title: Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tühistatakse Nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0245

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 10.5.2007KOM(2007) 245 lõplik2007/0084 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tühistatakse nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI.ETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Kavandatud määruses sätestatakse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute jätkamise tingimused 2010. aasta loenduse ning 2013. ja 2016. aasta vaheuuringutega. Lisaks on kavandatud korraldada põllumajanduslike tootmismeetodite uuring, mille vaatlusperioodiks on 2010. aasta. |120 | Üldine taust Määruse ettepanekuga järgitakse komisjoni uut poliitilist lähenemisviisi õigusaktide lihtsustamisele ja paremale õigusloomele, millele on viidatud komisjoni 14. novembri 2006. aasta teatistes „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade”[1] ja „vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas”.[2] Põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid on ühenduses korraldatud alates 1966. aastast. Selle aja jooksul on kõnealuseid uuringuid reguleerivad määrused sätestatud kindlaksmääratud tähtaegadeks. Kõige viimastes õigusaktides sätestati 1990. ja 2000. aasta põllumajandusettevõtete loenduste ning 1993., 1995., 1997., 2003., 2005. ja 2007. aasta vaheuuringute tingimused. Käesoleva määruse esimene eelnõu esitati alalisele põllumajandusstatistika komiteele (SCAS) 2005. aasta novembris. Eelmisel aastal toimunud töörühmade koosolekutel ning SCASi kohtumistel arutati struktuuriuuringute eri aspekte. Ettepaneku uues redaktsioonis on arvesse võetud kõnealustel aruteludel tehtud ettepanekuid ning selles püütakse viia uue ja üksikasjaliku teabe vajadus tasakaalu vajadusega vältida vastajate ning liikmesriikide koormuse suurenemist. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Käesoleva ettepanekuga asendatakse nõukogu 29. veebruari 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 571/88 põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute korraldamise kohta.[3] Siiski jätkatakse peamise struktuurilise statistika kogumist põllukultuuride, kariloomade, tööjõu ning seadmete kohta. Mõnedest struktuurilistest andmetest on loobutud ning lisatud on mõned uued karakteristikud. Vaheuuringute arvu on vähendatud kolmelt kahele ning esitletud on uut tootmismeetodite uuringut. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Põllumajandusettevõtteid käsitlev statistika on vajalik, et toetada ühenduse põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikat, mis on eelkõige seotud põllumajandustegevuse mitmekesistamise, põllumajanduse keskkonnamõju ja põllumajandustoodete kvaliteedi ja ohutusega. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Eelmisel aastal konsulteeriti eri tasandite huvitatud isikutega. Põllumajanduse ja keskkonna töörühmaga konsulteeriti 29. ja 30. juunil 2006. aastal põllumajanduslike tootmismeetodite uuringuks vajalike karakteristikute küsimuses. Põllumajandusettevõtete struktuuri ja tüpoloogia töörühmaga konsulteeriti ettepaneku koostamise eri etappides. Viimane konsultatsioon toimus 21. ja 22. septembril 2006. aastal. Pärast kohtumist vaadati ettepanek läbi ja esitati SCASile. SCAS arutas ettepanekut 27.–29. novembril 2006. aastal. Eelmist ettepanekut arutati SCASis 2005. aasta novembris ning 2006. aasta aprillis. Mitme liikmesriigiga vahetati teavet ettepaneku eri aspektide üle. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Igas konsulteerimise etapis muutis Eurostat teksti, et võtta võimalikult palju arvesse kasutajate ning liikmesriikide märkusi. Põllumajandusettevõtete statistilise loendi koostamist ja ajakohastamist käsitlevaid erisätteid konsulteerimise käigus eriti ei toetatud. Kõnealused sätted on nüüd välja jäetud. Määrusesse lisati karakteristikute loetelu lähem selgitus. Üksikasjalikud määratlused esitatakse rakendusmääruses. Muudeti täpsusastmeid, et saada usaldusväärseid tulemusi üleliia suurte valimiteta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Ettepanek täiendab kõnealuse valdkonna statistikat käsitlevaid õigusakte. Spetsiaalset teavitamiskampaaniat ja rahalisi ergutusi ei peetud vajalikuks. . |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Olemasolevaid struktuuriuuringuid käsitlevates õigusaktides ei ole ette nähtud ühtegi sätet 2010. aastal ja edaspidi korraldatavate põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute kohta. Seetõttu sätestatakse käesolevas ettepanekus järgmise, s.o 2010. aasta põllumajandusettevõtete loenduse ning 2013. ja 2016. aasta vaheuuringute õiguslik raamistik. Lisaks käsitletakse ettepanekus põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, mille vaatlusaasta on 2010. |310 | Õiguslik alus Ühenduse statistika õiguslik alus on sätestatud asutamislepingu artiklis 285. Nõukogu peab kaasotsustamismenetluse kohaselt kehtestama meetmed ühenduse tegevuse seisukohalt olulise statistika koostamiseks. Nimetatud artikliga kehtestatakse ühenduse statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. |320 | Subsidiaarsuse põhimõte Käesoleva ettepaneku eesmärke, milleks on põllumajandusettevõtete struktuuri kohta võrreldava ühenduse statistika kogumise ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu korraldamise tingimuste sätestamine, ei ole liikmesriikide tasandil võimalik piisaval määral saavutada. Eesmärgid on paremini saavutatavad ühenduse tasandil ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada statistilise teabe ühtlustamist ühenduse tasandil, samal ajal kui andmete kogumist ja põllumajandusettevõtete struktuuri käsitleva võrreldava statistika koostamist saavad korraldada liikmesriigid. Euroopa Liidu piirkondade erinev kliima ja looduskeskkond ning erinevad põllumajandustavad toetavad ühenduse tasandi lähenemisviisi, kui soovitakse koguda võrreldavaid statistilisi andmeid. Seetõttu võib ühendus asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt kõnealused meetmed vastu võtta. Ettepanek võimaldab liikmesriikide uurimiskoormuse kergendamiseks kasutada erijuhtudel valikuuringut ning toetab olemasolevate sobivate riiklike teabeallikate kasutamist. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele piirdutakse käesolevas määruses vaid vähimaga, mis on vajalik seatud eesmärkide saavutamiseks, ega minda sellest kaugemale. |331 | Ettepanekus sätestatakse mõisted, karakteristikud, katvus, täpsusnõuded, vaatlusperioodid ja aruandlusnõuded. Rakendussätetes esitatakse karakteristikute üksikasjalikud määratlused. Liikmesriigid vastutavad teabe kogumise, valikuuringu küsimustike koostamise, andmete töötlemise ja kontrollimise eest. Liikmesriigid ei ole kohustatud muutma oma haldussüsteeme, mis on seotud põllumajandusettevõtete struktuuri käsitleva statistikaga. Ettepanek võimaldab liikmesriikide uurimiskoormuse kergendamiseks kasutada erijuhtudel valikuuringut ning toetab sobivate olemasolevate riiklike teabeallikate kasutamist. Lisaks võimaldab ettepanek komisjonil kiita heaks teatud riiklikud tavad, mis on seotud andmete täpsuse, alternatiivsete teabeallikate ja alavalimite kasutamise ning puuduvate või ebaoluliste karakteristikute kindlaksmääramisega. |332 |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusaktid: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Sobiva Euroopa Parlamendi ja nõukogu õigusakti valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on olnud ühenduse statistika suundumus kasutada algaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et määrusega kehtestatakse sama seadus kogu ühenduses ja liikmesriikidel ei ole võimalik seda osaliselt või valikuliselt kohaldada; määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda pole vaja siseriiklikku õigusesse üle võtta. Direktiivide eesmärk seevastu on ühtlustada liikmesriikide õigusnorme ja need on oma eesmärkide osas liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad riikide ametiasutustele võimaluse valida ühenduse tasandil kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks vajaliku vormi ja meetodid. Direktiivid peab üle võtma liikmesriikide õigusesse. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud pärast 1997. aastat. |MÕJU EELARVELE |401 | Liikmesriigid saavad ühenduselt rahalist toetust määruses sätestatud uuringute kulude katteks. |TÄIENDAV TEAVE |510 | Lihtsustamine |511 | Ettepanekus nähakse ette ühenduse õigusaktide ja riikide ametiasutuste halduskorra lihtsustamine. |512 | Ettepanekuga vähendatakse põllumajandusettevõtete struktuuri vaheuuringute arvu kolmelt kahele. Põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut käsitletakse eraldi uuringuna, mis viiakse läbi valikuuringuna. Haldusallikate kasutamine küsitluste asemel vähendab vastajate koormust. Ettepanek on osa komisjoni töö- ja seadusandluskavast viite ESTAT/2006/014 all ning on konkreetne näide komisjoni uuest poliitilisest lähenemisviisist õigusaktide lihtsustamisele ja paremale õigusloomele. |520 | Kehtiva õigusakti kehtetuks tunnistamine Pärast käesoleva ettepaneku vastuvõtmist tunnistatakse kehtetuks kehtiv ühenduse õigusakt. |560 | Euroopa Majanduspiirkond Kavandatud õigusaktis käsitletakse EMPga seotud küsimusi ja seda tuleks seetõttu laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale. |E-5457 |1.  2007/0084 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tühistatakse nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[5]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 29. veebruari 1988. aasta määruses (EMÜ) nr 571/88 põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute korraldamise kohta[6] on sätestatud põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse statistiliste uuringute programm kuni aastani 2007.(2) Alates 1966/67. aastast ühenduses läbiviidud põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate uuringute programmi rakendamist tuleks jätkata, et uurida suundumusi ühenduse tasandil. Selguse huvides tuleks määrus (EMÜ) nr 571/88 asendada käesoleva määrusega.(3) Põllumajandusettevõtete põhiregistrite ja muu valikuuringu stratifitseerimiseks vajaliku teabe ajakohastamiseks tuleb ühenduses vähemalt kord kümne aasta jooksul läbi viia põllumajandusettevõtete loendus. Viimane loendus korraldati aastatel 1999/2000.(4) Tuleb jälgida nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) määratletud maaelu arenguga seotud meetmete rakendamist.[7](5) Oma järeldustes põllumajanduse keskkonnanäitajate kohta tunnistas nõukogu vajadust põllumajandustegevusi käsitlevate võrreldavate andmete järele, mis on kogutud sobival geograafilisel tasandil ning mis hõlmavad kogu ühendust. Nõukogu palus komisjonil võtta meetmed, mis on nimetatud komisjoni teatises KOM(2006)508, mis käsitleb Euroopa Liidu uute uuringute väljatöötamist eelkõige põllumajandusettevõtete juhtimistavade ja talumajapidamiste sisendite kasutuse kohta.