				|

		52012PC0608

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse /* COM/2012/0608 final - 2012/0292 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Põhjused ja eesmärgid
Kõigi püügivõimalusi käsitlevate õigusaktidega
tuleb piirata kalavarude püüki tasemeteni, mis peavad olema kooskõlas ühise
kalanduspoliitika üldiste eesmärkidega. Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta
määruses (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude
kaitse ja säästva kasutamise kohta) on sellega seoses sätestatud iga-aastaste
püügi- ja püügikoormuse piirangute ettepanekute eesmärgid, et tagada ELi
kalanduse ökoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus.
Kalapüügivõimalused määratakse iga-aastasest
majandamistsüklist lähtudes (süvamere kalavarude puhul määratakse need iga kahe
aasta tagant). See ei takista siiski pikaajalistel majandamiskavadel põhineva
strateegia kasutuselevõttu. Selles valdkonnas on EL teinud suuri edusamme ning
kaubanduslikku huvi pakkuvaid põhilisi kalavarusid reguleeritakse nüüd
mitmeaastaste majandamiskavadega. Iga-aastased lubatud kogupüügi ja
püügikoormuse ülemmäärad peavad olema nendega kooskõlas.
Reguleerimisala
Käesolevas ettepanekus käsitletakse selliseid
Atlandi ookeani ja Põhjamere kalavarusid, mille kasutamise taseme kehtestamise
kohta teeb otsuse EL autonoomselt. Püügivõimalusi, mille on eraldanud
piirkondlikud kalandusorganisatsioonid või mida on arutatud Norra ja muude
kolmandate riikidega (ühised kalavarud) peetud konsultatsioonide käigus,
käsitletakse aasta jooksul hiljem, kui asjaomaste rahvusvaheliste
läbirääkimiste tulemused on kättesaadavad.
Kalavarude olukord
Komisjon on nüüdseks juba seitsmel aastal
avaldanud teatise, milles esitatakse ülevaade olukorrast, millega
püügivõimaluste ettepanekutes peab arvestama. Komisjoni käesoleva aasta
teatises 2013. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide
kohta (COM(2012) 278 (final), edaspidi „kalapüügivõimalusi käsitlevad
konsultatsioonid”), antakse kalavarude olukorrast ülevaade 2011. aastal
avaldatud teaduslike nõuannete põhjal. Seega on teatises öeldud, et 65 %
ELi vete kalavarudest ei ole täielikult hinnatud. Selles esitatakse ka mõned
muret tekitavad suundumused, näiteks, et ohututes bioloogilistes piirides
olevate kalavarude arv kahaneb, kuid esitatakse ka mõned positiivsed muutused:
hinnatud varude seisukord näib aeglaselt paranevat. Atlandi ookeani ja selle
lähedastes piirkondades on ülepüütud kalavarude osa langenud ligi poole võrra,
47 %ni võrreldes 94 %ga 2004. aastal.
Teadusnõuanne sõltub loomulikult andmetest:
täielikult hinnata saab üksnes kalavarusid, mille kohta on piisavalt
usaldusväärseid andmeid, nii et saab anda hinnangu nende suuruse kohta, samuti
prognoosida, kuidas varud reageerivad erinevate kasutamisstsenaariumide korral
(neid nimetatakse „püügivõimaluste tabeliteks”). Sellistel juhtudel saab
nõuande põhjal teha prognoose püügivõimaluste korrigeerimiseks, nii et
asjaomane kalavaru saaks taastuda maksimaalset jätkusuutlikku saagikust (MSY)
võimaldava tasemeni. Seepärast nimetatakse seda nõuannet maksimaalset
jätkusuutlikku saagikust käsitlevaks nõuandeks.
2012. aasta juuli alguses esitas
Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) komisjoni taotlusel iga-aastase
nõuande enamiku käesoleva ettepanekuga hõlmatud kalavarude kohta. Selle nõuande
vaatas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) läbi oma 9.–13.
juulil toimunud suvisel täiskoguistungil. Kõnealusest viimatisest nõuandest
tulenev väljavaade on lootustandev, kuna seal väidetakse, et teadmised
kalavarude kohta ja teadusasutuste võime neid hinnata on märkimisväärselt
paranenud. Käesolevas ettepanekus käsitletud 83 kalavaru puhul tõendab
majandamisega seotud teadmistebaasi parandamist see, et kui 55 kalavaru kohta
esitati eelmisel aastal andmete piiratuse tõttu üksnes kvalitatiivne nõuanne,
siis sel aastal on 8 kalavaru kohta esitatud maksimaalset jätkusuutlikku
saagikust käsitlev nõuanne. Sellest 24 kalavaru kohta on esitatud nüüd
olemasolevatel andmetel, näitajatel ja suundumustel põhinev kvantitatiivne
nõuanne. Seega on käesoleval aastal andmete kättesaadavus oluliselt paranenud.
See on osaliselt tänu jõupingutustele, mis on tehtud puuduolevate andmete
saamiseks, sealhulgas sidusrühmade tehtud jõupingutused, ning osaliselt tänu
teadlaste jõupingutustele töötada välja meetodid, et juba olemasolevaid andmeid
parimal võimalikul viisil kasutada.
Samuti on tähtis, et maksimaalset
jätkusuutlikku saagikust käsitlev nõuanne käesolevas ettepanekus on esitatud
varasemast rohkemate kalavarude kohta. Praegu
on see esitatud 20 kalavaru kohta, moodustades veerandi kõigist käesoleva
ettepanekuga hõlmatud kalavarudest. Need
näitajad on peaaegu kahekordistunud võrreldes eelmise aasta statistikaga (12
kalavaru). See on oluline edasiminek seoses
teaduslike nõuannete kättesaadavusega, et toetada eesmärki tagada sel aastal
ELi vetes kalavarude optimaalne kasutamine, kuna sellesse kalavarude rühma
kuuluvad suurima majandusliku väärtusega kalavarud, nagu merluus, tursk,
euroopa merikurat, harilik merikeel, megrimid, kilttursk ja norra salehomaar.
Kavandatud püügivõimalused vastavad
teadusnõuannetele, mis komisjon on saanud kalavarude olukorra kohta ja mida on
kasutatud komisjoni teatises 2013. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate
konsultatsioonide kohta (COM(2012) 278 (final)).
Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete
ja eesmärkidega
Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise
kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa
Liidu säästva arengu poliitikaga.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE
TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE
Konsulteerimine huvitatud isikutega
a)           Konsultatsioonimeetodid, peamised
sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
Komisjon on 2013. aasta kalapüügivõimalusi
käsitlevate konsultatsioonide alusel pidanud nõu liikmesriikidega ning
sidusrühmadega, eelkõige piirkondlike nõuandekomisjonidega, kavandatud
lähenemisviisi üle, mille ta on esitanud erinevate kalapüügivõimalusi käsitlevate
ettepanekutena.
Lisaks on komisjon nimetatud konsultatsioonide
pidamisel järginud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile
„Konsulteerimise parandamine ühenduse kalanduse juhtimisel” (KOM(2006) 246
(lõplik)) esitatud põhimõtteid nn ettepoole toomise protsessi kohta.
Ettepoole toomise põhimõtete raames töötas
komisjon välja kaks konsultatsioonidokumenti käesoleva ettepaneku jaoks
olulistel konkreetsetel teemadel, mis on järgmised:
–
huntahven: võimalus kehtestada huntahvena (Dicentrarchus
labrax) suhtes uus lubatud kogupüük, võttes arvesse kõnealuse liigi
suurenenud kasutamist 1990. aastate alguses ning ebakindlust seoses arvukusega
teatavates piirkondades;
–
lestalised: teaduslikus nõuandes soovitatakse, et
võib olla asjakohane võtta vastu eraldi majandamismeetmed kombineeritud lubatud
kogupüügi suhtes Põhjamere kolme lestalise jaoks (harilik soomuslest ja lest,
väikesuulest ja pikklest ning harilik kammeljas ja sile kammeljas).
Varasemat otsustamist vajavad dokumendid
esitati liikmesriikidele, et anda neile tagasiside võimalus. Lisaks korraldas
komisjon 2012. aasta septembris sidusrühmadele ürituse, kus tutvustati ja
arutati teadusnõuande tulemusi ja selle peamisi järeldusi.
b)           Vastuste kokkuvõte ja nende
arvessevõtmine
Kui varasema otsustamise protsess keskendub
tehnilistele aspektidele, siis komisjoni teatis kalapüügivõimalusi käsitlevate
konsultatsioonide kohta kajastab liikmesriikide ja sidusrühmade vaateid
komisjoni hinnangule varude olukorra kohta ja seda, kuidas tagada varude
asjakohane majandamine.
Liikmesriigid
Kuigi liikmesriigid väljendasid heameelt
mõnede positiivsete aspektide üle komisjoni konsultatsioonides, rõhutasid nad,
et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tase tuleks saavutada järk-järgult
(võimaluse korral 2015. aastaks ettenähtud tase ja mitte kõigi kalavarude
puhul) ning et mis tahes asjaomase kalavaru reguleerimisel tuleks tõepoolest
järgida mitmeaastasi majandamiskavasid. Kalavaru puhul, mille kohta nõuandeid
napib või neid ei ole üldse, pooldasid liikmesriigid juhtumipõhist lähenemist
või senise lubatud kogupüügi taseme säilitamist aastast aastasse.
Edelapiirkonna vete piirkondlik
nõuandekomisjon (SWWRAC)
SWWRAC kiitis heaks tehtud teadustöö, mille
tulemusel saadi kvantitatiivne nõuanne selliste kalavarude kohta, millel puuduvad
populatsiooni käsitlevad andmed, st kalavaru kohta on andmed piiratud. Samuti
toetati jätkuvalt mitmeaastaste majandamiskavade väljatöötamist ning kutsuti
sidusrühmi osalema kõigis protsessi etappides. SWWRAC avaldas kahetsust selle
üle, et ei ole täpsustatud aluseks olevat metoodikat, mida tuleb kasutada
selliste kalavarude püügivõimaluste kindlaksmääramiseks, mille kohta on andmed
piiratud või teadusnõuanne puudub. Samuti rõhutas SWWRAC, kui tähtis on võtta
arvesse sotsiaalmajanduslikke kaalutlusi 2013. aasta püügivõimaluste
kindlaksmääramisel, ning märkis, et kuigi SWWRAC toetab maksimaalse
jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamist 2015. aastaks, tuleks seda
võimaluse korral edasi lükata, et minimeerida negatiivseid
sotsiaalmajanduslikke mõjusid.
Loodepiirkonna vete piirkondlik
nõuandekomisjon (NWWRAC)
NWWRAC avaldab heameelt asjaolu üle, et
komisjoni konsultatsioone käsitlevas teatises tunnustati üldist paranemist
seoses kalavarudega, mille kohta on olemas usaldusväärne teadusnõuanne. Kuid ta
väljendab kahetsust selle üle, et ei ole tehtud põhjalikumat
sotsiaalmajanduslikku analüüsi. Mis puutub teadusnõuandesse, siis NWWRAC palub
selgitusi seoses ICESi ennetuslike määrade kohaldamisega varude suhtes, mille
kohta on andmed piiratud või teadusnõuanne puudub. NWWRAC tunneb muret selle
üle, kuidas kõnealune metoodika hakkab mõjutama lubatud kogupüügi tasemeid,
mida komisjon on kavandanud 2013. aastaks. NWWRAC väljendab muret seoses
üleminekuga kalastussuremuselt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemetele
ning tahab teada, kuidas seda tegelikult rakendatakse. NWWRAC peab sel puhul
õigeks vahendiks tehnilisi meetmeid ja selektiivust, mitte aga püügikoormuse ja
kvoodi vähendamisi. Seoses mitmeaastaste majandamiskavadega tuletab NWWRAC
meelde, et ta on aidanud ICESil töötada välja Šotimaa läänepoolsetes vete
kilttursa kavasid ning töötab praegu välja segapüüki käsitlevat kontsepti nii
Šotimaa läänepoolsete vete kui ka osa Keldi ja Iiri mere põhjalähedaste liikide
kohta.
Pelaagiliste liikide piirkondlik
nõuandekomisjon (PELRAC)
PELRAC ei reageerinud otse komisjoni
konsultatsioone käsitlevale teatisele, kuid ta avaldas 2012. aastal
konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas piirkondlik nõuandekomisjon võiks
majandada oma vastutusalasse kuuluvaid eri varusid, nt hirvkala, heeringas,
lõunapoolne harilik stauriid ja põhjaputassuu. Kõige tähtsam selles on PELRACi
soov esitada tihedas koostöös ICESi ja STECFiga kõnealuste varude
majandamiskavad.
Põhjamere piirkondlik nõuandekomisjon
(NSRAC)
NSRAC kiitis üldiselt heaks komisjoni
konsultatsioonidokumendi, mis oli edasiminek võrreldes eelmiste aastatega, ning
eelkõige komisjoni jõupingutuse luua uus lähenemisviis lubatud kogupüügi
kehtestamisel, juhul kui täielik kvantitatiivne nõuanne ei ole kättesaadav või
kui kalavaru kohta on andmed piiratud. Hoolimata neist positiivsetest
märkustest, tundus ka NSRACile, et dokumendi mõned osad olid laadilt ja
sõnastuselt liiga pessimistlikud. Komisjon on kõiki eespool nimetatud arvamusi
arvesse võtnud ning püüdnud need lisada ettepanekusse niivõrd, kuivõrd
püügivõimalusi käsitleva nõukogu määruse laad seda võimaldab.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Seoses kasutatud metoodikaga pidas komisjon
nõu kahe peamise ekspertorganisatsiooniga: need olid Rahvusvaheline Mereuurimise
Nõukogu (ICES), kes on rahvusvaheline sõltumatu teadusasutus, ning kalanduse
teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). ICESi nõuanded põhinevad selle
teadlaste väljatöötatud nõuanderaamistikul, mida kasutatakse kooskõlas
vastastikuse mõistmise memorandumiga, mille komisjon on kinnitanud. STECF annab
nõu vastavalt komisjonilt saadud ülesandele.
a)           Saadud ja arvessevõetud arvamuste
kokkuvõte
ELi lõplik eesmärk on viia kalavarud tasemele,
mis võimaldab saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse. Küsimus on selles, kuidas saavutada see hiljemalt
2015. aastaks, sest EL võttis need kohustused endale, kui kirjutas alla 2002.
aastal Johannesburgis peetud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise
järeldustele ja sellega seotud rakenduskavale. Esmalt
tuleks vaadata, kas see on tegelikult saavutatav. Kui
nõutav teave kalavarude kohta olemasoleva teadusnõuande põhjal on olemas, on
vastus sellele küsimusele positiivne. Nagu
eelnevalt märgitud, on võrreldes eelmise aastaga kahekordistunud kalavarude
arv, mille kohta on kõnealune teave tõepoolest kättesaadav, nii et käesoleva
ettepanekuga hõlmatud kalavarudest veerandi puhul on eeldused Johannesburgis
võetud kohustuse täitmiseks olemas. Kõnealuste
kalavarude hulka kuuluvad püügimahu ja majandusliku väärtuse seisukohalt kõige
tähtsamad kalavarud, nagu merluus, tursk, euroopa merikurat, harilik merikeel,
megrimid, kilttursk ja norra salehomaar.
Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi
saavutamiseks on teatavatel juhtudel vaja kalastussuremust ja/või püüki vähendada. See, kui kiiresti ja millistes etappides
vähendamine peab toimuma, jääb aga kalavarude majandamise eest vastutavate
isikute otsustada. Sellega seoses on kindlaks
määratud kaks peamist võimalust: a) kalastussuremuse tase viiakse allapoole
maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taset võimalikult kiiresti (st 2013.
aastal) või b) kõnealune tase saavutatakse 2015. aastaks (st kalastussuremust
vähendatakse järk-järgult järgmise kolme aasta jooksul). ICES nimetab esimest stsenaariumi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse
raamistikku käsitlevaks nõuandeks ja teist stsenaariumi maksimaalsele
jätkusuutlikule saagikusele ülemineku nõuandeks. Mõlema
stsenaariumi ning samuti vaheväärtuste jaoks esitatakse hinnangud selle kohta,
kui palju võib saaki püüda. ICES märgib iga
kalavaru puhul ära, millist stsenaariumi ta paremaks peab.
Seda silmas pidades kasutatakse käesoleva
ettepaneku puhul maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevat nõuannet, kui
see on võimalik, ning tehakse ettepanekud selliste lubatud kogupüükide kehtestamiseks,
mis on kooskõlas kalastussuremuse vähendamisega nii, et 2013. aastal
saavutataks maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlev eesmärk. Selline lähenemine on kooskõlas kalapüügivõimalusi
käsitlevate konsultatsioonidega.
Kalavarude puhul, mille kohta on kvalitatiivne
nõuanne olemas, on soovitatud kas püüki vähendada, hoida sama tasemel või
suurendada. Mitmel juhul on ICESi nõuandes
selliste erinevuste kohta antud kvantitatiivseid juhiseid, mis
ettevaatusabinõust lähtudes põhinevad metoodikal, mille kohaselt võib
püügikoguste suurendamine või vähendamine erineda kuni 20 %. Nende juhiste põhjal on koostatud kavandatud
lubatud kogupüük.
Kui teaduslik nõuanne ei ole kättesaadav,
järgitakse ettevaatusprintsiipi, mis tähendab lubatud analüütilise kogupüügi
vähendamist 20 %.
12 kalavaru puhul (laialt levinud liigid; haid
ja raid) esitatakse nõuanne sügisel. Vajaduse korral tuleb ettepanekut nõuande
saamisel ajakohastada. 9 kalavaru puhul
kasutatakse nõuannet kohaldatavate majandamiskavade või kokkulepitud
püügikontrollieeskirjade rakendamiseks.
Kalavarude tegelike arengusuundade kohta võib
esile tõsta järgmist.
–
Norra salehomaar Šotimaa läänepoolsetes vetes: mitmed funktsionaalsed üksused on maksimaalse jätkusuutliku saagikuse
tasemel ning üldist lubatud kogupüüki on võimalik suurendada 18 %.
–
Merilest La Manche’is: idapiirkonnas on kalavaru maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel;
koos La Manche’i lääneosa varuga on võimalik lubatud kogupüüki suurendada
18 % võrra.
–
Tursavarud Keldi meres:
kalavaru on maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel ning püügivõimalused
võivad pärast olulist suurenemist eelmisel aastal püsida praeguse kõrge taseme
juures stabiilsena.
–
Harilik merikeel Keldi meres: on maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel ning püügivõimalusi
saaks suurendada 4 %.
–
Harilik merikeel La Manche’i lääneosas: on maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel ning majandamiskava
kohaselt on püügivõimalusi võimalik suurendada 15 %.
Vähem positiivsetest arengusuundadest tuleks
esile tõsta järgmist.
–
Tursk ja merlang Šotimaa läänepoolsetes vetes: kõnealuste kalavarude puhul on muudest püügipiirkondadest saadud
kaaspüügi tagasiheite määr äärmiselt kõrge ning need varud ei ole veel
taastunud. Kalandussektor ja asjaomased liikmesriigid on teinud sel aastal
jõupingutusi, et tagada selektiivsete püügivahendite kasutamine nendes
püügipiirkondades, ning on tähtis, et need jõupingutused jätkuksid ja oleksid
tõhusamad, et vältida kõnealuste kalavarude kaubandusliku hävingu ohtu
sattumist.
–
Tursavarud Iiri meres ja Kattegatis: jätkuvalt puudulikud andmed ning kava kohaselt tuleb lubatud
kogupüüki vähendada 25 %. Mitte ükski teadusasutuse uuritud võimalikest
näitajatest ei osuta sellele, et kalavaru olukord oleks oluliselt paranenud,
kuigi viimase nelja aasta jooksul on tehtud järjestikusi vähendamisi.
–
Kilttursk Keldi meres: kohaldatakse
maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevat nõuannet, mis tähendab
positiivset arengut. Siiski on kõnealuse kalavaru puhul maksimaalse
jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vaja eelmisel aastal kehtestatud liiga
kõrget püügi piirnormi alandada. Selleks on vaja püügi piirnormi 55 %
vähendada. Samal ajal võtab komisjon koos sidusrühmadega kasutusele
selektiivsuse suurendamise meetmed.
–
Merikeel Biskaia lahes:
sarnane Keldi mere kilttursavarule: sel aastal on vaja vähendada
püügivõimalusi, et viia kalavaru maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemeni.
Ettepanek on vähendada lubatud kogupüüki 29 %.
–
Merikeel Iiri meres: kalavaru
on väga väike ning nõuandes soovitatakse keelata kõnealuse kalavaru sihtpüük ja
minimeerida kaaspüüki. Maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlev nõuanne
kõnealuse kalavaru kohta näeb ette lubatud kogupüügi vähendamist (mis peaks
hõlmama üksnes kaaspüüki) 80 % võrra, nii et see on vaid 60 tonni.
STECF kinnitab
ICESi soovitusi ja on mõnda neist täiendanud.
b)           Eksperdiarvamuste avalikustamiseks
kasutatud vahendid
Kõik STECFi aruanded on kättesaadavad
merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil pärast seda, kui
komisjon on need ametlikult vastu võtnud. Kõik ICESi aruanded on kättesaadavad
ICESi veebisaidil.
Mõju hindamine
Kalapüügivõimaluste määrus ei ole vahend, mis
võimaldab nõukogul keerulisi meetmepakette vastu võtta ja see peab piirduma
aluslepingu artikli 43 lõikes 3 sätestatud kohaldamisalaga. Seega sobib vahendi
haldamiseks hästi tulemustepõhine strateegia. Kui poliitika üldiselt töötab
paremini, siis paranevad ka iga-aastased kalapüügivõimalused. Kõikehõlmava
merenduspoliitika alla kuuluvad tehnilised meetmed, laevastiku haldamine,
struktuuritoetused, kontroll ja jõustamine, turgude reguleerimine ning lõimitud
juhtimisvahendid. Samas on nimetatud vahendit jätkuvalt vaja selleks, et teha
kohandusi, mis on tarvilikud Euroopa püügiga tegeleva ja töötleva tööstuse
ressursibaasi kaitsmiseks ja selleks, et liiga kõrge kalastussuremuse
negatiivset mõju merekeskkonnale ära hoida või parandada.
EL on majanduslikult äärmiselt tähtsate
kalavarude (sh merluus, tursk, lest jt) suhtes kehtestanud mitmeid
mitmeaastaseid majandamiskavu. Enne kavade vastuvõtmist tuleb hinnata nende
mõju. Kui kavad on jõustunud, määratletakse nende kavadega lubatud kogupüügi
tasemed, mis tuleb asjaomase aasta suhtes kehtestada kavade pikaajaliste
eesmärkide saavutamiseks. Komisjoni esitatav lubatud kogupüüki käsitlev
ettepanek peab olema kõnealuste kavadega kooskõlas. Seega tulenevad paljud
ettepanekus sisalduvad olulised lubatud kogupüügi tasemed konkreetsest
mõjuhinnangust, mis viidi läbi seoses majandamiskavaga, millel lubatud
kogupüügi tasemed põhinevad.
Muude varude puhul, mille suhtes ei ole
kehtestatud mitmeaastaseid majandamiskavu, püütakse ettepanekuga vältida
lühiajalisi strateegiaid ja eelistada pikemaajalisi jätkusuutlikkusel
põhinevaid otsuseid. Paljudel puhkudel tähendab see kalapüügivõimaluste
järkjärgulist vähendamist.
Pikaajalise lähenemisviisina kohaldab komisjon
kalavarude majandamise poliitikat, millega püütakse saavutada maksimaalne
jätkusuutlik saagikus. Kõnealust poliitikat on üksikasjalikult analüüsitud ning
selle kohta on tehtud mõju hindamine ühise kalanduspoliitika reformimise
raames. Protsessi tulemuseks on 13. juulil 2011 esitatud ettepanekute pakett.
Sellega seoses on eelkõige analüüsitud, kas kalavarude majandamine vastavalt
maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõttele keskpika perioodi jooksul on asjakohane.
Mõju hindamise aruande (SEK(2011) 891) kohaselt on kõnealune eesmärk
keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse saavutamiseks
vajalik tingimus.
Analüüs näitab, et maksimaalse jätkusuutliku
saagikuse saavutamine ettenähtud ajaks toob kaasa lühiajalise majandusliku ja
sotsiaalse kulu. Need kulud tasuvad end aga keskpika perioodi jooksul kindlalt
ära. Samas näitab analüüs selgelt, et kui soovitakse, et ühine
kalanduspoliitika oleks edukas, tuleb teadmistebaasi oluliselt ja kiiresti parandada,.
Osutatud vajadus hõlmab nii andmeid, mida on vaja kalavarude olukorda käsitleva
teadusnõuande jaoks, kui ka andmeid, mida on vaja kalanduse majanduslike ja
sotsiaalsete aspektide hindamiseks ja mõjutamiseks. Nimetatud analüüsist
lähtuvalt püütakse astuda samm õiges suunas juba käesoleva ettepanekuga, milles
on esitatud täiendavad ja ühtsed lähenemisviisid. Esiteks taotletakse käesoleva
ettepanekuga maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärki, kui selleks vajalik
teadusnõuanne on kättesaadav. Sellisel juhul kasutatakse teadusnõuannet parimal
võimalikul viisil. Teiseks, selliste kalavarude puhul, mille kohta ei esitatud
täielikku hinnangut ning mida ei saa seetõttu maksimaalset jätkusuutlikku
saagikust silmas pidades majandada, nähakse ettepanekuga ette
ettevaatuspõhimõttel ja nõuandes antud juhistel põhinev lähenemisviis. Selleks,
et saaks vähendada vajadust ettevaatusmeetmete järele, tuleb vähendada
teadusnõuannete ebakindlust. Viimase 12 kuu jooksul on sellega seoses tehtud
suuri edusamme, kuid palju on veel vaja teha. See on võimalik üksnes juhul, kui
asjaomased riiklikud haldusasutused ja sidusrühmad koguvad vajalikke andmeid ja
esitavad need teadlastele.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Õiguslik alus
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.
Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks
kasutamiseks tulenevad määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud
kohustustest.
Ettepaneku kokkuvõte
Ettepanekus
sätestatakse püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse ELi
püügipiirkondades, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada
jätkusuutlik kalapüük nii keskkonna, majanduse kui ka sotsiaalsel tasandil.
Kohaldamine
Ettepanekus
käsitletava valdkonnaga seotud õigusnorme kohaldatakse kuni 31. detsembrini
2013, välja arvatud teatavad püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse kuni
31. jaanuarini 2014.
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek
tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet
seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika.
Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu
meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.
Nõukogu kavandatava määrusega eraldatakse
liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002
artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel õigus jaotada kõnealused
püügivõimalused omakorda piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on
liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud kalapüügivõimaluste
kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul.
Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide
jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal
ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba
olemas.
Õigusakti valik
Kavandatud
õigusakt: määrus.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Lihtsustamine
Ettepanekuga nähakse ette (ELi või riikide)
avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige püügikoormuse
arvestuse nõuete osas.
Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
Ettepanek käsitleb iga-aastast määrust 2013.
aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.
Ettepaneku üksikasjalik selgitus
Käesolevas ettepanekus piirdutakse
kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise ning kõnealuste võimaluste
kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega.
Mitme kalavaru puhul, nt merluus, merikeel,
merilest ja norra salehomaar, on püügivõimalused kehtestatud eeskirjade põhjal,
mis on sätestatud asjaomastes mitmeaastastes kavades. Selliste kalavarude
puhul, mille majandamiseks on kavandatud uued mitmeaastased kavad (läänepoolsed
stauriidivarud), ning samuti selliste varude puhul, mille kohta on
kalandussektor esitanud pikaajalise majandamisstrateegia, mis on teadusliku
nõuandeorgani pool hinnatud tõhusaks ja ettevaatusel põhinevaks (heeringas
Keldi meres), järgitakse ettepanekus nimetatud dokumentides sätestatud
eeskirju.
Kattegati tursavaru on teadusnõuande kohaselt
kalastussuremuse seisukohalt ebakindel ja varude suurus on väga väike.
Tursavaru suhtes kohaldatav majandamiskava[1] näeb neil juhtudel ette lubatud kogupüügi
vähendamise 25 %. Sama sätet kohaldatakse Iiri mere tursavaru suhtes, ka
sel juhul on kavas 25 % vähendamine. Šotimaa lääneosa vete tursavaru puhul
on teadusasutused teinud edusamme olemasolevate andmete töötlemisel, et hinnata
selle kalavaru praegust kalastussuremust. Nõuandes soovitatakse Šotimaa
lääneosa vete tursavaru suhtes kohaldada äärmiselt kõrget tagasiheite määra,
isegi kui tagasiheite kogust on raske kindlaks teha. Kahekordistades
jõupingutusi kõnealuste andmete kontrollimiseks, on selge, et tuleb säilitada
kehtivad meetmed, nt lubatud kogupüük null, millega kaasneb piiratud võimalus
vältimatuks kaaspüügiks. Lisaks jätkab komisjon koostööd asjaomaste
liikmesriikidega, et võtta selles püügipiirkonnas kasutusele selektiivsemad
püügivahendid.
Käesolevas määruses kehtestatud
püügivõimalused seoses püügikoormusega on esitatud tursavaru, La Manche’i
lääneosa merikeelevaru, Euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra
salehomaari kohta ning neid reguleeritakse vastavalt iga kalavaru
majandamiskavaga. Euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari
ning La Manche’i lääneosa merikeele puhul kohaldatakse ka 2013. aastal
merepäevade reguleerimise süsteemi asjaomases püügipiirkonnas tegutsenud laevaliikide
kaupa, kuid kavandatava määrusega lubatakse liikmesriikidel jätkuvalt kohaldada
kilovatt-päevade arvul põhinevat süsteemi, et püügivõimalusi tõhusamalt
kasutada ning kalandussektoriga kooskõlastatult soodustada kaitsetegevust.
Käesoleva iga-aastaseid kalapüügivõimalusi
käsitleva ettepanekuga nähakse kolmandat korda ette, et liikmesriigid
kehtestavad teatavad lubatud kogupüügi tasemed ise, kuigi neil on kohustus
tegutseda kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega.
2012/0292 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega määratakse ELi laevadele 2013.
aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade
püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete
kohaldamisalasse
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Aluslepingu artikli 43 lõike
3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed
kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.
(2)       Nõukogu 20. detsembri 2002.
aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude
kaitse ja säästva kasutamise kohta)[2]
kohaselt peavad meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele
ning säästvat kalandustegevust, olema võetud arvestades kättesaadavaid teadus-,
tehnika ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja
majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid ja piirkondlikelt
nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid.
