               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.1.2022
            COM(2022) 10 final
            2022/0003(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõukogu 225. istungjärgul võetava seisukoha kohta seoses rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisa 178. muudatuse, 6. lisa I osa 47. muudatuse, 6. lisa II osa 40. muudatuse, 6. lisa III osa 24. muudatuse, 7. lisa 7. muudatuse, 8. lisa 109. muudatuse, 10. lisa IV köite 91. muudatuse, 14. lisa I köite 17. muudatuse, 17. lisa 18. muudatuse ja 9. lisa 29. muudatuse kavandatud vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega kehtestatakse:

               i)liidu nimel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõukogu 225. istungjärgul võetav seisukoht seoses rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisa 178. muudatuse, 6. lisa I osa 47. muudatuse, 6. lisa II osa 40. muudatuse, 6. lisa III osa 24. muudatuse, 7. lisa 7. muudatuse, 8. lisa 109. muudatuse, 10. lisa IV köite 91. muudatuse, 14. lisa I köite 17. muudatuse, 17. lisa 18. muudatuse ja 9. lisa 29. muudatuse kavandatud vastuvõtmisega ning

               ii)liidu nimel võetav seisukoht pärast seda, kui ICAO teatab rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisa 178. muudatuse, 6. lisa I osa 47. muudatuse, 6. lisa II osa 40. muudatuse, 6. lisa III osa 24. muudatuse, 7. lisa 7. muudatuse, 8. lisa 109. muudatuse, 10. lisa IV köite 91. muudatuse, 14. lisa I köite 17. muudatuse, 17. lisa 18. muudatuse ja 9. lisa 29. muudatuse vastuvõtmisest vastavate riikidele adresseeritud kirjadega ning kutsub osalisriike üles teatama meetmetega mittenõustumisest, võimalikest erinevustest või vastuvõetud meetme järgimisest.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon

               Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsioon“) eesmärk on reguleerida rahvusvahelist lennutransporti. Chicago konventsioon jõustus 4. aprillil 1947 ja sellega asutati Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon.

               Kõik ELi liikmesriigid on Chicago konventsiooni osalised.

               2.2.Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon

               Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on ÜRO spetsialiseeritud asutus. Organisatsiooni eesmärkideks on arendada rahvusvahelise aeronavigatsiooni põhimõtteid ja meetodeid ning edendada rahvusvahelise lennutranspordi kavandamist ja arendamist.

               ICAO nõukogu on ICAO alaline organ, kuhu kuulub 36 konventsiooniosalist riiki, mille ICAO assamblee on valinud kolmeks aastaks. Ajavahemikul 2019–2022 on ICAO nõukogus esindatud seitse ELi liikmesriiki.

               Chicago konventsiooni artiklis 54 loetletud ICAO nõukogu kohustuslike ülesannete seas on rahvusvaheliste normide ja soovituslike tavade vastuvõtmine, mis määratakse kindlaks Chicago konventsiooni lisades.

               Chicago konventsiooni artikli 90 kohaselt jõustub asjaomane lisa või lisa muudatus selle ICAO osalisriikidele edastamisest kolme kuu jooksul või pärast ICAO nõukogu määratud pikemat perioodi juhul, kui selle aja jooksul ei ole enamik ICAO osalisriike teatanud oma mittenõustumisest.

               Pärast selliste meetmete vastuvõtmist peavad ICAO riigid enne asjaomaste meetmete jõustumist ja õiguslikult siduvaks muutumist teatama meetmete heakskiitmata jätmisest, võimalikest erinevustest või vastuvõetud meetme järgimisest.

               Chicago konventsiooni artikli 38 kohaselt peab osalisriik, kelle arvates ei ole mõne rahvusvahelise standardi või menetluse kõiki aspekte võimalik järgida või viia oma norme ja tavasid täielikult kooskõlla rahvusvahelise standardi või menetlusega pärast selle muutmist või kes peab vajalikuks vastu võtta norme või tavasid, mis mingis üksikasjas erinevad rahvusvahelise standardiga kehtestatud normidest või tavadest, viivitamata teatama ICAO-le oma tava ja rahvusvahelise standardiga kehtestatud tava erinevustest.

               2.3.ICAO kavandatud aktid ja nende seos kehtivate liidu eeskirjadega

               ICAO nõukogu võtab oma 225. istungjärgul või sellele järgneval istungjärgul eeldatavalt vastu järgmised muudatused:

                  –1. lisa 178. muudatus, milles käsitletakse lennundusspetsialistide elektrooniliste lubade üleilmset tunnustamist;

                  –6. lisa I osa 47. muudatus, milles käsitletakse pikema kõrvalekaldumisajaga lendusid (EDTO), imikute päästeveste, maapinnaga kokkupõrke vältimise süsteeme, lennurajalt väljasõitmise eest hoiatavaid süsteeme ja vähendatud käitamismiinimume;

                  –6. lisa II osa 40. muudatus, milles käsitletakse vähendatud käitamismiinimume ning üldlennunduse pääste- ja tuletõrjeteenustega seotud vastavaid sätteid;

                  –6. lisa III osa 24. muudatus, milles käsitletakse vähendatud käitamismiinimume, avamerel asuvate varulennuväljade kasutamist kopterite pikamaalendudel, ja ohtlikke kaupu;

                  –7. lisa 7. muudatus, milles käsitletakse õhusõidukite registreerimist, registrist kustutamist ja registreeringute ülekandmist;

                  –8. lisa 109. muudatus, milles käsitletakse riigi kohustusi seoses kolmandate isikute tehtavate muudatus- ja remonditöödega, lastiruumis tule summutamist puudutavaid sätteid ning selliste õhusõidukite hooldust, mis ei ole registreeritud hooldusorganisatsiooni sertifikaadi välja andnud riigis;

                  –10. lisa IV köite 91. muudatus, milles käsitletakse õhus kokkupõrke vältimise süsteemi X (ACAS X) kasutuselevõtmist ja õhus kokkupõrke vältimise süsteemi valehäirete arvu vähendamist õhusõidukite puhul, millel on praegune hübriidseiresuutlikkusega õhus kokkupõrke vältimise süsteem;

                  –14. lisa I köite 17. muudatus, milles käsitletakse üldlennunduse pääste- ja tuletõrjeteenuseid;

                  –17. lisa 18. muudatus, mis tuleneb 17. lisa läbivaatamisest lennundusjulgestuse komisjoni 32. kohtumisel (AVSECP/32), mis toimus 31. maist kuni 4. juunini 2021;

                  –9. lisa 29. muudatus, milles käsitletakse terviseprobleemide tekkimist lennunduses ja inimkaubandusevastast võitlust ning mis tuleneb 13.–23. juulil 2021 toimunud protseduuride lihtsustamise komisjoni 12. kohtumisel (FALP/12) antud soovitustest

               (edaspidi „kavandatud aktid“).

