				|

		52014PC0379

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta seoses delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega komisjonile teatavate meetmete vastuvõtmiseks /* COM/2014/0379 final - 2014/0194 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi
„ELi toimimise leping”) eristatakse volitusi, mille võib komisjonile
delegeerida selleks, et võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on
üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad konkreetse seadusandliku akti
teatavaid mitteolemuslikke osi, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu
artikli 290 lõikes 1 (delegeeritud õigusaktid), ning
rakendamisvolitusi, mis antakse komisjonile siis, kui on vaja ühetaolisi
tingimusi liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks, nagu on sätestatud
ELi toimimise lepingu artikli 291 lõikes 2 (rakendusaktid).
Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr
182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes,[1] on komisjon võtnud
endale kohustuse[2]
vaadata lepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt
läbi õigusaktid, mis praegu sisaldavad viiteid
kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Üldine eesmärk on eemaldada parlamendi 7.
koosseisu volituste lõppemise ajaks (juuni 2014) kõigist õigusaktidest sätted,
milles viidatakse kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta
määruse (EÜ) nr 184/2005 (ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise
teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta)[3] vastavusseviimisel ELi
toimimise lepingu uute eeskirjadega tuleks selle määrusega komisjonile antud
praegused rakendamisvolitused näha ette volitustena võtta vastu delegeeritud
õigusakte ja/või rakendusakte.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteeritud on makromajandusliku statistika
direktorite, maksebilansi töörühma ja maksebilansi komiteega.
Mõju hindamist ei olnud vaja teha.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·      Kavandatud meetmete kokkuvõte
Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta määrust
(EÜ) nr 184/2005, et viia see vastavusse uue institutsionaalse raamistikuga.
Eelkõige on eesmärk teha kindlaks, millised on
komisjoni volitused, ning kehtestada asjakohane kord meetmete võtmiseks
kõnealuste volituste alusel.
Tehakse ettepanek anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud
õigusakte, kui majanduslike ja tehniliste muudatuste tõttu on vaja ajakohastada
andmetele esitatavaid nõudeid, sealhulgas esitamistähtpäevi ja I lisas
sätestatud andmevoogude revisjone, laiendamisi või tühistamisi, või kui on vaja
ajakohastada II lisas sätestatud määratlusi.
Lisaks on vaja ühetaolisi tingimusi määruse
(EÜ) nr 184/2005 rakendamiseks kvaliteediaruannete osas. Seepärast tehakse
ettepanek anda komisjonile rakendamisvolitused kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011
artiklis 5 sätestatud kontrollimenetlusega, et võtta vastu ühised kvaliteedistandardid
ning ühtlustada kvaliteediaruannete sisu ja perioodilisust.
·      Euroopa statistikasüsteemi ühtlustamine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 223/2009
Euroopa statistika kohta[4]
on määratletud, et Euroopa statistikasüsteem on partnerlus liidu
statistikaasutuse – komisjoni (Eurostat), riiklike statistikaametite ja muude
siseriiklike asutuste vahel, kes vastutavad igas liikmesriigis Euroopa
statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest.
Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 7 asutatud Euroopa
statistikasüsteemi komiteed käsitatakse Euroopa statistikasüsteemi
katuskomiteena. Komitee ülesanne on abistada komisjoni rakendamisvolituste
teostamisel teatavates statistikavaldkondades, välja arvatud maksebilanss,
rahvusvaheline teenuskaubandus ja välismaised otseinvesteeringud.
Nendes valdkondades abistab komisjoni maksebilansi komitee kooskõlas määruse
(EÜ) nr 184/2005 artikliga 11.
Komisjon teeb ettepaneku luua Euroopa
statistikasüsteemile uus püramiidikujuline ja selge struktuur, et parandada
koordineerimist ja tõhustada partnerlust Euroopa statistikasüsteemis, kusjuures
selle kõrgeimaks strateegiaorganiks oleks Euroopa statistikasüsteemi komitee.
Sellise ühtlustamise üks aspekt on koondada kõik komiteemenetluse volitused
Euroopa statistikasüsteemi komitee kätte. Euroopa statistikasüsteemi komitee
toetas sellist uut lähenemisviisi 2012. aasta veebruaris[5].
Seepärast tehakse ettepanek ka määruse (EÜ) nr
184/2005 muutmiseks, asendades selles viited maksebilansi komiteele viidetega
Euroopa statistikasüsteemi komiteele.
·
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338
lõige 1.
·
Vahendi valik
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesolev ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           MUU TEAVE
Puudub
·
Euroopa Majanduspiirkond
Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa
Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa
Majanduspiirkonnas.
2014/0194 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 184/2005
ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste
otseinvesteeringute statistika kohta seoses delegeeritud ja rakendusvolituste
andmisega komisjonile teatavate meetmete vastuvõtmiseks
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Seoses Euroopa Liidu
toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) jõustumisega tuleb
komisjonile antud volitused viia vastavusse ELi toimimise lepingu artiklitega 290
ja 291.
(2)       Seoses määruse (EL) nr 182/2011[6] vastuvõtmisega on
komisjon võtnud endale kohustuse[7]
vaadata aluslepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis
sisaldavad praegu viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.
(3)       Komisjonil peaks olema õigus
võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusakte, et täiendada või muuta konkreetsete seadusandlike
aktide teatavaid mitteolemuslikke osi, eelkõige selleks, et võtta arvesse
majanduslikku, sotsiaalset ja tehnika arengut. Komisjon peaks tagama, et
kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega
andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
(4)       Määrus (EÜ) nr 184/2005[8] ühenduse maksebilansi,
rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika
kohta sisaldab viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele ning seepärast tuleks
see määrus lepingus kehtestatud kriteeriumide seisukohast läbi vaadata.
(5)       Määruse (EÜ) nr 184/2005 vastavusseviimisel
lepingu uute eeskirjadega tuleks komisjonile antud praegused volitused näha
ette volitustena võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte.
(6)       Tehakse ettepanek anda
komisjonile kooskõlas lepingu artikliga 290 volitused võtta vastu delegeeritud
õigusakte, kui majanduslike ja tehniliste muudatuste tõttu on vaja ajakohastada
andmetele esitatavaid nõudeid, sealhulgas esitamistähtpäevi ja I lisas
sätestatud andmevoogude revisjone, laiendamisi või tühistamisi, või kui on vaja
ajakohastada II lisas sätestatud määratlusi.
(7)       On eriti oluline, et komisjon
viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone,
sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja
koostamisel peaks komisjon tagama asjakohaste dokumentide üheaegse, õigeaegse
ja nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(8)       Et tagada määruse (EÜ) nr 184/2005
rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused,
et võtta vastu ühised kvaliteedistandardid ning ühtlustada kvaliteediaruannete
sisu ja perioodilisust. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL)
nr 182/2011.
(9)       Määruse (EÜ) nr 184/2005 artiklis 11 osutatud maksebilansi komitee
annab komisjonile nõu ja abistab teda rakendamisvolituste teostamisel.
(10)     Euroopa statistikasüsteemi komitee
uut struktuuri käsitleva strateegia kohaselt, mille eesmärk on luua
püramiidikujuline ja selge struktuur, et parandada koordineerimist ja tõhustada
partnerlust, peaks määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta[9] asutatud Euroopa
statistikasüsteemi komiteel (ESSC) olema nõuandev roll ja ta peaks abistama
komisjoni rakendamisvolituste teostamisel.
(11)     Seepärast tuleks määrust (EÜ)
nr 184/2005 muuta ning asendada viited maksebilansi komiteele viitega Euroopa
statistikasüsteemi komiteele.
(12)     Praegune hea operatiivkoostöö
riikide keskpankade ja riikide statistikaametite ning Eurostati ja Euroopa
Keskpanga vahel on oluline hüve, mida tuleb hoida ja arendada, et parandada
maksebilansi-, finants-, valitsemissektori finants- ja makromajandusliku statistika
ning rahvamajanduse arvepidamise üldist ühtlustamist ja kvaliteeti. Riikide
keskpangad on jätkuvalt tihedasti seotud maksebilansi, rahvusvahelise
teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute alaste otsuste
ettevalmistamisega tänu nende osalemisele asjaomastes komisjoni
eksperdirühmades. Koostööd Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade
Süsteemi koostööd koordineerib Euroopa statistikafoorum, mis on asutatud 24.
aprillil 2013 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa statistikasüsteemi
ja Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmete vahelise koostöö kohta[10].
(13)     Õiguskindluse tagamiseks on
vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtmise menetlusi, mis on
alustatud, kuid mis ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule jõudnud.
(14)     Määrust (EÜ) nr 184/2005
tuleks seepärast vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 184/2005 muudetakse järgmiselt.
1)           Artiklile 2 lisatakse järgmine
lõige:
„3. Komisjonile tuleb anda volitused võtta kooskõlas lepingu artikliga 10
vastu delegeeritud õigusakte, kui majanduslike ja tehniliste muudatuste tõttu
on vaja ajakohastada andmetele esitatavaid nõudeid, sealhulgas
esitamistähtpäevi ja I lisas sätestatud andmevoogude revisjone, laiendamisi või
tühistamisi, või kui on vaja ajakohastada II lisas sätestatud määratlusi.”
2)           Artikli 4 lõige 3 asendatakse
järgmisega:
„3. Komisjon võtab
rakendusaktidega vastu ühised kvaliteedistandardid ning täpsustab samuti
kvaliteediaruannete sisu ja perioodilisuse, võttes arvesse nende mõju andmete
kogumise ja koostamise kuludele ning samuti olulisi muudatusi andmete
kogumises.
Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetluse kohaselt.
Euroopa Komisjon, keda abistab artikli 11 lõikes 1 osutatud Euroopa
statistikasüsteemi komitee, hindab kvaliteediaruannete põhjal edastatud andmete
kvaliteeti.
Komisjoni antud hinnang saadetakse teadmiseks Euroopa Parlamendile.”
3)           Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 10
Delegeeritud volituste rakendamine
1.         Komisjonile antakse õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.         Artikli 2 lõikes 3 osutatud
delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud
õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset
täiendavat halduskoormust.
3.         Artikli 2 lõikes 3 osutatud
volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata
ajaks alates [Väljaannete Talitus lisab muutmismääruse jõustumise täpse
kuupäeva].
4.         Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 2 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5.         Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
6.         Artikli 2 lõike 3 alusel vastu
võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega
nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
nad ei esita vastuväidet. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa
Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra.”
4) Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 11
Komitee
1.         Komisjoni abistab Euroopa
statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11.
märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta*.
Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011.
aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)**
tähenduses.
2.         Kui on viidatud käesolevale
lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”
_______________________
*) ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
**) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
Artikkel 2
Käesolev määrus ei mõjuta määruses (EÜ) nr 184/2005
sätestatud meetmete vastuvõtmise menetlusi, mida on alustatud, kuid ei ole enne
käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
eesistuja
[1]               ELT L 55, 28.2.2011,
lk 13.
[2]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 19.
[3]               ELT L 35, 8.2.2005, lk 23.
[4]               ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
[5]               ESSC 12. kohtumine, 12. veebruar 2012.
[6]               Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[7]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 19.
[8]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005,
12. jaanuar 2005, ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse
ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (ELT L 35, 8.2.2005,
lk 23).
[9]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009,
11. märts 2009, Euroopa statistika kohta (ELT L 87, 31.3.2009,
lk 164).
[10]             http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/MOU_ESS_ESCB/EN/MOU_ESS_ESCB-EN.PDF