(6) Puudub statistiline teave põllumajanduslike tootmismeetodite kasutamise kohta üksikute ettevõtete tasandil. Seetõttu tuleb läbi viia põllumajanduslikke tootmismeetodeid käsitlev eriuuring, mis seondub strukturaalse teabega põllumajandusettevõtete kohta, et koguda täiendavaid andmeid põllumajanduse keskkonnapoliitika arengu kohta ja parandada põllumajanduse keskkonnanäitajate kvaliteeti.(7) Kõigis liikmesriikides kogutavate põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevad võrreldavad statistilised andmed on olulised ühenduse põllumajanduspoliitika arengu määramisel. Seetõttu tuleks vaadeldavate karakteristikute puhul kasutada võimalikult ühtset liigitust ja samu mõisteid.(8) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta[8] on esitatud käesoleva määruse sätete võrdlusraamistik. Eelkõige tuleb järgida erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse põhimõtteid.(9) Põllumajandusettevõtete täpse asukoha kindlaksmääramiseks rakendatavaid geograafilisi andmeid kasutatakse ainult statistilistel eesmärkidel. Tuleks tagada andmete konfidentsiaalsuse kaitse, muu hulgas statistika avaldamisel, kasutades selleks asjakohaseid koondandmeid.(10) Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3037/90 sätestati Euroopa Ühenduse majandustegevuste statistiline liigitus.[9](11) Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS),[10] tuleks territoriaalüksused määratleda NUTSi liigituse abil.(12) Et lihtsustada andmete kogumist vastajate ja liikmesriikide jaoks nii palju kui võimalik, tuleks ette näha võimalus kasutada valikuuringuid ja haldusallikaid.(13) Kõnealuste uuringute korraldamine nõuab nii liikmesriikidelt kui ka komisjonilt mitme aasta jooksul märkimisväärseid rahalisi vahendeid, millest suur osa kasutatakse ühenduse nõuete täitmiseks.(14) Seepärast tuleks ette näha, et ühendus toetaks kõnealust programmi. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kaudu kooskõlas nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse EÜ nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artikli 3 lõikega 2.[11](15) Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 37 tähenduses.[12](16) Kuna kavandatud meetme eesmärki, milleks on põllumajandusettevõtete struktuuri ja põllumajanduslikke tootmismeetodeid käsitleva võrreldava ühenduse statistika koostamine, ei ole võimalik liikmesriigi tasandil piisaval määral saavutada ja seega on see paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei minda käesolevas määruses kaugemale nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust.(17) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ,[13] millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.(18) Eelkõige tuleks komisjonile anda karakteristikute kindlaksmääramise ja käesoleva määruse lisa muutmise õigus. Kuivõrd need meetmed on üldise iseloomuga ja on kavandatud muutma käesoleva määruse vähemolulisi sätteid või lisama sellesse uusi vähemolulisi sätteid, tuleks need vastu võtta nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud regulatiivkomitee menetluse korras.(19) Konsulteeritud on nõukogu otsusega 72/279/EMÜ[14] asutatud alalise põllumajandusstatistika komiteega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKKMÕISTED JA ÜLDSÄTTEDArtikkel 1SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse põllumajandusettevõtete struktuuri ja põllumajanduslikke tootmismeetodeid käsitleva võrreldava ühenduse statistika koostamise raamistik.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:2.  Põllumajandusettevõte – nii tehniliselt kui ka majanduslikult üks üksus, mida juhitakse ühtselt ja mille põhi- või kõrvaltegevuseks Euroopa Liidu majandusterritooriumil on I lisas loetletud põllumajanduslikud tegevused.3.  Valikuuring – stratifitseeritud juhuvalikul põhinev statistiline uuring, mille eesmärk on koguda põllumajandusettevõtete kohta representatiivseid statistilisi andmeid piirkondlikul ja riigi tasandil. Stratifitseerimine hõlmab põllumajandusettevõtete suurust ja liiki, et tagada eri suuruses ja eri liiki põllumajandusettevõtete piisav esindatus.4.  Piirkond – määruses (EÜ) nr 1059/2003 määratletud NUTS 2 territoriaalüksus.Artikkel 3Katvus1. Käesoleva määrusega hõlmatud uuring käsitleb:5.  põllumajandusettevõtteid, kus põllumajanduseks kasutatav maa-ala on vähemalt üks hektar;6.  põllumajandusettevõtteid, kus põllumajanduseks kasutatav maa-ala on väiksem kui üks hektar, juhul kui teatav osa toodangust läheb müügiks või kui tootmisüksus ületab teatava füüsilise künnise.2. Liikmesriigid, kes kasutavad erinevat vaatluskünnist, peavad siiski määrama kõnealuse künnise kindlaks selliselt, et vaatlusest jäävad välja üksnes kõige väiksemad põllumajandusettevõtted, mis kokku moodustavad 2% või vähem põllumajandusmaast, v.a ühismaa, ja 2% või vähem põllumajandusettevõtte loomühikute koguarvust.3. Igal juhul peab uuring hõlmama kõiki põllumajandusettevõtteid, mille puhul on ületatud üks II lisas nimetatud füüsilistest künnistest.Artikkel 4Teabeallikad1. Liikmesriigid võivad kasutada ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi,[15] veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi[16] ja mahepõllumajanduse registri[17] andmeid tingimusel, et need on vähemalt samaväärse kvaliteediga kui statistilistest vaatlustest saadud andmed. Samuti võivad liikmesriigid kasutada haldusallikaid, mis on seotud geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamisega ja III lisas nimetatud maaelu arengu erimeetmetega.2. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lubada liikmesriikidel kasutada muid haldusallikaid.Artikkel 5TäpsusII PEATÜKKPÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE STRUKTUURI KÄSITLEV STATISTIKAArtikkel 6Põllumajandusettevõtete struktuuriuuringud1. Liikmesriigid viivad 2010., 2013. ja 2016. aastal läbi põllumajandusettevõtete struktuuriuuringud (edaspidi „põllumajandusettevõtete struktuuriuuringud”).2. 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuring viiakse läbi loendusena. III lisa IV(i) ja V(ii) jaotistes loetletud masinaid ja tööjõu muu tasustatava tegevusega seotud karakteristikute kogumiseks võib siiski kasutada valikuuringut.3. 2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringud võib läbi viia valikuuringutena.Artikkel 7Vaadeldavad karakteristikud1. Liikmesriigid koguvad teavet III lisas loetletud põllumajandusettevõtetega seotud karakteristikute kohta.2. Komisjon võib muuta III lisas esitatud karakteristikute loetelu 2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute jaoks. Kõnealune meede, millega kavandatakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid vähemolulisi sätteid lisades ja/või välja jättes, tuleb vastu võtta artikli 15 lõikes 2 nimetatud regulatiivkomitee menetluse korras.3. Kui karakteristiku esinemissagedus liikmesriigis on madal või puudub, võib komisjon lubada liikmesriigil jätta kõnealune karakteristik põllumajandusettevõtete struktuuriuuringust välja tingimusel, et liikmesriik esitab nõuetekohase põhjenduse.4. Komisjon määratleb karakteristikute mõisted. Kõnealune meede, millega kavandatakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid vähemolulisi sätteid lisades ja/või välja jättes, tuleb vastu võtta artikli 15 lõikes 2 nimetatud regulatiivkomitee menetluse korras.Artikkel 8VaatlusperioodidPõllumajandusettevõtete struktuuriuuringute vaatlusperioodid 2010., 2013. ja 2016. aastal on järgmised:7.  III lisas nimetatud maaga seotud karakteristikud: 12kuuline periood, mis lõppeb uuringuaasta 1. märtsi ja 31. oktoobri vahele jääva vaatluspäevaga;8.  III lisas nimetatud kariloomadega seotud karakteristikud: uuringuaasta 1. märtsi ja 31. oktoobri vahele jääv vaatluspäev;9.  III lisas nimetatud tööjõuga seotud karakteristikud: 12kuuline periood, mis lõppeb uuringuaasta 1. märtsi ja 31. oktoobri vahele jääva vaatluspäevaga;10.  III lisas sätestatud maaelu arengu meetmed: kolmeaastane periood, mis lõppeb uuringuaasta 31. detsembril.Artikkel 9Edastamine1. Liikmesriigid edastavad komisjonile 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu kinnitatud andmed 31. märtsiks 2012.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile 2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute kinnitatud andmed 12 kuu jooksul pärast uuringuaasta lõppu.3. III lisas nimetatud maaelu arengu meetmeid käsitlevad andmed, mis põhinevad haldusdokumentidel, võib siiski komisjonile esitada eraldi 18 kuu jooksul pärast uuringuaasta lõppu.4. Põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu andmed edastatakse komisjonile elektrooniliselt üksikute põllumajandusettevõtete lõikes.5. Uuringuandmete edastamise vormi määrab komisjon.Artikkel 10Valimiplaan2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute valimiplaani ajakohastamiseks võimaldavad liikmesriigid põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu eest vastutavatele asutustele juurdepääsu nende territooriumil koostatud haldustoimikutes sisalduvale põllumajandusettevõtteid käsitlevale teabele.III PEATÜKKPÕLLUMAJANDUSLIKE TOOTMISMEETODITE STATISTIKAArtikkel 11Põllumajanduslike tootmismeetodite uuring1. Liikmeriigid viivad läbi põllumajandusettevõtetes kasutatavate põllumajanduslike tootmismeetodite valikuuringu.2. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lubada liikmesriikidel teha valikuuring kasutades eraldi alavalimit.3. Liikmesriigid koguvad andmeid V lisas loetletud põllumajanduslike tootmismeetoditega seotud karakteristikute kohta. Kui karakteristiku esinemissagedus liikmesriigis on madal või puudub, võib komisjon nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubada liikmesriigil jätta kõnealune karakteristik uuringust välja. Aastas niisutamiseks kasutatava vee koguse võib välja arvutada statistilise imputeerimise teel.4. Komisjon määratleb karakteristikute mõisted. Kõnealune meede, millega kavandatakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid vähemolulisi sätteid lisades ja/või välja jättes, tuleb vastu võtta artikli 15 lõikes 2 nimetatud regulatiivkomitee menetluse korras.5. Vaatlusperiood langeb kokku 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu karakteristikute puhul kasutatavate vaatlusperioodidega.6. Kõnealuse uuringu tulemused seotakse 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu andmetega üksikute põllumajandusettevõtete kohta. Koondatud kinnitatud andmed edastatakse komisjonile elektrooniliselt hiljemalt 31. detsembril 2012.7. Uuringuandmete edastamise vormi määrab komisjon.IV PEATÜKKARUANDED, RAHASTAMINE JA RAKENDUSMEETMEDArtikkel 12Aruanded1. Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu teabe, mida viimane võib vajada käesoleva määrusega hõlmatud uuringute korraldamiseks ja metoodika väljatöötamiseks.2. Eelkõige tuleb liikmesriikidel esitada „riiklik metoodikaaruanne”, milles kirjeldatakse:11.  