               Kavandatud aktide eesmärgid on järgmised.

               1. lisa 178. muudatus

               Lisada 1. lisasse 5. peatükk „Lennundusspetsialistide lubade spetsifikatsioonid“, milles käsitletakse lennundusspetsialistide elektrooniliste lubade süsteemi rakendamist, et parandada nimetatud lubade tõhusust ja üleilmset tunnustamist.

               Muudatust on kavas kohaldada alates 3. novembrist 2022.

               6. lisa I osa 47. muudatus

               Muuta seoses pikema kõrvalekaldumisajaga lendudega (EDTO) 4. peatükki ja jätta välja kogu C liide. Muudatus on seotud EDTO oluliste süsteemidega ja selle eesmärk on selgitada, et EDTO kõrvalekaldumise kestuse rangeimat piirangut ei tohi ületada ning seda tuleb lähtekohas arvesse võtta. C liide kui juhendmaterjal jäetakse välja, sest EDTO käsiraamat (dokument 10085) sisaldab kõiki EDTOga seotud juhiseid.

               Lisada seoses imikute päästevestidega 6. lisa I osasse uus märkus koos lisasuunistega imikute päästevestide veo kohta. Osalisriikidel ei ole juriidilist kohustust teatada märkuste järgimisest või nendega seotud erinevustest.

               Seoses maapinnaga kokkupõrke vältimise süsteemidega (GPWS) muuta hiljutiste õnnetuste läbivaatamise põhjal standardiks 6. lisa I osa praegune soovitus, mis käsitleb maapinnaga kokkupõrke vältimise süsteeme õhusõidukite puhul, mille suurim lubatud stardimass on 5 700 kg ja millega on lubatud vedada rohkem kui viit, kuid mitte rohkem kui üheksat reisijat.

               Kehtestada 1. peatükis seoses lennurajalt väljasõitmise eest hoiatavate süsteemidega (ROAAS) uusi määratlusi sisaldav uus standard, millega nõutakse, et äriliseks lennutranspordiks kasutatavad õhusõidukid peavad tulevikus olema varustatud lennurajalt väljasõitmise eest hoiatavate süsteemidega ja neid süsteeme kasutama.

               6. lisa I osa 47. muudatus, 6. lisa II osa 40. muudatus ja 6. lisa III osa 24. muudatus, milles käsitletakse suutlikkusel põhinevaid lennuväljade käitamismiinimume (PBAOM) ja lennuandmete pardasalvesteid

               Suutlikkusel põhinevate lennuväljade käitamismiinimumide (PBAOM) kontseptsioon võimaldab kehtestada vähendatud käitamismiinimumid, st kohaldada maapealse taristu ja õhusõidukite süsteemide suutlikkust arvesse võttes tavapärasest madalamaid miinimummäärasid.

               6. lisa muudatuste üks eesmärk on vältida viiteid konkreetsetele süsteemidele, nagu täiustatud vaatlussüsteemid (EVS) ja esiklaasinäiturid (HUD), ning esitada üldisem, tehnoloogianeutraalsem tekst, et võimaldada edasist arengut selles valdkonnas. Samuti kehtestatakse baasõhusõiduki ja täiustatud võimekusega õhusõiduki määratlused – täiustatud võimekusega õhusõidukil on peale käitamiseks vajaliku varustuse ka lisavarustus, kuid baasõhusõidukil on üksnes vajalik varustus, mistõttu selle puhul ei saa kohaldada vähendatud käitamismiinimume. See muudatus on esimene etapp suutlikkusel põhinevate lennuväljade käitamismiinimumide (PBAOM) kontseptsiooni kasutuselevõtul ärilises lennutegevuses, et hõlbustada kõnealusekontseptsiooni mõistmist ja võimaldada kasutusele võtta üldisemalt kirjeldatud standardid.

               Lisaks jäetakse välja 6. lisa I osa H liide, sest teave automaatmaandumissüsteemide, esiklaasinäiturite ja vaatlussüsteemide kasutamise kohta on nüüd esitatud igailmalendude käsiraamatus (dokument 9365). Osalisriikidel ei ole juriidilist kohustust teatada juhendmaterjali järgimisest või sellega seotud erinevustest.

               Muuta 6. lisas lennuandmete pardasalvestite suhtes praegu kohaldatavaid standardeid, et kehtestada lennuandmete pardasalvestisüsteemide tootjatele ja paigaldajatele nõuded lennuandmete pardasalvestite töökorras hoidmiseks vajaliku teabe andmiseks. Nõuetes täpsustatakse ka lennuandmete pardasalvesti hooldustööde sagedust.

               6. lisa II osa 40. muudatus ja 14. lisa I köite 17. muudatus, milles käsitletakse üldlennunduse pääste- ja tuletõrjeteenustega seotud sätteid

               Lisada 6. lisa II osa 2. jakku (üldlennundus) uus soovitus ja 6. lisa II osa 3. jakku (suured ja turboreaktiivlennukid) ning 14. lisa I köite 9. peatükki uued standardid.

               Määrata 6. lisa II osa 2. ja 3. jao puhul selgelt kindlaks, kas käitajal on vaja võtta arvesse pääste- ja tuletõrjerajatiste ja -teenuste kättesaadavust lennuväljal, kus toimub kavandatud käitamine.

