaalt lahkumise toetuse summa 369,49 eurot.Artikkel 6Alates 1. jaanuarist 2012 kohaldatakse personalieeskirjade VII lisa artikli 8 lõikes 2 osutatud kilomeetrite eest makstavat toetust alljärgnevalt:0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 0 kuni 200 km0,3854 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 201 kuni 1 000 km0,6423 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 1 001 kuni 2 000 km0,3854 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 2 001 kuni 3 000 km0,1283 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 3 001 kuni 4 000 km0,0619 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: 4 001 kuni 10 000 km0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: üle 10 000 km.Eespool nimetatud kilomeetrite eest makstavale toetusele lisandub kindlasummaline kompensatsioon:-  192,70 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda 725–1 450 km,-  385,37 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda üle 1450 kilomeetri.Artikkel 7Alates 1. juulist 2011 on personalieeskirjade VII lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud päevaraha määratud alljärgnevalt:-  39,84 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele,-  32,12 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.Artikkel 8Alates 1. juulist 2011 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 24 lõikes 3 osutatud sisseseadmistoetuse alampiir:-  1133,94 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele,-  674,24 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.Artikkel 9Alates 1. juulist 2011 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse alammäär 1359,92 eurot, ülemmäär 2719,85 eurot ja standardmäär 1236,30 eurot.Artikkel 10Alates 1. juulist 2011 asendatakse ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 93 esitatud igakuiste põhipalkade tabel järgmisega:[pic]Artikkel 11Alates 1. juulist 2011 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 94 osutatud sisseseadmistoetuse alampiir:-  852,92 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele,-  505,67 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.Artikkel 12Alates 1. juulist 2011 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 96 lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse alammäär 1019,95 eurot, ülemmäär 2039,88 eurot ja standardmäär 927,23 eurot.Alates 1. juulist 2011 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 136 osutatud töötustoetuse alammäär 897,33 eurot ja ülemmäär 2111,36 eurot.Artikkel 13Alates 1. juulist 2011 on nõukogu määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76[1] artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus ettenähtud hüvitised vahetustega töö eest 388,67, 586,65, 641,41 ja 874,46 eurot.Artikkel 14Alates 1. juulist 2011 kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68[2] artiklis 4 osutatud summade suhtes paranduskoefitsienti 5,610551.Artikkel 15Alates 1. juulist 2011 asendatakse personalieeskirjade XIII lisa artikli 8 lõikes 2 sätestatud tabel järgmisega:[pic]Artikkel 16Alates 1. juulist 2011 on personalieeskirjade XIII lisa artikli 18 lõike 1 kohaldamise eesmärgil enne 1. maid 2004 jõus olnud personalieeskirjade VII lisa artiklis 4a mainitud kindlasummaline toetus määratud alljärgnevalt:– 134,08 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C4 või C5,– 205,58 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C1, C2 või C3.Artikkel 17Alates 1. juulist 2011 asendatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 133 esitatud igakuiste põhipalkade tabel järgmisega:[pic]Artikkel 18Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUSETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIKEttepaneku/algatuse nimetusNõukogu määrus, millega kohandatakse alates 1. juulist 2011 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsienteAsjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise (ABM) ja eelarvestamise (ABB) süsteemile[3]Potentsiaalselt on asjaomased kõik valdkonnad ja tegevusalad.Ettepaneku/algatuse põhjendusLühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadusedTagada ELi ametnike töötasude ja pensionide areng paralleelselt muutustega liikmesriikide keskvalitsuste teenistuses olevate riigiametnike ostujõus, nagu sellele on viidatud personalieeskirjade XI lisasMeetme kestus ja finantsmõju( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus-  Rakendamine käivitub alates 1. juulist 2011,-  millele järgneb täieulatuslik rakendamine.Ettenähtud eelarve täitmise viisid[4]( Otsene tsentraliseeritud haldamine komisjoni poolt: PMO (üksikisikute rahaliste õiguste haldus- ja maksetalitus)ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJUMitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub-  Ettepanekul on finantsmõju kõigile eelarveridadele, mis on seotud personalikuludega kõikides institutsioonides ja asutustes, st see mõjutab peakontorites ja delegatsioonides töötava personali, lepinguliste agentide, haldusametkondade personali, volinike, parlamendi assistentide, teadustöötajate, BA-eelarveridade alusel tasustatava personali ja teenistussuhte ennetähtaegse lõpetamise sätete alusel tasustatava personali palgakulusid ning pensione.Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupaMitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Kulu liik | Rahaline osalus |Number [Kirjeldus…...….] | Liigendatud/ liigendamata ([5]) | EFTA[6] riigid | Kandidaatriigid[7] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |XX.01.01.01 ja peatükk 11, peatükk 42 – Parlamendiliikmete assistentide kulud | Liigendamata | EI | EI | EI | EI |Hinnanguline mõju kuludeleÜldine hinnanguline mõju kuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast komaMitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Number | XX.01.01.01 ja peatükk 11, peatükk 42 – Parlamendiliikmete assistentide kulud |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma-  Hinnanguline personalivajadus-  ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamistKooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga-  ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikugaKolmandate isikute rahaline osalus-  Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.Hinnanguline mõju tuludele-  ( Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.-  ( Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:-  ( omavahenditele-  ( mitmesugustele tuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast komaTulude eelarverida | Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud | Ettepaneku/algatuse mõju |Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Järgmised aastad |Artikkel 410: pensioni sissemaksed | 437.7 | 3.7 |7.4 |7.4 |7.4 |7.4 |7.4 |7.4 | |Artikkel 400: maksud | 591.7 | 5.1 |10.1 |10.1 |10.1 |10.1 |10.1 |10.1 | |Artikkel 410: erimaks | 60.1 | 0.5 |1.0 |1.0 |1.0 |1.0 |1.0 |1.0 | |Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.Mõju tuludele arvutatakse juulis makstud töötasu ja pensioni alusel, kohaldades kohanduse mõju.[1] Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, 9. veebruar1976, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused (EÜT L 38, 13.2.1976, lk 1). Määrust on täiendatud nõukogu määrusega (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 1307/87 (EÜT L 124, 13.5.1987, lk 6).[2] Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).[3] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.[4] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[5] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.[6] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.[7] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[8] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised nn BA-eelarveread), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[9] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised nn BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.