kasutatud metoodikat;12.  käesolevas määruses nimetatud valikuuringutes saavutatud täpsusastmeid;13.  teavet kasutatud halduslike andmeallikate kvaliteedi kohta; ja14.  [valimisse] arvamise ja sealt välja jätmise kriteeriumid, mida kasutati artikliga 3 ette nähtud katvuse saavutamiseks.3. Riiklik metoodikaaruanne esitatakse komisjonile koos kinnitatud uuringutulemustega.Artikkel 13Ühenduse toetus1. Liikmesriigid saavad ühenduselt rahalist toetust 50% ulatuses käesoleva määrusega hõlmatud uuringute läbiviimise kuludest, kuid mitte rohkem kui käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud maksimumsummad.2. 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu liidetud kulude puhul piirdub ühenduse toetus allpool sätestatud maksimumsummadega:Luksemburg ja Malta – kummalegi 0,05 miljonit eurot;Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti ja Slovaki Vabariik – igaühele 0,15 miljonit eurot;Austria, Iirimaa ja Leedu – igaühele 1 miljon eurot;Bulgaaria, Saksamaa, Ungari, Portugal ja Ühendkuningriik – igaühele 2 miljonit eurot;Kreeka, Hispaania ja Prantsusmaa – igaühele 3 miljonit eurot;Itaalia, Poola ja Rumeenia – igaühele 4 miljonit eurot; jaKõik teised liikmesriigid – igaühele 0,3 miljonit eurot.3. 2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute puhul vähendatakse lõikes 2 nimetatud maksimumsummasid 60%.4. Ühenduse finantsabi makstakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 2 punktiga 2.Artikkel 14Finantsraamistik1. Kõnealuse kava rakendamise rahaline toetus aastateks 2008–2013, sh komisjonis liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva määruse sätetele esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks vajalikud assigneeringud, on 54,27 miljonit eurot.2. Ajavahemikuks 2014–2018 ettenähtud summa määratakse kindlaks eelarvepädevate institutsioonide ja seadusandliku organi poolt komisjoni ettepanekul uue, 2014. aastal algava ajavahemiku finantsraamistiku alusel.3. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.Artikkel 15Komitee1. Komisjoni abistab nõukogu otsuse 72/179/EMÜ artikliga 1 asutatud alaline põllumajandusstatistika komitee.2. Kõnealusele lõikele viidates kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.Artikkel 16Erandid1. Erandina artikli 6 lõigetest 1 ja 2, artiklist 8, artikli 9 lõikest 1, artikli 11 lõigetest 5 ja 6, artikli 13 lõikest 2 ja IV lisast asendatakse Kreeka, Hispaania ja Portugali puhul viited aastale 2010 viidetega aastale 2009.2. Erandina artikli 9 lõikest 1 asendatakse viide 31. märtsile 2012:15.  Kreeka ja Portugali puhul viitega 31. märtsile 2011;16.  Hispaania puhul viitega 30. juunile 2011;17.  Itaalia ja Rumeenia puhul viitega 30. juunile 2012.3. Erandina artikli 11 lõikest 6 asendatakse viide 31. detsembrile 2012 Kreeka, Hispaania ja Portugali puhul viitega 31. detsembrile 2011.Artikkel 17Kehtetuks tunnistamine1. Määrus (EMÜ) nr 571/88 tunnistatakse kehtetuks.2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.Artikkel 18JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaI LISAPõllumajandusettevõtte määratluses osutatud põllumajanduslike tegevuste loetelu..Allloetletud tegevused (mis võivad olla põhi- või kõrvaltegevused) põhinevad Euroopa majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE Rev. 2) jaol „taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad“ ning neid kasutatakse põllumajandusettevõtte mõiste määratlemisel:..Tegevuse kirjeldus | NACE Rev. 2 kood | Täiendavad märkused tegevuste kohta, mida kasutatakse või ei kasutata põllumajanduslike tegevuste määratlemisel |Üheaastaste põllukultuuride kasvatus | 01.1 |Mitmeaastaste taimede kasvatus | 01.2 | Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad omakasvatatud viinamarjadest veini või omakasvatatud oliividest oliiviõli tootvad põllumajandusettevõtted. |Taimede paljundamine | 01.3 |Loomakasvatus | 01.4 | Käesoleva määruse kohaldamisalast jäetakse välja kõik NACE Rev. 2 gruppi 01.49 (muu loomakasvatus) liigitatud tegevused, v.a: (i) jaanalindude, emude ja küülikute kasvatamine; (ii) mesindus ning mee ja mesilasvaha tootmine. |Segapõllumajandus | 01.5 |Põllumajandust abistavad tegevusalad ja saagikoristusjärgsed tegevused | 01.6 | Üldjuhul jäetakse käesoleva määruse kohaldamisalast välja kõik põllumajandusettevõtted, mis tegelevad NACE Rev. 2 gruppi 01.6 kuuluvate tegevustega, kui see on nende ainus tegevus. Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad siiski põllumajandusettevõtted, mis tegelevad ainult põllumaa hoidmisega heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes (NACE Rev. 2. 01.61). |II LISAPõllumajandusettevõtete struktuuriuuringu ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu künnised..Karakteristikud | Künnis |Kasutatav põllumajandusmaa | Viljelusmaa, koduaiad, püsirohumaa ja -heinamaa, püsikultuuride kasvatamise ala | 5 ha |Avamaal kasvavad püsikultuurid | Puuvilja-, marja-, tsitrusviljade ja oliiviistandikud, viinamarjaistandikud ja puukoolid | 1 ha |Muu intensiivtootmine | Värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala kaitsekatte all (sisseminekuvõimaluseta) | 0.5 ha |Tubakas | 0.5 ha |Humal | 0.5 ha |Puuvill | 0.5 ha |Põllukultuurid, mis on klaasist või kõrge katte all (sisseminekuvõimalusega) | Värsked köögiviljad, melonid, maasikad | 0.1 ha |Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) | 0.1 ha |Veised | Kõik | 10 looma |Sead | Kõik | 50 looma |Aretusemised | 10 looma |Lambad | Kõik | 20 looma |Kitsed | Kõik | 20 looma |Kodulinnud | Kõik | 1000 lindu |III LISAPõllumajandusettevõtete struktuuriuuringu karakteristikute loetelu.Karakteristik | Ühik/liik |I. ÜLDKARAKTERISTIKUD |Põllumajandusettevõtte geograafiline asukoht |Põllumajandusettevõtte peakontori geograafiline asukoht | Kood |Põlumajandusettevõtte õiguslik vorm |Kas põllumajandusettevõtte eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult: |füüsiline isik, kes on ainuomanik, kui ettevõte on iseseisev? | jah/ei |Kui vastus eelmisele küsimusele on „jah”, siis kas kõnealune isik (omanik) on ka ettevõtte juhataja? | jah/ei |Kui kõnealune isik ei ole juhataja, siis kas ettevõtte juhataja on omaniku perekonnaliige? | jah/ei |Kui juhataja on omaniku pereliige, siis kas ta on omaniku abikaasa? | Jah/ei |üks või mitu füüsilist isikut, kes on osanikud, kui tegemist on põllumajandusettevõtete ühendusega? | jah/ei |juriidiline isik? | jah/ei |Põllumajandusettevõtte valduse vorm (omaniku suhtes) ja põllumajandustootmise liik |Põllumajandusmaa, mida kasutatakse: |omaniku poolt | ha |rendisuhte alusel | ha |loonusrendisuhte või muul alusel | ha |Sertifitseeritud tootmine: |Mahepõllumajandus |Kõik põllumajanduslikud kõlvikud, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele | ha |Põllumajandusettevõtte põllumajanduslikud kõlvikud, mille puhul minnakse üle mahepõllumajanduslikule tootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele | ha |Põllumajandusettevõtte maa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele, või mis on üle minemas mahepõllumajanduslikule tootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele: |Teravili | ha |Kuivatatud kaunviljad | ha |Kartulid | ha |Suhkrupeet | ha |Õlikultuurid | ha |Värsked köögiviljad, melonid, maasikad | ha |Karja- ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa | ha |Puuviljad ja marjad | ha |Tsitrusviljad | ha |Oliivid | ha |Veiniviinamarjad | ha |Muud põllukultuurid (kiutaimed jne) | ha |Loomakasvatuses kasutatavad mahepõllumajanduslikud tootmismeetodid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele: |Veised | loomade arv |Sead | loomade arv |Kitsed ja lambad | loomade arv |Kodulinnud | lindude arv |Muud loomad | loomade arv |Põllumajanduslik tootmine sertifitseeritud või märgistatud lepingulise raamistiku alusel (v.a mahepõllumajandus) |EÜ kvaliteedikavad: |Kõnealuste kavadega hõlmatud põllumajandusettevõtte haritav maa | ha |Kõnealuste kavadega hõlmatud põllumajandusettevõtte kariloomad | loomade arv |Riiklikud kvaliteedikavad: |Kõnealuste kavadega hõlmatud põllumajandusettevõtte haritav maa | ha |Kõnealuste kavadega hõlmatud põllumajandusettevõtte kariloomad | loomade arv |EÜ/riiklikud kvaliteedikavad |Teravili | ha |Puu- ja köögivili | ha |Veiniviinamarjad | ha |Oliivid | ha |Veised | loomade arv |Sead | loomade arv |Lambad ja kitsed | loomade arv |Kodulinnud | lindude arv |Põllumajandusettevõtte toodangu sihtkoht: |Põllumajandusettevõtte omaniku kodumajapidamises tarbitakse üle 50% ettevõtte lõpptoodangust | jah/ei |Otsemüük tarbijatele moodustab üle 50% põllumajandusettevõtte kogumüügist | jah/ei |II. MAA |Viljelusmaa |Teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks: |Pehme nisu ja speltanisu | ha |Kõva nisu | ha |Rukis | ha |Oder | ha |Kaer | ha |Maisiterad | ha |Riis | ha |Muu terade saamiseks kasvatatav teravili | ha |Terade (sh seemne ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed | ha |sellest hernes, põlduba ja maguslupiin | ha |Kartul (sh varajane ja seemnekartul) | ha |Suhkrupeet (v.a seeme) | ha |Söödajuurvili ja muguljuurvili (v.a seeme) | ha |Tehnilised kultuurid (sh rohtsete õlitaimede seeme; v.a kiudtaimede, humala, tubaka ja muude tehniliste kultuuride seeme), sellest: |Tubakas | ha |Humal | ha |Puuvill | ha |Raps ja rüps | ha |Päevalill | ha |Soja | ha |Linaseemned (õlilina) | ha |Muud õliseemnekultuurid | ha |Lina | ha |Harilik kanep | ha |Muud kiu tootmiseks kasvatatavad põllukultuurid | ha |Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed | ha |Mujal nimetamata tehnilised kultuurid | ha |Värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad: |avamaal või madala katte all (sisseminekuvõimaluseta) | ha |põllul | ha |aiamaal | ha |klaasi või muu kaitsekatte all (sisseminekuvõimalusega) | ha |Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid): |avamaal või madala katte all (sisseminekuvõimaluseta) | ha |klaasi või muu kaitsekatte all (sisseminekuvõimalusega) | ha |Söödataimed: |ajutine rohumaa | ha |muu haljassööt: |haljasmais (silomais) | ha |liblikõielised söödataimed | ha |muud söödataimed | ha |Viljelusmaa seemned ja seemikud (v.a teravili, kuivatatud köögivili, kartul ja õliseemnetaimed) | ha |Muud põllukultuurid | ha |Subsiidiumideta kesa | ha |Kesa, mille suhtes kohaldatakse subsiidiume ja mis ei ole majanduslikus kasutuses | ha |Koduaiad | ha |Püsirohumaa ja heinamaa | ha |Püsirohumaa ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa | ha |Looduslik rohumaa | ha |Püsirohumaa ja heinamaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume | ha |Püsikultuurid |Puuvilja- ja marjaistandikud | ha |Värsked parasvöötme puuvilja- ja marjasordid, sellest: | ha |värsked parasvöötme puuviljad | ha |värsked lähistroopikavöötme puuviljad | ha |Marjasordid | ha |Pähklid | ha |Tsitruseistandikud | ha |Oliiviistandikud | ha |kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive | ha |kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmiseks | ha |Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse: | ha |kvaliteetveini | ha |muud veini | ha |lauaviinamarju | ha |rosinaid | ha |Puukoolid (sh jõulupuud) | ha |sellest jõulupuud | ha |Muud püsikultuurid | ha |Püsikultuurid katmikalal | ha |Muu maa |Kasutamata põllumajandusmaa (põllumajandusmaa, mida ei harita enam majanduslikel, sotsiaalsetel vm põhjustel ja mida ei kasutata külvikorrasüsteemis) | ha |Metsamaad | ha |sellest lühikese raieringiga madalmets | ha |sellest metsanduse eesmärkidel kasutatav | ha |Muu maa (viljatu maa, hoonete, taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa) | ha |Järelkultuurid, seened, niisutatud alad, alad, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume, ning alad, mille suhtes kohaldatakse tootmisest kõrvaldamise toetuskavasid, alad, mida kasutatakse biokütuse ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride tootmiseks |Järelkultuurid (v.a köögiviljakultuurid ja katmikalakultuurid) | ha |Seened | ha |Niisutatud alad |Kogu niisutatav ala | ha |Kogu haritav ala, mida on viimase 12 kuu jooksul vähemalt üks kord niisutatud | ha |Segukultuurid | ha |Alad, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume, ning alad, mille suhtes kohaldatakse tootmisest kõrvaldamise toetuskavasid (juba märgitud mujal II jaotises MAA), järgmiselt jaotatuna: | ha |Alad, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume | ha |Muul otstarbel kui toiduks kasutatava põllumajandusliku tooraine (nt raps, puud, põõsad jne, sealhulgas läätsed, kikerherned ja hiireherned) tootmiseks kasutatavad alad | ha |Muud alad | ha |Biokütuse (või muu taastuva energia) tootmise alad (nt raps, sojauba, nisu ja suhkrupeet); juba märgitud mujal II jaotises MAA | ha |sellest geneetiliselt muundatud põllukultuurid | ha |Kõrvalsaadustest (nt õled, oksad) bioenergia tootmiseks kasutatavad alad | ha |Geneetiliselt muundatud põllukultuurid; juba märgitud mujal II jaotises MAA | ha |III. KARI |Hobuslased | loomade arv |Veised: |Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised | loomade arv |Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid | loomade arv |Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad | loomade arv |Vähemalt kaheaastased pullid | loomade arv |Vähemalt kaheaastased lehmmullikad | loomade arv |Lüpsilehmad | loomade arv |Muud lehmad | loomade arv |Lambad ja kitsed: |Lambad (igas vanuses) | loomade arv |Aretusuted | loomade arv |Muud lambad | loomade arv |Kitsed (igas vanuses) | loomade arv |Emased aretusloomad | loomade arv |Muud kitsed | loomade arv |Sead: |Põrsad eluskaaluga alla 20 kg | loomade arv |Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg | loomade arv |Muud sead | loomade arv |Kodulinnud: |Broilerid | lindude arv |Munakanad | lindude arv |Muud kodulinnud: |Kalkunid | lindude arv |Pardid | lindude arv |Haned | lindude arv |Jaanalinnud | lindude arv |Mujal nimetamata kodulinnud | lindude arv |Küülikud, emased aretusloomad | loomade arv |Mesilased | tarude arv |Mujal nimetamata kariloomad | jah/ei |neist karusloomad | jah/ei |IV. MASINAD JA SEADMED |IV. (i) MASINAD |Mis kuuluvad täielikult ettevõttele |Neljarattalised traktorid, roomiktraktorid, šassiitraktorid | arv |Kultivaatorid, reavahekultivaatorid, mootorfreesid ja mootorniidukid | arv |Teraviljakombainid | arv |Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid | arv |Masinad, mida kasutab mitu põllumajandusettevõtet (masinad, mis kuuluvad teisele ettevõttele, ühistule või mis kuuluvad ühiselt mitmele põllumajandusettevõttele) või mis kuuluvad vastavat teenust osutavale ettevõttele |Neljarattalised traktorid, roomiktraktorid, šassiitraktorid | jah/ei |Kultivaatorid, reavahekultivaatorid, mootorfreesid ja mootorniidukid | jah/ei |Teraviljakombainid | jah/ei |Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid | jah/ei |IV. (ii) SEADMED |Taastuva energia tootmise seadmed energiaallikate kaupa: |Tuuleenergia | jah/ei |Biomass | jah/ei |sellest biometaan | jah/ei |Päikeseenergia | jah/ei |Hüdroenergia | jah/ei |Muud taastuva energia allikad | jah/ei |V. TÖÖJÕUD |V.(i) PÕLLUMAJANDUSTÖÖ PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTES |Omanik |Sugu | mees/naine |Vanus | vanuserühmad[18] |Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd) | ATÜ %-rühm[19] |Põllumajandusettevõtte juhataja |Sugu | mees/naine |Vanus | vanuserühmad |Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd) | ATÜ %-rühm |Põllumajandusettevõtte juhataja väljaõpe |Põllumajandusettevõtte juhataja põllumajanduslik väljaõpe | Väljaõppe koodid[20] |Põllumajandusettevõtte juhataja tööalane koolitus viimase 12 kuu jooksul | jah/ei |Ainuomaniku perekonnaliikmed, kes teevad ettevõttes põllumajandustöid: meessoost |Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd) | ATÜ %-rühm |Ainuomaniku perekonnaliikmed, kes teevad ettevõttes põllumajandustöid: naissoost |Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd) | ATÜ %-rühm |Regulaarselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: meessoost |Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd) | ATÜ %-rühm |Regulaarselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: naissoost |Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd) | ATÜ %-rühm |Ebakorrapäraselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: mees- ja naissoost | Tööpäevade arv |Põllumajandusettevõttes otseselt mitte töötavate isikute (nt töövõtja töötajate) tehtud põllumajandustöö tööpäevade koguarv (täistööaja ekvivalendina), välja arvatud eelmised kategooriad, vaatluspäevale eelnenud 12 kuu jooksul) | Täispäevade arv |V.(ii) MUU TASUSTATAV TEGEVUS (mittepõllumajanduslik töö põllumajandusettevõttes ja töö väljaspool põllumajandusettevõtet) |Omaniku, kes on ka ettevõtte juhataja, muu tasustatav tegevus: |Töö põllumajandusettevõttes (v.a põllumajandustöö) | ATÜ %-rühm |Töö väljaspool põllumajandusettevõtet (põllumajanduslik ja mittepõllumajanduslik) | ATÜ %-rühm |Ainuomaniku abikaasa muu tasustatav tegevus: |Töö põllumajandusettevõttes (v.a põllumajandustöö) | ATÜ %-rühm |Töö väljaspool põllumajandusettevõtet (põllumajanduslik ja mittepõllumajanduslik) | ATÜ %-rühm |Ainuomaniku perekonnaliikmete, kes teevad põllumajandusettevõttes põllumajandustöid, muu tasustatav tegevus: |Töö põllumajandusettevõttes (v.a põllumajandustöö) | ATÜ %-rühm |Töö väljaspool põllumajandusettevõtet (põllumajanduslik ja mittepõllumajanduslik) | ATÜ %-rühm |Väljastpoolt perekonda pärit tööjõud, kes tegeleb muu tasustatava tegevusega põllumajandusettevõttes, mis on otseselt seotud põllumajandusettevõttega (v.a põllumajandustööd) | ATÜ %-rühm |VI. MUU TASUSTATAV MITTEPÕLLUMAJANDUSLIK TEGEVUS, MILLEGA ETTEVÕTTES TEGELDAKSE (otseselt seotud põllumajandusettevõttega) |VI.(i) Tasustatavate mittepõllumajanduslike tegevuste loetelu |Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused | jah/ei |Käsitöö | jah/ei |Põllumajandussaaduste töötlemine | jah/ei |Puidutöötlemine (nt saagimine) | jah/ei |Vesiviljelus | jah/ei |Lepinguline töö (kasutades põllumajandusettevõtte tootmisseadmeid) |Põllumajanduslik (teistes põllumajandusettevõtetes) | jah/ei |Mittepõllumajanduslik | jah/ei |Muu | jah/ei |VI.(ii) Põllumajandusettevõttega otseselt seotud tasustatava mittepõllumajandusliku tegevuse osakaal |Protsent põllumajandusettevõtte lõpptoodangust | Protsendirühmad[21] |VII. MAAELU ARENGU TOETUS |Põllumajandusettevõttele viimase kolme aasta jooksul järgmiste maaelu arendamise meetmete raames antud toetused | jah/ei |Nõustamisteenuse kasutamine | jah/ei |Põllumajandusettevõtete ajakohastamine | jah/ei |Põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine | jah/ei |Ühenduse õigusaktides sätestatud nõuetele vastavuse saavutamine | jah/ei |Põllumajandustootjate osalemine toidukvaliteedikavades | jah/ei |Natura 2000 toetused põllumajandusmaadele | jah/ei |Vee raamdirektiiviga seotud toetused | jah/ei |Põllumajanduslikud keskkonnatoetused | jah/ei |sellest mahepõllumajanduse raames | jah/ei |Loomade heaolu toetus | jah/ei |Mittepõllumajanduslike tegevuste mitmekesistamine | jah/ei |Turismi soodustamine | jah/ei |IV LISATäpsusnõudedKäesolevas määruses nimetatud valikuuringud peavad komisjoni otsuse 85/377,[22] millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus, kohaselt olema statistiliselt representatiivsed piirkondliku tasandi suhtes (NUTS 2. tasandi ja riigi kokkuliidetud vähemsoodsate piirkondade suhtes[23]), arvestades põllumajandusettevõtete liiki ja suurust. Lisaks tuleb põllumajandusettevõtete põllukultuuride ja kariloomadega seotud karakteristikute puhul NUTS 2. tasandil järgida teatud täpsusastmeid. Kõnealused täpsusastmed on esitatud allpool ning nad põhinevad käesoleva määruse III lisas esitatud karakteristikute loetelul. Põllumajandusettevõtete vastavad põllukultuuride ja kariloomadega seotud karakteristikud põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu tegemiseks saadakse 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu tulemustest..2013. JA 2016. AASTA PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE STRUKTUURIUURINGU TÄPSUSASTMED |Põllukultuuridega seotud karakteristikud: |kõik III lisa jaotises „II. MAA” loetletud põllukultuuridega seotud karakteristikud, v.a karakteristikud, mille üksikasjalik kirjeldus algab sõnaga „muud”; |teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks, mille hulka kuuluvad pehme nisu ja speltanisu, kõva nisu, rukis, oder, kaer, maisiterad, riis ja muude terade tootmiseks kasvatatav teravili; |kartul (sh varajane ja seemnekartul) ja suhkrupeet (v.a seemned); |õliseemnekultuurid, sh raps, rüps, päevalill, soja, linaseemned (õlilina) ja muud õliseemnekultuurid; |avamaal kasvatatavad püsikultuurid – puuvilja-, marja-, tsitruse- ja oliiviistandikud, viinamarjaistandikud, puukoolid ja muud avamaal kasvavad püsikultuurid. |Kariloomadega seotud karakteristikud: |kõik III lisa jaotises „III. KARILOOMAD” loetletud kariloomadega seotud karakteristikud; |veised (igas vanuses); |lambad ja kitsed (igas vanuses); |sead; |kodulinnud. |2010. AASTA PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE STRUKTUURIUURINGU JA PÕLLUMAJANDUSLIKE TOOTMISMEETODITE UURINGU OSANA LÄBI VIIDUD VALIKUURINGUTE TÄPSUSASTMED |Põllukultuuridega seotud karakteristikud: |teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks, mille hulka kuuluvad pehme nisu ja speltanisu, kõva nisu, rukis, oder, kaer, maisiterad, riis ja muude terade tootmiseks kasvatatav teravili; |kartul (sh varajane ja seemnekartul) ja suhkrupeet (v.a seemned); |õliseemnekultuurid, sh raps, rüps, päevalill, soja, linaseemned (õlilina) ja muud õliseemnekultuurid; |avamaal kasvatatavad püsikultuurid – puuvilja-, marja-, tsitruse- ja oliiviistandikud, viinamarjaistandikud, puukoolid ja muud avamaal kasvavad püsikultuurid; |värsked köögiviljad, melonid, maasikad, lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid); |ajutine rohumaa ja püsikarjamaa ning -heinamaa. |Kariloomadega seotud karakteristikud: |veised (igas vanuses); |lambad ja kitsed (igas vanuses); |sead; |kodulinnud. |TÄPSUSTABEL2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuring | Põllumajanduslike tootmismeetodite uuring |Täpsusastmed | Esinemissagedus (NUTS 2) | Suhteline standardviga | Esinemissagedus (NUTS 2) | Suhteline standardviga |Põllumajandusettevõtte põllukultuuridega seotud karakteristikud | 5% või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast | < 5% | 10% või rohkem kasutatavast põllumajandus-maast | < 7,5% |Põllumajandusettevõtte kariloomadega seotud karakteristikud | 5% või rohkem loomühikutest | < 5% | 10% või rohkem loomühikutest | < 7,5% |V LISAPõllumajanduslike tootmismeetodite uuringu karakteristikute loetelu. .Karakteristik | Ühik/ liik |Maaharimismeetodid | Traditsiooniline maaharimine (hõlmadra või ketasadraga) | ha |Kaitsev maaharimine (madalkünd) | ha |Kündmiseta maaharimine (tüükülv) | ha |Pinnase säilitamine, erosiooni ja toitainete leostumise vastased meetmed | Talvine pinnakate: | Tavaline talivili | ha |Haljasväetistaimed või eelvili | ha |Taimejäägid | ha |Paljas muld | ha |Külvikord: | Kavandatud külvikorrast välja jääv viljelusmaa | ha |Viljelusmaa ja püsikultuuride erosiooni vastu kaitsmise meetmed: | Terrasspõllundus | jah/ei |Ribapõllundus või kalasabapõllundus | jah/ei |Püsitaimestikuga kraavid või ribad | jah/ei |Muud erosioonivastased meetmed | jah/ei |Maastikuelemendid | Lineaarsed elemendid, mida põllumajandustootja on säilitanud viimase kolme aasta jooksul, neist: | Hekid | jah/ei |Puuderead | jah/ei |Kiviaiad | jah/ei |Lineaarsed elemendid, mida põllumajandustootja on rajanud viimase kolme aasta jooksul, neist: | Hekid | jah/ei |Puuderead | jah/ei |Kiviaiad | jah/ei |Loomade karjatamine | Karjatamine põllumajandus-ettevõttes | Viimase aasta jooksul karjatamiseks kasutatud ala | ha |Aeg, mil loomad on avakarjamaal | Kuude arv aastas |Aeg, mil loomad on väljas paljal mullal või kõval pinnasel | Kuude arv aastas |Karjatamine ühiskarjamaal: | Ühiskarjamaal karjatatavate loomade koguarv | Loomade arv |Aeg, mil loomi karjatatakse ühiskarjamaal | Kuude arv aastas |Loomapidamishooned | Kari: | Tavaline laut (latritega, kus loomad on lõas) | Kohtade arv |Osaline restpõrand | Kohtade arv |Täisrestpõrand | Kohtade arv |Õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine) | Kohtade arv |Muu | Kohtade arv |Sead: | Osaline restpõrand | Kohtade arv |Täisrestpõrand | Kohtade arv |Õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine) | Kohtade arv |Muu | Kohtade arv |Munakanad: | Õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine) | Kohtade arv |Puurid (kõik liigid) | Kohtade arv |Sõnnikutransportööriga puurid | Kohtade arv |Puuride all paikneva avatud sõnnikuhoidlaga puurid | Kohtade arv |Lindla all paikneva ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurid | Kohtade arv |Muu | Kohtade arv |Toitained | Toitainete kasutamise otsuse alus: | Pinnasetestid (testitakse vähemalt kord kolme aasta jooksul) | jah/ei |Sõnnikulaotuse meetodid: | Tahke/laudasõnniku laotamine | ha |sellest: kohese sissekünniga | ha |Läga laotamine: | Kogupind | ha |sellest: kohese sissekünniga või sissepritsega | ha |Põllumajandusettevõttes toodetud sõnniku koguhulgast väljaviidud sõnniku osakaal | Protsent |Sõnnikuhoidlad ja sõnniku käitlemise rajatised | Hoidlad: | Tahke sõnnik | jah/ei |Vedel sõnnik | jah/ei |Läga | jah/ei |Kasutamine : | Lägamahuti | jah/ei |Biotiik | jah/ei |Hoidlate all olev ala? | Tahke sõnnik | jah/ei |Vedel sõnnik | jah/ei |Läga | jah/ei |Taimekaitse | Kasutatavad taimekaitsemeetodid: | Füüsilised/mehhaanilised | jah/ei |Bioloogilised | jah/ei |Keemilised (ennetavad ja ravivad) | jah/ei |Ala, millel kasutatakse integreeritud kahjuritõrjet: | Kokku | ha |Sellest sertifitseeritud integreeritud kahjuritõrje | ha |Pestitsiididega töötlemise seadmed: | Tahkete pestitsiididega töötlemise seadmed | jah/ei |Põldudele pihustamise seade koos kanduriga | jah/ei |Õhu abil pihustamine | jah/ei |Õhust pihustamine | jah/ei |Pestitsiididega töötlemise otsuse alus: | Töötlemiskava | jah/ei |Nõustamisteenused | jah/ei |Massiteabevahendite prognoosid | jah/ei |Keemiaettevõtete nõuanded | jah/ei |Majandusliku kahju künnis | jah/ei |Puudub | jah/ei |Niisutamine | Niisutatud ala | Niisutatud ala keskmine suurus viimasel kolmel aastal | ha |Viimase 12 kuu jooksul vähemalt kord niisutatud viljelusmaa kokku | Kokku | ha |Teravili terade tootmiseks (v.a mais ja riis) | ha |Mais (terad ja haljasmass) | ha |Riis | ha |Kaunviljad | ha |Kartul | ha |Suhkrupeet | ha |Raps ja rüps | ha |Päevalill | ha |Kiudtaimed (lina, kanep, muud kiudtaimed) | ha |Värsked köögiviljad, melonid, maasikad – avamaal | ha |Ajutine ja püsirohumaa | ha |Muud viljelusmaal kasvatatavad põllukultuurid | ha |Puuvilja- ja marjaistandikud | ha |Tsitruseistandikud | ha |Oliiviistandikud | ha |Viinamarjaistandikud | ha |Kasutatud niisutusmeetodid: | Pindniisutamine (üleujutamine, niisutuskraavid) | jah/ei |Vihmutus | jah/ei |Tilkkastmine | jah/ei |Põllumajandus-ettevõttes niisutamiseks kasutatava vee päritolu: | Põllumajandusettevõtte territooriumi põhjavesi | jah/ei |Põllumajandusettevõtte territooriumi pinnavesi (tiigid või tammid) | jah/ei |Väljaspool põllumajandusettevõtte territooriumi asuvate järvede, jõgede või vooluveekogude vesi | jah/ei |Väljaspool põllumajandusettevõtte territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi | jah/ei |Muud allikad | jah/ei |Niisutamiseks kasutatava vee kogus aastas | m3 aastas |.FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKPõllumajandus, statistika:(a) Põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu tulemuste töötlemiseks vajalike infotehnoloogiliste vahendite hooldus ja arendamine (lepingud)(b) ELi toetus liikmesriikidele põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu läbiviimiseks (toetused)3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seo nduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:05.08.02: põllumajandusettevõtete struktuuriuuringud3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:2008–2018.3.3. Eelarve tunnusjoonedEelarve-rida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |05.08.02 | Mitte-kohustuslik | Liigen-datud | EI | EI | EI | EI |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |Tegevuskulud[24] |Kulukohustuste assigneeringud (KA) | 8.1 | a | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |Maksete assigneeringud (MA) | b | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [25] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |Maksete assigneeringud | b+c | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[26] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):Märkus: kulukohustuste assigneeringud kokku sisaldavad 2,75 miljonit eurot 3. meetme kaasrahastamiseks, mida liikmesriigid ei kaasrahasta.miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastamisasutus | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |Liikmesriigid | f | 8 | 15 | 15 | 0 | 15,3 | 0 | 53,3 |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 16.000 | 29.950 | 29.950 | 0.550 | 30.570 | 0.550 | 107.570 |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[27] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele (käsitleb rakendusmeetme tehnilisi aspekte).( Ettepanekul on finantsmõju – mõju tuludele on järgmine:4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Personal kokku | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusPõllumajandusettevõtete struktuuriuuringutel on põllumajandusstatistikas otsustav roll. Iga kümne aasta tagant läbiviidavast loendusest ja vahepealsetest valikuuringutest saadakse oluline osa ühenduse põllumajandusettevõtteid käsitlevast statistilisest teabest (põllumajandusettevõtete suurus, põllumajandusliku tegevuse liigid, tööjõu ning masinate kasutamine jne). Kavandatud määrusega on ette nähtud täiendav valikuuring, mis hõlmab põllumajandusettevõtetes kasutatavaid põllumajanduslikke tootmismeetodeid. Samal ajal on kümneaastase tsükli jooksul korraldatavate vahepealsete valikuuringute arvu vähendatud kolmelt kahele.Teavet kogutakse statistiliste uuringutega, kasutades küsimustikke ühenduse tasandil ühtlustatud karakteristikute kohta. Kõnealust teavet mujalt ei saa. Seda kasutatakse peamiselt ühenduse põllumajandus- ja maaelu arendamise poliitika rakendamisel ning see on väga oluline teiste maaelu arengut mõjutavate poliitikavaldkondade jaoks, näiteks piirkondliku, sotisaal- ja keskkonnapoliitika jaoks. Tulemusi kasutatakse ka põllumajandus- ja maaelu arendamise poliitika mõju järelhindamiseks, kasutades aja jooksul kogutud märmimisväärset hulka andmeid.Uuringutega luuakse valimiraamistik, et viia läbi teisi komisjoni nõutavaid uuringuid, mis käsitlevad teatavaid põllukultuuride või kariloomade liike.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeNagu seletuskirjas öeldud, ei ole liikmesriikide tasandil võimalik piisaval määral saavutada põllumajandusettevõtete struktuuri ja põllumajanduslike tootmismeetodite kohta võrreldavate ühenduse statistiliste andmete kogumise eesmärke. Need on paremini saavutatavad ühenduse tasandil ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada statistilise teabe ühtlustamist ühenduse tasandil.Ühenduse toetus katab ainult väikese osa uuringute läbiviimise kogukuludest, kuid aitab siiski katta liikmesriikide lisakulud, mis on seotud komisjoni nõuete, eelkõige vaadeldavate karakteristikute ühtlustamise ja tulemuste ühtses vormis ja kindlaksmääratud tähtajal esitamise nõuete täitmisega.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seo nduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEttepaneku eesmärk on koguda võrreldavaid statistilisi andmeid põllumajandusettevõtete struktuuri ja põllumajanduslike tootmismeetodite kohta ELi liikmesriikides. Ettepanekus sätestatakse uuringute katvus, vaadeldavad karakteristikud, vaatlusperioodid, andmete esitamise tähtajad ja täpsuskriteeriumid. Lisaks peavad liikmesriigid esitama koos kinnitatud uuringutulemustega ka metoodikaaruande, milles kirjeldatakse uuringu läbiviimist.1. meede2009. ja 2010. aasta uuringud hõlmavad põllumajandusettevõtete loendust (FSS 2010) ja põllumajanduslike tootmismeetodite valikuuringut (SAPM).2. meede2013. aastal läbiviidav uuring on põllumajandusettevõtete valikuuring.3. meedePõllumajandusettevõtete struktuuriuuringu ja põllumajanduslike tootmismeetodite tulemuste töötlemiseks vajalike andmetöötlussüsteemide hooldus ja arendamine.4. meede2016. aastal läbiviidav uuring on põllumajandusettevõtete valikuuring.NäitajadEesmärkide saavutamist mõõdetakse järgmiste põhinäitajate alusel:- Kinnitatud uuringutulemuste ja metoodikaaruande esitamise õigeaegsus- Uuringu ülesehitust ja läbiviimist kirjeldava metoodikaaruande kvaliteet- Tulemuste komisjonipoolse avaldamise kiirus5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordLiikmesriikidega sõlmitavates toetuslepingutes täpsustatakse tööprogramm ja tulemuste esitamise tähtajad. Välistöövõtjatega sõlmitavates lepingutes täpsustatakse tööprogramm, esitatavad andmed ja lepingus sätestatud tulemuste esitamise ajakava. Lõppmakse väljamaksmine sõltub lõplikust tehnilisest ja finantshindamisest, mille teostab komisjon; selleks tuleb nõuetekohaselt täita toetuslepingu tingimusi, sh vastuvõetavate tulemuste esitamine ja kasutatud metoodika kirjeldamine ning lepingute sõlmimine välistöövõtjatega.