               6. lisa II osa 2. jaos esitatud kavandatud soovitus võimaldab asjaomastel üldlennunduse käitajatel (ELi süsteemis muude kui keerukate mootorõhusõidukitega teostatava mitteärilise lennutranspordi (NCO) käitajad) hinnata selle lennuvälja sobivust, kus toimub kavandatud käitamine, ning võtta hindamisel arvesse pääste- ja tuletõrjerajatiste olemasolu. 6. lisa II osa 3. jaos käsitletud käitajate (ELi süsteemis keerukate mootorõhusõidukitega teostatava mitteärilise lennutranspordi (NCC) käitajad) puhul, kellelt nõutakse ohutusjuhtimise süsteemi (SMS) olemasolu, tuleks käitaja ohutusjuhtimise süsteemis käsitleda vajadust võtta lennuvälja valimisel arvesse asjakohaseid pääste- ja tuletõrjerajatisi.

               Samuti teeb ICAO ettepaneku jätta 14. lisa (lennuväljad) I köite (lennuväljade kavandamine ja käitamine) pääste- ja tuletõrjeteenustega seotud sätetest välja üldlennundus. Mõned riigid tõlgendavad praegust teksti nii, et kõikidel lennuväljadel peavad olema olenemata lennutegevuse ulatusest ja liigist sihtotstarbelised pääste- ja tuletõrjerajatised. See tekitab väikestele üksnes üldlennunduse õhusõidukitele mõeldud lennuväljadele suure koormuse ning on viinud tööaja piiramise või isegi lennuvälja sulgemiseni. Lennujaamade ajutine sulgemine või piiratud tööaeg kujutab endast ohtu, eelkõige üldlennunduse õhusõidukitele, mille kütusemahutavus on piiratud, mis sageli tohivad lennata üksnes päevavalguses ja mis sõltuvad rohkem ilmastikutingimustest. Praegune pääste- ja tuletõrjerajatiste nõue ei ole proportsionaalne peamiselt seetõttu, et väikeste üldlennunduse õhusõidukite väikest massi, kiirust õhkutõusul ja maandumisel ning piiratud kütusemahutavust arvestades ei juhtu nende õhkutõusul või maandumisel tõenäoliselt sellist laadi õnnetust, mis nõuaks tuletõrjeteenistuse olemasolu lennuväljal.

               6. lisa III osa 24. muudatus

               Seoses avamerel asuvate varulennuväljade kasutamisega kopterite pikamaalendudel muudetakse standardeid ja soovituslikke tavasid, et jätta välja praegune soovituslik tava, mille kohaselt varulennuväljana ei kasutata avamerel maandumiseks sobimatul alal asuvaid lennuvälju. Nüüd nõutakse, et käitaja võtaks nende kasutamise üle otsustamisel arvesse kõiki asjakohaseid tegureid. Muudatusega võimaldatakse käitajal kavandada avamerel maandumiseks sobimatul alal asuva lennuvälja kasutamist varulennuväljana tingimusel, et tehakse riskihindamine. Eesmärk on võimaldada käitajal hallata optimeeritud nimikoormust ohutult ja tõhusalt kütuse, lennuulatuse ja ümbersuunamisega seotud nõuete alusel, säilitades samal ajal vähemalt võrdväärse ohutustaseme sellega, mis on ette nähtud praeguses sättes.

               Lisada seoses ohtlike kaupade veoga kopteritel 6. lisa III osasse uus 12. peatükk. Praegu puuduvad III osas piisavad standardid, eelkõige seoses käitaja päritoluriigi kohustusi puudutavate sätetega. Selliseid sätteid on vaja, et käsitleda ohtlike kaupade veo ohutut järelevalvet ja selgitada nõudeid, mida kohaldatakse käitajatele, kellel ei ole ohtlike kaupade veoks luba. Sätted põhinevad 6. lisa I osas esitatud sätetel ja neid on kohandatud 6. lisa III osa jaoks. Need on kooskõlas dokumendiga „Ohtlike kaupade ohutu õhuveo tehnilised juhendid“ (dokument 9284, tehnilised juhendid).

               6. lisa I, II ja III osa ning 14. lisa I köite muudatusi on kavas kohaldada alates 3. novembrist 2022.

               7. lisa 7. muudatus

               Muudatus on kavas teha selleks, et hõlbustada õhusõidukite ülekandmist ühe riigi registrist teise riigi registrisse, ühtlustada praegust tava ning suurendada läbipaistvust ja järjepidevust õhusõidukite omandiõigust käsitlevate andmete vahetamisel riikide poolt.

               Õhusõiduki registreerimise puhul tuleks registreerimissertifikaati muuta nii, et oleks näha, kas asjaomane sertifikaat on välja antud õhusõiduki omanikule, õhusõiduki käitajale või mõnele muule üksusele. Muudatuse eesmärk on kajastada lennundussektori praegusi kaubandustavasid, näiteks rentimist, mille puhul õhusõidukit ei käita mitte selle omanik, vaid mõni muu üksus.

               Õhusõidukite registrist kustutamise puhul tuleks kehtestada nõue, et selle kohta väljastatakse asjakohane sertifikaat. Praegu ei ole paljud riigid asjaomase teate või registrist kustutamise sertifikaadi vormi ja selles esitatava teabe kohta ühtseid nõudeid kehtestanud, mistõttu tekivad viivitused õhusõidukite registreerimisel.

               7. lisa 7. muudatust on kavas kohaldada alates 2. novembrist 2023. Registreerimissertifikaati käsitlevad sätted peaksid siiski jõustuma 26. novembril 2026.

               8. lisa 109. muudatus

               Muuta 8. lisa standardeid ja soovituslikke tavasid, et suurendada selgust ja tagada, et mis tahes muudatus- ja remonditöid heakskiitvatel riikidel (st konstruktsioonimuudatusi tegevatel riikidel) oleks selge arusaam oma vastutusest jätkuva lennukõlblikkuse eest, ning selgitada projekteerimisvõimalusi seoses tule summutamisega suurte lennukite, kopterite ja väikelennukite lastiruumis. Samuti lisatakse märkus, milles selgitatakse, et II osa 6. peatüki kavandatud sätetega ei takistata hooldusorganisatsiooni hooldamast õhusõidukeid, mis ei ole registreeritud hooldusorganisatsiooni sertifikaadi välja andnud riigis, või registreerimata õhusõidukeid. Osalisriikidel ei ole juriidilist kohustust teatada märkuste järgimisest või nendega seotud erinevustest.