title: Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0237

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 24.5.2006KOM(2006) 237 lõplik2006/0082 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1.  Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikega 6 kehtestatakse ühenduse struktuurikulutuste iga-aastaste eraldiste ülemmäär lähenemiseesmärgiga hõlmatud abikõlblikes piirkondades (nn ülempiiri kehtestav säte) ja kõnealuse määruse artikli 70 lõigetes 3 ja 4 sätestatakse EAFRD panuse määrad.2.  Euroopa Ülemkogu kokkuleppes aastate 2007–2013 finantsperspektiivi kohta kehtestati iga asjaomase liikmesriigi puhul kohaldatavate ühenduse struktuurikulutuste iga-aastaste eraldiste ülemmäärad lähenemiseesmärgiga hõlmatud abikõlblikes piirkondades; need ülemmäärad erinevad määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikega 6 kehtestatud ülemmääradest.3.  Kõnealuse kokkuleppega anti Portugali Vabariigile 320 miljonit eurot, mille puhul võidakse mitte kohaldada riigi kaasfinantseerimise nõuet, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõigetega 3 ja 4.4.  Niinimetatud ülempiiri kehtestava sätte kooskõlastamiseks Euroopa Ülemkogu kokkuleppe ning struktuurifonde ja ühtekuuluvusfonde reguleerivate ühenduse õigusaktide asjaomaste sätetega ajavahemikuks 2007–2013 ning Portugali vabastamiseks 320 miljoni euro suuruse summa kaasrahastamise nõudest on vaja määrust (EÜ) nr 1698/2005 muuta.2006/0082 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 ja artikli 299 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[1]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[3]ning arvestades järgmist:5.  Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta)[4] artikli 69 lõikega 6 kehtestatakse ühenduse struktuurikulutuste iga-aastaste eraldiste ülemmäär lähenemiseesmärgiga hõlmatud abikõlblikes piirkondades ja kõnealuse määruse artikli 70 lõigetes 3 ja 4 sätestatakse EAFRD panuse määrad.6.  2005. aasta detsembri Euroopa Ülemkogus aastateks 2007–2013 kokkulepitud finantsperspektiivis kehtestati lähenemiseesmärgiga hõlmatud abikõlblike piirkondade jaoks iga asjaomase liikmesriigi puhul kohaldatavad ühenduse struktuurikulutuste iga-aastaste eraldiste ülemmäärad, mis erinevad määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikega 6 kehtestatud ülemmääradest.7.  Vastavalt aastate 2007–2013 finantsperspektiivile on Portugali Vabariigile antud 320 miljonit eurot, mille puhul võidakse mitte kohaldada riigi kaasfinantseerimise nõuet, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõigetega 3 ja 4.8.  Määrust (EÜ) nr 1698/2005 tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1698/2005 muudetakse järgmiselt:1) Artikli 69 lõige 6 asendatakse järgmisega:„6. Komisjon tagab, et mis tahes liikmesriigile EAFRDst käesoleva määruse kohaselt ettenähtud iga-aastane kogueraldis, mis pärineb EAGGFi arendusrahastust ning ERDFist, ESFist ja CFist, vastavalt ühenduse õigusaktidele, millega kehtestatakse üldsätted nende fondide haldamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013, kaasa arvatud ERDF panus vastavalt Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendit reguleerivate ühenduse õigusaktidele, ühinemiseelsest rahastamisevahendist vastavalt seda rahastamisvahendit reguleerivatele ühenduse õigusaktidele, ning Kalanduse Arendusrahastu osast, millega toetatakse lähenemist, ei ületa järgmisi määrasid:-  liikmesriikidele, kelle 2001.–2003. aasta keskmine kogurahvatulu elaniku kohta on väiksem kui 40% EL 25 keskmisest: 3,7893% liikmesriigi SKTst,-  liikmesriikidele, kelle 2001.–2003. aasta keskmine kogurahvatulu elaniku kohta on EL 25 keskmisest 40% või rohkem, ent vähem kui 50%: 3,7135% liikmesriigi SKTst,-  liikmesriikidele, kelle 2001.–2003. aasta keskmine kogurahvatulu elaniku kohta on EL 25 keskmisest 50% või rohkem, ent vähem kui 55%: 3,6188% liikmesriigi SKTst,-  liikmesriikidele, kelle 2001.–2003. aasta keskmine kogurahvatulu elaniku kohta on EL 25 keskmisest 55% või rohkem, ent vähem kui 60%: 3,5240% liikmesriigi SKTst,-  liikmesriikidele, kelle 2001.–2003. aasta keskmine kogurahvatulu elaniku kohta on EL 25 keskmisest 60% või rohkem, ent vähem kui 65%: 3,4293% liikmesriigi SKTst,-  liikmesriikidele, kelle 2001.–2003. aasta keskmine kogurahvatulu elaniku kohta on EL 25 keskmisest 65% või rohkem, ent vähem kui 70%: 3,3346% liikmesriigi SKTst,-  liikmesriikidele, kelle 2001.–2003. aasta keskmine kogurahvatulu elaniku kohta on EL 25 keskmisest 70% või rohkem, ent vähem kui 75%: 3,2398% liikmesriigi SKTst,-  edaspidi vähendatakse maksimaalset toetuseraldiste taset 0,09 protsendipunkti võrra SKTst 2001–2003. aasta keskmise elanikule arvutatud kogurahvastikutulu ja EL 25 keskmise asjaomase näitaja suhte igas 5-protsendipunktilises vahemikus.Komisjoni teeb SKT arvestused 2005. aasta aprillis avaldatud statistika põhjal. Komisjoni 2005. aasta aprillis aastateks 2007–2013 kavandatud SKT iga riigi kasvumäärasid kohaldatakse iga liikmesriigi jaoks eraldi.Kui 2010. aastal selgub, et mis tahes liikmesriigi summeeritud SKT erineb ka vahetuskursi muutuste tõttu aastateks 2007–2009 vastavalt lõikele 3 prognoositud summeeritud SKTst rohkem kui ±5%, siis kohandatakse vastavalt selleks ajavahemikuks liikmesriigile lõike 1 kohaselt eraldatud summasid. Nimetatud kohanduste kas positiivne või negatiivne summaarne netomõju ei tohi ületada 3 miljardit eurot. Kui netomõju on positiivne, siis igal juhul piiratakse täiendavaid vahendeid alakulutamise tasemeni, võrreldes struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist kohustuste täitmiseks saadaolevatele maksimumvahenditega aastateks 2007–2010. Lõplikud kohandamised jaotatakse võrdsetes osades aastateks 2011–2013.Poola zloti kontrollaja väärtuse arvesse võtmiseks korrutatakse Poola puhul esimeses lõigus osutatud protsendimäärade rakendamise tulemus kordajaga 1,04 ajavahemikul kuni kolmandas lõigus osutatud kontrollajani.“2) Artiklisse 70 lisatakse järgmine lõige:„4a. Lõikeid 3 ja 4 võidakse mitte kohaldada Portugalis summa 320 miljonit eurot puhul.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS |1. | EELARVERUBRIIK 05 04 05 01 | ASSIGNEERINGUD (2007. a esialgne eelarveprojekt) 12 343 028 111 eurot |2. | PEALKIRI: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta |3. | ÕIGUSLIK ALUS: EÜ asutamislepingu artikkel 37 ja artikli 299 lõige 2 |4. | EESMÄRGID: Määrust (EÜ) nr 1698/2005 on vaja muuta, et: 1) kooskõlastada niinimetatud ülempiiri kehtestav säte Euroopa Ülemkogu kokkuleppe ning struktuurifonde ja ühtekuuluvusfondi reguleerivate ühenduse õigusaktide asjaomaste sätetega ajavahemikuks 2007–2013, 2) vabastada Portugal 320 miljoni euro suuruse summa kaasrahastamise nõudest. |5. | FINANTSTAGAJÄRJED | 12 KUUD (miljonit eurot) | KÄESOLEV EELARVEAASTA 2006 (miljonit eurot) | JÄRGMINE EELARVEAASTA2007 (miljonit eurot) |5.0 | KULUD – EÜ EELARVEST (TOETUSED / SEKKUMISED) – RIIGIASUTUSED – MUUD | – | – | – |5.1 | TULUD – EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD / TOLLIMAKSUD) – RIIGI TULUD | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | – | – | – | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | – | – | – | – | – | – |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: – |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |6.3 | KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KAVANDADA TULEVASTES EELARVETES? | JAH EI |MÄRKUSED: (1) Muudatusettepanekud ei põhjusta struktuurifondide kogumahu ülekasutamist. |[1] ELT C …, …, lk ….[2] ELT C …, …, lk ….[3] ELT C …, …, lk ….[4] ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0250