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineMeetmega jätkatakse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute tegemist mõningate muudatustega, et täita uusi poliitilisi nõudeid, vähendada uuringukoormust ja lihtsustada uurimisprotsessi. Kõnealused muudatused tehti pärast kasutajate ja liikmesriikidega alalises põllumajandusstatistika komitees peetud arutelusid.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Liikmesriigid peavad esitama komisjonile teabe käesoleva ettepanekuga hõlmatud uuringute metoodika ja korralduse kohta. Liikmesriikide poolt komisjonile koos lõpptulemustega esitatavaid metoodikaaruandeid hinnatakse esmajoones tehnilisest seisukohast ja need tuleb enne lõppmakse tegemist heaks kiita.Uuringute läbiviimist hinnatakse regulaarselt alalise põllumajandusstatistika komitee kaudu.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusPärast iga uuringu lõppemist hinnatakse uuringu läbiviimist tervikuna ja alalisele põllumajandusstatistika komiteele esitatud uuringutulemusi.7. PETTUSEVASTASED MEETMED(a) Komisjoni sõlmitud lepingutes ja kokkulepetes ette nähtud rahasummad makstakse välja ainult saadud tulemuste põhjal.(b) Tuleb kehtestada nõue kontrollida meetmete maksumust.(c) Saadud statistilisi andmeid käsitatakse ühenduse tegevusprogrammide objektiivse hindamise vahendina, mis seega aitavad kaasa pettusevastaste sätete ühendamisele.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi (v .a 4. meede, mida hõlmab järgmine finantsperspektiiv)Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ametnikud või ajutine personal[28] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[29] |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[30] |KOKKU | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusEi kohaldata.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |- sise- |- välis- |Tehniline ja haldusabi kokku | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Personali liik | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |Võrdlussummast VÄLJA jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[32] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele KOM(2006)689 (lõplik): „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade”.[2] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas (KOM(2006) 693 lõplik).[3] EÜT L 56, 2.3.1988, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1890/2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 12).[4] ELT C […], […], lk […].[5] EÜT C , , lk .[6] EÜT L 56, 2.3.1988, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1928/2006 (ELT L 406, 30.12.2006, lk 7).[7] ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2012/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 8).[8] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 61. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 3.10.2003, lk 1).[9] EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).[10] ELT L 154, 21.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr […]/2007 (ELT L , …...2007, lk ).[11] ELT l 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).[12] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[13] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[14] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.[15] Määrus (EÜ) nr 1782/2003, ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2217/2004 (ELT L 375, 23.12.2004, lk 1).[16] Määrus (EÜ) nr 1760/2000.[17] Määrus (EMÜ) nr 2092/91, EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1481/2004 (ELT L 272, 20.8.2004, lk 11).[18] Vanuserühmad: (koolikohustuse lõppemisest kuni 24. eluaastani), (25–34), (35–44), (45–54), (55–64), (65 ja üle selle)[19] Aasta tööühiku (ATÜ) protsendirühmad: (0), (>0


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0369

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr …/…, […], ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2008/0369 lõplik - COD 2008/0126 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 17.6.2008KOM(2008) 369 lõplik2008/0126 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,[…],ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta(kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 18. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1768/92 ravimite täiendava kaitse tunnistuse kasutuselevõtu kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 1768/92 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas. ê 1768/92 (kohandatud)2008/0126 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,[…],ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit Ö 95 Õ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[5],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[6]ning arvestades järgmist:ê(1) Nõukogu 18. juuni 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 1768/1992 ravimite täiendava kaitse tunnistuse kasutuselevõtu kohta[7] on korduvalt oluliselt muudetud[8]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 1768/92 põhjendus 1(2) Farmaatsiaalasel teadustööl on rahva tervise jätkuvas parandamises otsustav osa.ê 1768/92 põhjendus 2(3) Ravimeid, eriti neid, mis on välja töötatud pikaajalise ja kuluka teadustöö tulemusel, ei hakata ühenduses ja Euroopas edasi arendama, kui neid ei kaitse soodsad sätted, mis võimaldavad niisuguse teadustöö jätkamiseks piisavat kaitset.ê 1768/92 põhjendus 3(4) Praegu lühendab ajavahemik, mis jääb uue ravimi patenditaotluse esitamise ja nimetatud ravimi turule viimiseks loa andmise vahele, patendiga antavat tegelikku kaitseaega nii palju, et see ei kata teadustööks tehtud investeeringuid.ê 1768/92 põhjendus 4(5) Selline olukord viib kaitse puudumiseni, mis kahjustab farmaatsiaalast teadustööd.ê 1768/92 põhjendus 5 (kohandatud)(6) Ö On Õ oht, et liikmesriikides asuvad teaduskeskused paiknevad ümber riikidesse, kus pakutakse paremat kaitset.ê 1768/92 põhjendus 6 (kohandatud)(7) Ühenduse tasandil tuleks ette näha ühtne lahendus, millega saaks vältida liikmesriikide seaduste erinevat arengut, kuna see looks tõenäoliselt takistusi ravimite vabale liikumisele ühenduses ning mõjutaks otseselt siseturu toimimist.ê 1768/92 põhjendus 7 (kohandatud)(8) Seetõttu on vaja Ö kehtestada Õ täiendava kaitse tunnistus, mis müügiloa saanud ravimi liikmesriigi või Euroopa patendi omaniku taotlusel antaks igas liikmesriigis välja samadel tingimustel. Määrus on selleks kõige kohasem õiguslik vahend.ê 1768/92 põhjendus 8(9) Tunnistusega antud kaitse kehtivusaeg peab olema niisugune, et see annab piisavalt tegelikku kaitset. Sel eesmärgil peaks nii patendi kui tunnistuse omanik saama kasutada kokku kõige rohkem viieteistkümneaastast ainuõigust alates ajast, kui esimest korda anti luba kõnesoleva ravimi ühenduses turuleviimiseks.ê 1768/92 põhjendus 9(10) Nii keerulises ja tundlikus sektoris nagu seda on farmaatsiasektor, tuleb arvesse võtta kõik asjaga seotud huvid, kaasa arvatud rahva tervis. Seetõttu ei saa tunnistust välja anda kauemaks kui viis aastat. Antud kaitse peaks rangelt piirduma ainult tootega, millele anti luba ravimina turuleviimiseks.ê 1768/92 põhjendus 13(11) Tuleks ette näha tunnistuse kehtivusaja asjakohane piiramine sel juhul, kui patendi kehtivusaega on juba siseriikliku eriseaduse alusel pikendatud.ê 1768/92ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) ravim – kõik ained või ainete kombinatsioonid, mis on ette nähtud inimeste või loomade haiguste ravimiseks või vältimiseks, ja kõik ained või ainete kombinatsioonid, mida võib manustada inimestele või loomadele meditsiinilise diagnoosi panemiseks või füsioloogiliste funktsioonide taastamiseks, parandamiseks või muutmiseks;b) toode – ravimi toimeaine või toimeainete kombinatsioon;c) aluspatent – patent, mis kaitseb punktis b määratletud toodet, toote valmistusprotsessi või toote kasutamist, ja mille patendi omanik esitab tunnistuse saamiseks;d) tunnistus – täiendava kaitse tunnistus;ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 1e) kehtivusaja pikendamise taotlus – käesoleva määruse artikli 13 lõike 3 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1901/2006[9] artikli 36 kohaselt väljaantud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus.ê 1768/92Artikkel 2Reguleerimisalaê 1768/92 (kohandatud)Käesolevas määruses ettenähtud tingimustel võib tunnistuse saada liikmesriigi territooriumil patendiga kaitstud toode, mis enne ravimina turuleviimist allub Ö Euroopa Parlamendi ja Õ nõukogu direktiivis Ö 2001/83/EÜ Õ[10] või Ö Euroopa Parlamendi ja Õ nõukogu direktiivis Ö 2001/82/EÜ Õ[11] sätestatud halduslikule loamenetlusele.ê 1768/92Artikkel 3Tunnistuse saamise tingimusedTunnistus antakse, kui taotluse esitamise kuupäeval liikmesriigis, kus artiklis 7 nimetatud taotlus esitatakse:a) kaitseb toodet kehtiv aluspatent;ê 1768/92 (kohandatud)b) tootel on ravimina turuleviimiseks kas direktiivi Ö 2001/83/EÜ Õ või direktiivi Ö 2001/82/EÜ Õ kohaselt antud kehtiv luba;ê 1768/92c) tootele ei ole veel tunnistust antud;d) punktis b nimetatud luba on esimene luba toote ravimina turuleviimiseks.Artikkel 4KaitseobjektAluspatendiga antud kaitse piires laieneb tunnistusega antud kaitse ainult sellele tootele, millele on antud turuleviimisluba ja igasugune ravimina kasutamise luba, mis on välja antud enne tunnistuse kehtivusaja lõppemist.Artikkel 5Tunnistuse õiguslikud tagajärjedKui artiklist 4 ei tulene teisiti, annab tunnistus samad õigused kui aluspatent ja sellest tulenevad samad piirangud ja kohustused.Artikkel 6Tunnistuse saamise õigusTunnistus antakse aluspatendi omanikule või tema õigusjärglasele.Artikkel 7Tunnistuse taotlemine1. Taotlus tunnistuse saamiseks esitatakse kuue kuu jooksul kuupäevast, mil anti artikli 3 punktis b nimetatud luba toote ravimina turuleviimiseks.2. Olenemata lõikest 1 esitatakse tunnistusetaotlus kuue kuu jooksul patendi väljaandmise kuupäevast, juhul kui luba viia toode turule on antud enne kui aluspatent.