               8. lisa 109. muudatuse kohaldamise alguskuupäev on 3. november 2022.

               10. lisa IV köite 91. muudatus

               Muuta 10. lisa IV köite kehtivaid standardeid ja soovituslikke tavasid, et võtta kasutusele õhus kokkupõrke vältimise süsteem X (ACAS X), mis aitab parandada ohutust, vähendada tarbetute hoiatuste arvu, kehtestada uued menetlused ja võimaldab kasutada muid seireandmete allikaid, et toetada uusi õhusõidukitüüpe, ning vähendada õhus kokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) valehäirete arvu. Muudatust on kavas kohaldada alates 3. novembrist 2022.

               17. lisa 18. muudatus

               Lisada Chicago konventsiooni 17. lisasse uusi ja/või muuta kehtivaid standardeid ja soovituslikke tavasid, mis on seotud julgeolekukultuuri, õhusõiduki käitaja julgestusprogrammide, registreeritud pagasis lõhkeainete avastamise meetodite ja riiklike tsiviillennundusjulgestuse kvaliteedikontrolliprogrammidega. 18. muudatust on kavas kohaldada alates 2022. aasta novembrist.

               9. lisa 29. muudatus

               9. lisa 29. muudatusettepanek hõlmab muu hulgas uusi ja/või muudetud sätteid, mis käsitlevad rahvatervise hädaolukordi, reisidokumentide ja tervisetõendite turvalisust, humanitaarabi- ja repatrieerimislende, lennutranspordi hõlbustamist puuetega inimeste jaoks, õhusõidukiga toimunud õnnetuste ohvrite ja nende perekondade abistamist, inimkaubandust ning broneeringuinfo märkusega seotud väiksemat muudatust, millega täpsustatakse mõistet „tõuge“.

               Õhutranspordikomitee (C-DEC 219/3) kiitis 15. aprillil 2020 eelkõige tervishoiuvaldkonnaga puhul heaks sellise rakkerühma pädevuse, mille ülesanne on vaadata läbi kõik 9. lisa tervishoiualased standardid ja soovituslikud tavad ning vastav juhendmaterjal, töötada välja ettepanekud 9. lisa uute ja/või läbivaadatud sätete kohta ning koostada asjakohane juhendmaterjal. Selle eesmärk on pakkuda riikidele tõhusaid ICAO meetmeid, mida lennuametid peavad rakendama ning mis hõlmavad õhusõidukite ja lennujaamade käitajatele ning muudele sidusrühmadele kohaldatavaid nõudeid.

               Kaaludes uute ja muudetud tervishoiualaste standardite ja soovituslike tavade lisamist, on rakkerühm teinud ettepaneku uute mõistete ning 1. peatüki (õhusõidukite desinsektsioon ja desinfektsioon), 6. peatüki (lennuvälja hädaolukorra lahendamise plaan haiguspuhangutega toimetulekuks) ja 8. peatüki (tervishoiualaste dokumentide kogumine, võimaluse korral digitaalsete lahenduste edendamine) muutmise kohta ning leppinud kokku, et 9. lisasse (protseduuride lihtsustamine) lisatakse uus peatükk (10. peatükk). Uue peatüki eesmärk on koondada uued ja muudetud tervishoiualased standardid ja soovituslikud tavad, muu hulgas paigutada mõned kehtivad tervishoiualased standardid ja soovituslikud tavad 9. lisa muudest peatükkidest ümber uude 10. peatükki. Uus peatükk koosneb kolmest jaost: A „Rahvusvahelised tervise-eeskirjad ja nendega seotud meetmed“, B „Tervishoiualaste dokumentide kontroll“ ning C „Nakkushaiguste ennetamine ja leevendamine“. Uute ja läbivaadatud standardite ja soovituslike tavadega seotud pingelise töö ning ajapiirangute tõttu ei suutnud rakkerühm siiski standardeid ja soovituslikke tavasid koondada, et 10. peatüki koostamine täielikult lõpule viia.

               Protseduuride lihtsustamise komitee 12. kohtumisel vaadati läbi ja lisati lõpparuandesse rakkerühma soovitused ning kavandatud standardid ja soovituslikud tavad koos lisamärkustega. Komitee kohtumisel tehti mõnes standardis ja soovituslikus tavas muudatusi, milles osalejad lõpuks kokkuleppele jõudsid. Arutelud hõlmasid kontaktide jälgimise põhimõtteid ja tervishoiualaste dokumentide staatust piiriületamise või läbisõidu korral. Lisaks leppis komitee kokku, et reisija asukoha vormis tehakse väiksemaid muudatusi.

               Samuti töötas ICAO protseduuride lihtsustamise komiteeinimkaubanduse töörühm (WGHT) välja tervikliku strateegia. See hõlmab suuniste väljatöötamist ja liikmesriikide abistamist eesmärgiga:

               a) töötada välja ja rakendada terviklik protseduuride lihtsustamisega seotud strateegia, et võidelda tsiviillennunduses inimkaubanduse vastu, ning

               b) kehtestada põhimõtted ja protokollid, mis on seotud arvatava(te)le inimkaubanduse juhtumi(te)le reageerimisega ning mis hõlmavad selget aruandlust õiguskaitseasutustele, võimalikele inimkaubanduse juhtumitele reageerimist ja riigiasutuste, riikide ja sidusrühmade (sealhulgas lennujaamade ja lennuettevõtjate) vahelise tegevuse kooskõlastamist.

               Selle tervikliku strateegiaga täiendatakse ICAO kehtivaid inimkaubandusevastase võitluse põhimõtteid, suuniseid ja muid vahendeid, mis töötati välja lennundussektori suunamiseks inimkaubandusevastastes jõupingutustes ning mis hõlmavad üldresolutsiooni, kaht soovituslikku tava, koolitussuuniseid, aruandlussuuniseid, koolitusprogrammi ja liikmesriikides korraldatud uuringut.