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Slovakkias  /* KOM/2008/0250 lõplik - CNB 2008/0096 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 7.5.2008KOM(2008) 250 lõplik2008/0096 (CNB)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Slovakkias(esitanud komisjon)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taustKomisjon võttis 7. mail 2008. aastal vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 vastu ettepaneku nõukogu otsuse kohta, milles märgitakse, et Slovakkia vastab ühisrahale üleminekuks vajalikele tingimustele ja et Slovakkia suhtes kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2009.Positiivse otsuse korral peab nõukogu seejärel võtma muud vajalikud meetmed euro kasutuselevõtmiseks Slovakkias.Nõukogu määrusega (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[1] reguleeritakse euro esialgset kasutuselevõttu esimese etapi euroala liikmesriikides ja Kreekas[2]. Kõnealust määrust muudeti järgmiste määrustega:– määrus (EÜ) nr 2169/2005, et valmistuda euroala edasiseks laienemiseks;– määrus (EÜ) nr 1647/2006, et hõlmata Sloveenia (kus võeti euro kasutusele 1. jaanuaril 2007);– määrus (EÜ) nr 835/2007, et hõlmata Küpros (kus võeti euro kasutusele 1. jaanuaril 2008);– määrus (EÜ) nr 836/2007, et hõlmata Malta (kus võeti euro kasutusele 1. jaanuaril 2008).Selleks et ka Slovakkia oleks hõlmatud määrusega (EÜ) nr 974/98, tuleb selle liikmesriigi kohta lisada viide kõnealusesse määrusesse. Käesolev ettepanek sisaldab kõnealuse määruse vajalikke muudatusi.Slovakkia üleminekukavas täpsustatakse, et kohaldada tuleks järsu ülemineku stsenaariumi, st euro kasutuselevõtmine Slovakkia vääringuna ning euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtmine asjaomases liikmesriigis peaks toimuma ühel ja samal ajal.2. ÕIGUSLIKUD ASPEKTID2.1. Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikli 123 lõige 5, millega võimaldatakse euro kasutuselevõtuks muude vajalike meetmete võtmist liikmesriigis, keda käsitlev erand on tühistatud EÜ asutamislepingu artikli 122 lõike 2 alusel.Nõukogu teeb otsuse nende liikmesriikide ühehäälsel toetusel, kelle suhtes erand ei kehti, ja asjassepuutuva liikmesriigi toetusel komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast EKPga konsulteerimist.2.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.Käesolev algatus ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab seega proportsionaalsuse põhimõttele.2.3. Õigusakti valikNõukogu määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) muutmise ainsaks kohaseks õiguslikuks vahendiks on määrus.3. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.4. Märkused üksikute artiklite kohta4.1. Artikkel 1Vastavalt määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 punktile a ja artiklile 1a on kõnealuse määruse lisa tabelis loetletud osalevad liikmesriigid ning kõikide nende liikmesriikide puhul on kindlaks määratud eurole ülemineku päev, sularahavahetuse päev ja vajaduse korral omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg. Vastavalt määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 punktile i saab omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega kohaldada ainult nende liikmesriikide suhtes, kus euro kasutuselevõtmine ja sularahavahetus toimub samal päeval. Seda ei tehtud nende 11 liikmesriigi suhtes, kes võtsid euro kasutusele 1. jaanuaril 1999, ja Kreeka suhtes, kes võttis euro kasutusele 1. jaanuaril 2001. Sloveenia, Küprose ja Malta puhul langesid euro kasutuselevõtu päev ja sularahavahetuse päev kokku (1. jaanuar 2007 Sloveenias ning 1. jaanuar 2008 Küprosel ja Maltal), kuid need riigid on otsustasid mitte kohaldada omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega. Samuti on Slovakkia üleminekukavas kindlaks määratud üks ja sama kuupäev euro kasutuselevõtuks ja sularahavahetuseks (1. jaanuar 2009) ning asjaomane liikmesriik on otsustanud mitte kohaldada omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega.Käesoleva artikliga lisatakse määruse (EÜ) nr 974/98 lisa tabelisse protokolli järjestuses Slovakkia ja kõnealuse liikmesriigi järgmised vastavad andmed:Liikmesriik | Eurole ülemineku päev | Sularahavahetuse päev | Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega |„Slovakkia | 1. jaanuar 2009 | 1. jaanuar 2009 | puudub” |4.2. Artikkel 2Kõnealuses artiklis sätestatakse, et määrus jõustub 1. jaanuaril 2009, millega tagatakse selle kohaldatavus kooskõlas muude euro kasutuselevõtmist Slovakkias käsitlevate nõukogu õigusaktide kohaldamise ajakavaga, st kehtestatud erandi tühistamise päevaga ja Slovakkia krooni ümberarvestuskursi jõustumise päevaga.2008/0096 (CNB)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga SlovakkiasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 123 lõiget 5,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3],võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[5] sätestatakse, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi.(2) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2596/2000[6] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Kreeka vääringu asendamine euroga.(3) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2169/2005[7] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et valmistada ette euro edasist kasutuselevõtmist liikmesriikides, kus eurot ei ole veel ühisrahana kasutusele võetud.(4) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1647/2006[8] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Sloveenia vääringu asendamine euroga.(5) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 835/2007[9] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Küprose vääringu asendamine euroga.(6) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 836/2007[10] muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Malta vääringu asendamine euroga.(7) Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Slovakkia liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud asutamislepingu artiklis 122 määratletud erand.(8) Vastavalt nõukogu … … 2008. aasta otsusele 2008/…/EÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 122 lõikel 2 ja käsitleb ühisraha kasutuselevõttu Slovakkias 1. jaanuaril 2009,[11] vastab Slovakkia nüüd ühisraha kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ja Slovakkia suhtes kehtestatud erand tuleb tühistada alates 1. jaanuarist 2009.(9) Euro kasutuselevõtmine Slovakkias eeldab, et Slovakkiale laiendataks määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro kasutuselvõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid.(10) Slovakkia üleminekukavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama asjaomases liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks päeval, mil euro võetakse Slovakkias omavääringuna kasutusele. Seepärast on eurole ülemineku ja sularahavahetuse päev 1. jaanuar 2009. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei tuleks kohaldada.(11) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 974/98 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 974/98 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2009.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLisaMääruse (EÜ) nr 974/98 lisasse Sloveenia ja Soome kirjete vahele lisatakse järgmine rida.Liikmesriik | Eurole ülemineku päev | Sularahavahetuse päev | Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Slovakkia | 1. jaanuar 2009 | 1. jaanuar 2009 | puudub” |[1] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu 7. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1647/2006, (ELT L 309, 9.11.2006, lk 2).[2] Vt nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2596/2000, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2).[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr xxx/2007 (ELT L, , lk).[6] EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2.[7] ELT L 346, 29.12.2005, lk 1.[8] ELT L 309, 9.11.2006, lk 2.[9] ELT L […], […], lk […].[10] ELT L […], […], lk […].[11] ELT L […], […], lk […].


title: Ettepanek: Nõukogu määrus mis käsitleb EÜ poolt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) artikli XXIV lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ja millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisa

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0450

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja Nõukogu Soovitus hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires - Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta  /* KOM/2005/0450 lõplik - COD 2005/0179 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.9.2005KOM(2005) 450 lõplik2005/0179 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUShariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku alus ja eesmärgid Liikuvus on Euroopa Liidu haridus- ja koolituspoliitika üks olulisemaid eesmärke, mis on sätestatud asutamislepingu artiklites 149 ja 150. Liikuvus aitab arendada Euroopa kodakondsust ja Euroopa-alast teadlikkust, aidates paremini mõista keelelist ja kultuurilist mitmekesisust, kuid liikuvus toetab ka Euroopa haridus- ja koolitusruumi loomist vastavalt 2000. aasta märtsis Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu strateegilistele eesmärkidele. Liidu haridus- ja koolitusprogrammidega on alguspäevist alates selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidatud. Programm Erasmus, mille raames üle 1 000 000 noore inimese on õppinud ülikooliõpingute jooksul osaliselt teises liikmesriigis, on hea näide sümboliks muutunud meetmest – see on üks vähestest EL meetmetest, millest on kuulnud suur hulk kodanikke. Nende programmidega, mis hõlmavad koole, ülikoole, kutseharidust ja -koolitust ning täiskasvanute koolitust,[1] on arendatud tunnet Euroopa kodakondsusest nii osalejate kui ka nende lähedaste (vanemad, perekond, sõbrad, töökaaslased) hulgas. Käesoleval ettepanekul on järgmised peaeesmärgid: ♣ kehtestada ühised põhimõtted, mille kasutamine arendaks igat laadi õppimisega seotud organiseeritud liikuvuse tõhusust ja tulemuslikkust; ♣ anda lähtekoht kõigile sidusrühmadele integreeritud elukestva õppe programmi raames, mille komisjon on kavandanud aastateks 2007–2013. Käesoleva ettepaneku vastuvõtmise korral oodatakse mitmeid positiivseid tulemusi: o Õppimisega seotud liikuvuse edasine soodustamine. See on oluline isikliku arengu seisukohast, kuid võimaldab liidu kodanikel kasutada ka üht oma põhiõigust – õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil. o Liikuvus rikastab õppimiskogemust ning soodustab teadmiste edasiandmist, tõstes sellega Euroopa haridus- ja koolitussüsteemi üldist kvaliteeditaset. See aitab Euroopat tema püüdluses saada kõige innovatiivsemaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks maailmas. o Positiivset mõju loodetakse näha ka tööturul, Euroopa tasandi teadussuutlikkuses ja (nagu eespool nimetatud) uutes haridus- ja koolitusprogrammides, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 2004. aastal. Käesoleva ettepanekuga ei soovita kehtestada siduvat Euroopa õiguslikku raamistikku. Isegi kui asutamislepingus seda lubataks (aga seda ei lubata), oleks see täiesti ebakohane. Siiski võivad liikmesriigid leida siit ideid soovituse rakendamiseks asjakohasel viisil. Soovitus on olemuslikult mõeldud lähtekohana, mille alusel saab soodustada liikuvuse läbipaistvust ja kooskõlastatust ning tekitada vastastikuse mõistmise õhkkond. |Üldine taust EL institutsioonid on viimase viie aasta jooksul vastu võtnud mitmeid liikuvusega seotud õigusakte. Kõige olulisemad on neist järgmised. Pärast haridusministrite mitteametlikku kohtumist Pariisis 2000. aasta septembris kinnitati Euroopa Ülemkogu Nice’i istungil 2000. aasta detsembris liikuvuse tegevuskava. See sisaldab liikuvusega seotud meetmete paketti: liikuvuse propageerimist, rahastamist liikuvuse tüüpe ning lõpetuseks võimalusi, kuidas liikuvusperioodi paremini ära kasutada ning tagada omandatud kogemuste tunnustamine. 2001. aasta juulis võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu soovituse 2001/613/EÜ õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires.[2] Soovitusega loodi raamistik, mille abil edendada poliitilist koostööd haridus- ja koolitusalase liikuvuse tõhustamiseks. Soovituse eesmärk oli kõrvaldada takistused liikuvuselt, tagada parem ettevalmistus ja tõhusam vastuvõtt saabumisel; samuti käsitleti soovituses välismaal saadud kogemuste tunnustamist. Soovituses kutsuti komisjoni üles moodustama liikmesriikide ekspertidest töörühm, mis koordineeriks soovituse rakendamist. Käesolev soovitus põhineb just selle töörühma tööl, mis kajastus viimati töörühma kahe aasta aruandes aastal 2004. 2002. aasta veebruaris võttis komisjon vastu oskuste ja liikuvuse tegevuskava,[3] mille eesmärk on edendada töötajate vaba liikumise põhimõtet, rõhutada liikuvuse tähtsust EL tööhõivestrateegias ja avada Euroopa tööturud nii, et 2005. aastaks oleks kõigil sinna vaba juurdepääs. Lisaks sellele korraldab komisjon 2006. aastal Euroopa töötajate liikuvuse aasta, et tõsta teadlikkust mõnede selle valdkonna õiguslike küsimuste kohta, nagu pensioniõiguste ülekantavus, liikuvuse positiivne mõju karjäärile ning olemasolevad liikuvust toetavad ühenduse vahendid. Lisaks võttis komisjon 2001. aastal vastu teatise „Liikuvuse strateegia Euroopa teadusruumis”[4], mida toetas nõukogu,[5] ning selles määratletakse nii ühenduse kui liikmesriigi tasandil konkreetsed meetmed, mille abil saab rakendada liikuvust karjääritegemise vahendina ja Euroopa teadusruumi loojana, samuti eeldusena teadussuutlikkuse ja ressursside suurendamisel. Liikuvuse teemasid on käsitletud tööprogrammis „Haridus ja koolitus 2010“, mis on Lissaboni strateegia haridust ja koolitust käsitlev osa. Liikmesriigid ja komisjon teevad selle programmi raames koostööd poliitikavaldkondades, mis on seotud hariduse ja koolitusega. Liikuvust on eraldi nimetatud selle programmi üheks eesmärgiks (programm võeti vastu 2002. aasta märtsis Barcelona Euroopa Ülemkogul). 2004. aasta veebruaris esitasid nõukogu ja komisjon Euroopa Ülemkogule esimese ühise vahearuande[6] protsessi kulgemise kohta. Aruandes rõhutatakse vajadust tõsta haridus- ja koolitusalase liikuvuse taset ja kvaliteeti. Osana tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010“ järelmeetmetest esitas ekspertgrupp, mis oli kokku kutsutud eespool nimetatud soovituse alusel, ettepaneku liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta kohta, mille sisu tutvustati haridusministritele mitteametlikul kohtumisel 12. juulil 2004. aastal Rotterdamis. Holland eesistujariigina võttis arutelud kokku, leides, et põhimõtetes on jõutud konsensuseni ning neid võib kasutada alusena, kui tulevastes haridusprogrammides käsitletakse liikuvuse kvalitatiivseid aspekte.[7] Kavandatavas soovituses, mis põhineb suuresti eespool nimetatud tööl, esitatakse lihtsas, loetavas vormis eespool kirjeldatud põhimõtted, millele on lisatud materjali muudest valdkondadest, mis on liikuvusega seotud (nagu noored). Terminit „harta“ kasutatakse selleks, et rõhutada kavandatavate põhimõtete tähtsust. Tuleb märkida, et soovitus täiendab selles valdkonnas olemasolevaid dokumente, eelkõige dokumenti „European Charter of Researchers“.[8] |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kavandatav soovitus täiendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovitust 2001/613/EÜ õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus 1. osas kirjeldati teksti ettevalmistamist ja 2001. aasta soovituse põhjal liikmesriikide ekspertidest moodustatud töörühma rolli. Rühma liikmed, kes esindavad liikmesriike, on oma ala asjatundjad ning seetõttu ei peetud välise ekspertiisi kasutamist vajalikuks. |Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Vaata soovituse 2001/613/EÜ järelmeetmete esimest aruannet. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertiisi korraldamine ei olnud vajalik. |Mõju hindamine Vajadusest ettepaneku järele, selle reguleerimisalast ja võimalikust majanduslikust ja sotsiaalsest mõjust on räägitud ja need heaks kiidetud liikmesriikide töörühmas ning haridusministrite mitteametlikul kohtumisel 11.–13. juulil 2004 Rotterdamis. Muud mõju analüüsi ei peetud vajalikuks. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Soovitus koosneb kümnest juhtnöörist, mis on põhiliselt suunatud liikuvuse eest vastutavatele saatvatele ja vastuvõtvatele organisatsioonidele. Juhtnöörid võib kokku võtta järgmiselt: A. Enne lahkumist: Tagada osalejatele juurdepääs usaldusväärsetele juhistele ja teabele liikuvuse võimaluste ja tingimuste kohta; koostada õppeplaan, mis moodustab liikuvuse raamistiku; tagada osalejale eelnev ettevalmistus, eelkõige keeleõppe valdkonnas, ning tagada, et liikuvuskogemus aitaks kaasa isiklikule ja ametialasele arengule. B. Vastuvõtvas riigis olemise ajal: Pakkuda osalejatele keelelist ja praktilist tuge, kaasa arvatud teavet ja/või abi reisimise, kindlustuse, elukohanõuete, sotsiaalkindlustuse, sotsiaalteenuste, maksuküsimuste, majutuse jne valdkonnas; määrata juhendaja (mentor), kes toetaks ja nõustaks osalejat, et lõimumine õnnestuks. C. Liikuvusperioodi järel: Tagada saadud tunnistuste ja diplomite ning läbitud õppe/koolitusperioodide tunnustamine; aidata osalejail naasta oma elu-, haridus- ja töökeskkonda, eriti pärast pikka liikuvusperioodi; hinnata liikuvuse tulemusi ning nõustada naasnud osalejaid, kuidas välismaal saadud oskusi parimal moel ära kasutada. D. Üldiselt: Selgitada, kes vastutab soovituse erinevate osade elluviimise eest. Hartat võib pidada „universaalseks“, sest see hõlmab haridusvaldkonna liikuvuse kõiki võimalikke tüüpe: ametlikku ja mitteametlikku õppimist, lühikesi ja pikki ajavahemikke, koole, ülikoole ja töö kõrvalt õppimist, noori ja täiskasvanud õppijaid jne. Seetõttu on ettepaneku tekst paratamatult üldine, sest nii lühikeses tekstis ei saa käsitleda kõiki võimalikke olukordi. Ettepaneku põhimõtteid tuleb kohandada vastavalt olukorrale ning mõnel juhul võivad osad punktid olla paremini või halvemini kohaldatavad. Hartas esitatud põhimõtted moodustavad Euroopa tasandi aluse, mida tuleb kohandada vastavalt konkreetsetele asjaoludele. |Õiguslik alus Ettepaneku õiguslik alus on asutamislepingu artikli 149 lõige 4 ja artikli 150 lõige 4. Esimesena nimetatud artikkel käsitleb haridust, teine kutseõpet. Mõlemad artiklid võimaldavad nõukogul ja Euroopa Parlamendil kaasotsutamismenetluse korras võtta vastu soovitusi, et saavutada eesmärke, millest üks on toetada liikuvust (artikli 149 lõike 2 teine taane, artikli 150 lõike 2 kolmas taane). |Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke täielikult täita järgmisel põhjusel: |Liikuvuse riikidevahelisse olemuse tõttu on raske teemat lahendada ühe liikmesriigi tasandil. |Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel: |Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke nii hästi täita kui liit. Liikuvuse riikidevahelisse olemuse tõttu on raske küsimust lahendada ühe liikmesriigi tasandil. |Mittesiduva ühenduse vahendi kasutamine on hea võimalus vastu võtta heakskiidetud Euroopa lähtekoht, et toetada organisatsioone kõikides liikmesriikides. |Tekstis käsitletakse vaid neid elemente, mille vastuvõtmine on kasulik Euroopa tasandil; näiteks rahastamisallikate täiendamine ja päritolu ning praktilised organisatsioonilised küsimused jäetakse liikmesriikide ja liikuvusorganisatsioonide pädevusse. |Seetõttu on ettepanek subsidiaarsuspõhimõttega kooskõlas. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Käesolev ettepanek kehtib üksnes selles ulatuses, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks. Ettepanekuga ei kaasne finants- ega halduskoormust ega -kulusid. |Tuleb märkida, et liikmesriigid on oma esindajate kaudu 2001. aasta soovituse põhjal moodustatud ekspertrühmas töös osalenud ja ettepanekut toetanud. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: soovitus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Käesolev ettepanek on jätk esimesele seda küsimust käsitlevale soovitusele (2001/613/EÜ) ning ühendus valis toona sellise õigusakti vormi. Vaata ka artikli 149 lõige 4. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |LISATEAVE |Euroopa Majanduspiirkond Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda laiendada EMPle. |1.  2005/0179 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUShariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 149 lõiget 4 ja artikli 150 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut([9]),võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust([10]),võttes arvesse regioonide komitee arvamust([11]),toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud([12]) korrasning arvestades järgmist:(1) Haridus- ja koolitusalane liikuvus on isikute liikumisvabaduse lahutamatu osa (asutamislepingus kaitstav põhivabadus) ning üks Euroopa Liidu meetmete põhiline eesmärk hariduse ja kutseõppe valdkonnas; see on oluline vahend Euroopa haridus- ja koolitusruumi loomiseks ning Euroopa-alase teadlikkuse tõstmiseks.(2) Liikuvuse ja vahetuste tõhustamine Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonnas on üks eesmärk tööprogrammis, millega soovitakse Euroopa muuta 2010. aastaks kõige innovatiivsemaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks.[13] Eesmärgi saavutamisele aitab kaasa 2006. aastal korraldatav Euroopa töötajate liikuvuse aasta.(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu esimene soovitus[14] võeti vastu 2001. aastal, et hõlbustada liikuvust soodustavaid ühenduse meetmeid.(4) Eespool nimetatud soovituse punkti III. a kohaselt moodustatud ekspertrühma töös ja esimeses järelmeetmete aruandes tuuakse esile nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil saavutatud edusammud hariduse ja koolitusega seotud liikuvuse osas, kuid rõhutatakse ka vajadust keskenduda mitte ainult liikuvuse suurendamisele, vaid selle kvaliteedi parandamisele.(5) Eesmärgi saab saavutada, võttes soovituse kujul vastu liikuvust käsitleva kvaliteediharta, kus sätestatakse valdkonna põhimõtted, mille rakendamine on vabatahtlik.(6) Harta sisaldab haridusalase liikuvuse aluseks olevaid põhimõtteid ning moodustab sellega raamistiku, mille abil saab lisada koolitusalaseid vahetusi, arendada õppeperioodide tunnustamist ning tekitada vastastikust usaldust liikuvusega seotud ametiasutuste, organisatsioonide ja sidusrühmade vahel.(7) Liikuvusest saadav kasu sõltub praktilistest asjadest: ettevalmistusest, toetusest ja tunnustamisest. Liikuvusega seotud inimesed ja organisatsioonid saavad oluliselt liikuvuse väärtust tõsta hoolika planeerimise ja asjakohase hindamise abil.(8) Oleks soovitav, et need põhimõtted ei hõlmaks mitte ainult liikuvusperioodi, vaid ka sellele eelnevat ja järgnevat ajavahemikku.(9) Õppeplaan tuleks koostada eelnevalt. Samuti on vajalik osalejate üldine ettevalmistus.(10) Välismaal viibitud perioodi puhul saab liikuvuse kvaliteeti parandada sellega, et osalejale määratakse juhendaja. Üksikasjalik ja selge kirjeldus vastuvõtvas riigis sooritatud kursuste ja/või koolituse ning selle pikkuse kohta aitab tagada, et neid pärast naasmist tunnustatakse.(11) Kõik rahastamisega seotud küsimused, eriti see, milline rahaline toetus on võimalik ning kes katab kulud, tuleks lahendada enne lahkumist.(12) Läbipaistvus ja hea haldustava nõuavad liikuvusprogrammide iga etapi ja meetme eest vastutavate organisatsioonide ja inimeste selget määratlemist.(13) Liikuvuse üldise kvaliteedi tagamiseks on soovitav rakendada eespool nimetatud põhimõtteid ja soovitusi igasuguse liikuvuse puhul, mille eesmärk on õppimine või ametialane areng (haridus ja koolitus, ametlik ja mitteametlik õppimine, kaasa arvatud noorte vabatahtlik töö, lühikesed ja pikad liikuvusperioodid, koolis, ülikoolis või töökohal õppimine, noored ja täiskasvanud õppijad jne.)(14) Liikmesriigid võivad mugandada harta rakendamist vastavalt olukorrale, s.t kohandada seda konkreetse situatsiooni ja programmi tarbeks, teha osad punktid kohustuslikuks ning pidada teisi punkte vabatahtlikeks.(15) Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, mis laienevad kõikidele liikmesriikidele, saab paremini saavutada ühenduse tasandil, siis võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttest tulenevalt ei ületata käesolevas direktiivis seda, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks,SOOVITAB KÄESOLEVAGA, et liikmesriigid võtaksid vastu lisatud liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta kui vahendi, mille abil edendada isiklikku ja tööalast arengut.KUTSUB KÄESOLEVAGA liikmesriike üles lisama alates soovituse vastuvõtmisele järgnevast teisest aastast tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010“ aruandele üldteabe eespool sätestatud soovituste kohaselt rakendatud meetmete kohta ja hinnangu nendele meetmetele.KUTSUB KÄESOLEVAGA komisjoni üles:-  jätkama koostööd liikmesriikide ja tööturu osapooltega, et vahetada kasulikku teavet ja kogemusi käesolevas soovituses esitatud meetmete rakendamise kohta;-  pidama käesolevat soovitust ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitust 2001/63/EÜ üheks tervikuks ning seetõttu lisama nõutud kahe aasta kohta käivad aruanded tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010“ üldaruandesse.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel nõukogu nimelpresident eesistujaLISA1. LIIKUVUST KÄSITLEV EUROOPA KVALITEEDIHARTALiikuvus on sidusrühmadele alati huvi pakkunud ning seda huvi on veelgi suurendanud 2000. aastal vastu võetud liikuvuse tegevuskava[15] ja 10. juuli 2001. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus[16]. Soovituse rakendusala oli väga lai, käsitledes suurt hulka tähtsaid liikuvusega seotud küsimusi, ning see oli suunatud kõigile, kes võiksid välismaal õppimisest (ametlikust ja mitteametlikust) kasu saada, kaasa arvatud õpilased, õpetajad, vabatahtlikud ja koolitust saavad inimesed. Teisel soovitusel, millest käesolev harta moodustab lahutamatu osa, on sama rakendusala, kuid see keskendub liikuvuse kvaliteediaspektidele, nagu on soovitanud esimese soovituse[17] järel moodustatud ekspertrühm. See aitab tagada, et osaleja saaks positiivseid kogemusi nii vastuvõtvas riigis kui ka pärast naasmist kodumaal. Hartas esitatakse juhtnöörid, mida rakendatakse noorte või täiskasvanute individuaalse liikuvuse puhul, mis on seotud ametliku või mitteametliku õppimisega ning mis soodustab isiklikku ja tööalast arengut. Harta eesmärk on olla põhiline viitedokument, mille sisu saab kohandada vastavalt liikuvuse kestvusele ja erinevate haridus-, koolitus- ja noorssootegevuste ning osalejate vajaduste tarbeks. Kuigi peamiselt käsitletakse õppimisega seotud liikuvust, võivad need kvaliteedijuhised olla kasulikud ka muude liikuvustüüpide, näiteks tööalase liikuvuse puhul.1. Juhised ja teavePotentsiaalsetel liikuvuse kandidaatidel peab olema juurdepääs usaldusväärsetele juhistele ja teabeallikatele, kust saaks infot liikuvuse võimaluste ja osalemise tingimuste kohta.2. ÕppeplaanEnne hariduse ja koolitusega seotud liikuvuses osalemist peab koostama õppeplaani, mille kiidaksid heaks kõik osapooled, kaasa arvatud saatev ja vastuvõttev organisatsioon ning osalejad. Plaanis peaks olema välja toodud eesmärgid ja loodetud tulemused, samuti viisid, kuidas neid saavutada.3. IndividualiseerimineHariduse ja koolitusega seotud liikuvus peaks võimalikult hästi sobima isiklike õppesuundade, osaleja oskuste ja motivatsiooniga ning liikuvus peaks olema planeeritud neid arendama või täiendama.4. Üldine ettevalmistusOsalejate eelnev ettevalmistus on äärmiselt oluline ning see peaks vastama konkreetsetele vajadustele. Ettevalmistus peaks vastavalt vajadusele sisaldama keelelisi, pedagoogilisi, praktilisi, halduslikke, õiguslikke, isiklikke, kultuurilisi ja rahalisi aspekte.5. Keelelised aspektidKeelteoskus on tõhusaks õppimiseks ülimalt oluline. Osalejad ning saatvad ja vastuvõtvad institutsioonid peaksid pöörama keelelisele ettevalmistusele erilist tähelepanu. Liikuvuse korraldamine peaks sisaldama järgmist:-  enne lahkumist keeloskuse hindamine ja võimalus läbida kursusi vastuvõtva riigi keeles ja õpetuskeeles, kui see on erinev;-  vastuvõtvas riigis keeleline tugi ja nõustamine.6. Logistiline tugiOsalejatele tuleks pakkuda adekvaatset logistilist tuge. See võib sisaldada teavet ja abi reisi korraldamise, kindlustuse, elamis- ja töölubade, sotsiaalkindlustuse, majutuse ning muude praktiliste aspektide kohta, kaasa arvatud teises riigis viibimisega seotud turvalisuse küsimused.7. JuhendamineVastuvõttev organisatsioon (haridusasutus, noorteorganisatsioon, äriühing jne) peaks määrama juhendaja (mentori), kes vastutaks osaleja abistamise eest, et tagada tema lõimumine vastuvõtvasse keskkonda, ning tegutseks kontaktisikuna, kui osaleja vajab edasist abi.8. TunnustamineKui õppeperiood välismaal on ametliku õppe- või koolitusprogrammi lahutamatu osa, siis peaks see olema kirjas ka õppeplaanis ning osalejatele tuleks pakkuda abi, et tagada õppeperioodi tunnustamine ja sertifitseerimine. Tunnustamise viis peaks olema sätestatud õppeplaanis. Muud tüüpi liikuvuse, eriti mitteametliku hariduse ja koolituse puhul tuleks väljastada sertifikaat, et osaleja saaks oma aktiivset osalemist ja õppetulemusi usaldusväärsel moel tõendada.9. Taaslõimumine ja hindamineKui osaleja naaseb kodumaale, tuleks talle anda nõu, kuidas välisriigis viibimise ajal omandatud teadmisi ja oskusi paremini ära kasutada. Pika kestvusega liikuvusperioodilt naasvatele inimestele tuleks tagada asjakohane abi taaslõimumiseks elu-, haridus- või töökeskkonda. Osaleja peaks koos vastutava organisatsiooniga hindama saadud kogemusi, et teha kindlaks, kas õppeplaani eesmärgid täideti.10. Kohustused ja vastutusaladKvaliteedikriteeriumidest lähtuvad vastutusalad peavad olema selgelt määratletud ning nendest tuleb teavitada kõiki osapooli, kaasa arvatud osalejaid. Selleks, et vastutusalad oleks kõigile osapooltele selged, tuleks need kirjalikult kinnitada.[1] Programm Socrates hõlmab koole (Comenius), kõrgharidust (Erasmus) ja täiskasvanute koolitust (Grundtvig), programm Leonardo da Vinci kutseharidust ja -koolitust.[2] EÜT L 215, 9.8.2001, lk 30.[3] KOM(2002) 72 (lõplik).[4] KOM(2001) 331 lõplik, 20.6.2001[5] Nõukogu resolutsioon 10.12.2001, EÜT C 367, 21.12.2001[6] KOM(2003)685 lõplik, nõukogu 6905/04 EDUC 43.[7] http://eu2004.minocw.nl/docs/nl/presidency_conclusions_rotterdam.pdf[8] ELT L 75, 22.3.2005.[9] ELT C , , lk .[10] ELT C , , lk .[11] ELT C , , lk .[12] ELT C , , lk .[13] Lissaboni strateegia, eesistujariigi järeldused http://www.kbn.gov.pl/is2000/pdf/word5.PDF[14] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovitus õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires, EÜT L 215, 9.8.2001, lk 30.[15] Nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 14. detsembri 2000. aasta resolutsioon liikuvuse tegevuskava kohta, EÜT C 371, 23.12.2000.[16] EÜT L 215, 8.8.2001, lk 30.[17] KOM(2004) 21.