(3)       Nõukogul on kohustus võtta
vastu meetmed iga kalavaru või kalavarurühma kalapüügivõimaluste kehtestamise
ja eraldamise kohta ja sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad
püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused
tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks
tagatud kõikide kalavarude või kalavarurühmade ja püügitegevuse suhteline
stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002
kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.
(4)       Lubatud kogupüük tuleks
kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal ja arvestades bioloogilisi ja
sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite
õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega
toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel asjaomaste piirkondlike
nõuandekomisjonidega.
(5)       Nende kalavarude lubatud
kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada
kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt
tuleks Euroopa merluusi lõunapoolse varu, norra salehomaari varu, Biskaia lahe
ja La Manche’i lääneosa merikeelevaru, Šotimaast läände jääva heeringavaru,
Kattegati, Šotimaast läände jäävate ning Iiri mere tursavaru lubatud kogupüük
kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 20. detsembri
2005. aasta määruses (EÜ) nr 2166/2005 (millega kehtestatakse meetmed
Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja
norra salehomaari varude taastamiseks),[3]
nõukogu 7. mai 2007. aasta määruses (EÜ) nr 509/2007 (millega kehtestatakse La
Manche’i lääneosa merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava),[4] nõukogu
18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1300/2008 (millega kehtestatakse
Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava)[5] ning
nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008 (millega
kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava)[6].
Põhjapoolsete merluusivarude (nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr
811/2004)[7]
ning Biskaia lahe merikeele (nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr
388/2006)[8]
puhul on saavutatud asjaomaste taastamis- ja majandamiskavade miinimumeesmärgid
ning seepärast on asjakohane järgida esitatud teadusnõuannet, et olenevalt
asjaolust kas saavutada või säilitada lubatud kogupüük maksimaalse
jätkusuutliku saagikuse tasemel.
(6)       Selliste kalavarude puhul,
mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse
hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida
kalavarude majandamise suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3
punktis i määratletud ettevaatusprintsiipi.
(7)       Nõukogu 6. mai 1996. aasta
määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja
kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[9] artikli 2
kohaselt tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses
artiklis osutatud meetmeid.
(8)       Kui teatava kalavaru lubatud
kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda
asjaomasele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 volitused
kõnealuse lubatud kogupüügi taseme määramiseks. Tuleks kehtestada sätted,
millega tagatakse, et lubatud kogupüügi taset kehtestades järgib asjaomane
liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju.
(9)       Teatava lubatud kogupüügi
puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes
katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste
eesmärk on testida püügikvoodi süsteemi, st kogu saak tuleks lossida ja see
peaks kvoodi all arvesse minema, et vältida tagasiheidet ning sellega kaasnevat
muidu kasutatava kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi
heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning
seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu õhutavad püügikvoodi süsteemid
kalureid püügi selektiivsust parandama. Et tagasiheidet oleks võimalik tõhusalt
reguleerida, peaks täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga
toimingut merel kui lossimist sadamas. Seepärast peaksid liikmesriikide
tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite
süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine (edaspidi koos „CCTV-süsteem”).
See peaks võimaldama kõik pardal hoitava ja vette tagasi heidetud saagi osad
täpselt salvestada. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem
oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem. Sellest tulenevalt on
CCTV-süsteemi kasutamine selliste süsteemide eeltingimus, mille abil
vähendatakse tagasiheidet (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük). Sellise
süsteemi kasutamine peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[10].
(10)     Selleks et tagada, et
täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes saaks tõhusalt hinnata
püügikvoodi süsteeme, et kontrollida asjaomaste kalavarude absoluutset
kalastussuremust, on vaja, et kõigi selliste katsetuste käigus püütud kala,
sealhulgas alla lossitavat alammõõtu kalad, arvestatakse maha kogu katsetes
osalevale laevale eraldatud püügiosast ning püügitoimingud lõpetatakse, kui
kõnealune laev on vastava kogupüügiosa täielikult ära kasutanud. Samuti on vaja
vältida püügiosade ülekandmist täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes
katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustest mitteosalevate laevade
vahel.
(11)     On vaja kehtestada 2013.
aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 2166/2005
artikliga 8, määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 1342/2008
artiklitega 11 ja 12, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ)
nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr
1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra
kohaldamisalast[11].
(12)     Teatavate liikide, näiteks
mõnede hailiikide jaoks võib isegi piiratud püügitegevus kaasa tuua tõsise ohu
nende säilimisele. Selliste liikide püügivõimalused tuleks nende liikide püügi
üldise keelustamisega täielikult lõpetada.
(13)     Kalapüügivõimalusi tuleks
kasutada täielikus kooskõlas kohaldatava liidu õigusega,
(14)     Käesolevas määruses sätestatud
ning ELi laevadele eraldatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt
nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse
ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise
tagamiseks),[12]
eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse
registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta.
Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile
andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.
(15)     Et tagada ühetaolised
tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda
rakendamisvolitused seoses konkreetsele liikmesriigile loa andmisega tema
kalalaevade püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi põhjal,
täiendavate merepäevade andmisega püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu või
tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, samuti seoses liikmesriikide lipu all
sõitvate laevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja
edastamiseks vajalike tabelivormide kehtestamisega. Neid volitusi tuleks
teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta
määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[13].
(16)     Selleks, et vältida
püügitegevuse katkemist ning tagada ELi kaluritele elatusvahendid, tuleks
käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2013, välja arvatud
püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid, mida tuleks kohaldada alates 1.
veebruarist 2013. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus
jõustuma kohe pärast avaldamist.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
SISU, KOHALDAMISALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Sisu
1.           Käesoleva määrusega
määratakse kindlaks ELi laevadele rahvusvaheliste läbirääkimiste või
kokkulepete kohaldamisalast väljaspool olevate teatavate kalavarude ja
kalavarurühmade püügivõimalused.
2.           Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused
hõlmavad järgmist:
a)      2013. aasta püügipiirangud;
b)      püügikoormuse piirangud ajavahemikul 1.
veebruar 2013 kuni 31. jaanuar 2014.
Artikkel 2
Reguleerimisala
Käesolevat määrust kohaldatakse ELi laevade
suhtes.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
a)      „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev
ja ELis registreeritud kalalaev;
b)      „ELi veed” – liikmesriikide suveräänsete
õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud asutamislepingu
II lisas loetletud ülemeremaade ja -territooriumidega külgnevad veed;
c)      „lubatud kogupüük” (TAC) – igast
kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;
d)      „kvoot” – ELile või liikmesriigile
eraldatud osa lubatud kogupüügist;
e)      „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei
kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;
f)       „võrgusilma suurus” – kalavõrgu
silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt määrusele (EÜ) nr 517/2008[14];
g)      „ELi laevastikuregister” – kooskõlas
määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 15 lõikega 3 komisjoni loodud register;
h)      „kalapüügipäevik” – määruse (EÜ) nr
1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik;
i)       „analüütiline hinnang” – asjaomase
kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru
bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on
hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teadusnõuandeid tulevaste
püügivõimaluste kohta.
Artikkel 4
Püügipiirkonnad
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
püügipiirkondade määratlusi:
(a)
ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad
– määruse (EÜ) nr 218/2009[15]
III lisas määratletud geograafilised alad;
b)      „Skagerrak” – geograafiline ala, mis
piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning
lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima
punktini ulatuva joonega;
c)      „Kattegat” – geograafiline ala, mis
piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku
lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest
Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;
d)      „ICES VII alapiirkonna funktsionaalne
üksus 16” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud
loksodroomide vahel:
53° 30' N 15° 00' W,
53° 30' N 11° 00' W,
51° 30' N 11° 00' W,
51° 30' N 13° 00' W,
51° 00' N 13° 00' W,
51° 00' N 15° 00' W,
53° 30' N 15° 00' W;
e)      „Cádizi laht” – ICES IXa rajooni
geograafiline ala, mis jääb ida poole7°23′48″ W;
f)       CECAF (Kesk-Atlandi idaosa
kalastuskomitee) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 216/2009[16] II lisas
määratletud geograafilised alad.
II JAOTIS
KALAPÜÜGIVÕIMALUSED
Artikkel 5
Lubatud kogupüük ja selle eraldamine
ELi laevade lubatud kogupüügi tasemed ELi
vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, kõnealuste lubatud kogupüügi
tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega
funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.
Artikkel 6
Liikmesriikide kindlaksmääratav lubatud kogupüük
1.           Teatavate kalavarude lubatud
kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on
kindlaks määratud I lisas.
2.           Liikmesriik määrab lubatud
kogupüügi selliselt, et
a)      see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika
põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega,
ning
b)      selle tulemuseks on:
i)        analüütilise hinnangu olemasolu korral
varude kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel aastal 2015 ja
edaspidi, võimalikult suure tõenäosusega;
ii)       kui analüütiline hinnang puudub või on
mittetäielik, varude kasutamine kalavarude majandamise suhtes kohaldatava
ettevaatusprintsiibi kohaselt.
3.           Kõik asjaomased liikmesriigid
esitavad komisjonile 15. märtsiks 2013 järgmise teabe:
a)      vastuvõetud lubatud kogupüük;
b)      asjaomase liikmesriigi kogutud ja
hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüük põhineb;
c)      üksikasjalik teave selle kohta, kuidas
vastuvõetud lubatud kogupüük vastab lõikele 2.
Artikkel 7
Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes
katsetustes osalevatele laevadele
1.           Teatavate kalavarude puhul
võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele täielikult dokumenteeritud
kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa.
Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.
2.           Täiendav püügiosa, mida
liikmesriik võib anda nende lipu all sõitvatele kalalaevadele vastava kalavaru
puhul, ei ületa I lisas sätestatud üldist piirväärtust protsendina kõnealusele
liikmesriigile eraldatud kvoodist.
3.           Laevale täiendava püügiosa
andmist lubatakse üksnes järgmistel tingimustel:
a)      laeval kasutatakse andurite süsteemiga
ühendatud valvekaameraid (CCTV) (edaspidi koos „CCTV-süsteem”), mis salvestavad
kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal;
b)      täielikult dokumenteeritud kalapüügi
alastes katsetustes osalevale üksikule laevale antud täiendav püügiosa ei ületa
järgmisi piirnorme:
(1)
75 % asjaomase liikmesriigi hinnangul vette
tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub
täiendava püügiosa saanud laev;
(2)
30 % laevale enne katsetustes osalemist
eraldatud individuaalsest püügiosast;
c)      kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse
laeva poolt püütud saak, sealhulgas määruse (EÜ) nr 850/98 lisas XII
määratletud alla lossitavat alammõõtu kalad, arvestatakse maha kogu talle
eraldatud püügiosast, mis tulenevad käesoleva artikli alusel eraldatud mis
tahes täiendavast püügiosast;
d)      kui laev on mis tahes kalavaru
individuaalse püügiosa täielikult ära kasutanud, peab kõnealune laev lõpetama
kogu püügitegevuse asjaomases lubatud kogupüügi piirkonnas;
e)      kalavarude puhul, mille suhtes käesolevat
artiklit kasutatakse, ei ole lubatud individuaalset püügiosa või selle mis
tahes osa täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate
laevade ja sellistes katsetustes mitteosalevate laevade vahel üle kanda.
4.           Olenemata lõike 3 punkti b
alapunktist 1, võib liikmesriik erandkorras anda tema lipu all sõitvale
kalalaevale täiendavat püügiosa, mis ületab 75 % hinnangulisest vette
tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub
täiendava püügiosa saanud laev, tingimusel et:
a)      tagasiheite määr on asjaomase laevaliigi
kohta tehtud hinnangu järgi väiksem kui 10 %;
b)      sellist liiki laevade kaasamine on
oluline CCTV süsteemi kontrollialase potentsiaali hindamiseks;
(c)     nimetatud katsetustes osalevate kõikide
laevade täiendav püügiosa ei ole rohkem kui 75 % nende hinnangulisest
tagasiheitest.
5.           Sel määral, kui kooskõlas
lõike 3 punktiga a tehtud salvestistega kaasneb direktiivis 95/46/EÜ
määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes
nimetatud direktiivi.
6.           Kui liikmesriik tuvastab, et
täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida lõikes 3 sätestatud
tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa
ning keelab tal 2013. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda.
7.           Enne lõigetes 1 kuni 6
osutatud täiendava püügiosa andmist esitab liikmesriik komisjonile järgmise
teabe:
a)      tema lipu all sõitvate ja täielikult
dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;
b)      nimetatud laevade pardale paigaldatud
elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;
c)      nimetatud laevadel kasutatavate
püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;
d)      iga katsetustes osaleva laevatüübi
hinnanguline tagasiheide;
e)      katsetustes osalevate laevade poolt 2012.
aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse vastavat
lubatud kogupüüki.
8.           Komisjon võib nõuda
liikmesriikidelt, kes kasutavad käesolevat artiklit, et nad esitaksid
teaduslikule nõuandeorganile hinnangu tagasiheite kohta laevaliikide kaupa, et
jälgida lõike 3 punkti b alapunktis 1 sätestatud nõude rakendamist. Kui sellist
tagasiheidet kinnitavat hinnangut ei ole, võtab asjaomane liikmesriik mis tahes
sobivad meetmed, et tagada kõnealuse nõude järgimine ning teavitab sellest
komisjoni.
Artikkel 8
Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused
Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud
lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:
a)      saagi on püüdnud sellise liikmesriigi
lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole
ammendatud või
b)      saak moodustab osa liidule kuuluvast
püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning
kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.
Artikkel 9
Püügikoormuse piirangud
Alates 1. veebruarist 2013 kuni
31. jaanuarini 2014 kohaldatakse püügikoormuse piiranguid järgmiselt:
a)      IIA lisa kohaldatakse tursavarude
majandamiseks Kattegatis, ICES VIIa ja VIa rajoonis ning ICES Vb rajooni ELi
vetes;
b)      IIB lisa kohaldatakse merluusi ja norra
salehomaari varude taastamiseks ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud
Cádizi lahes;
c)      IIC lisa kohaldatakse ICES VIIe rajoonis
merikeelevarude majandamise suhtes.
Artikkel 10
Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted
1.           Käesolevas määruses
sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei
piira:
a)      määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20
lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;
b)      määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või
määruse (EÜ) nr 1006/2008[17]
artikli 10 lõike 4 kohast ümberjaotamist;
c)      määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast
lubatud lisakoguste lossimist;
d)      määruse (EÜ) nr 847/96
artikli 4 kohast koguste peatamist;
e)      määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37,
105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist.
2.           Kui käesoleva määruse I lisas
ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3
selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud
kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4
kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud
analüütilist kogupüüki.
Artikkel 11
Kalapüügi keeluaeg
1.           Porcupine’i madalal on 1.
maist kuni 31. juulini 2013 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike:
tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra
salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik
merikeel ja harilik ogahai.
2.           Käesoleva artikli
kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal ala, mis asub järgmiste koordinaatidega
määratud loksodroomide vahel:
 Punkt || Laiuskraad || Pikkuskraad
 1 || 52° 27' N || 12° 19' W
 2 || 52° 40' N || 12° 30' W
 3 || 52° 47' N || 12° 39,600' W
 4 || 52° 47' N || 12° 56' W
 5 || 52° 13,5' N || 13° 53,830' W
 6 || 51° 22' N || 14° 24' W
 7 || 51° 22' N || 14° 03' W
 8 || 52° 10' N || 13° 25' W
 9 || 52° 32' N || 13° 07,500' W
 10 || 52° 43' N || 12° 55' W
 11 || 52° 43' N || 12° 43' W
 12 || 52° 38,800' N || 12° 37' W
 13 || 52° 27' N || 12° 23' W
 14 || 52° 27' N || 12° 19' W
3.           Erandina lõikest 1 lubatakse
vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 Porcupine’i
madalalt läbisõidul hoida pardal nimetatud lõikes osutatud liike.