               Neid 29. muudatuses kirjeldatud muudatusi on kavas kohaldada alates 2022. aasta novembrist.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.Peamised muudatused ja nende seos kehtivate liidu eeskirjadega

               1. lisa 178. muudatus, milles käsitletakse lennundusspetsialistide elektrooniliste lubade üleilmset tunnustamist

               Vastuseks ICAO assamblee 39. istungjärgul antud soovitustele analüüsis ICAO sekretariaat selliste standardite väljatöötamise võimalikkust 1. lisas (lennundusspetsialistide load), millega rakendada lennundusspetsialistide elektrooniliste lubade süsteemi, et parandada ohutust ja tõhusust. Analüüsist ilmnes, et 1. lisa muudatus, millega võimaldatakse lennundusspetsialistide elektrooniliste lubade vabatahtlikku kasutamist, on teostatav, kui pööratakse erilist tähelepanu sellele, et vältida liigse koormuse kaasnemist teiste riikide jaoks, kes peaksid kontrollima lubade ehtsust ja kehtivust. Loodi lennundusspetsialistide elektrooniliste lubade rakkerühm, millele anti muu hulgas ülesandeks vaadata läbi ICAO sekretariaadi tehtud analüüs ja töötada välja kavandatavad sätted, milles kaalutaks hoolikalt elektrooniliste lubade aktsepteerimist teistes riikides.

               Liikmesriikidega on konsulteeritud seoses kavandatud muudatustega, muu hulgas Chicago konventsiooni 1. lisa muudatusettepanekutega ICAO riikidele adresseeritud kirjaga AN 12/1.1.25-20/112.

               Muudatused, mis esitati esialgu riikidele adresseeritud kirjas AN 12/1.1.25-20/112, on seotud lennundusspetsialistide elektrooniliste lubade kasutuselevõtuga iseseisvates mobiilsetes elektroonilistes kuvaseadmetes lisaks lubadele, mis on väljastatud kvaliteetsel paberil või muul sobival materjalil, muu hulgas plastkaartidel.

               Pärast EASA antud soovitust seoses riikidele adresseeritud kirjaga AN 12/1.1.25-20/112 tunnistasid paljud ELi liikmesriigid elektrooniliste lubadega kaasnevaid eeliseid ega näe neil ühtegi konkreetset puudust.

               Kavandatud muudatused võivad otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide, täpsemalt komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011
                  1
                ja komisjoni määruse (EL) 2015/340
                  2
                sisu. ICAO uued standardid ja soovituslikud tavad tuleb lisada kehtiva õigusraamistiku muutmiseks kogu ELi hõlmavatesse õigusaktidesse, et reguleerida iseseisvate mobiilsete elektrooniliste kuvaseadmete vormi, laadi ja sertifitseerimist ning võimalust saada asjakohastele andmetele juurdepääs internetiühendusega ja ilma selleta, kaitstes samal ajal isikuandmete puutumatust, privaatsust ja turvalisust.

               6. lisa I osa 47. muudatus, 6. lisa II osa 40. muudatus, 6. lisa III osa 24. muudatus ja 14. lisa I köite 17. muudatus

               6. lisa I osa 47. muudatus, milles käsitletakse pikema kõrvalekaldumisajaga lendusid (EDTO), tuleks võtta üle komisjoni määrusesse (EL) nr 965/2012
                  3
               .

               6. lisa I osa 47. muudatus, milles käsitletakse imikute päästeveste, vastab komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 kehtivatele eeskirjadele imikutele mõeldud päästevestide või samaväärsete ujuvpäästevahenditega varustamise ja nende paigutamise kohta. Sama kehtib maapinnaga kokkupõrke vältimise süsteemide puhul. EASA esitas teabe, mis toetab ICAO tehtud kulude-tulude analüüsi. Analüüsis leiti, et selle muudatusega kaasneb positiivne kulude-tulude tulemus esmase paigalduse põhimõttel, kuid sellest ei piisa moderniseerimise õigustamiseks. ELi eeskirju ei ole vaja muuta.

               6. lisa I osa 47. muudatus, milles käsitletakse lennurajalt väljasõitmise eest hoiatavaid süsteeme (ROAAS), vastab komisjoni määruse (EL) 2015/640
                  4
                kehtivatele eeskirjadele. ELi eeskirju ei ole vaja muuta.

               6. lisa I osa 47. muudatus, 6. lisa II osa 40. muudatus ja 6. lisa III osa 24. muudatus, milles käsitletakse vähendatud käitamismiinimume seoses suutlikkusel põhinevate lennuväljade käitamismiinimumidega (PBAOM), vastab komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 kehtivatele eeskirjadele. ELi eeskirju ei ole vaja muuta.

               6. lisa I osa 47. muudatus, 6. lisa II osa 40. muudatus ja 6. lisa III osa 24. muudatus, milles käsitletakse lennuandmete pardasalvesteid. Mitme riigi lennuõnnetuste ja ohujuhtumite uurimist on takistanud see, et asjaomasele õhusõidukile paigaldatud lennuandmete pardasalvestite süsteemid (lennuandmete pardasalvesti ja/või kabiini helisalvestusseade) ei olnud töökorras. See tekitas probleeme lennuandmete pardasalvestitest saadud salvestusfailides (nt puuduv teave, sobimatud parameetriväärtused või arusaamatu helisalvestus). Probleemi tekkele aitab muu hulgas kaasa asjaolu, et lennuandmete pardasalvestite süsteemide töökorras hoidmiseks vajalik teave on sageli puudulik. Käitajad peavad tagama lennuandmete pardasalvestite süsteemide jätkuva töökorras hoidmise, kuid asjakohase teabeta ei suuda nad seda nõuet täita.

               ICAO poolt riikidele adresseeritud kirjas SP 55/4-20/94 esitatud ettepanekutega muudetakse 6. lisa I osa liites 8, 6. lisa II osa liites 2.3 ja 6. lisa III osa liites 4 esitatud ICAO standardeid. Nende ettepanekutega:

               1.muudetakse lennuandmete pardasalvesti süsteemi tootjale kohaldatavaid ICAO standardeid ja kehtestatakse lennuandmete pardasalvesti süsteemi paigaldajale kohaldatavad ICAO standardid, millega nõutakse, et need organisatsioonid esitaksid käitajatele lennuandmete pardasalvestite töökorras hoidmiseks piisavalt teavet ;

               2.muudetakse lennuandmete pardasalvesti hooldustöödele kohaldatavaid ICAO standardeid (lennuandmete pardasalvesti nn kalibreerimine), et täpsustada hooldustööde tegemise sagedust.