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 23. Kehtivusaja pikendamise taotluse võib teha siis, kui esitatakse tunnistuse taotlus või kui tunnistuse taotlus on menetlemisel, ning kui artikli 8 lõike 1 punkti d või vastavalt artikli 8 lõike 2 nõuded on täidetud.4. Juba antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus esitatakse vähemalt kaks aastat enne tunnistuse kehtivusaja lõppu.5. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, esitatakse viie aasta jooksul pärast määruse (EÜ) nr 1901/2006 jõustumist taotlus juba välja antud tunnistuse pikendamiseks hiljemalt kuus kuud enne tunnistuse kehtetuks muutumist.ê 1768/92Artikkel 8Tunnistusetaotluse sisu1. Tunnistusetaotlus sisaldab:a) sooviavaldust tunnistuse saamiseks, milles on märgitud eelkõige:i) taotleja nimi ja aadress;ii) esindaja nimi ja aadress, kui taotleja on määranud esindaja;iii) aluspatendi number ja leiutise nimetus;iv) artikli 3 punktis b nimetatud toote esimese turuleviimisloa number ja kuupäev ning kui see luba ei ole esimene toote ühenduses turuleviimise luba, kõnealuse loa number ja kuupäev;ê 1768/92 (kohandatud)b) artikli 3 punktis b nimetatud toote turuleviimisloa koopia, milles on toote identifitseerimiseks vajalik teave, sisaldades eelkõige loa numbri ja kuupäeva ning kokkuvõtte direktiivi Ö 2001/83/EÜ Õ artiklis Ö 11 Õ või direktiivi Ö 2001/82/EÜ Õ artiklis Ö 14 Õ loetletud tooteomaduste kohta;ê 1768/92c) kui punktis b nimetatud luba ei ole esimene toote ühenduses ravimina turuleviimise luba, teave sel viisil loa saanud toote ning õigusakti kohta, millel loaandmismenetlus põhineb koos asjakohases ametlikus väljaandes avaldatud loateatise koopiaga;ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 3 alapunkt ad) kui tunnistuse taotlus sisaldab taotlust kehtivusaja pikendamiseks:i) koopiat kinnitusest, mis näitab vastavust läbiviidud heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile vastavalt määruse (EÜ) nr 1901/2006 artikli 36 lõikele 1;ii) vajaduse korral lisaks punktis b osutatud toote turuleviimise loa koopiale tõendid ravimi kõikide teiste liikmesriikide turule viimise lubade kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1901/2006 artikli 36 lõikele 3.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 3 alapunkt b2. Kui tunnistuse taotlus on menetlemisel, sisaldab artikli 7 lõike 3 kohane kehtivusaja pikendamise taotlus käesoleva artikli lõike 1 punktis d osutatud üksikasju ja viidet juba registreeritud tunnistuse taotlusele.3. Juba antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus sisaldab lõike 1 punktis d osutatud üksikasju ja juba antud tunnistuse koopiat.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 3 alapunkt c4. Liikmesriigid võivad tunnistuse taotlemisel ja tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlemisel näha ette lõivu.ê 1768/92Artikkel 9Tunnistusetaotluse esitamine1. Tunnistusetaotlus esitatakse selle liikmesriigi pädevale tööstusomandi õiguskaitse ametile, kes andis välja aluspatendi või kelle nimel see välja anti ning kus artikli 3 punktis b nimetatud luba toode turule viia saadi, kui liikmesriik ei määra selleks teist asutust.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 4 alapunkt aTunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus esitatakse asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.ê 1768/922. Lõikes 1 nimetatud asutus avaldab teatise tunnistusetaotluse kohta. Teatis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:a) taotleja nimi ja aadress;b) aluspatendi number;c) leiutise nimetus;d) artikli 3 punktis b nimetatud toote turuleviimisloa number ja kuupäev ning selles loas nimetatud toode;e) vajaduse korral esimese ühenduses turuleviimise loa number ja kuupäev;ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 4 alapunkt bf) vajadusel viide selle kohta, et taotlus sisaldab kehtivusaja pikendamise taotlust.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 4 alapunkt c3. Lõiget 2 kohaldatakse juba antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlusest teatamise puhul või kui tunnistuse taotlus on menetlemisel. Teade sisaldab täiendavalt viidet tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlusele.ê 1768/92Artikkel 10Tunnistuse andmine või taotluse tagasilükkamine1. Kui tunnistusetaotlus ja toode, mille kohta taotlus esitati, vastavad käesolevas määruses ettenähtud tingimustele, annab artikli 9 lõikes 1 nimetatud asutus tunnistuse välja.2. Kui lõikest 3 ei tulene teisiti, lükkab artikli 9 lõikes 1 nimetatud asutus tunnistusetaotluse tagasi, kui taotlus või toode, mille kohta taotlus esitati, ei vasta käesolevas määruses ettenähtud tingimustele.3. Kui tunnistusetaotlus ei vasta artiklis 8 ettenähtud tingimustele, palub artikli 9 lõikes 1 nimetatud asutus taotlejal ebatäpsus parandada või maksta lõiv kindlaksmääratud aja jooksul.4. Kui ebatäpsus ei ole parandatud või lõiv makstud ettenähtud aja jooksul vastavalt lõikele 3, lükkab asutus taotluse tagasi.5. Liikmesriigid võivad ette näha, et artikli 9 lõikes 1 nimetatud asutus annab tunnistused välja ilma kontrollimata, kas artikli 3 lõigetes c ja d ettenähtud tingimused on täidetud.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 56. Lõikeid 1 kuni 4 kohaldatakse mutatis mutandis kehtivusaja pikendamise taotluse suhtes.ê 1768/92Artikkel 11Teatise avaldamine1. Artikli 9 lõikes 1 nimetatud asutus avaldab teatise selle kohta, et tunnistus on välja antud. Teatis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:a) tunnistuse omaniku nimi ja aadress;b) aluspatendi number;c) leiutise nimetus;d) artikli 3 punktis b nimetatud toote turuleviimisloa number ja kuupäev ning selles loas nimetatud toode;e) vajaduse korral esimese ühenduses turuleviimise loa number ja kuupäev;f) tunnistuse kehtivusaeg.2. Artikli 9 lõikes 1 nimetatud asutus avaldab teatise selle kohta, et tunnistusetaotlus on tagasi lükatud. Teatis sisaldab vähemalt artikli 9 lõikes 2 loetletud andmeid.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 63. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotluse rahuldamist või tagasilükkamist käsitleva teate suhtes.ê 1768/92Artikkel 12AastamaksudLiikmesriigid võivad nõuda, et tunnistuse eest makstakse aastamaksu.Artikkel 13Tunnistuse kehtivus1. Tunnistus hakkab kehtima aluspatendi seaduses ettenähtud tähtaja lõppemisel ajavahemikuks, mis vastab aluspatendi taotluse esitamise kuupäeva ja esimese ühenduses toote turuleviimise loa väljaandmise kuupäeva vahelisele ajale, mida vähendatakse viie aasta võrra.2. Olenemata lõikest 1 ei või tunnistuse kehtivusaeg ületada viit aastat selle kehtima hakkamisest.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 73. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegu pikendatakse kuue kuu võrra juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1901/2006 artiklit 36. Sellisel juhul võib käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada vaid ühe korra.ê 1768/92 (kohandatud)Ö 4. Kui tunnistus antakse tootele, mida kaitseb patent, mille kehtivusaega on enne 2. jaanuari 1993. aastal pikendatud või millele niisugust pikendamist on taotletud siseriikliku patendiseaduse alusel, lühendatakse selle tunnistusega lubatud kaitseaega nende aastate võrra, mille võrra patendi kehtivusaeg on pikem kui 20 aastat. Õê 1768/92Artikkel 14Tunnistuse kehtivuse lõppemine1. Tunnistus kaotab kehtivuse:a) artiklis 13 ettenähtud ajavahemiku lõppedes;b) kui tunnistuse omanik loobub sellest;c) kui vastavalt artiklile 12 kehtestatud aastamaks ei ole õigeaegselt tasutud;ê 1768/92 (kohandatud)d) kui toodet, mida tunnistus hõlmab, ei saa enam turustada seetõttu, et turuleviimisluba või -load tühistatakse direktiivi Ö 2001/83/EÜ Õ või direktiivi Ö 2001/82/EÜ Õ kohaselt ning nii kaua kuni selline olukord kestab. Käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud asutus võib otsustada tunnistuse kehtivuse lõppemise üle kas omal algatusel või kolmanda isiku taotlusel.Artikkel 15Tunnistuse tühistamine1. Tunnistus on tühine, kui:a) see anti välja vastuolus artikli 3 sätetega;b) aluspatent on kaotanud kehtivuse enne seaduses ettenähtud tähtaja lõppemist;c) aluspatent tühistatakse või piiratakse seda sel määral, et toode, mille kohta tunnistus välja anti, ei ole enam aluspatendi nõudlusega kaitstud, või aluspatendi kehtivusaja lõppemise järel on olemas niisugused tühistamise alused, mis oleksid õigustanud tühistamist või piiramist.2. Igaüks võib esitada avalduse või hagi tunnistuse tühistamiseks sellele organile, kes siseriiklike seaduste kohaselt vastutab vastava aluspatendi Ö tühistamise Õ eest.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 8Artikkel 16Kehtivusaja pikendamise tühistamine1. Kehtivusaja pikendamine võidakse tühistada, kui pikendus on antud vastuolus määruse (EÜ) nr 1901/2006 artikli 36 sätetega.2. Igaüks võib esitada kehtivusaja pikendamise tühistamise taotluse organile, kes siseriiklike seaduste kohaselt vastutab põhipatendi tühistamise eest.ê 1768/92è1 1901/2006 artikkel 52 punkt 9 alapunkt aArtikkel 17Kehtivuse lõppemisest või tühistamisest teatamineè1 1. ç Kui tunnistus kaotab kehtivuse vastavalt artikli 14 punktidele b, c või d või on vastavalt artiklile 15 tühine, avaldab artikli 9 lõikes 1 nimetatud asutus selle kohta teatise.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 9 alapunkt b2. Kui kehtivusaja pikendamine tühistatakse vastavalt artiklile 16, avaldab artikli 9 lõikes 1 osutatud asutus sellekohase teate.ê 1901/2006 artikkel 52 punkt 10Artikkel 18KaebusedArtikli 9 lõikes 1 nimetatud asutuse või artikli 15 lõikes 2 ja artikli 16 lõikes 2 nimetatud organite käesoleva määruse alusel tehtud otsuste peale võib esitada kaebuse samamoodi, nagu on sätestatud siseriiklikes seadustes riiklike patentidega seotud sarnaste otsuste peale kaebuste esitamine.ê 1768/92Artikkel 19Menetlus1. Kuna käesolevas määruses puuduvad menetlussätted, kohaldatakse tunnistuse suhtes samu menetlussätteid, mida kohaldatakse siseriiklike seaduste kohaselt vastava aluspatendi suhtes, kui nendes seadustes ei ole tunnistuste kohta ette nähtud menetluse erisätteid.2. Olenemata lõikest 1 ei saa tunnistuse andmise kohta kaebust esitada.