Artikkel 12
Keelud
1.           ELi laevadel on keelatud
püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:
a)      hiidhai (Cetorhinus maximus) ja
mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõikides vetes;
b)      harilik heeringahai (Lamna nasus)
kõikides vetes, välja arvatud neis, kus käesoleva määruse I lisa B osas on ette
nähtud teisiti;
c)      euroopa ingelhai (Squatina squatina)
ELi vetes;
d)      harilik rai (Dipturus batis) ICES
IIa rajooni ja ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi
vetes;
e)      musterrai (Raja undulata) ja
valgerai (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi
vetes;
f)       logardrailased (Rhinobatidae) I,
II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes;
g)      hiid-sarvikrai (Manta birostris)
kõikides vetes.
2.           Kui lõikes 1 osutatud liike
püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette
tagasi lasta.
Artikkel 13
Andmete edastamine
Kui liikmesriigid edastavad komisjonile püütud
koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34
kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud
kalavarude koode.
III JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 14
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab kalanduse
ja vesiviljeluse korralduskomitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 2371/2002.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 15
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.
Artiklit 9 kohaldatakse siiski alates
1. veebruarist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISADE NIMEKIRI
I LISA. ELi laevadele lubatud kogupüük
(TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupa.
·
A osa. Üldsätted
·
B osa. Kattegat, ICES alapiirkonnad I, II, III, IV,
V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV, CECAF ELi veed, Prantsuse Guajaana veed
IIA LISA. Laevade püügikoormus seoses
Kattegati, ICES VIa ja VIIa rajooni ning ICES Vb rajooni ELi vete tursavarude
majandamisega.
IIB LISA. Laevade püügikoormus seoses euroopa
merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude
taastamisega ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes.
IIC LISA. Laevade püügikoormus seoses
merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICES VIIe rajoonis.
I LISA
ELi LAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC)
PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

A OSA
ÜLDSÄTTED
Käesoleva lisa B osa tabelites sätestatakse
kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei
ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud
funktsionaalsed tingimused.
Kõigi käesolevas lisas sätestatud
kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009
sätestatud eeskirju, eelkõige selle artikleid 33 ja 34.
Viited püügipiirkondadele on viited ICES
püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas osutatakse
kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva
määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja
tavanimetuste vastavustabelit:
 Teaduslik nimetus || Kolmetäheline kood || Tavanimetus
 Amblyraja radiata || RJR || Tähtrai
 Ammodytes spp. || SAN || Tobiad
 Argentina silus || ARU || Põhjaatlandi hõbekala
 Beryx spp. || ALF || Limapead
 Brosme brosme || USK || Meriluts
 Caproidae || BOR || Hirvkalalased
 Centrophorus squamosus || GUQ || Hall lühiogahai
 Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugali süvahai
 Chaceon spp. || CGE || Süvamere punakrabi
 Champsocephalus gunnari || ANI || Haugjääkala
 Chionoecetes spp. || PCR || Arktikakrabid
 Clupea harengus || HER || Heeringas
 Coryphaenoides rupestris || RNG || Kalju-tömppeakala
 Dalatias licha || SCK || Šokolaad-ogahai
 Deania calcea || DCA || Pikk-koon hai
 Dipturus batis || RJB || Harilik rai
 Dissostichus eleginoides || TOP || Patagoonia kihvkala
 Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktika kihvkalad
 Engraulis encrasicolus || ANE || Anšoovis
 Etmopterus princeps || ETR || Suur tumehai
 Etmopterus pusillus || ETP || Ronkjas tumehai
 Euphausia superba || KRI || Tavaline hiilgevähk
 Gadus morhua || COD || Tursk
 Galeorhinus galeus || GAG || Supi-nugishai
 Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Pikklest
 Hippoglossoides platessoides || PLA || Harilik karelest
 Hippoglossus hippoglossus || HAL || Harilik hiidlest
 Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlandi karekala
 Illex illecebrosus || SQI || Lühiuimkalmaar
 Lamna nasus || POR || Harilik heeringahai
 Lepidonotothen squamifrons || NOS || Hall nototeenia
 Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimid
 Raja circularis || RJI || Liivrai
 Raja fullonica || RJF || Šagräänrai
 Leucoraja naevus || RJN || Kägurai
 Limanda ferruginea || YEL || Ruske soomuslest
 Limanda limanda || DAB || Harilik soomuslest
 Lophiidae || ANF || Merikuratlased
 Macrourus spp. || GRV || Pikksabad
 Makaira nigricans || BUM || Sinine marliin
 Mallotus villosus || CAP || Moiva
 Manta birostris || RMB || Hiid-sarvikrai
 Martialia hyadesi || SQS || Kalmaar
 Melanogrammus aeglefinus || HAD || Kilttursk
 Merlangius merlangus || WHG || Merlang
 Merluccius merluccius || HKE || Euroopa merluus
 Micromesistius poutassou || WHB || Põhjaputassuu
 Microstomus kitt || LEM || Väikesuulest
 Molva dypterygia || BLI || Sinine molva
 Molva molva || LIN || Harilik molva
 Nephrops norvegicus || NEP || Norra salehomaar
 Pandalus borealis || PRA || Harilik süvameregarneel
 Paralomis spp. || PAI || Krabid
 Penaeus spp. || PEN || Viburhännakud
 Platichthys flesus || FLE || Lest
 Pleuronectes platessa || PLE || Atlandi merilest
 Pleuronectiformes || FLX || Lestalised
 Pollachius pollachius || POL || Pollak
 Pollachius virens || POK || Põhjaatlandi süsikas
 Psetta maxima || TUR || Harilik kammeljas
 Raja brachyura || RJH || Blondrai
 Raja clavata || RJC || Ogarai
 Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norra rai
 Raja microocellata || RJE || Väikesilmrai
 Raja montagui || RJM || Tähnikrai
 Raja undulata || RJU || Musterrai
 Rajiformes || SRX || Railised
 Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Süvalest
 Raja alba || RJA || Valgerai
 Scomber scombrus || MAC || Makrell
 Scophthalmus rhombus || BLL || Sile kammeljas
 Sebastes spp. || RED || Meriahvenad
 Solea solea || SOL || Harilik merikeel
 Solea spp. || SOO || Merikeeled
 Sprattus sprattus || SPR || Kilu
 Squalus acanthias || DGS || Harilik ogahai
 Tetrapturus albidus || WHM || Valge odanina
 Thunnus maccoyii || SBF || Siniuim-tuun
 Thunnus obesus || BET || Suursilm-tuun
 Thunnus thynnus || BFT || Harilik tuun
 Trachurus murphyi || CJM || Tšiili stauriid
 Trachurus spp. || JAX || Harilik stauriid
 Trisopterus esmarkii || NOP || Norra tursik
 Urophycis tenuis || HKW || Valge ameerikaluts
 Xiphias gladius || SWO || Mõõkkala
Järgmine tavanimetuste ja
ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks.
 Limapead || ALF || Beryx spp.
 Harilik karelest || PLA || Hippoglossoides platessoides
 Anšoovis || ANE || Engraulis encrasicolus
 Merikuratlased || ANF || Lophiidae
 Haugjääkala || ANI || Champsocephalus gunnari
 Antarktika kihvkalad || TOA || Dissostichus mawsoni
 Harilik hiidlest || HAL || Hippoglossus hippoglossus
 Suursilm-tuun || BET || Thunnus obesus
 Pikk-koon hai || DCA || Deania calcea
 Blondrai || RJH || Raja brachyura
 Sinine molva || BLI || Molva dypterygia
 Sinine marliin || BUM || Makaira nigricans
 Põhjaputassuu || WHB || Micromesistius poutassou
 Harilik tuun || BFT || Thunnus thynnus
 Hirvkalalased || BOR || Caproidae
 Sile kammeljas || BLL || Scophthalmus rhombus
 Moiva || CAP || Mallotus villosus
 Tursk || COD || Gadus morhua
 Harilik soomuslest || DAB || Limanda limanda
 Harilik rai || RJB || Dipturus batis
 Harilik merikeel || SOL || Solea solea
 Krabid || PAI || Paralomis spp.
 Kägurai || RJN || Leucoraja naevus
 Süvamere punakrabi || CGE || Chaceon spp.
 Lest || FLE || Platichthys flesus
 Lestalised || FLX || Pleuronectiformes
 Hiid-sarvikrai || RMB || Manta birostris
 Suur tumehai || ETR || Etmopterus princeps
 Põhjaatlandi hõbekala || ARU || Argentina silus
 Süvalest || GHL || Reinhardtius hippoglossoides
 Pikksabad || GRV || Macrourus spp.
 Hall nototeenia || NOS || Lepidonotothen squamifrons
 Kilttursk || HAD || Melanogrammus aeglefinus
 Euroopa merluus || HKE || Merluccius merluccius
 Heeringas || HER || Clupea harengus
 Harilik stauriid || JAX || Trachurus spp.
 Tšiili stauriid || CJM || Trachurus murphyi
 Šokolaad-ogahai || SCK || Dalatias licha
 Tavaline hiilgevähk || KRI || Euphausia superba
 Hall lühiogahai || GUQ || Centrophorus squamosus
 Väikesuulest || LEM || Microstomus kitt
 Harilik molva || LIN || Molva molva
 Makrell || MAC || Scomber scombrus
 Megrimid || LEZ || Lepidorhombus spp.
 Harilik süvameregarneel || PRA || Pandalus borealis
 Norra salehomaar || NEP || Nephrops norvegicus
 Norra tursik || NOP || Trisopterus esmarkii
 Norra rai || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis
 Atlandi karekala || ORY || Hoplostethus atlanticus
 Patagoonia kihvkala || TOP || Dissostichus eleginoides
 Viburhännakud || PEN || Penaeus spp.
 Atlandi merilest || PLE || Pleuronectes platessa
 Pollak || POL || Pollachius pollachius
 Harilik heeringahai || POR || Lamna nasus
 Portugali süvahai || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Meriahvenad || RED || Sebastes spp.
 Kalju-tömppeakala || RNG || Coryphaenoides rupestris
 Põhjaatlandi süsikas || POK || Pollachius virens
 Tobiad || SAN || Ammodytes spp.
 Liivrai || RJI || Raja circularis
 Šagräänrai || RJF || Raja fullonica
 Lühiuimkalmaar || SQI || Illex illecebrosus
 Railised || SRX || Rajiformes
 Väikesilmrai || RJE || Raja microocellata
 Ronkjas tumehai || ETP || Etmopterus pusillus
 Arktikakrabid || PCR || Chionoecetes spp.
 Merikeeled || SOO || Solea spp.