               EASA märkis kõnealusele kirjale vastamiseks antud soovituses, mis edastati ELi liikmesriikidele, et ta toetab punktis 1 kirjeldatud kavandatud muudatuste eesmärki, kuid tegi ettepaneku muuta nende sõnastust. Punkti 2 kohta märkis EASA, et üks ICAO standarditest, mida kavatsetakse muuta, tuleks hoopis välja jätta.

               Kaksteist ELi liikmesriiki kordasid oma vastuses ICAO poolt riikidele adresseeritud kirjale SP 55/4-20/94 EASA analüüsi ja märkusi. Ülejäänud ELi liikmesriigid kirjale ei vastanud.

               Pärast riikidele adresseeritud kirjaga SP 55/4-20/94 seotud konsulteerimist kiitis ICAO sekretariaat heaks EASA ja ELi liikmesriikide poolt esitatud muud kui redaktsioonilised muudatused, välja arvatud EASA ettepaneku ICAO standardi väljajätmise kohta. Kavandatavad muudatused ei mõjuta ELi määrusi, kuid toovad tõenäoliselt kaasa mõne lennutegevuse eeskirja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodi muutmise ja/või väiksemaid muudatusi sertifitseerimistingimustes (CS-ETSO, CS-25 ja CS-29).

               6. lisa II osa 40. muudatus tuleks üle võtta komisjoni määrusesse (EL) nr 965/2012 ja 14. lisa I köite 17. muudatus, milles käsitletakse üldlennunduse pääste- ja tuletõrjeteenustega seotud sätteid, tuleks üle võtta komisjoni määrusesse (EL) nr 139/2014
                  5
               .

               6. lisa III osa 24. muudatuses, milles käsitletakse avamerel asuvate varulennuväljade kasutamist kopterite pikamaalendudel, tehakse ettepanek ohutuskriteeriumide ja heakskiidu vajalikkuse kohta. Need ettepanekud vastavad komisjoni määruses (EL) nr 965/2012 sätestatud eeskirjadele. ELi määrusi ei ole vaja muuta.

               6. lisa III osa 24. muudatuse tõttu, milles käsitletakse ohtlikke kaupu, ei ole vaja muuta ELi määrusi, sest komisjoni määruses (EL) nr 965/2012 viidatakse otseselt ICAO 18. lisale ja sellega seotud tehnilistele juhenditele.

               7. lisa 7. muudatus, milles käsitletakse õhusõidukite registreerimist, registrist kustutamist ja ühe riigi registrist teise riigi registrisse ülekandmist

               7. lisa 7. muudatuses sätestatakse õhusõidukite registreerimise rakendamiskord, kohandades registreerimissertifikaadi näidist ja võttes kasutusele registrist kustutamise sertifikaadi vormi.

               Kuigi õhusõidukite registreerimise või registrist kustutamise sertifikaadid ei ole praegu ELi õigusega reguleeritud, viidatakse 7. lisa 7. muudatuses valdkonnale, mis on hõlmatud määrusega (EÜ) nr 1008/2008,
                  6
                millega kehtestatakse õhusõidukite registreerimise üldine raamistik ELi tasandil. Põhimõte, millest juhindutakse 7. lisa 7. muudatuses, et hõlbustada õhusõidukite ülekandmist ühe riigi registrist teise riigi registrisse, vastab määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud eeskirjadele.

               8. lisa 109. muudatus, milles käsitletakse riigi kohustusi seoses kolmandate isikute tehtavate muudatus- ja remonditöödega

               8. lisa I osa ja II osa 4. peatüki muudatusega selgitatakse konstruktsioonimuudatusi tegeva riigi kohustusi ja teda eristatakse piisavalt õhusõiduki, mootori või propelleri algsest projekteerimis- või tootjariigist. See hõlmab puudustega seotud teabe vastuvõtmist ja hindamist ning jätkuvat lennukõlblikkust käsitleva kohustusliku teabe väljatöötamist ja levitamist. Uute standardite ja soovituslike tavade puhul piirdutakse jätkuvat lennukõlblikkust käsitleva kohustusliku teabega seotud kohustuste selgitamisega vaid seetõttu, et kehtivate standardite ja soovituslike tavadega on juba nõutud, et projekteerimine ja/või tootmine oleks selliste muudatus- ja/või remonditööde korral asjaomase õhusõiduki registreerimisriigile vastuvõetav.

               Süsteem, mille alusel EASA täidab oma kohustusi (projekteerimisriigi või konstruktsioonimuudatusi tegeva riigina), on juba sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 748/2012
                  7
               . See süsteem hõlmab puudustega seotud teabe vastuvõtmist ja hindamist ning jätkuvat lennukõlblikkust käsitleva kohustusliku teabe väljatöötamist ja levitamist.

               8. lisa 109. muudatus, milles käsitletakse lastiruumis tule summutamist puudutavaid sätteid

               Muudatusega selgitatakse projekteerimisvõimalusi seoses tule summutamisega suurte lennukite lastiruumis. Selle muudatusega ei kehtestata praegusele õhusõidukipargile uusi nõudeid. Selle asemel ühtlustatakse sõnastus sellega, mida nõutakse projekteerimisriikide kehtivates lennukõlblikkustingimustes, mis on olemasoleva õhusõidukipargi puhul juba heaks kiidetud, ja seda kohaldatakse uutele projekteeritavatele õhusõidukitele.

               Kavandatud standardid ja soovituslikud tavad ei mõjuta komisjoni määrust (EL) nr 748/2012, sest asjaomaseid nõudeid on juba kajastatud sertifitseerimistingimustes (CS-25 „Suured lennukid“), mille EASA on välja andnud määruse (EL) 2018/1139 artikli 76 punkti 3 kohaselt.

               Lisaks kehtestatakse muudatusega uued sätted, millega nõutakse (suurte lennukite puhul) ja soovitatakse (kopterite ja väikelennukite puhul), et projekti kinnituse omanik esitaks uute toodetavate ja projekteeritavate õhusõidukite jaoks käitajale teabe lastiruumi sertifitseeritud tuletõrjevõimekuse kohta. EASA osales nende standardite ja soovituslike tavade koostamisel ning on seisukohal, et need aitavad käitajatel määrata kindlaks konkreetsete õhusõidukite lastiruumide tule summutamise süsteemide piiranguid.