				|

		52015PC0015

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 /* COM/2015/015 final - 2015/0010 (APP) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse nr
1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks
2014–2020)[1]
(edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus”) artikliga 19 on ette
nähtud, et mitmeaastast finantsraamistikku muudetakse, kui eeskirjad ja
programmid, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, võetakse vastu
hilinemisega:
1. Kui pärast 1. jaanuari 2014 võetakse
vastu uued struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfondi, ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, Varjupaiga- ja
Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi eeskirjad või programmid, mille eelarvet
täidetakse koostöös liikmesriikidega, muudetakse finantsraamistikku, et kanda
järgmistesse aastatesse üle 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite osa, mis
ületab asjaomaseid kulude ülemmäärasid.
2. Muutmine seoses 2014. aastal kasutamata
jäänud vahendite ülekandmisega kinnitatakse enne 1. maid 2015.
Kuna kokkulepe 2014.–2020. aasta mitmeaastase
finantsraamistiku küsimuses saavutati hilja, võeti mitu fondide rakendamise
õigusakti (Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF),
Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kohta)
vastu alles 2013. aasta detsembris ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi
(EMKF), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi
käsitlevad õigusaktid võetu vastu koguni alles 2014. aasta mais. 2014. aasta
jooksul võeti iga fondi kohta vastu veel hulgaliselt rakendusakte ja
delegeeritud õigusakte.
Komisjoni strateegia alustada juba 2012.
aastal mitteametlikku dialoogi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide
(ERF, ESF, Ühtekuuluvusfond, EAFRD ja EMKF) programmdokumentide üle on olnud
tulemuslik. Liikmesriikidega partnerluslepingute sõlmimine võttis aega neli
kuud vähem kui eelmisel programmitöö perioodil.
Kuna aga
õigusaktide küsimuses saavutati kokkulepped võrdlemisi hilja, jäi 2014. aastal
vastu võtmata arvukalt programme, kusjuures nende väljatöötamine ei olnud veel
jõudnud sellisesse etappi, kus oleks saanud assigneeringuid järgmisesse
eelarveaastasse üle kanda vastavalt finantsmääruse artiklile 13[2]: nimelt võib vastavalt
finantsmääruse artikli 13 lõike 2 punktile a ülekandmismenetluse
raames järgmisse aastasse üle kanda nende programmide 2014. aasta
kulukohustused, mis 2014. aasta lõpuks on vastuvõtmisküpsed, kuid mida
ajapuuduse tõttu ei jõuta ametlikult vastu võtta. Seejuures tähendab
„vastuvõtmisküps” seda, et ettevalmistavad etapid on läbitud ja kuni selle ajani,
kui käivitatakse menetlus programmi käsitleva komisjoni otsuse vastuvõtmiseks,
ei ole vaja teha mingeid muid samme. Sellistel juhtudel saab 2014. aasta
kulukohustusi ülekandmise menetlusega kanda üle 2015. aastasse, tingimusel et
2014. aasta summad seotakse kulukohustustega 31. märtsiks 2015.
2014. aastal kasutamata ja järgmisse
eelarveaastasse ülekandmata jäänud assigneeringud tuleb järgmistesse aastatesse
üle kanda mitmeaastase finantsraamistiku muudatusega vastavalt mitmeaastase
finantsraamistiku määruse artiklile 19.
Mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade
muutmisega peab 2015. aasta kulukohustuste assigneeringute puhul kaasnema ka
muutmiseelarve. Selleks et programmid vastu võtta ning pärast nende
vastuvõtmist kulukohustused siduda ja esialgsed eelmaksed teha, tuleb muuta
eelarveraamistikku ja vastu võtta muutmiseelarve.
2.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
2.1.        Muutmise ulatus
Mitmeaastase finantsraamistiku määruse
artikli 19 kohane muutmine toimub, kui pärast 1. jaanuari 2014 on vastu
võetud uued õigusnormid ja koostöös liikmesriikidega täidetavad Euroopa
struktuuri- ja investeerimisfondide programmid, Varjupaiga-, Rände- ja
Integratsioonifondi programmid ning Sisejulgeolekufondi programmid. Seega tuleb
pärast 1. jaanuari 2014 vastuvõetud programmide puhul teha muudatus ka juhul,
kui asjaomane õigusakt võeti vastu enne seda kuupäeva. Lisaks alusaktidele,
millega kehtestatakse kõnealuste fondide rakendamise kord, kuuluvad selliste
õigusnormide hulka ka rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid, kuivõrd need on
vajalikud programmide ettevalmistamiseks ja lõpuleviimiseks.
Seega kehtib osutatud säte ka noorte tööhõive
algatuse sihtotstarbeliste assigneeringute suhtes, kuna neil on programmidega
sama õiguslik alus.
Kuna ka enim puudust kannatavate isikute jaoks
loodud Euroopa abifondi kulukohustused põhinevad struktuurifondide vahenditel
ja neid täidetakse koostöös liikmesriikidega, kehtib see säte ka selle fondi
suhtes.
Lisaks hõlmab artikkel 19 ka ERFi toetusi
piiriülese koostöö ja merepiirkonna programmidele, mis on loodud Euroopa
naabruspoliitika rahastamisvahendi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi
alusel, kuna tegemist on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete
määruse[3]
artikli 91 lõikes 2 määratletud riiklike eraldistega.
Seevastu ei kohaldata seda sätet
Ühtekuuluvusfondist Euroopa ühendamise rahastusse kantud summade ega ka
komisjoni algatatud tehnilise abi ja uuenduslike meetmete suhtes, kuna need ei
ole kuulu programmide koosseisu ja komisjon haldab neid otsese eelarve täitmise
korras. Lisaks ei kohaldata osutatud sätet mitmeaastase finantsraamistiku
rubriigi 4 kohaste toetuste suhtes, isegi kui need paigutatakse ümber ERFi ja
Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla.
Artikliga 19 ei ole kehtestatud mingeid
piiranguid ülekantava assigneeringu järgmiste aastate vahel jaotamise kohta.
3.           ASSIGNEERINGUTE ÜLEKANDMINE
2014. aastal jäi kasutamata 21 043 639 478 eurot
(jooksevhindades) mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 19
tähenduses koostöös liikmesriikidega täidetavate programmide kulukohustuste
assigneeringuid. See summa vastab programmidega 2014. aastaks ettenähtud
summadele, mida 2014. aastal ei saadud siduda kulukohustustega ega kanda üle
2015. aastasse.
Järgmises tabelis on esitatud 2014. aasta
kulukohustuste jaotus fondide kaupa, kusjuures eraldi on esitatud 2014. aastal
heakskiidetud summad, finantsmääruse kohaselt ülekantud summad ja mitmeaastase
finantsraamistiku määruse artikli 19 kohaselt ülekantavad summad.
Selleks et säilitada investeerimise tase, mis
toetaks majanduskasvu ja tööhõivet, vähendada erinevusi võrreldes 2014. aastal
vastuvõetud programmide kohtlemisega ja tagada nende võrdne kohtlemine
programmidega, mille 2014. aasta kulukohustused on üle kantud vastavalt
finantsmääruse artiklile 13, teeb komisjon ettepaneku kanda peaaegu kõik 2014.
aastal kasutamata jäänud assigneeringud üle 2015. aastasse[4]. Seega kantakse 2015.
aastasse üle kõik 2014. aastal kasutamata jäänud ja ülekandmata assigneeringud
peale järgmiste.
Ettepaneku kohaselt kantakse EAFRD kasutamata
assigneeringud võrdsete osadena 2015. ja 2016. aastasse. See on põhjendatud
võttes arvesse eeskätt järgmiste tegurite kogumõju:
–
Liikmesriikide maaelu arengu programmide koostamise
aluse moodustav reguleeriv raamistik valmis alles 2014. aasta teisel poolel.
Lisaks jõustus alles 2014. aasta detsembri lõpus viimane määrus, millega
muudeti alusakti pärast seda, kui liikmesriigid otsustasid paigutada vahendeid
ümber otsetoetuste ja maaelu arengu vahel ning mõjutasid seeläbi programmitööd.