 Siniuim-tuun || SBF || Thunnus maccoyii
 Tähnikrai || RJM || Raja montagui
 Kilu || SPR || Sprattus sprattus
 Harilik ogahai || DGS || Squalus acanthias
 Kalmaar || SQS || Martialia hyadesi
 Tähtrai || RJR || Amblyraja radiata
 Mõõkkala || SWO || Xiphias gladius
 Ogarai || RJC || Raja clavata
 Supi-nugishai || GAG || Galeorhinus galeus
 Harilik kammeljas || TUR || Psetta maxima
 Meriluts || USK || Brosme brosme
 Musterrai || RJU || Raja undulata
 Valge ameerikaluts || HKW || Urophycis tenuis
 Valge odanina || WHM || Tetrapturus albidus
 Valgerai || RJA || Raja alba
 Merlang || WHG || Merlangius merlangus
 Pikklest || WIT || Glyptocephalus cynoglossus
 Ruske soomuslest || YEL || Limanda ferruginea
B OSA
KATTEGAT, ICES ALAPIIRKONNAD I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII
JA XIV, CECAF ELi VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED
 Liik: || Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) ||
 Saksamaa ||  22 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Prantsusmaa ||  7 ||   ||
 Madalmaad ||  18 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  37 ||   ||
 Euroopa Liit ||  84 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  84 ||   ||
   ||
 Liik: || Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus || Püügipiirkond: || III ja IV püügipiirkonna ELi veed (ARU/34-C) ||
 Taani ||  843 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Saksamaa ||  9 ||   ||
 Prantsusmaa ||  6 ||   ||
 Iirimaa ||  6 ||   ||
 Madalmaad ||  40 ||   ||
 Rootsi ||  33 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  15 ||   ||
 Euroopa Liit ||  952 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  952 ||   ||
   ||
 Liik: || Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus || Püügipiirkond: || V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) ||
 Saksamaa ||  289 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Prantsusmaa ||  6 ||   ||
 Iirimaa ||  268 ||   ||
 Madalmaad || 3 023 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  212 ||   ||
 Euroopa Liit || 3 798 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 3 798 ||   ||
   ||
 Liik: || Meriluts Brosme brosme || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed (USK/3A/BCD) ||
 Taani ||  15 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Rootsi ||  7 ||   ||
 Saksamaa ||  7 ||   ||
 Euroopa Liit ||  29 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  29 ||   ||
   ||
 Liik: || Hirvkalalased Caproidae || Püügipiirkond: || VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) ||
 Taani || pm ||   || Ennetuslik TAC ||
 Iirimaa || pm ||   ||
 Ühendkuningriik || pm ||   ||
 Euroopa Liit || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || pm ||   ||
   ||
 Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || VIaS(1), VIIb, VIIc püügipiirkond (HER/6AS7BC) ||
 Iirimaa || pm ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.   ||
 Madalmaad || pm ||   ||
 Euroopa Liit || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || pm ||   ||
 (1)        Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00’ N ja lääne pool 07° 00’ W. || pm
   || pm
 Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || VI püügipiirkond, Clyde(1) (HER/06ACL.) ||
 Ühendkuningriik || Kehtestatakse || (2) || Ennetuslik TAC ||
 Euroopa Liit || Kehtestatakse || (3) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (3) ||
 (1)        Clyde’i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre’i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool. (2)        Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3)        Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt. ||
   ||
 Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || VIIa(1) (HER/07A/MM) ||
 Iirimaa || 1 300 ||   || Analüütiline TAC ||
 Ühendkuningriik || 3 693 ||   ||
 Euroopa Liit || 4 993 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 4 993 ||   ||
 (1)         Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: –   põhjas laiuskraad 52° 30’ N, –   lõunas laiuskraad 52° 00’ N, –   läänes Iirimaa rannik, –   idas Ühendkuningriigi rannik. ||
   ||
 Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || VIIe ja VIIf (HER/7EF.) ||
 Prantsusmaa ||  392 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Ühendkuningriik ||  392 ||   ||
 Euroopa Liit ||  784 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  784 ||   ||
   ||
 Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) ja VIIk(1) (HER/7G-K.) ||
 Saksamaa ||  191 ||   || Analüütiline TAC ||
 Prantsusmaa || 1 062 ||   ||
 Iirimaa || 14 864 ||   ||
 Madalmaad || 1 062 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  21 ||   ||
 Euroopa Liit || 17 200 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 17 200 ||   ||
 (1)         Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised: –   põhjas laiuskraad 52° 30’ N, –   lõunas laiuskraad 52° 00’ N, –   läänes Iirimaa rannik, –   idas Ühendkuningriigi rannik. ||
   ||
 Liik: || Anšoovis Engraulis encrasicolus || Püügipiirkond: || IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANE/9/3411) ||
 Hispaania || 3 998 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Portugal || 4 362 ||   ||
 Euroopa Liit || 8 360 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 8 360 ||   ||
   ||
 Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || Kattegat (COD/03AS.) ||
 Taani ||  62 || (1) || Analüütiline TAC ||
 Saksamaa ||  1 || (1) ||
 Rootsi ||  37 || (1) ||
 Euroopa Liit ||  100 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  100 || (1) ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)           Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. ||
   ||
 Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || VIb; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00' W ning XII ja XIV püügipiirkond (COD/5W6-14) ||
 Belgia ||  0 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Saksamaa ||  2 ||   ||
 Prantsusmaa ||  20 ||   ||
 Iirimaa ||  8 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  32 ||   ||
 Euroopa Liit ||  62 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  62 ||   ||
   ||
 Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || VIa; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00’ W (COD/5BE6A) ||
 Belgia || 0 ||   || Analüütiline TAC ||
 Saksamaa || 0 ||   ||
 Prantsusmaa || 0 ||   ||
 Iirimaa || 0 ||   ||
 Ühendkuningriik || 0 ||   ||
 Euroopa Liit || 0 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 0 || (1) ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)           Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. ||
   ||
 Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || VIIa (COD/07A.) ||
 Belgia ||  4 ||   || Analüütiline TAC ||
 Prantsusmaa ||  10 ||   ||
 Iirimaa ||  188 ||   ||
 Madalmaad ||  1 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  82 ||   ||
 Euroopa Liit ||  285 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  285 ||   ||
   ||   ||   ||   ||
   ||
 Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed (COD/7XAD34) ||
 Belgia ||  456 ||   || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.   ||
 Prantsusmaa || 7 459 ||   ||
 Iirimaa || 1 479 ||   ||
 Madalmaad ||  2 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  804 ||   ||
 Euroopa Liit || 10 200 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 10 200 ||   ||
   ||
 Liik: || Harilik heeringahai Lamna nasus || Püügipiirkond: || Prantsuse Guajaana veed, Kattegat; Skagerraki, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi veed; CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 püügipiirkonna ELi veed (POR/3-1234) ||
 Taani || pm || (1) || Ennetuslik TAC ||
 Prantsusmaa || pm || (1) ||
 Saksamaa || pm || (1) ||
 Iirimaa || pm || (1) ||
 Hispaania || pm || (1) ||
 Ühendkuningriik || pm || (1) ||
 Euroopa Liit || pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (1) ||
   ||
 (1)           Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. ||
   ||
 Liik: || Megrimid Lepidorhombus spp. || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (LEZ/2AC4-C) ||
 Belgia ||  8 ||   || Analüütiline TAC ||
 Taani ||  7 ||   ||
 Saksamaa ||  7 ||   ||
 Prantsusmaa ||  46 ||   ||
 Madalmaad ||  36 ||   ||
 Ühendkuningriik || 2 716 ||   ||
 Euroopa Liit || 2 820 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 2 820 ||   ||
   ||
 Liik: || Megrimid Lepidorhombus spp. || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) ||
 Hispaania ||  232 ||   || Analüütiline TAC ||
 Prantsusmaa ||  904 ||   ||
 Iirimaa ||  264 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  640 ||   ||
 Euroopa Liit || 2 040 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 2 040 ||   ||
   ||
 Liik: || Megrimid Lepidorhombus spp. || Püügipiirkond: || VII (LEZ/07.) ||
 Belgia ||  376 || (1) || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Hispaania || 4 172 || (1) ||
 Prantsusmaa || 5 064 || (1) ||
 Iirimaa || 2 302 || (1) ||
 Ühendkuningriik || 1 994 || (1) ||
 Euroopa Liit || 13 908 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 13 908 ||   ||
   ||   ||   ||
 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. ||
   ||
 Liik: || Megrimid Lepidorhombus spp. || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) ||
 Hispaania ||  760 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.   ||
 Prantsusmaa ||  613 ||   ||
 Euroopa Liit || 1 373 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 1 373 ||   ||
   ||
 Liik: || Megrimid Lepidorhombus spp. || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (LEZ/8C3411) ||
 Hispaania ||  822 ||   || Analüütiline TAC ||
 Prantsusmaa ||  41 ||   ||
 Portugal ||  27 ||   ||
 Euroopa Liit ||  890 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  890 ||   ||
   ||
 Liik: || Merikuratlased Lophiidae || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) ||
 Belgia ||  149 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Saksamaa ||  170 ||   ||
 Hispaania ||  159 ||   ||
 Prantsusmaa || 1 833 ||   ||
 Iirimaa ||  415 ||   ||
 Madalmaad ||  144 ||   ||
 Ühendkuningriik || 1 276 ||   ||
 Euroopa Liit || 4 146 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 4 146 ||   ||
   ||
 Liik: || Merikuratlased Lophiidae || Püügipiirkond: || VII (ANF/07.) ||
 Belgia || 2 268 || (1) (2) || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.   ||
 Saksamaa ||  253 || (1) (2) ||
 Hispaania ||  901 || (1) (2) ||
 Prantsusmaa || 14 553 || (1) (2) ||
 Iirimaa || 1 860 || (1) (2) ||
 Madalmaad ||  294 || (1) (2) ||
 Ühendkuningriik || 4 413 || (1) (2) ||
 Euroopa Liit || 24 542 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 24 542 || (1) ||
 (1)         Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE). (2) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. ||
   ||
 Liik: || Merikuratlased Lophiidae || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/8ABDE.) ||
 Hispaania || 1 002 ||   || Ennetuslik TAC   ||
 Prantsusmaa || 5 574 ||   ||
 Euroopa Liit || 6 576 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 6 576 ||   ||
   ||
 Liik: || Merikuratlased Lophiidae || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANF/8C3411) ||
 Hispaania || 1 708 ||   || Analüütiline TAC ||
 Prantsusmaa ||  2 ||   ||
 Portugal ||  340 ||   ||
 Euroopa Liit || 2 050 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 2 050 ||   ||
   ||
 Liik: || Kilttursk Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) ||
 Belgia || 7 ||   || Analüütiline TAC ||
 Saksamaa ||  8 ||   ||
 Prantsusmaa ||  342 ||   ||
 Iirimaa ||  244 ||   ||
 Ühendkuningriik || 2 499 ||   ||
 Euroopa Liit || 3 100 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 3 100 ||   ||
   ||
 Liik: || Kilttursk Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HAD/7X7A34) ||
 Belgia ||  83 || (1) || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Prantsusmaa || 5 000 || (1) ||
 Iirimaa || 1 667 || (1) ||
 Ühendkuningriik ||  750 || (1) ||
 Euroopa Liit || 7 500 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 7 500 ||   ||
 (1)           Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. ||
   ||
 Liik: || Kilttursk Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || VIIa (HAD/07A.) ||
 Belgia ||  16 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Prantsusmaa ||  72 ||   ||
 Iirimaa ||  433 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  480 ||   ||
 Euroopa Liit || 1 001 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 1 001 ||   ||
   ||
 Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) ||
 Saksamaa ||  2 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Prantsusmaa ||  30 ||   ||
 Iirimaa ||  73 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  141 ||   ||
 Euroopa Liit ||  246 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  246 ||   ||
   ||
 Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || VIIa (WHG/07A.) ||
 Belgia ||  0 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Prantsusmaa ||  5 ||   ||
 Iirimaa ||  28 ||   ||
 Madalmaad ||  0 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  38 ||   ||
 Euroopa Liit ||  71 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  71 ||   ||
   ||
 Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk (WHG/7X7A-C) ||
 Belgia ||  239 ||   || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Prantsusmaa || 14 700 ||   ||
 Iirimaa || 6 812 ||   ||
 Madalmaad ||  120 ||   ||
 Ühendkuningriik || 2 629 ||   ||
 Euroopa Liit || 24 500 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 24 500 ||   ||
   ||
 Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || VIII (WHG/08.) ||
 Hispaania || 1 016 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Prantsusmaa || 1 524 ||   ||
 Euroopa Liit || 2 540 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 2 540 ||   ||
   ||
 Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed (WHG/9/3411) ||
 Portugal || Kehtestatakse || (1) || Ennetuslik TAC ||
 Euroopa Liit || Kehtestatakse || (2) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (2) ||
 (1)        Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2)        Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt. ||
   ||
 Liik: || Euroopa merluus Merluccius merluccius || Püügipiirkond: || IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed (HKE/3A/BCD) ||
 Taani || 1 033 ||   || Analüütiline TAC ||
 Rootsi ||  88 ||   ||
 Euroopa Liit || 1 121 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 1 121 || (1) ||
 (1)         Põhjapoolsete merluusivarude 37 200-tonnise TACi piires. ||
   ||
 Liik: || Euroopa merluus Merluccius merluccius || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (HKE/2AC4-C) ||
 Belgia ||  19 ||   || Analüütiline TAC ||
 Taani ||  755 ||   ||   ||
 Saksamaa ||  87 ||   ||
 Prantsusmaa ||  167 ||   ||
 Madalmaad ||  43 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  235 ||   ||
 Euroopa Liit || 1 306 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 1 306 || (1) ||
 (1)         Põhjapoolsete merluusivarude 37 200-tonnise TACi piires. ||
   ||
 Liik: || Euroopa merluus Merluccius merluccius || Püügipiirkond: || VI ja VII; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) ||
 Belgia ||  192 || (1) (3) || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Hispaania || 6 149 || (3) ||
 Prantsusmaa || 9 495 || (1) (3) ||
 Iirimaa || 1 151 || (3) ||
 Madalmaad ||  124 || (1) (3) ||
 Ühendkuningriik || 3 749 || (1) (3) ||
 Euroopa Liit || 20 860 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 20 860 || (2) ||
 (1)        Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2)        Põhjapoolsete merluusivarude 37 200-tonnise TACi piires. (3) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. ||
 Eritingimus: ||
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: ||
   || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/*8ABDE) ||   ||
 Belgia ||  25 ||   ||   ||
 Hispaania ||  992 ||   ||
 Prantsusmaa ||  992 ||   ||
 Iirimaa ||  124 ||   ||
 Madalmaad ||  12 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  558 ||   ||
 Euroopa Liit || 2703 ||   ||
   ||
 Liik: || Euroopa merluus Merluccius merluccius || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/8ABDE.) ||
 Belgia ||  6 || (1) || Analüütiline TAC ||
 Hispaania || 4 281 ||   ||
 Prantsusmaa || 9 614 ||   ||
 Madalmaad ||  12 || (1) ||
 Euroopa Liit || 13 913 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 13 913 || (2) ||
 (1)        Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2)         Põhjapoolsete merluusivarude 37 200-tonnise TACi piires. ||
 Eritingimus: ||
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: ||
   || VI ja VII; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) ||   ||
 Belgia ||  1 ||   ||
 Hispaania || 1 240 ||   ||
 Prantsusmaa || 2 232 ||   ||
 Madalmaad ||  4 ||   ||
 Euroopa Liit || 3477 ||   ||
   ||
 Liik: || Euroopa merluus Merluccius merluccius || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HKE/8C3411) ||
 Hispaania || 9 051 ||   || Analüütiline TAC ||
 Prantsusmaa ||  869 ||   ||
 Portugal || 4 224 ||   ||
 Euroopa Liit || 14 144 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 14 144 ||   ||
   ||
 Liik: || Sinine molva Molva dypterygia || Püügipiirkond: || XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-) ||
 Eesti ||  2 || (1) || Ennetuslik TAC ||
 Hispaania ||  622 || (1) ||
 Prantsusmaa ||  15 || (1) ||
 Leedu ||  6 || (1) ||
 Ühendkuningriik ||  6 || (1) ||
 Muud ||  2 || (1) ||
 Euroopa Liit ||  652 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  652 || (1) ||
 (1)        Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. ||
   ||
 Liik: || Harilik molva Molva molva || Püügipiirkond: || IIIa; IIIb, IIIc, IIId püügipiirkonna ELi veed (LIN/3A/BCD) ||
 Belgia || pm || (1) || Ennetuslik TAC ||
 Taani || pm ||   ||
 Saksamaa || pm || (1) ||
 Rootsi || pm ||   ||
 Ühendkuningriik || pm || (1) ||
 Euroopa Liit || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  pm ||   ||
 (1)         Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes. ||
   ||
 Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (NEP/2AC4-C) ||
 Belgia ||  908 ||   || Analüütiline TAC ||
 Taani ||  908 ||   ||
 Saksamaa ||  13 ||   ||
 Prantsusmaa ||  27 ||   ||
 Madalmaad ||  467 ||   ||
 Ühendkuningriik || 15 027 ||   ||
 Euroopa Liit || 17 350 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 17 350 ||   ||
   ||
 Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) ||
 Hispaania ||  34 ||   || Analüütiline TAC ||
 Prantsusmaa ||  135 ||   ||
 Iirimaa ||  225 ||   ||
 Ühendkuningriik || 16 256 ||   ||
 Euroopa Liit || 16 650 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 16 650 ||   ||
   ||
 Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || VII (NEP/07.) ||
 Hispaania || 1 115 || (1) || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Prantsusmaa || 4 517 || (1) ||
 Iirimaa || 6 851 || (1) ||
 Ühendkuningriik || 6 093 || (1) ||
 Euroopa Liit || 18 576 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 18 576 || (1) ||
 (1)           Eritingimus: millest võib ICES VII alapiirkonna funktsionaalses üksuses 16 (NEP/*07U16) kasutada ainult järgmisi kvoote: ||
 Hispaania ||  418 ||
 Prantsusmaa ||  262 ||
 Iirimaa ||  503 ||
 Ühendkuningriik ||  203 ||
 Euroopa Liit || 1 386 ||
   ||
 || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (NEP/8ABDE.) ||