               Uued standardid ja soovituslikud tavad mõjutavad komisjoni määrust (EL) 2015/640. EASA kavandab eeskirjade koostamise ülesannet nende standardite ja soovituslike tavade ülevõtmiseks, kui ICAO nõukogu on need vastu võtnud.

               10. lisa IV köite 91. muudatus

               Pärast rakendamiskuupäeva on õhusõidukipargis nii ACAS Xi kui ka kokkupõrke vältimise eelhoiatussüsteemi (TCAS) versiooniga 7.1 varustatud õhusõidukeid, mida tuleb maapealsetes süsteemides arvesse võtta. ICAO peab täpsemalt kindlaks tegema ja üksikasjalikult kirjeldama, kuidas selliste eri süsteemidega varustatud õhusõidukipark mõjutab aeronavigatsiooniteenuse osutajaid. Kuigi eelmine riikidele adresseeritud kiri seda ei hõlma, peaksid aeronavigatsiooniteenuse osutajad ajakohastama intsidentide uurimise hõlbustamiseks oma maapealset süsteemi, et teha kindlaks õhus kokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) tarkvara osanumber. Lisaks võib ohtliku vahekauguse teateid (RA) kasutavatel aeronavigatsiooniteenuse osutajatel olla vaja kohandada nende teadete dekodeerimist olenevalt sellest, millist üksikasjalikku teavet nende lennujuhtidele kuvatakse. Kuna ACAS II ja ACAS Xa toimimises on erinevusi, tuleb selliste erinevuste mõju kirjeldada üksikasjalikult õhus kokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) käsiraamatus (dokument 9863).

               Õhusõidukite käitajate jaoks on mõju piiratud, sest ACAS Xi seadmete kasutuselevõtt on vabatahtlik. ACAS Xi peamised erinevused seisnevad kokkupõrke vältimise loogikaskeemis ja seireandmete allikates. Arvestades seda, et kokkupõrke vältimise algoritm on piloodi jaoks läbipaistev ja tõenäosus, et piloot saab ACAS II ohtliku vahekauguse teate, on väiksem ning protseduurid jäävad samaks, võib väita, et koolitus ei pruugi olla vajalik. Võimalikes konfliktiolukordades, mis nõuavad õhus kokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) sekkumist, annab ACAS Xa ohtliku vahekaugusega seotud häirete ajastuste, kestuse ja järjestuse kohta juhiseid, mis sarnanevad TCAS II versiooni 7.1 kaudu antavate juhistega, kuid ei ole nendega identsed . Kuna selline optimeeritud ohutusloogika peaks vähendama tarbetuid hoiatusi olukorras, kus konflikti ei esine, ei tohi väljastada ACAS Xa ohtliku vahekauguse teateid samadel tingimustel nagu TCAS II versiooni 7.1 puhul.

               Kuna ACAS II (mis on varustatud kokkupõrke vältimise loogikaskeemi versiooniga 7.1) ja ACAS Xa toimimises on erinevusi (ehkki protseduurid on samad), tuleb need kindlaks teha. Muudatuses märgitakse, et nii TCASi versiooni 7.1 nõuetele vastavate süsteemide kui ka ACAS Xi nõuetele vastavate süsteemide juhendmaterjal on esitatud õhus kokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) käsiraamatus (dokument 9863). Seni ei ole aga õhus kokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) käsiraamatu (dokument 9863) muudatusi lõplikult sisse viidud.

               Euroopa õigusraamistikku tuleks ajakohastada, et see hõlmaks ACAS Xi kasutamist.

               Asjaomased määrused ja/või nendega seotud juhendmaterjalid hõlmavad komisjoni määrust (EL) nr 1332/2011
                  8
                (õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid õhukokkupõrke vältimiseks) ning komisjoni määrust (EL) nr 965/2012 (lennutegevus). See võib mõjutada muid määrusi ning vastavaid nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid ja juhendmaterjale. Samuti tuleks ajakohastada EASA sertifitseerimistingimusi, mis on seotud õhusõiduki pardal asuvate side-, navigatsiooni- ja seiresüsteemidega (CS-ACNS), ning uuendada Euroopa tehniliste normatiivide sertifitseerimistingimusi (CS-ETSO).

               17. lisa 18. muudatus

               ICAO lennundusjulgestuse komisjon vaatas 17. lisa läbi oma 32. kohtumisel, mis toimus virtuaalselt 31. maist 4. juunini 2021. ICAO nõukogu kaalus 25. juunil 2021 oma 223. istungjärgu 11. kohtumisel 17. lisa muutmiseks esitatud ettepanekuid. ICAO peasekretär teavitas riike 17. lisa 18. muudatusettepanekust 20. juulil 2021 riikidele adresseeritud kirjas AS 8/2.1-21/48 (konfidentsiaalne).

               Kavandatud muudatustega lisatakse 17. lisasse uusi ja/või muudetakse kehtivaid standardeid ja soovituslikke tavasid, mis on seotud julgeolekukultuuri, õhusõiduki käitaja julgestusprogrammide, registreeritud pagasis lõhkeainete avastamise meetodite ja riiklike tsiviillennundusjulgestuse kvaliteedikontrolliprogrammidega.

               Enamiku 17. lisa 18. muudatusega kehtestatud uute või muudetud sätete puhul ei ole vaja muuta liidu õigust, sest need on juba osa sellest. Ennetavate turvameetmete valdkonna ühe uue standardi puhul on siiski vaja muuta komisjoni rakendusmäärust (EL) 2015/1998
                  9
               . Muudatusega tagatakse, et tuvastamata pagasi käsitlemiseks kehtestatud menetlusi laiendatakse ka kahtlastele esemetele.