ê 2003. aasta ühinemisakt, artikkel 20 ja II lisa punkt 4.C.II.1.a), lk 342 (kohandatud)Artikkel 20Ühenduse laienemisega seotud lisasättedJärgmisi sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks käesoleva määruse ülejäänud sätete kohaldamist:a) Ö meditsiinitootele, mida Tšehhi Vabariigis kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane meditsiinitoote müügiluba Õi) Tšehhi Vabariigis pärast 10. novembrit 1999, võib anda täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuue kuu jooksul pärast esmase müügiloa saamist;ii) ühenduses mitte varem kui kuue kuu jooksul enne Ö 1. maid 2004 Õ, võib anda täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuue kuu jooksul pärast esmase müügiloa saamist;b) meditsiinitootele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi Eestis esmane meditsiinitoote müügiluba enne Ö 1. maid 2004 Õ, võib anda täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuue kuu jooksul pärast esmase müügiloa saamist või, enne 1. jaanuari 2000 väljaantud patentide puhul, patendiseaduses (1999. aasta oktoobris tehtud muudatustega) ettenähtud kuuekuulise tähtaja jooksul;c) meditsiinitootele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi Küprosel esmane meditsiinitoote müügiluba enne Ö 1. maid 2004 Õ, võib anda täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuue kuu jooksul pärast esmase müügiloa saamist; olenemata eelöeldust tuleb juhul, kui müügiluba saadi enne aluspatendi väljaandmist, esitada täiendava kaitse taotlus kuue kuu jooksul patendi väljaandmise kuupäevast;d) meditsiinitootele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi Lätis esmane meditsiinitoote müügiluba enne Ö 1. maid 2004 Õ, võib anda täiendava kaitse tunnistuse. Juhul kui artikli 7 lõikes 1 ettenähtud tähtaeg on möödunud, antakse võimalus taotleda täiendava kaitse tunnistust kuuekuulise tähtaja jooksul, mis hakkab kulgema hiljemalt Ö 1. mail 2004 Õ;e) meditsiinitootele, mida kaitseb pärast 1. veebruari 1994 taotletud kehtiv aluspatent ja millele saadi Leedus esmane meditsiinitoote müügiluba enne Ö 1. maid 2004 Õ, võib anda täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati Ö 1. maist 2004 Õ kuue kuu jooksul;f) meditsiinitootele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane meditsiinitoote müügiluba pärast 1. jaanuari 2000, võib anda Ungaris täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati Ö 1. maist 2004 Õ kuue kuu jooksul;g) meditsiinitootele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi Maltal meditsiinitoote esmane müügiluba enne Ö 1. maid 2004 Õ, võib anda täiendava kaitse tunnistuse. Juhul kui artikli 7 lõikes 1 ettenähtud tähtaeg on möödunud, antakse võimalus taotleda täiendava kaitse tunnistust kuuekuulise tähtaja jooksul, mis hakkab kulgema hiljemalt Ö 1. mail 2004 Õ;h) meditsiinitootele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane meditsiinitoote müügiluba pärast 1. jaanuari 2000, võib anda Poolas täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuuekuulise tähtaja jooksul, mis hakkab kulgema hiljemalt Ö 1. mail 2004 Õ;i) meditsiinitootele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi Sloveenias esmane meditsiinitoote müügiluba enne Ö 1. maid 2004 Õ, võib anda täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati Ö 1. maist 2004 Õ kuue kuu jooksul, kaasa arvatud juhul, kui artikli 7 lõikes 1 ettenähtud tähtaeg on möödunud;j) meditsiinitootele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi Slovakkias esmane meditsiinitoote müügiluba pärast 1. jaanuari 2000, võib anda täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuue kuu jooksul pärast esmase müügiloa saamist või kui müügiluba saadi enne seda kuupäeva, siis kuue kuu jooksul pärast 1. juulit 2002;ê Ühinemisakt 2005, artikkel 16 ja III Lisa punkt 1.II.1.a) (kohandatud)k) ravimitele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane ravimi müügiluba pärast 1. jaanuari 2000, võib anda Bulgaarias täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati Ö 1. jaanuarist 2007 Õ kuue kuu jooksul;l) ravimitele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane ravimi müügiluba pärast 1. jaanuari 2000, võib anda Rumeenias täiendava kaitse tunnistuse. Juhul kui artikli 7 lõikes 1 ettenähtud tähtaeg on möödunud, antakse võimalus taotleda täiendava kaitse tunnistust kuuekuulise tähtaja jooksul, mis hakkab kulgema hiljemalt Ö 1. jaanuarist 2007 Õ.ê 1768/92 (kohandatud)è1 Ühinemisakt 2003, artikkel 20 ja II Lisa punkt 4.C.II.1.b), lk 342Artikkel 21Ö Üleminekusätted Õè1 1. ç Käesolevat määrust ei kohaldata tunnistuste suhtes, mis on välja antud kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega enne Ö 2. jaanuari 1993 Õ või tunnistusetaotluste suhtes, mis on esitatud kooskõlas nimetatud õigusaktidega enne Ö 2. juulit 1992 Õ.ê Ühinemisakt 1994, artikkel 29 ja I Lisa XI F.I c, lk 233 (kohandatud)Austria, Rootsi ja Soome osas ei kohaldata käesolevat määrust siseriiklike õigusaktide kohaselt enne Ö 1. jaanuari 1995 Õ väljastatud tunnistuste suhtes.ê Ühinemisakt 2005, artikkel 16 ja III Lisa punkt 1.II.1.b) (kohandatud)2. Käesolevat määrust kohaldatakse täiendava kaitse tunnistuste suhtes, mis on välja antud enne ühinemiskuupäeva vastavalt Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia õigusaktidele enne Ö 1. maid 2004 ning vastavalt Rumeenia õigusaktidele enne 1. jaanuari 2007 Õ.êArtikkel 22Kehtetuks tunnistamineMäärus (EMÜ) nr 1768/92 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.ê 1768/92 (kohandatud)Artikkel 23Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal päeval Õ pärast selle avaldamist Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…] […]éI LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EMÜ) nr 1768/92 (EÜT L 182, 2.7.1992, lk 1) |Ühinemisakt 1994, Lisa I, punkt XI.F.I (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 233) |Ühinemisakt 2003, Lisa II, punkt 4.C.II (ELT L 236, 23.9.2003, lk 342) |Ühinemisakt 2005, Lisa III, punkt 1.II (ELT L 157, 21.6.2005, lk 56) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1901/2006 (ELT L 378, 27.12.2006, lk 1) | Ainult artikkel 52 |_____________II LISAVastavustabelMäärus (EMÜ) nr 1768/92 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikkel 2 |Artikkel 3 sissejuhatavad sõnad | Artikkel 3 sissejuhatavad sõnad |Artikkel 3 punkt a | Artikkel 3 punkt a |Artikkel 3 punkt b esimene lause | Artikkel 3 punkt b |Artikkel 3 punkt b teine lause | ______ |Artikkel 3 punkt c ja d | Artikkel 3 punkt c ja d |Artikkel 4-7 | Artikkel 4-7 |Artikkel 8 lõige 1 | Artikkel 8 lõige 1 |Artikkel 8 lõige 1a | Artikkel 8 lõige 2 |Artikkel 8 lõige 1b | Artikkel 8 lõige 3 |Artikkel 8 lõige 2 | Artikkel 8 lõige 4 |Artikkel 9-12 | Artikkel 9-12 |Artikkel 13 lõige 1, 2 ja 3 | Artikkel 13 lõige 1, 2 ja 3 |Artikkel 14-15 | Artikkel 14-15 |Artikkel 15a | Artikkel 16 |Artikkel 16, 17 ja 18 | Artikkel 17, 18 ja 19 |Artikkel 19 | _____ |Artikkel 19a sissejuhatavad sõnad punkti a alapunktid i ja ii | Artikkel 20 sissejuhatavad sõnad punkti a alapunktid i ja ii |Artikkel 19a punktid b kuni l | Artikkel 20 punktid b kuni l |Artikkel 20 | Artikkel 21 |Artikkel 21 | _____ |Artikkel 22 | Artikkel 13 lõige 4 |_____ | Artikkel 22 |Artikkel 23 | Artikkel 23 |_____ | Lisa I |_____ | Lisa II |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku I lisa.[5] ELT C , , lk .[6] ELT C , , lk .[7] EÜT L 182, 2.7.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1901/2006 (ELT L 378, 27.12.2006, lk 1).[8] Vt lisa I.[9] ELT L 378, 27.12.2006, lk 1.[10] EÜT Ö L 311 Õ, Ö 28.11.2001 Õ, lk Ö 67 Õ.[11] EÜT L Ö 311 Õ, Ö 28.11.2001 Õ, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0499

Ettepanek Nõukogu määrus millega tunnistatakse kehtetuks Nõukogu määrus (EÜ) nr 3690/93, millega kehtestatakse ühenduse süsteem, mis sätestab eeskirjad kalapüügilitsentsides sisalduva miinimumteabe kohta  /* KOM/2005/0499 lõplik - CNS 2005/0205 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 17.10.2005KOM(2005) 499 lõplik2005/0205 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3690/93, millega kehtestatakse ühenduse süsteem, mis sätestab eeskirjad kalapüügilitsentsides sisalduva miinimumteabe kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määrusega nr 3690/93[1] kehtestati ühenduse süsteem, mis sätestab eeskirjad kalapüügilitsentsides sisalduva miinimumteabe kohta, määruse (EÜ) nr 3760/92 (millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuurisüsteem) alusel, mis tunnistati kehtetuks määrusega (EÜ) nr 2371/2002.Kalapüügilitsentsid on laevastike haldamise oluline vahend, eriti seoses määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklites 12 ja 13 ning nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 639/2004 (ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta) sätestatud mahupiirangutega. Seepärast tuleb kalapüügilitsentse käsitlevaid eeskirju kohandada vastavalt uuele olukorrale määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 13 lõike 3 ja artikli 22 lõike 3 kohaselt.Kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee esitas 6. juulil 2005. aastal pooldava arvamuse komisjoni selleteemalise määruse ettepaneku kohta ning see määrus võeti vastu ja seda hakatakse kohaldama nõukogu määruse nr 3690/93 kehtetuks tunnistamise kuupäevast alates.Seepärast tuleks nimetatud määrus viivitamata kehtetuks tunnistada.2005/0205 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3690/93, millega kehtestatakse ühenduse süsteem, mis sätestab eeskirjad kalapüügilitsentsides sisalduva miinimumteabe kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3690/93, millega kehtestatakse ühenduse süsteem, mis sätestab eeskirjad kalapüügilitsentsides sisalduva miinimumteabe kohta,[4] põhineb nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määrusel (EMÜ) nr 3760/92, millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuuri süsteem,[5] mis asendati nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta.[6] Määruse (EÜ) nr 3690/93 viited ja sätted ei ole enam kooskõlas kõnealuse uue määrusega, millega kehtestatakse uued eeskirjad kalapüügilitsentsides sisalduva püügimahu haldamiseks.2.  Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 22 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 3 on antud komisjonile volitused sätestada rakenduseeskirjad kalapüügilitsentside ja püügimahtude haldamiseks.3.  Komisjon on vastu võtnud 3. augusti 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1281/2005 kalapüügilitsentside haldamise ja nendes sisalduva miinimumteabe kohta,[7] mida hakatakse kohaldama alates määruse (EÜ) nr 3690/93 kehtetuks tunnistamise kuupäevast.4.  Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 3690/93 kehtetuks tunnistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Määrus (EÜ) nr 3690/93 tunnistatakse kehtetuks.2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1281/2005 ning loetakse vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud vastavustabelile.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistujaLISAVastavustabelMäärus (EÜ) nr 3690/93 | Määrus (EÜ) nr 1281/2005 |Artikkel 1 | Artiklid 1 ja 3 |Artikkel 2 | Artikkel 5 |Artikkel 3 | Artikkel 4 |Artikkel 4 | Artikkel 5 |Artikkel 5 | Artikkel 6 |Artikkel 6 | – |Artikkel 7 | – |Artikkel 8 | – |Artikkel 9 | – |Artikkel 10 | Artiklid 8 ja 9 |[1] EÜT L 341, 31.12.1993, lk 93.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] EÜT L 341, 31.12.1993, lk 93.[5] EÜT L 389, 31.12.1992, lk 1.[6] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[7] ELT L 203, 4.8.2005, lk 3.