–
Määruse (EL) nr 1310/2013 üleminekueeskirjade
tõttu, makstakse vanade maaelu arengu programmide uutega asendamise perioodil
märkimisväärseid uute programmide summasid välja vanade programmide
eelarverealt. Seetõttu põhjustaks olemasolevate kulukohustuste kahekordistamine
uute maaelu arengu programmide eelarvereal 2015. aastal kasutamata
assigneeringute summa suurenemise, kuna 2015. aasta maksete kogusummaga ei
ammendataks kõiki uute maaelu arengu programmide eelarvereal olevaid
kulukohustusi.
–
Erinevalt muudest Euroopa struktuuri- ja
investeerimisfondidest ei tehta EAFRDst rahastatavate programmide raames
iga-aastasi eelmakseid, mistõttu suureneb kulukohustustest vabastamise tähtaja
jooksul esitatavate vahemaksete taotluste summa.
Ettepaneku kohaselt kantakse kogu ERFist
Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ja ühinemiseelse abi
rahastamisvahendi raames loodud piiriülese koostöö ja merepiirkonna
programmidele makstavate toetuste 2014. aasta assigneeringute summa üle 2017.
aastasse. Seejuures on tegemist programmidega, mille käivitamine on keeruline
ja aeganõudev nende programmide eripära tõttu: neis võivad lisaks
liikmesriikidele osaleda ka kandidaatriigid ja naaberriigid.
2014. aastal kasutamata jäänud Varjupaiga-,
Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi programmide
assigneeringud kantakse üle 2015.–2017. aastasse, kusjuures mida hilisem on
aasta, seda väiksem on ülekantav summa. Nende fondide alusaktid võeti vastu
alles 2014. aasta mais ning mitmed rakendus- ja delegeeritud aktid on ikka veel
vastu võtmata. Nende fondide suhtes kehtib alates rakendamise teisest aastast
rangem kulukohustustest vabastamise reegel kui Euroopa struktuuri- ja
investeerimisfondide puhul: reegel n+2 reegli n+3 asemel. Tuleb ka arvesse
võtta, et liikmesriikidel ei ole veel palju kogemusi eelarve ühise täitmisega
nende fondide puhul. Kõiki neid asjaolusid võetakse arvesse 2014. aasta
assigneeringute jaotamisel järgmise kolme aasta vahel.
Sellest tulenevalt tehakse ettepanek kanda 2014.
aastal kasutamata jäänud assigneeringud üle järgmistesse aastatesse vastavalt
järgmisele tabelile.
4.           MÕJU MAKSETELE
Mis puudutab ümberpaigutuse mõju 2015. aasta
maksetele, siis maksed nähakse ette 2015. aasta lõplikus eelarves. 2014. aastal
tasumata jäänud esialgsete eelmaksete esimene osa tasutakse 2015. aastal koos
eelmaksete teise osaga. Arvesse võtta tuleb seda, et 2014. aastal kasutamata
jäänud vastavad assigneeringud on ümber paigutatud eelmise perioodi (2007–2013)
tasumata arvete maksmiseks ning et 2015. aastal võidakse vajaduse korral teha
vastupidine ümberpaigutus, et saada ettemakseteks vahendeid.
Seda, millist mõju avaldab ümberpaigutus
vahemaksetele keskmises ja pikas perspektiivis, on keerulisem ennustada.
Õigusaktides, millega on kehtestatud fondide
rakendamise kord, on sätestatud kasutamata assigneeringute automaatne
kulukohustustest vabastamine kindlaksmääratud tähtaja jooksul: n+3 aastat
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul ning n+2 aastat Varjupaiga-,
Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi puhul,
kusjuures aasta n on eelarvelise kulukohustuse
võtmise aasta. Nii juhul, kui tegemist on 2014. aasta kulukohustuste
assigneeringute ülekandmisega 2015. aastasse vastavalt finantsmäärusele kui ka
juhul, kui seda tehakse vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määrusele,
võetakse eelarvelised kulukohustused 2015. aastal ning ka n+3 tähtaega
hakatakse arvestama 2015. aastast. Seega lõpeb see tähtaeg 2018. aasta lõpul,
mitte 2017. aasta lõpul. Kui kohaldatakse reeglit n+2, kehtib sama: tähtaeg
algab 2015. aastal ja ka selle lõpp nihkub aasta võrra hilisemaks.
Seega võib põhimõtteliselt makseid kanda ühest
aastast teise, ilma et see vähendaks 2014.–2020. aasta üldist maksete vajadust.
Tegelik täitmine siiski ei olene ülekandmistest. Kõikide programmide kulud on olenemata
programmide vastuvõtmise kuupäevast rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist
2014 (noorte tööhõive algatuse puhul alates 1. septembrist 2013 ja enim
puudustkannatavate isikute Euroopa abifondi puhul 1. detsembrist 2013). See
tähendab, et programmi rakendamine võib alata enne selle ametlikku
vastuvõtmist, mis kärbib viivituse mõju vahemaksete taotluste esitamisele.
Kulukohustuste 2014. aastast ülekandmise mõju
iga-aastastele maksete ülemmääradele vähendab eeldatavasti see, et
liikmesriikidel on esialgsete eelmaksete ja iga-aastaste eelmaksete
kasutamiseks aega n+3 aastat (n+2 aastat Varjupaiga-, Rände- ja
Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi puhul), ja see, et mitmeaastase
finantsraamistiku määruse artikli 5 kohaselt on olemas maksete koguvaru.
Seetõttu ei tee komisjon ettepanekut muuta
maksete ülemmäärasid. Ta analüüsib olukorda rakendamise seisukohast
korrapäraselt ja esitab vajaduse korral ettepanekuid kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku
määrusega.
5.           MUUDETUD FINANTSRAAMISTIK
(JOOKSEVHINDADES)
Allpool esitatud
mitmeaastase finantsraamistiku tabelis on assigneeringute ülekandmise ettepanek
esitatud jooksevhindades koos 2015. aasta tehnilise kohandusega[5].
Nõukogu määruses, millega muudetakse
mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevat määrust, tuleb viidata viimase lisas
esitatud tabelile, mille hinnad on 2011. aasta püsihinnad. Seepärast tuleb
summad jooksevhindades arvutada ümber 2011. aasta hindadeks.
2015/0010 (APP)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr
1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks
2014–2020
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 312,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu määruse (EL, Euratom)
nr 1311/2013[6]
artikliga 19 on ette nähtud, et kui pärast 1. jaanuari 2014 võetakse vastu
uued struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfondi, ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, Varjupaiga-, Rände-
ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi õigusnormid või programmid,
mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, muudetakse mitmeaastast
finantsraamistikku, et kanda järgmistesse aastatesse üle 2014. aastal kasutamata
jäänud vahendite osa, mis ületab asjaomaseid kulude ülemmäärasid. Muutmine
seoses 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite ülekandmisega tuleb vastu võtta
enne 1. maid 2015.
(2)       Hilise vastuvõtmise tõttu ei
onud võimalik kulukohustustega siduda ega 2015. aastasse üle kanda
11 216 187 326 eurot (jooksevhindades) struktuurifondide ja
Ühtekuuluvusfondi assigneeringuid, 9 446 050 652 eurot (jooksevhindades)
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi
assigneeringuid ning 442 319 096 eurot Varjupaiga-, Rände- ja
Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi assigneeringuid.
(3)       Määruse (EL, Euratom) nr
1311/2013 lisa tuleks seetõttu muuta, kandes 2014. aastal alamrubriigis 1b ning
rubriikides 2 ja 3 kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringud üle
järgmistesse aastatesse. Seepärast tuleks jooksevhindades esitatud summad
arvutada ümber 2011. aasta hindadeks.
(4)       Seepärast tuleks määrust (EL,
Euratom) nr 1311/2013 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 lisa
asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]              ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.
[2]              Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr
966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes
kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ,
Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
[3]              Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013,
17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette
üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi,
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse
kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).
[4]               Nii finantsmääruse kohaselt ülekantud vahendite kui ka
mitmeaastase finantsraamistiku määruse kohaselt 2015. aastasse ülekantud 2014.
aastast kulukohustuste assigneeringute suhtes võetakse eelarvelised
kulukohustused 2015. aastal. Seetõttu lükkub Euroopa struktuuri- ja
investeerimisfondide n+3 tähtaeg 2017. aasta lõpult 2018. aasta lõpule,
Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi n+2 tähtaeg
aga 2016. aasta lõpult 2017. aasta lõpule.
[5]               Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile:
Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2015. aastaks vastavalt kogurahvatulu
muutustele (nõukogu määruse nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks
mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artikkel 6), COM(2014) 307
final, 28.5.2014.
[6]               Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember
2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks
2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).
LISA
MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK (EL 28)