 || Hispaania ||  192 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.   ||
 || Prantsusmaa || 3 008 ||   ||
 || Euroopa Liit || 3 200 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) || 3 200 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || VIIIc (NEP/08C.) ||
 || Hispaania ||  71 ||   || Analüütiline TAC ||
 || Prantsusmaa ||  3 ||   ||
 || Euroopa Liit ||  74 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  74 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (NEP/9/3411) ||
 || Hispaania ||  62 ||   || Analüütiline TAC ||
 || Portugal ||  184 ||   ||
 || Euroopa Liit ||  246 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  246 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Viburhännakud Penaeus spp. || Püügipiirkond: || Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) ||
 || Prantsusmaa || Kehtestatakse || (1) (2) || Ennetuslik TAC ||
 || Euroopa Liit || Kehtestatakse || (2) (3) ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (2) (3) ||
 || (1)        Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2)        Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. (3)        Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt. ||
 ||   ||
 || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/56-14) ||
 || Prantsusmaa ||  15 ||   || Ennetuslik TAC ||
 || Iirimaa ||  202 ||   ||
 || Ühendkuningriik ||  337 ||   ||
 || Euroopa Liit ||  554 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  554 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIIa (PLE/07A.) ||
 || Belgia ||  83 ||   || Ennetuslik TAC ||
 || Prantsusmaa ||  36 ||   ||
 || Iirimaa ||  651 ||   ||
 || Madalmaad ||  25 ||   ||
 || Ühendkuningriik ||  832 ||   ||
 || Euroopa Liit || 1 627 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) || 1 627 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIIb ja VIIc (PLE/7BC.) ||
 || Prantsusmaa ||  12 ||   || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 || Iirimaa ||  50 ||   ||
 || Euroopa Liit ||  62 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  62 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIId ja VIIe (PLE/7DE.) ||
 || Belgia ||  874 ||   || Analüütiline TAC ||
 || Prantsusmaa || 2 914 ||   ||
 || Ühendkuningriik || 1 554 ||   ||
 || Euroopa Liit || 5 342 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) || 5 342 ||   ||
 || (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. ||
 || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIIf ja VIIg (PLE/7FG.) ||
 || Belgia ||  74 ||   || Ennetuslik TAC ||
 || Prantsusmaa ||  135 ||   ||
 || Iirimaa ||  21 ||   ||
 || Ühendkuningriik ||  70 ||   ||
 || Euroopa Liit ||  300 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  300 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIIh, VIIj ja VIIk (PLE/7HJK.) ||
 || Belgia ||  7 ||   || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 || Prantsusmaa ||  14 ||   ||
 || Iirimaa ||  50 ||   ||
 || Madalmaad ||  28 ||   ||
 || Ühendkuningriik ||  14 ||   ||
 || Euroopa Liit ||  113 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  113 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (PLE/8/3411) ||
 || Hispaania ||  53 ||   || Ennetuslik TAC ||
 || Prantsusmaa ||  210 ||   ||
 || Portugal ||  53 ||   ||
 || Euroopa Liit ||  316 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  316 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Pollak Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POL/56-14) ||
 || Hispaania ||  6 ||   || Ennetuslik TAC ||
 || Prantsusmaa ||  190 ||   ||
 || Iirimaa ||  56 ||   ||
 || Ühendkuningriik ||  145 ||   ||
 || Euroopa Liit ||  397 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  397 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Pollak Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || VII (POL/07.) ||
 || Belgia ||  420 ||   || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 || Hispaania ||  25 ||   ||
 || Prantsusmaa || 9 667 ||   ||
 || Iirimaa || 1 030 ||   ||
 || Ühendkuningriik || 2 353 ||   ||
 || Euroopa Liit || 13 495 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) || 13 495 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Pollak Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (POL/8ABDE.) ||
 || Hispaania ||  202 ||   || Ennetuslik TAC ||
 || Prantsusmaa ||  984 ||   ||
 || Euroopa Liit || 1 186 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) || 1 186 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Pollak Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || VIIIc (POL/08C.) ||
 || Hispaania ||  166 ||   || Ennetuslik TAC ||
 || Prantsusmaa ||  19 ||   ||
 || Euroopa Liit ||  185 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  185 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Pollak Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POL/9/3411) ||
 || Hispaania ||  218 || (1) || Ennetuslik TAC ||
 || Portugal ||  8 || (1) ||
 || Euroopa Liit ||  226 || (1) ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  226 ||   ||
 || (1)           Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIc püügipiirkonna ELi vetes (POL/*08C.). ||
 ||   ||
 || Liik: || Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens || Püügipiirkond: || VII, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POK/7/3411) ||
 || Belgia ||  7 ||   || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 || Prantsusmaa || 1 505 ||   ||
 || Iirimaa ||  752 ||   ||
 || Ühendkuningriik ||  410 ||   ||
 || Euroopa Liit || 2 674 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) || 2 674 ||   ||
 ||   ||
 || Liik: || Railised Rajiformes || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SRX/2AC4-C) ||
 || Belgia ||  pm || (1) (2) (3) || Ennetuslik TAC ||
 || Taani || pm || (1) (2) (3) ||
 || Saksamaa ||  pm || (1) (2) (3) ||
 || Prantsusmaa || pm || (1) (2) (3) ||
 || Madalmaad ||  pm || (1) (2) (3) ||
 || Ühendkuningriik || pm || (1) (2) (3) ||
 || Euroopa Liit ||  pm || (1) (3) ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  pm || (3) ||
 || (1)        Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondrai (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi. (2)        Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes üle 15 meetri pikkuste laevade suhtes. (3)        Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. || pm
 ||   ||
 || Liik: || Railised Rajiformes || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkonna ELi veed (SRX/03A-C.) ||
 || Taani ||  pm || (1) (2) || Ennetuslik TAC ||
 || Rootsi || pm || (1) (2) ||
 || Euroopa Liit ||  pm || (1) (2) ||
 ||   ||   ||   ||
 || Lubatud kogupüük (TAC) ||  pm || (2) ||
 || (1)        Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) püügist teatatakse eraldi. (2)       Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. || pm
 ||   ||
 Liik: || Railised Rajiformes || Püügipiirkond: || VIa, VIb ja VIIa–c, VIIe–k püügipiirkonna ELi veed (SRX/67AKXD) ||
 Belgia ||  pm || (1) (2) (3) || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Eesti || pm || (1) (2) (3) ||
 Prantsusmaa ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Saksamaa || pm || (1) (2) (3) ||
 Iirimaa ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Leedu || pm || (1) (2) (3) ||
 Madalmaad ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Portugal || pm || (1) (2) (3) ||
 Hispaania ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Ühendkuningriik || pm || (1) (2) (3) ||
 Euroopa Liit ||  pm || (1) (2) (3) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  pm || (2) ||
 (1)        Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondrai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), liivrai (Raja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagräänrai (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi. (2)        Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis), norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ja valgerai (Raja alba) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. (3)        Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIId püügipiirkonna ELi vetes (SRX/*07D.). || pm
   ||
 Liik: || Railised Rajiformes || Püügipiirkond: || VIId püügipiirkonna ELi veed (SRX/07D.) ||
 Belgia ||  pm || (1) (2) (3) || Ennetuslik TAC ||
 Prantsusmaa || pm || (1) (2) (3) ||
 Madalmaad ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Ühendkuningriik || pm || (1) (2) (3) ||
 Euroopa Liit ||  pm || (1) (2) (3) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  pm || (2) ||
 (1)        Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/07D.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/07D.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) püügist teatatakse eraldi. (2)        Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) ja musterrai (Raja undulata) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. (3)        Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna ELi vetes (SRX/*67AKD). ||
   ||
 Liik: || Railised Rajiformes || Püügipiirkond: || VIII ja IX püügipiirkonna ELi veed (SRX/89-C.) ||
 Belgia ||  pm || (1) (2) || Ennetuslik TAC ||
 Prantsusmaa || pm || (1) (2) ||
 Portugal ||  pm || (1) (2) ||
 Hispaania || pm || (1) (2) ||
 Ühendkuningriik ||  pm || (1) (2) ||
 Euroopa Liit || pm || (1) (2) ||
   ||  pm ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (2) ||
 (1)        Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/89-C.) püügist teatatakse eraldi. (2)        Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis) ja valgerai (Raja alba) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. ||
   ||
 Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed (SOL/3A/BCD) ||
 Taani ||  470 ||   || Analüütiline TAC ||
 Saksamaa ||  27 || (1) ||
 Madalmaad ||  45 || (1) ||
 Rootsi ||  18 ||   ||
 Euroopa Liit ||  560 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  560 || (2) ||
 (1)         Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa alarajoonide 22–32 ELi vetes. (2)         Eritingimus: sellest võib üle 496 tonni püüda IIIa püügipiirkonnas. ||
   ||
 Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (SOL/56-14) ||
 Iirimaa ||  38 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Ühendkuningriik ||  10 ||   ||
 Euroopa Liit ||  48 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  48 ||   ||
   ||
 Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIa (SOL/07A.) ||
 Belgia ||  31 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.   ||
 Prantsusmaa ||  0 ||   ||
 Iirimaa ||  7 ||   ||
 Madalmaad ||  9 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  13 ||   ||
 Euroopa Liit ||  60 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  60 ||   ||
   ||
 Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIb ja VIIc (SOL/7BC.)
 Prantsusmaa ||  6 ||   || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.
 Iirimaa ||  29 ||
 Euroopa Liit ||  35 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  35 ||
 Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIId (SOL/07D.)
 Belgia || 1 292 ||   || Analüütiline TAC
 Prantsusmaa || 2 585 ||
 Ühendkuningriik ||  923 ||
 Euroopa Liit || 4 800 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 4 800 ||
 Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIe (SOL/07E.) ||
 Belgia ||  32 || (1) || Analüütiline TAC ||
 Prantsusmaa ||  337 || (1) ||
 Ühendkuningriik ||  525 || (1) ||
 Euroopa Liit ||  894 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  894 ||   ||
 (1)         Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. ||
   ||
 Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIf ja VIIg (SOL/7FG.) ||
 Belgia ||  688 ||   || Analüütiline TAC ||
 Prantsusmaa ||  69 ||   ||
 Iirimaa ||  34 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  309 ||   ||
 Euroopa Liit || 1 100 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 1 100 ||   ||
   ||
 Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIh, VIIj ja VIIk (SOL/7HJK.) ||
 Belgia ||  28 ||   || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Prantsusmaa ||  56 ||   ||
 Iirimaa ||  153 ||   ||
 Madalmaad ||  45 ||   ||
 Ühendkuningriik ||  56 ||   ||
 Euroopa Liit ||  338 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  338 ||   ||
   ||
 Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIIa ja VIIIb (SOL/8AB.) ||
 Belgia ||  37 ||   || Analüütiline TAC ||
 Hispaania ||  7 ||   ||
 Prantsusmaa || 2 750 ||   ||
 Madalmaad ||  206 ||   ||
 Euroopa Liit || 3 000 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 3 000 ||   ||
   ||
 Liik: || Merikeeled Solea spp. || Püügipiirkond: || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed (SOO/8CDE34) ||
 Hispaania ||  323 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Portugal ||  535 ||   ||
 Euroopa Liit ||  858 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) ||  858 ||   ||
   ||
 Liik: || Kilu Sprattus sprattus || Püügipiirkond: || VIId ja VIIe (SPR/7DE.) ||
 Belgia ||  21 ||   || Ennetuslik TAC ||
 Taani || 1 339 ||   ||
 Saksamaa ||  21 ||   ||
 Prantsusmaa ||  288 ||   ||
 Madalmaad ||  288 ||   ||
 Ühendkuningriik || 2 163 ||   ||
 Euroopa Liit || 4 120 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 4 120 ||   ||
   ||
 Liik: || Harilik ogahai Squalus acanthias || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkonna ELi veed (DGS/03A-C.) ||
 Taani || pm ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.   ||
 Rootsi ||  pm ||   ||
 Euroopa Liit || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || pm ||   ||
   ||
 Liik: || Harilik ogahai Squalus acanthias || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (DGS/2AC4-C) ||
 Belgia || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.     ||
 Taani ||  pm || (1) ||
 Saksamaa || pm || (1) ||
 Prantsusmaa ||  pm || (1) ||
 Madalmaad || pm || (1) ||
 Rootsi ||  pm || (1) ||
 Ühendkuningriik || pm || (1) ||
 Euroopa Liit ||  pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (1) ||
 (1)       Õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaad-ogahai (Dalatias licha), pikk-koon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), harilik tumehai (Etmopterus pusillus), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias) kaasa arvatud. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. ||
   ||
 Liik: || Harilik ogahai Squalus acanthias || Püügipiirkond: || I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (DGS/15X14) ||
 Belgia || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. ||
 Saksamaa ||  pm || (1) ||
 Hispaania || pm || (1) ||
 Prantsusmaa ||  pm || (1) ||
 Iirimaa || pm || (1) ||
 Madalmaad ||  pm || (1) ||
 Portugal || pm || (1) ||
 Ühendkuningriik ||  pm || (1) ||
 Euroopa Liit || pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (1) ||
 (1)        Õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaad-ogahai (Dalatias licha), pikk-koon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), harilik tumehai (Etmopterus pusillus), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias) kaasa arvatud. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. ||
   ||
 Liik: || Harilik stauriid Trachurus spp. || Püügipiirkond: || VIIIc (JAX/08C.) ||
 Hispaania || pm || (1) (2) || Analüütiline TAC ||
 Prantsusmaa ||  pm || (1) ||
 Portugal || pm || (1) (2)   ||
 Euroopa Liit || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || pm ||   ||
 (1)        Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98[18] artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (2)        Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda IX piirkonnas (JAX/*09.). ||
   ||
 Liik: || Harilik stauriid Trachurus spp. || Püügipiirkond: || IX (JAX/09.) ||
 Hispaania || 7 762 || (1) (2) || Ennetuslik TAC ||
 Portugal || 22 238 || (1) (2) ||
 Euroopa Liit || 30 000 ||   ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 30 000 ||   ||
 (1)        Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (2)        Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIIIc piirkonnas (JAX/*08C). ||
   ||
 Liik: || Harilik stauriid Trachurus spp. || Püügipiirkond: || X; CECAFi ELi veed(1) (JAX/X34PRT) ||
 Portugal || Kehtestatakse || (2) (3) || Ennetuslik TAC ||
 Euroopa Liit || Kehtestatakse || (4) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (4) ||
 (1)         Assoori saarte ümbruse veed. (2)         Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (3)         Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (4)         Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt. ||
   ||
 Liik: || Harilik stauriid Trachurus spp. || Püügipiirkond: || CECAFi ELi veed(1) (JAX/341PRT) ||
 Portugal || Kehtestatakse || (2) (3) || Ennetuslik TAC ||
 Euroopa Liit || Kehtestatakse || (4) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (4) ||
 (1)         Madeira ümbruse veed. (2)         Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (3)         Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (4)         Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt. ||
   ||
 Liik: || Harilik stauriid Trachurus spp. || Püügipiirkond: || CECAFi ELi veed(1) (JAX/341SPN) ||
 Hispaania || Kehtestatakse || (2) || Ennetuslik TAC ||
 Euroopa Liit || Kehtestatakse || (3) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (3) ||
 (1)         Kanaari saarte ümbruse veed. (2)         Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3)         Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt. ||
IIA LISA
LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES KATTEGATI,
ICES VIa JA VIIa RAJOONI NING ICES Vb RAJOONI ELi VETE TURSAVARUDE
MAJANDAMISEGA
1.           REGULEERIMISALA
1.1.        Käesolevat lisa kohaldatakse ELi
laevade suhtes, mille pardal on mõni määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1
nimetatud püügivahendeist või mis kasutab mõnda neist vahenditest ning mis
viibib ükskõik millises käesoleva lisa punktis 2 määratletud geograafilises piirkonnas.
1.2.        Käesolevat lisa ei kohaldata
kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on alla kümne meetri. Kõnealused laevad ei
ole kohustatud kaasas kandma määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt
väljastatud kalapüügilube. Asjaomased liikmesriigid hindavad kõnealuste laevade
püügikoormust püügikoormuse rühmade kaupa, kuhu need kuuluvad, kasutades
asjakohaseid proovivõtu meetodeid. 2013. aasta jooksul taotleb komisjon
teaduslikku nõu kõnealuste laevade püügikoormuse hindamiseks, et edaspidi
hõlmata need püügikoormuse reguleerimise korraga.
2.           KINDLAKSMÄÄRATUD PÜÜGIVAHENDID JA
GEOGRAAFILISED PIIRKONNAD
Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse määruse
(EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 osutatud püügivahendite rühmade määratlusi
ning sama lisa punkti 2 alapunktides a, c ja d osutatud geograafiliste
piirkondade rühmade määratlusi.
3.           LOAD
Kui liikmesriik peab seda vajalikuks püügikoormuse
reguleerimise korra püsiva rakendamise tugevdamiseks, keelab ta mis
tahes oma laeval kalastamise kindlaksmääratud püügivahenditega mis tahes
geograafilises piirkonnas, mille suhtes käesolevat lisa kohaldatakse, kui ei
ole tõendatud, et tema lipu all sõitev laev on kõnealuses piirkonnas
kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses
piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna
kilovattides.