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0339

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kilekottide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine  /* KOM/2009/0339 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.7.2009KOM(2009) 339 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kilekottide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamineSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist menetluste suhtes, mis käsitlevad teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kilekottide importi.-  Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 1425/2006 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate kilekottide impordi suhtes ja lõpetatakse menetlus teatavate Malaisiast pärinevate kilekottide impordi suhtes), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 189/2009.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaMenetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab täielikku nimekirja tingimuste kohta, millele tuleb anda hinnang.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKomisjon algatas 11. juulil 2008 asjaomase eksportija taotlusel osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus ühe Hiinast pärit teatavaid kilekotte eksportiva tootjaga seotud dumpinguga.24. märtsil 2009. aastal võttis asjaomane äriühing läbivaatamise taotluse tagasi. Kaaluti, kas on õigustatud uurimise jätkamine ex officio , ning leiti, et läbivaatamine tuleks lõpetada. Seetõttu tehakse ettepanek, et komisjon võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 10. juulil 2009.-  Õiguslik alusNõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei nähta ette muid võimalusi.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kilekottide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. MENETLUS1.1. Kehtivad meetmed(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1425/2006[2] on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit kilekottide impordi suhtes. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 189/2009[3]. Kaheksa äriühingu suhtes on kehtestatud individuaalsed tollimaksumäärad, mis ulatuvad 4,3 %-st kuni 12,8 %-ni. Koostööd tegevate äriühingute puhul, kelle suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tollimaksumäära, on see määr 8,4 % ja jääktollimaksumäär on 28,8 %.1.2. Läbivaatamistaotlus(2) 25. märtsil 2008 sai komisjon ühelt teatavaid Hiinast pärit kilekotte eksportivalt tootjalt osalise vahepealse läbivaatamise taotluse, mis põhines algmääruse artikli 11 lõikel 3.(3) Taotluse esitas äriühing CeDo Shanghai Limited (edaspidi „CeDo Shanghai” või „taotluse esitaja”).(4) Taotluse esitaja väitis muuhulgas, et teatavate kilekottide ekspordihinnad ühendusse on märkimisväärselt tõusnud ning seda oluliselt rohkem kui taotluse esitaja tootmiskuludel Hiina Rahvavabariigis põhinev arvestuslik normaalväärtus ning et seetõttu on dumping vähenenud või kadunud. Seega ei tule dumpingu korvamiseks enam kohaldada meetmeid praegusel tasemel, mis põhineb varem kindlaks tehtud dumpingu määral.1.3. Algatamine(5) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas esmapilgul usutavad tõendid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas Euroopa Liidu Teatajas [4] avaldatud algatamisteates äriühinguga CeDo Shanghai seotud dumpingu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Vaatlusalune toode on samasugune nagu on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1425/2006 muudetud versioonis, st Hiina Rahvavaabariigist pärit vähemalt 20 massiprotsendi osas polüetüleeni sisaldavad kilekotid, mille paksus ei ületa 100 mikromeetrit ja mis kuulub CN-koodide ex3923 21 00, ex3923 29 10 ja ex3923 29 90 (TARIC- koodid 3923 21 00 20, 3923 29 10 20 ja 3923 29 90 20) alla.(6) Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008.(7) Komisjon teatas taotluse esitajale, ühenduse tootmisharu ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.2. TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE(8) Taotluse esitaja CeDo Shanghai võttis oma 24. märtsil 2009 saadetud kirjaga tagasi taotluse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kilekottide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise kohta.(9) Kaaluti, kas on õigustatud uurimise jätkamine ex officio . Komisjon leidis, et uurimise lõpetamine ei mõjuta juba kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid ja et lõpetamine ei oleks vastuolus ühenduse huvidega. Seega tuleks uurimine lõpetada.(10) Huvitatud isikutele teatati, et vahepealne uurimine kavatsetakse lõpetada ja anti võimalus esitada märkusi. Mingeid märkusi, mis võiksid seda otsust muuta, ei laekunud.(11) Seepärast tehakse järeldus, et muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kilekottide importi käsitlev läbivaatamine tuleks lõpetada kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevaga lõpetatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kilekottide impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3, ilma et muudetaks kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.[2] ELT L 270, 29.9.2006, lk 4.[3] ELT L 67, 12.3.2009, lk 5.[4] ELT C 176, 11.7.2008, lk 9.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0319

Ettepanek Nõukogu määrus millega lõpetatakse Nõukogu määruse (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muuhulgas Malaisiast pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes, läbivaatamine seoses uue eksportijaga, kehtestatakse uuesti tollimaks kõnealuse riigi teatava eksportija impordi suhtes ning lõpetatakse selle impordi registreerimine  /* KOM/2009/0319 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 26.6.2009KOM(2009) 319 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega lõpetatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muuhulgas Malaisiast pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes, läbivaatamine seoses uue eksportijaga, kehtestatakse uuesti tollimaks kõnealuse riigi teatava eksportija impordi suhtes ning lõpetatakse selle impordi registreerimineSELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus”), kohaldamist Malaisiast pärit polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET-kile”) importi käsitlevas menetluses. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis toimus kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 192/2007, 22. veebruar 2007, millega pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohast aegumise läbivaatamist ja osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taist ja Taiwanist pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |3) Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte 6. novembril 2008 algatas nõukogu määruse (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muuhulgas Malaisiast pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes, läbivaatamise seoses uue eksportijaga, tunnistas kehtetuks kõnealuse riigi teatava eksportija impordi suhtes kehtestatud tollimaksu ja kehtestas nimetatud impordi suhtes registreerimisnõude. Asjaomane ettevõtja on Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD (edaspidi „taotleja”) Menetluse käigus otsustas Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD oma uut eksportijat käsitleva läbivaatamise taotluse tagasi võtta. Seepärast ei olnud võimalik kindlaks määrata taotleja individuaalset dumpingumarginaali ja tollimaksumäära. Sellest tulenevalt tuleks jätkata taotleja suhtes esialgse uurimise käigus kindlaks määratud jääktollimaksu kohaldamist. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 4. augustil 2009. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) eriti selle artikli 11 lõige 4. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |4) MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega lõpetatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muuhulgas Malaisiast pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes, läbivaatamine seoses uue eksportijaga, kehtestatakse uuesti tollimaks kõnealuse riigi teatava eksportija impordi suhtes ning lõpetatakse selle impordi registreerimineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus“),[1] eriti selle artikli 11 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. EELNENUD MENETLUS(1) Määrusega (EÜ) nr 192/2007[2] kehtestas nõukogu tollimaksu kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse raames lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Malaisiast pärit polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET-kile”) impordi suhtes. Kehtivad meetmete kohaselt on tollimaksumäär 160,1 eurot tonni kohta, välja arvatud selgesõnaliselt nimetatud ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. Sama määrusega kehtestati dumpinguvastased tollimaksud ka Indiast, Indoneesiast, Korea Vabariigist, Taist ja Taiwanist pärit PET-kile impordi suhtes. Esialgsed meetmed kehtestati määrusega (EÜ) nr 2604/2000[3] pärast esialgset uurimist.B . KÄESOLEV MENETLUS1. Läbivaatamise taotlus(2) Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD (edaspidi „taotleja”) esitas komisjonile taotluse algatada vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 määruse (EÜ) nr 192/2007 läbivaatamine seoses uue eksportijaga. Taotleja väitis, et ta ei eksportinud uurimisperioodi jooksul, s.o ajavahemikul 1. oktoobrist 1998 kuni 30. septembrini 1999 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”) ühendusse teatavat PET-kilet, mille suhtes olid kehtestatud dumpinguvastased meetmed, ja et ta ei ole seotud ühegi teatavat PET-kilet eksportiva tootjaga, kelle suhtes kehtivad eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed. Lisaks väitis taotleja, et ta alustas teatava PET-kile eksportimist ühendusse pärast esialgse uurimisperioodi lõppu.2. Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamine(3) Komisjon tutvus taotleja esitatud esmapilgul usutavate tõenditega ning pidas neid piisavaks, et algatada läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast ühenduse tootmisharule märkuste esitamise võimaluse andmist algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 1082/2008[4] määruse (EÜ) nr 192/2007 läbivaatamise taotleja osas.(4) Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1082/2008 artiklile 2 tunnistati kehtetuks dumpinguvastane tollimaksumäär 160,1 eurot tonni kohta, mis oli kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 taotleja poolt toodetava ja ühendusse ekspordiks müüdava teatava PET-kile impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks.3. Vaatlusalune toode(5) Käesoleva läbivaatamise kohane vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, s.o CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluv, ISO standardile 1628-5 vastav 78 ml/g või kõrgema viskoossusega PET-kile.4. Asjaomased isikud(6) Komisjon teatas taotlejale, ühenduse tootmisharule ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.(7) Komisjon saatis taotlejale küsimustiku ja sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon püüdis kontrollida kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja teostas taotleja valdustesse kontrollkäigu.5. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood(8) Uut eksportijat käsitleva läbivaatamisega seotud uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008.C. UUT EKSPORTIJAT KÄSITLEVA LÄBIVAATAMISE TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE(9) Komisjonile 22. aprillil 2009. aastal saadetud kirjas võttis taotluse esitaja uut eksportijat käsitleva läbivaatamise taotluse ametlikult tagasi, esitamata ühtegi konkreetset põhjendust.(10) Seepärast ei olnud komisjonil võimalik kindlaks määrata taotleja individuaalset dumpingumarginaali ega tollimaksumäära. Seepärast jõuti järeldusele, et Malaisiast pärit CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluv, ISO standardile 1628-5 vastav 78 ml/g või kõrgema viskoossusega PET-kile suhtes, mida toodab ja müüb ekspordiks ühendusse Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD, tuleks kohaldada nõukogu määrusega nr 192/2007 Malaisia kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud üleriigilist tollimaksumäära (160,1 eurot tonni kohta) ning kõnealune tollimaksumäär tuleks seega uuesti kehtestada.D. DUMPINGUVASTASE TOLLIMAKSU TAGASIULATUV SISSENÕUDMINE(11) Eespool kirjeldatud uurimistulemustest lähtudes maksustatakse alates käesoleva läbivaatamise algatamise kuupäevast tagasiulatuvalt Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksuga määruse (EÜ) nr 1082/2008 artikli 3 kohaselt registreeritud vaatlusaluse toote import.E. MEETMETE AVALIKUSTAMINE JA KEHTIVUS(12) Taotlejale ja teistele huvitatud isikutele teatati olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti uuesti kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Malaisiast pärit Eastman Chemical Malaysia SDN.BHD toodetava ja ühendusse eksportimiseks müüdava teatava PET-kile impordi suhtes ning nõuda see tollimaks registreeritud impordilt sisse tagasiulatuvalt. Nende märkused vaadati läbi ja neid võeti arvesse, kui need olid asjakohased.(13) See läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, mil nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 kehtestatud meetmed vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 kehtivuse kaotavad,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1082/2008 algatatud uut eksportijat käsitlev läbivaatamine lõpetatakse ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1082/2008 artiklis 1 määratletud impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 192/2007 artiklile 1 „kõigi muude äriühingute” suhtes Malaisias.2. Dumpinguvastast tollimaksu, mida vastavalt määruse (EÜ) nr 192/2007 artiklile 1 kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” suhtes Malaisias, kohaldatakse alates 6. novembrist 2008 teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes, mis on registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 1082/2008 artiklile 3.3. Tolliasutused peavad lõpetama komisjoni määruse (EÜ) nr 1082/2008 artikli 3 kohase impordi registreerimise.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 56, 6.3.1996, lk 1.[2] ELT L 59, 27.2.2007, lk 1. (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV); ELT L 296, 31.12.2008, lk 972 (MT).[3] EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1646/2005 (ELT L 266, 11.10.2005, lk. 10).[4] ELT L 296, 5.11.2008, lk 5.