4.           MAKSIMAALNE LUBATUD PÜÜGIKOORMUS
4.1.        Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 12
lõikes 1 osutatud maksimaalne lubatud püügikoormus igale püügikoormuse rühmale
ja igale liikmesriigile 2013. aasta püügiperioodiks alates 1. veebruarist 2013
kuni 31. jaanuarini 2014 on sätestatud käesoleva lisa 1. liites.
4.2.        Määruse (EÜ) nr 1954/2003[19] kohaselt
kehtestatud maksimaalsed aastase püügikoormuse tasemed ei mõjuta käesolevas
lisas sätestatud maksimaalset lubatud püügikoormust.
5.           HALDAMINE
5.1.        Liikmesriigid haldavad maksimaalset
lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklis 4 ja
artiklites 13–17 ning määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud
tingimustele.
5.2.        Liikmesriik võib kehtestada
püügiperioodid, et jaotada kogu maksimaalne lubatud püügikoormus või osa
sellest üksikute laevade või laevarühmade vahel. Sellisel juhul määrab nende
päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul
piirkonnas viibida, kindlaks asjaomane liikmesriik. Selliste püügiperioodide
jooksul võib asjaomane liikmesriik püügikoormuse üksikute laevade või
laevarühmade vahel ümber jaotada.
5.3.        Kui liikmesriik lubab oma lipu all
sõitvatel laevadel mingis piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab
liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 5.1 osutatud tingimuste
kohaselt. Komisjoni taotlusel kirjeldab asjaomane liikmesriik, milliseid
ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügikoormuse ülemäärast
kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne
24tunnise perioodi lõppu.
6.           PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE
Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28
kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes.
Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse tursavarude
majandamise eesmärgil igat käesoleva lisa punktis 2 osutatud geograafiliste
piirkondade rühma.
7.           ANDMETE ESITAMINE
Liikmesriigid edastavad komisjonile andmed oma
laevade kasutatud püügikoormuse kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009
artiklitele 33 ja 34. Need andmed edastatakse kalanduse andmevahetussüsteemi
kaudu või mis tahes muu andmekogumissüsteemi kaudu, mis komisjon on kasutusele
võtnud.
IIA lisa 1. liide
Maksimaalne lubatud püügikoormus
kilovatt-päevades
 Geograafiline piirkond: || Kindlaksmääratud püügivahend || DK || DE || SE
 (a) Kattegat || TR1 || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm
 Geograafiline piirkond || Kindlaksmääratud püügivahend || BE || FR || IE || NL || UK
 c) ICES rajoon VIIa || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm
 Geograafiline piirkond || Kindlaksmääratud püügivahend || BE || DE || ES || FR || IE || UK
 d) ICES rajoon Ia ja ICES rajooni Vb ELi veed || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm || pm
IIB
LISA
LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE
EUROOPA MERLUUSI LÕUNAPOOLSETE VARUDE JA NORRA SALEHOMAARI VARUDE TAASTAMISEGA
ICES VIIIc JA IXa PÜÜGIRAJOONIS, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHES
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
1.           REGULEERIMISALA
Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes,
mille üldpikkus on vähemalt kümme meetrit, kui nad hoiavad pardal või kasutavad
traale, ankurdatud põhjanootasid või samalaadseid püügivahendeid, mille
võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on
vähemalt 60 mm, või põhjaõngejadasid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2166/2005,
ning mis viibivad ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes.
2.           MÕISTED
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)      „püügivahendite rühm” – rühm, mis koosneb
järgmisest kahest püügivahendite kategooriast:
i)        traalid, ankurdatud põhjanoodad või
samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, ja
ii)       nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on
vähemalt 60 mm, ja põhjaõngejadasid;
(b)     „kindlaksmääratud püügivahend” – ükskõik
milline kahest kõnealusest püügivahendite kategooriast, mis kuulub
püügivahendite rühma;
c)      „piirkond” – ICES VIIIc ja IXa rajoon,
välja arvatud Cádizi laht;
d)      „2013. aasta püügiperiood” – ajavahemik
1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014;
e)      „eritingimused” – punktis 6.1 esitatud
eritingimused.
3.           PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009
artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad ELi
laevad, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid, ei viibi kõnealuses
piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud käesoleva lisa III peatükis.
II PEATÜKK
LOAD
4.           PÜÜGILOAGA
LAEVAD
4.1.        Liikmesriik
ei anna luba kalapüügiks kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud
püügivahenditega ühelegi oma lipu all sõitvale laevale, millel ei ole tõendeid
püügitegevuse kohta piirkonnas aastatel 2002–2012 (välja arvatud püügitegevus
seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui
liikmesriik tagab, et asjaomases piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega
püük, mõõdetuna kilovattides.
4.2.        Liikmesriigi lipu all sõitvatel
kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kala
kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui
laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega
5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva
lisa punktile 11 või 12.
III PEATÜKK
ELi LAEVADELE ERALDATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV
5.           PÄEVADE
MAKSIMAALNE ARV
5.1.        2013. aasta püügiperioodi maksimaalne
arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada
viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud
püügivahenditest, on esitatud I tabelis.
5.2.        Kui laev suudab tõendada, et ta
merluusisaak on alla 4 % teatava püügireisi ajal püütud kala
kogueluskaalust, ei arvesta kõnealuse laeva lipuliikmesriik kõnealuse
püügireisiga seotud merepäevi I tabelis sätestatud kohaldatava merepäevade
maksimaalse arvu hulka.
6.           PÄEVADE ERALDAMISEGA SEOTUD
ERITINGIMUSED
6.1.        Maksimaalse päevade arvu määramisel,
mille jooksul ELi laev võib oma lipuliikmesriigi loal viibida piirkonnas,
kohaldatakse I tabeli kohaselt järgmisi eritingimusi:
a)      asjaomase laeva poolt aastal 2010 või
2011 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt
kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele ning
b)      asjaomase laeva poolt aastal 2010 või
2011 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt
kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.
6.2.        Kui laevale on määratud piiramatu arv
päevi seoses asjaomaste eritingimuste täitmisega, ei tohi laev kogu lossitud
saagist 2013. aastal lossida üle 5 tonni merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni
norra salehomaari (eluskaal).
6.3.        Kui laev ei täida kas või üht
eritingimustest, kaotab ta kohe õiguse lisapäevade saamiseks kõnealusel
eritingimusel.
6.4.        Punktis
6.1 osutatud eritingimuste kohaldamise võib üle kanda ühelt laevalt teisele või
mitmele laevale, mis asendab (asendavad) seda laeva, tingimusel et asendav laev
kasutab sarnast püügivahendit ega ole ühelgi oma tegevusaastal lossinud
merluusi ega norra salehomaari rohkem punktis 6.1 sätestatud kogusest.
 || I tabel
 || Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite kaupa
 || Eritingimus || Kindlaksmääratud püügivahend || Päevade maksimaalne arv
 ||   || Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad || ES || pm
   ||   || FR || pm ||
   ||   || PT || pm ||
 || Punkti 6.1 alapunktid a ja b || Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad || Tähtajatu
7.           KILOVATT-PÄEVADE
SÜSTEEM
7.1.        Liikmesriik võib oma kalalaevade
püügikoormust hallata kilovatt-päevade süsteemi põhjal. Kõnealuse süsteemi
kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, mis kasutab mis tahes kindlaksmääratud
püügivahendit ja mille suhtes kohaldatakse I tabelis sätestatud eritingimusi,
viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu
päevi, tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud püügivahendile ja
eritingimustele vastavat kilovatt-päevade üldkogust.
7.2.        Selline kilovatt-päevade üldkogus on
kõigile selle liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus
kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit ja kelle suhtes vajaduse
korral kohaldatakse vastavat eritingimust, eraldatud üksikute püügikoormuste
summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades,
korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev
kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti 7.1. Kuna I
tabeli kohaselt on päevade arv piiramatu, võidakse laevale eraldada kõige
rohkem 360 päeva.
7.3.        Liikmesriik, kes soovib kasutada
punktis 7.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste
aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud kindlaksmääratud püügivahendi
ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:
a)      püügiluba omavate laevade loetelu, koos
viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
b)      kõnealuste
laevade 2010. ja 2011. aasta püügiaruanded, mis kajastavad punkti 6.1
alapunktides a või b osutatud eritingimustes määratletud saagi koostist, kui
nende laevade suhtes kohaldatakse kõnealuseid eritingimusi;
c)      merepäevade arv, mis igale laevale oleks
algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks
saanud punkti 7.1 kohaldamise korral.
7.4.        Kõnealuse taotluse alusel komisjon
hindab, kas punktis 7 nimetatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel
juhul lubada liikmesriigil kasutada punktis 7.1 osutatud süsteemi.
8.           LISAPÄEVADE ERALDAMINE KALAPÜÜGI
ALALISE LÕPETAMISE EEST
8.1.        Komisjon võib eraldada
liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik
lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud
püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud 1. veebruarist 2012
kuni 31. jaanuarini 2013 kestnud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel
kas määruse (EÜ) nr 1198/2006[20]
artikli 23 kohaselt või määruse (EÜ) nr 744/2008[21]
kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt
põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel
asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses
esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga
laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.
8.2.        Arvutatakse kindlaksmääratud
püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade
kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid
kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe. Täiendavate merepäevade
arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks eraldatud I
tabeli järgi. Nimetatud arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa
ümardatakse lähima täispäevani.
8.3.        Punkte 8.1 ja 8.2 ei kohaldata, kui
laev on punkti 3 või 6.4 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse
lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba
kasutatud.
8.4.        Liikmesriigid,
kes soovivad kasutada punktis 8.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile
hiljemalt 15. juuniks 2013 taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis
sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta
järgmiseid arvutuse üksikasju:
a)      püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu,
koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
b)      kõnealuste laevade püügitegevus 2003.
aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmale ja vajadusel
eritingimuste kohta.
8.5.        Sellise liikmesriigi taotluse alusel
võib komisjon rakendusaktidega eraldada liikmesriigile täiendava arvu päevi,
mis lisatakse punkti 5.1 kohaselt liikmesriigile määratud päevade arvule.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetluse kohaselt.
8.6.        Liikmesriik võib kõnealused
täiendavad merepäevad 2013. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või
osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastavat
kindlaksmääratud püügivahendit. Punkti 6.1 alapunktis a või b osutatud
eritingimusi kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade järelejäänud päevi on
keelatud anda allesjäänud laevadele, millel ei ole õigust kasutada
eritingimusi.
8.7.        Kui komisjon eraldab täiendavaid
merepäevi püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu 2013. aasta püügiperioodi
jooksul, kohandatakse seoses 2014. aasta majandamisperioodiga I tabelis
liikmesriigi ja püügivahendi kohta esitatud maksimaalset päevade arvu
vastavalt.
9.           LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE TEADUSLIKU
VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS
9.1.        Komisjon võib eraldada
liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas
teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku
vaatlemiskava alusel, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid.
Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava saagi hulgale ja saagi
koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis
on sätestatud määruses (EÜ) nr 199/2008[22]
ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega.
9.2.        Teaduslikud vaatlejad on laeva
omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest sõltumatud.
9.3.        Punktis
9.1 nimetatud eraldisi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile
kinnitamiseks tõhustatud teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.
9.4.        Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast
konsulteerimist STECFiga võib komisjon rakendusaktidega eraldada asjaomasele
liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5.1 kohaselt sellele
liikmesriigile ning tõhustatud teadusliku vaatluskavaga hõlmatud laevadele,
piirkonnale ja püügivahenditele määratud päevade arvule. Nimetatud
rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetluse kohaselt.
9.5.        Kui komisjon on liikmesriigi esitatud
teadusliku vaatluskava varem heaks kiitnud ning asjaomane liikmesriik soovib
jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab ta komisjoni tõhustatud
vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.
IV PEATÜKK
HALDAMINE
10.         ÜLDINE KOHUSTUS
Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud
püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 2166/2005 artiklis 8 ja määruse (EÜ) nr
1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.
11.         PÜÜGIPERIOODID
11.1.      Liikmesriik võib jagada piirkonnas
viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega
püügiperioodideks.
11.2.      Päevade või tundide arvu, mille
jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks
asjaomane liikmesriik.
11.3.      Kui liikmesriik lubab oma lipu all
sõitval laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik
päevade kasutamise mõõtmist punktis 10 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel
kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida
püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev
lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.
V PEATÜKK
ERALDATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE
12.         PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI
LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
12.1.      Liikmesriik võib anda tema lipu all
sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks
tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas
sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva
kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne
doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud
mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus
kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ELi
kalalaevastiku registris.
12.2.      Punkti 12.1 kohaselt ülekantud
piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud
mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt
kalapüügipäevikule aastatel 2010 ja 2011 samas piirkonnas kasutatud aasta keskmise
päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutisest.
12.3.      Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad
omavahel päevi üle kanda need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel
kasutavad kindlaksmääratud püügivahendeid.
12.4.      Päevade ülekandmine on lubatud ainult
kalalaevade puhul, mis kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma
eritingimusteta.
12.5.      Liikmesriigid annavad komisjoni
taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Komisjon võib rakendusaktidega
kehtestada tabelivormid käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja
edastamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2
osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
13.         PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI
LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise
päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama
püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides
4.1, 4.2 ja 12 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise
ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist
ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja
vajaduse korral sellega seotud kvoodid.
VI PEATÜKK
ARUANDEKOHUSTUS
14.         PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE
Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse
käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis
osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse käesoleva lisa punktis 2
määratletud piirkonda.
15.         ANDMETE KOGUMINE
Liikmesriigid koguvad käesolevas lisas sätestatud teabe
alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks,
kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud
veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid
kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta piirkonnas ja nende laevade
mootorivõimsuse kohta kilovatt-päevades.
16.         ANDMETE ESITAMINE
Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid
punktis 15 määratletud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on
sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressil, mille komisjon
liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile
neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe,
mis hõlmab kogu 2012. ja 2013. aasta püügiperioodi või osa sellest, kasutades
IV ja V tabelis sätestatud vormi.
 || II tabel ||
 || Aruandevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa ||
 || Liikmesriik || Püügivahend || Aasta || Koonddeklaratsioon ||
 || (1) || (2) || (3) || (4) ||
 III tabel ||   ||
 Andmevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa ||   ||
 Rubriik || Maksimaalne tähtede/numbrite arv || Joondamine[23] V(asakule)/P(aremale) || Määratlus ja märkused ||   ||
 1) Liikmesriik || 3 ||   || Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud ||   ||
 2) Püügivahend || 2 ||   || Üks järgmistest püügivahendite liikidest TR = traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm GN = nakkevõrgud ≥ 60mm LL = põhjaõngejadad ||   ||
 3) Aasta || 4 ||   || Kas 2006 või 2007 või 2008 või 2009 või 2010 või 2011 või 2012 või 2013 ||   ||
 4) Koonddeklaratsioon || 7 || P || Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa kõnealuse aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. ||   ||
 IV tabel ||
 Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta ||
 Liikmesriik || CFR || Pardatähis || Püügiperioodi kestus || Teatatud püügivahendid || Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus || Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv || Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv || Ülekantud päevad ||
 (1)  (2) || (3) || (4) || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || (9)
 (5)  (5) || (5) || (5) || (6) || (6) || (6) || (6) || (7) || (7) || (7) || (7) || (8) || (8) || (8) || (8)
 V tabel ||
 Andmevorm laevaga seotud teabe kohta ||
 Rubriik || Maksimaalne tähtede/numbrite arv || Joondamine[24] V(asakule)/P(aremale) || Määratlus ja märkused ||
 1) Liikmesriik || 3 ||   || Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on registreeritud ||
 2) CFR || 12 ||   || ELi kalalaevastiku registri number (CFR) Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber. Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada. ||
 3) Pardatähis || 14 || V || Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1381/87[25] ||
 4) Püügiperioodi kestus || 2 || V || Püügiperioodi pikkus kuudes. ||
 5) Teatatud püügivahend || 2 || V || Üks järgmistest püügivahendite liikidest TR = traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm GN = nakkevõrgud ≥ 60mm LL = põhjaõngejadad ||
 || 6) Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus || 2 || V || Märkida, milliseid IIB lisa punkti 6.1 alapunktides a või b osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse).
 || 7) Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv || 3 || V || Päevade arv, mille jooksul laeval on IIB lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus.
 || 8) Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv || 3 || V || Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud püügipiirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid.
 || 9) Ülekantud päevad || 4 || V || Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”.
IIC LISA
LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES MERIKEELE
VARUDE MAJANDAMISEGA LA MANCHE’I LÄÄNEOSAS ICES VIIe RAJOONIS
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
1.           REGULEERIMISALA
1.1.        Käesolevat lisa kohaldatakse ELi
laevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt kümme meetrit, kui nad hoiavad
pardal või kasutavad piimtraale, mille võrgusilma suurus on vähemalt
80 mm, ning passiivpüüniseid, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja
takervõrgud, mille silmasuurus on kuni 220 mm kooskõlas määrusega (EÜ) nr
509/2007, ning mis viibivad ICESi VIIe rajoonis. Käesoleva lisa kohaldamisel
tähendab viide 2013. aasta püügiperioodile ajavahemikku 1. veebruarist
2013 kuni 31. jaanuarini 2014.
1.2.        Käesolevat lisa ei kohaldata
kalalaevade suhtes, mis püüavad passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on
vähemalt 120 mm, ja mis on püügiandmete kohaselt püüdnud kolme eelmise
aasta jooksul aastas eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt,
tingimusel et:
a)      sellised laevad püüavad 2013. aasta
püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt;
b)      sellised laevad ei laadi merel kala ümber
teisele laevale ning
c)      iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile
31. juuliks 2013 ja 31. jaanuariks 2014 aruande selliste laevade merikeele
püügi kohta kolmel eelnenud aastal ja 2013. aastal.
Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad
kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa kohaldamisest.
2.         MÕISTED
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)      „püügivahendite rühm” – rühm, mis koosneb
järgmisest kahest püügivahendite kategooriast:
i) piimtraalid, mille võrgusilma suurus on
vähemalt 80 mm ja
ii) passiivpüünised, sealhulgas nakkevõrgud,
abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on kuni 220 mm;
b)      „kindlaksmääratud püügivahend” – ükskõik
milline kõnealusest kahest püügivahendite kategooriast, mis kuulub
püügivahendite rühma;
c)      „piirkond” – ICESi VIIe rajoon;
d)      „2013. aasta püügiperiood” – ajavahemik
1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014.
3.           PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD
Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009
artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad ja
liidus registreeritud ELi laevad, mille pardal on kindlaksmääratud
püügivahendid, ei viibi kõnealuses piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud
käesoleva lisa III peatükis.
II PEATÜKK
LOAD
4.           PÜÜGILOAGA LAEVAD
4.1         Liikmesriik ei anna oma lipu all
sõitvatele laevadele luba piirkonnas kalastada kindlaksmääratud püügivahendiga,
kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002 kuni 2012 kõnealuses piirkonnas
kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et selles piirkonnas ei
toimu samaväärse masinavõimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.
4.2         Siiski võib laev, mis on kalastanud
kindlaksmääratud püügivahenditega, kasutada teisi püügivahendeid, tingimusel et
viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui
kindlaksmääratud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.
4.3         Liikmesriigi lipu all sõitvatel
kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kala
kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui
laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega
5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva
lisa punktile 10 või 11.
III PEATÜKK
ELi LAEVADELE ERALDATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV
5.           PÄEVADE MAKSIMAALNE ARV
2013. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi,
mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida
piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahenditest,
on esitatud I tabelis.
 I tabel
 Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas kindlaksmääratud püügivahendite kaupa
   Kindlaksmääratud püügivahend || Päevade maksimaalne arv
 Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm || 164
 Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on kuni 220 mm || 164
6.           KILOVATT-PÄEVADE
SÜSTEEM
6.1.        2013. aasta püügiperioodil võivad
liikmesriigid jaotatud püügikoormust reguleerida vastavalt
kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik
lubada laeval, mis kasutab mis tahes I tabelis määratletud kindlaksmääratud
püügivahendit, viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva
maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud
püügivahendile vastavat kilovatt-päevade üldkogust.
6.2.        Selline kilovatt-päevade üldkogus on
kõigile selle liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus
kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit, eraldatud üksikute
püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse
kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade
arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti
6.1.
6.3.        Liikmesriik, kes soovib kasutada
punktis 6.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste
aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud kindlaksmääratud püügivahendi
kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:
a)      püügiluba omavate laevade loetelu, koos
viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
b)      merepäevade arv, mis igale laevale oleks
algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks
saanud punkti 6.1 kohaldamise korral.
6.4.        Kõnealuse taotluse alusel komisjon
hindab, kas punktis 6 nimetatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel
juhul lubada liikmesriigil kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi.
7.           LISAPÄEVADE ERALDAMINE KALAPÜÜGI
ALALISE LÕPETAMISE EEST
7.1.        Komisjon võib eraldada
liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik
lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahend,
võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud alates 1. jaanuarist 2004 kestnud
kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel kas määruse (EÜ) nr 1198/2006[26] artikli
23 kohaselt või määruse (EÜ) nr 744/2008[27] kohaselt. Komisjon võib asjaomase
liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võtta iga
üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse
alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses esitatakse asjaomaste laevade
identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul, et see ei hakka enam
kunagi kalapüügiga tegelema.
7.2.        Teatavat
püügivahendite rühma kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade
kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormus jagatakse kõigi sama
püügivahendite rühma kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormusega. Täiendavate
merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks
eraldatud I tabeli järgi. Nimetatud arvutuse tulemusena saadud mis tahes
päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
7.3.        Punkte 7.1 ja 7.2 ei kohaldata, kui
laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on
täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.
7.4.        Liikmesriigid, kes soovivad kasutada
punktis 7.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile hiljemalt 15. juuniks 2013
taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud
püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:
a)      püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu,
koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
b)      kõnealuste laevade püügitegevus 2003.
aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmadele.
7.5.        Sellise liikmesriigi taotluse alusel
võib komisjon rakendusaktidega eraldada liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis
lisatakse punkti 5 kohaselt liikmesriigile määratud päevade arvule. Nimetatud
rakendusaktid võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetluse kohaselt.
7.6.        Liikmesriik võib kõnealused
täiendavad merepäevad 2013. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või
osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastavat
kindlaksmääratud püügivahendit.
7.7.        Liikmesriik ei või 2013. aasta
püügiperioodi jooksul ümber jaotada püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses
komisjoni poolt varem määratud lisapäevi, kui komisjon ei ole vastu võtnud
otsust, et hindab kõnealused lisapäevad ümber, võttes aluseks kasutatavate
püügivahendite rühmad ja merepäevade piirangud. Kui liikmesriik on esitanud
taotluse kõnealuste lisapäevade arvu ümberhindamiseks, võib ta enne komisjoni
otsuse tegemist ajutiselt ümber jagada 50 % neist päevadest.
8.           LISAPÄEVADE
MÄÄRAMINE TEADUSLIKU VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS
8.1.        Komisjon võib eraldada ajavahemikul
1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014 liikmesriikidele kolm lisapäeva,
mille jooksul laev võib viibida piirkonnas teadlaste ja kalandussektori
partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, kui laeva
pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige
vette tagasi lastava saagi hulgale ja saagi koostisele ning on põhjalikum, kui
on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr
199/2008 ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega.
8.2.        Teaduslikud vaatlejad on kalalaeva
omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest sõltumatud.
8.3.        Punktis 8.1 nimetatud eraldisi
kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks tõhustatud
teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.
8.4.        Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast
konsulteerimist STECFiga võib komisjon rakendusaktidega eraldada asjaomasele
liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5 kohaselt sellele
liikmesriigile ning tõhustatud teadusliku vaatluskavaga hõlmatud laevadele,
piirkonnale ja püügivahenditele määratud päevade arvule. Nimetatud
rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetluse kohaselt.
8.5.        Kui komisjon on liikmesriigi esitatud
teadusliku vaatluskava varem heaks kiitnud ning asjaomane liikmesriik soovib
jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab ta komisjoni tõhustatud
vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.
IV PEATÜKK
HALDAMINE
9.           ÜLDINE KOHUSTUS
Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud
püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud
tingimustele.
10.         PÜÜGIPERIOODID
10.1.      Liikmesriik võib jagada piirkonnas
viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega
püügiperioodideks.
10.2.      Päevade või tundide arvu, mille
jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks
asjaomane liikmesriik.
10.3.      Kui liikmesriik lubab oma lipu all
sõitval laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik
päevade kasutamise mõõtmist punktis 9 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel
kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida
püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev
lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.
V PEATÜKK
ERALDATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE
11.         PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI
LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
11.1.      Liikmesriik võib anda tema lipu all
sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks
tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas
sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva
kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne
doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud
mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus
kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ELi
kalalaevastiku registris.
11.2.      Punkti 11.1 kohaselt üle kantud
piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud
mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt
kalapüügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses
piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides
mõõdetud mootorivõimsuse korrutis.
11.3.      Punktis 11.1 kirjeldatud viisil võivad
omavahel päevi üle kanda need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel
kasutavad kindlaksmääratud püügivahendeid.
11.4.      Liikmesriigid annavad komisjoni
taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Komisjon võib rakendusaktidega
kehtestada tabelivormid käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja
edastamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 18 lõikes 2
osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
12.         PÄEVADE
ÜLEKANDMINE ERI LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise
päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama
püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides
4.2, 4.4, 5, 6 ja 10 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda
sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist
ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja
vajaduse korral sellega seotud kvoodid.
VI PEATÜKK
ARUANDEKOHUSTUS
13.         PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE
Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28
kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes.
Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse käesoleva
lisa punktis 2 määratletud piirkonda.
14.         ANDMETE KOGUMINE
Liikmesriigid koguvad käesolevas lisas sätestatud
teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks,
kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud
veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid
kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta piirkonnas ja nende laevade
mootorivõimsuse kohta kilovatt-päevades.
15.         ANDMETE ESITAMINE
Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid
punktis 14 määratletud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on
sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressil, mille komisjon
liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile
neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe,
mis hõlmab kogu 2012. ja 2013. aasta püügiperioodi või osa sellest, kasutades
IV ja V tabelis sätestatud vormi.
 II tabel ||
 Aruandevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa ||
 Liikmesriik || Püügivahend || Aasta || Koonddeklaratsioon ||
 (1)  (2) || (3) || (4) ||
 III tabel ||
 Andmevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa ||
 Rubriik || Maksimaalne tähtede/numbrite arv || Joondamine[28] V(asakule)/P(aremale) || Määratlus ja märkused ||
 1) Liikmesriik || 3 ||   || Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud ||
 2) Püügivahend || 2 ||   || Üks järgmistest püügivahendite liikidest BT = piimtraalid ≥ 80mm GN = nakkevõrk < 220 m TN = abar või takervõrk < 220 mm ||
 3) Aasta || 4 ||   || Kas 2006 või 2007 või 2008 või 2009 või 2010 või 2011 või 2012 või 2013 ||
 4) Koonddeklaratsioon || 7 || P || Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa kõnealuse aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. ||
 IV tabel
 Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta
 Liikmesriik || CFR || Pardatähis || Püügiperioodi kestus || Teatatud püügivahendid || Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv || Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv || Ülekantud päevad
 Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || … || Nr 1 || Nr 2 || Nr 3 || …
 (1)  (2) || (3) || (4) || (5) || (5) || (5) || (5) || (6) || (6) || (6) || (6) || (7) || (7) || (7) || (7) || (8)
 V tabel
 Andmevorm laevaga seotud teabe kohta
 Rubriik || Maksimaalne tähtede/numbrite arv || Joondamine[29] V(asakule)/P(aremale) || Määratlus ja märkused
 1) Liikmesriik || 3 ||   || Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on registreeritud.
 2) CFR || 12 ||   || ELi kalalaevastiku registri number (CFR) Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber. Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.
 3) Pardatähis || 14 || V || Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1381/87.
 4) Püügiperioodi kestus || 2 || V || Püügiperioodi pikkus kuudes.
 5) Teatatud püügivahend || 2 || V || Üks järgmistest püügivahendite liikidest BT = piimtraalid ≥ 80mm GN = nakkevõrk < 220 m TN = abar või takervõrk < 220 mm
 6) Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus || 3 || V || Päevade arv, mille jooksul laeval on IIC lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus.
 8) Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv || 3 || V || Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud püügipiirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid.
 9) Ülekantud päevad || 4 || V || Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”.
[1]               Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr
1342/2008 on kehtestatud tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava (tursavarusid
käsitlev kava).
[2]               EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.
[3]               ELT L 345, 28.12.2005, lk 5.
[4]               ELT L 122, 11.5.2007, lk 7.
[5]               ELT L 344, 20.12.2008, lk 6.
[6]               ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.
[7]               ELT L 150, 30.4.2004, lk 1.
[8]               ELT L 65, 7.3.2006, lk 1.
[9]               EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.
[10]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[11]             ELT L 214, 19.8.2009, lk 16.
[12]             ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
[13]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[14]             Komisjoni 10. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 517/2008,
millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud
rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse
kindlaksmääramiseks (ELT L 151, 11.6.2008, lk 5).
[15]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta
määrus (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide
nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009,
lk 70).
[16]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta
määrus (EÜ) nr 216/2009 statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide
poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates
piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).
[17]             Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr
1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks
ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse
vetele (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).
[18]             Nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98,
kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete
kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).
[19]             Nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003,
mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud
püügikoormuse korraldamist (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).
[20]             Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus
(EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).
[21]             Nõukogu 24. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 744/2008,
millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu
kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist (ELT L 202,
31.7.2008, lk 1).
[22]             Nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 199/2008
kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse
raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise
toetamise kohta (ELT L 60, 5.3.2008, lk 1).
[23]             See teave on asjakohane andmete esitamisel
kindlaksmääratud pikkusega vormis.
[24]             See teave on asjakohane andmete esitamisel
kindlaksmääratud pikkusega vormis.
[25]             Komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87,
millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad
üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9).
[26]             Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus
(EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).
[27]             Nõukogu 24. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 744/2008,
millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu
kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist (ELT L 202,
31.7.2008, lk 1).
[28]             See teave on asjakohane andmete esitamisel
kindlaksmääratud pikkusega vormis.
[29]             See teave on asjakohane andmete esitamisel
kindlaksmääratud pikkusega vormis.