               9. lisa 29. muudatus

               Enamiku 9. lisa 29. muudatuses kavandatud uute või muudetud sätete puhul ei ole vaja muuta liidu õigust, sest liidu õiguses on neid standardeid juba käsitletud. Inimkaubandusega seoses hõlmavad transpordialased riiklikud õigusaktid Euroopa Liidu Nõukogu 2002. aasta raamotsust, millega tugevdatakse karistusõiguslikku raamistikku, et tõkestada ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist,
                  10
                Euroopa Nõukogu inimkaubandusvastaste meetmete 2005. aasta konventsiooni
                  11
                ning Euroopa Liidu 2011. aasta direktiivi, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset
                  12
               . Broneeringuinfoga seoses muudeti ainult märkust, milles täpsustatakse mõistet „tõuge“. Neid elemente on juba käsitletud direktiivis (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks
                  13
               .

               3.2.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liit tunnistab vajadust ühtlustatud õigusraamistiku kehtestamise järele rahvusvahelisel tasandil.

               Elektrooniliste lubade süsteemi rakendamist peetakse eeliseks ja seda tuleks toetada.

               6. lisa ja 14. lisa I köite muudatusettepanekud hõlmavad avamerel asuvaid varulennuvälju, üldlennunduse pääste- ja tuletõrjeteenuseid, lennutegevuse komitee (FLTOPSP) viiendal ja kuuendal kohtumisel antud suuniseid ning lennuandmete pardasalvestite jätkuvat töökorras hoidmist. Kuna enamik 6. lisa uutest muudatustest vastavad ELi kehtivatele eeskirjadele ja ülejäänuid peetakse asjakohaseks, on liidu nimel võetav seisukoht toetada muudatusi.

               Kuna enamik 8. lisa 109. muudatustega seotud uutest standarditest ja soovituslikest tavadest vastavad ELi kehtivatele eeskirjadele ja ülejäänuid peetakse asjakohaseks, on liidu nimel võetav seisukoht toetada ettepanekut.

               Lisaks tunnistab liit vajadust tagada ühtlustatud ohutustase ja rakendada täiustatud tehnoloogiat, nagu on kavandatud 10. lisa IV köite muudatuses.

               Seega peaks liidu nimel seoses Chicago konventsiooni kavandatud muudatustega võetav seisukoht olema mitte teatada oma mittenõustumisest ning teatada vastuvõetud meetmete järgimisest, vastates ICAO poolt riikidele adresseeritud asjaomastele kirjadele, tingimusel et ICAO nõukogu võtab kavandatud muudatused vastu sisuliste muudatusteta. Kui liidu õigusaktid kalduvad vastuvõetud uutest ICAO standarditest kõrvale pärast kõnealuste standardite kohaldamise kavandatud kuupäeva, st pärast 3. novembrit 2022, tuleks ICAO-le teatada erinevusest nendes konkreetsetes standardites, kuid üksnes nii kaua, kui on vaja nende lõplikuks rakendamiseks liidu õiguses.

               17. lisa 18. muudatusettepanek sisaldab muu hulgas uusi ja/või muudetud sätteid, mis käsitlevad: uut soovituslikku tava seoses julgeolekukultuuriga; uut standardit seoses õhusõiduki käitaja julgestusprogrammidega; uut standardit seoses registreeritud pagasis lõhkeainete avastamise meetoditega ning uut standardit, milles kirjeldatakse riikliku tsiviillennundusjulgestuse kvaliteedikontrolliprogrammi olulisi elemente.

               Kõigi nende sätete eesmärk on tugevdada üleilmset lennundusjulgestuse lähtetaset, mistõttu neid tuleks toetada tervikuna. Enamik kavandatavatest sätetest on juba osa liidu õigusest ja seega liikmesriigid rakendavad neid.

               7. lisa 7. muudatuse eesmärk on hõlbustada õhusõidukite ülekandmist ühe riigi registrist teise riigi registrisse. ELi kehtivad eeskirjad, mis lubavad registreerida õhusõiduki teises liikmesriigis või kolmandas riigis, lähtuvad samast põhimõttest. Seetõttu tuleks seda muudatust toetada.

               9. lisa 29. muudatuse eesmärk on suurendada valmisolekut tulevasteks pandeemiateks, võttes õppust COVID-19 pandeemiast ja kehtestades piisavad meetmed esmaseks reageerimiseks tulevastele pandeemiatele, ning võidelda inimkaubandusega, töötades välja tervikliku strateegia. Lisaks hõlmab see muudatus väiksemaid, kuid kasulikke muudatusi seoses repatrieerimislendude ja puuetega reisijate lennutranspordiga ning ühe märkuse muutmist broneeringuinfo osas. Seetõttu tuleks seda muudatust toetada.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase kokkuleppe osaline
                  14
               .

               Termin „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  15
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               ICAO nõukogu on lepinguga, täpsemalt Chicago konventsiooniga loodud organ.

               Chicago konventsiooni artikli 54 kohaselt võtab ICAO nõukogu vastu rahvusvahelised standardid ja soovituslikud tavad, mis määratakse kindlaks Chicago konventsiooni lisades. Need on õiguslike tagajärgedega õigusaktid. Nende aktide teatav õiguslik toime võib oleneda mittenõustumist ja erinevusi käsitlevatest teadetest ning nende teadete tingimustest. Seetõttu kuulub selliste teadete kohta liidu seisukoha vastuvõtmine ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse.

               Enamik kavandatud aktidest võivad otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide, täpsemalt komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011, komisjoni määruse (EL) nr 1139/2018, komisjoni määruse (EL) nr 965/2012, komisjoni määruse (EL) 2015/640, määruse (EÜ) nr 1008/2008, komisjoni määruse (EL) nr 139/2014, komisjoni määruse (EL) nr 1332/2011 ja komisjoni määruse (EL) 2015/1998 sisu.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle vastuvõetud akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui vastuvõetud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Vastuvõetud akti põhieesmärk ja sisu on seotud ühise transpordipoliitikaga.

               Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2022/0003 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõukogu 225. istungjärgul võetava seisukoha kohta seoses rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisa 178. muudatuse, 6. lisa I osa 47. muudatuse, 6. lisa II osa 40. muudatuse, 6. lisa III osa 24. muudatuse, 7. lisa 7. muudatuse, 8. lisa 109. muudatuse, 10. lisa IV köite 91. muudatuse, 14. lisa I köite 17. muudatuse, 17. lisa 18. muudatuse ja 9. lisa 29. muudatuse kavandatud vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle

               artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon (edaspidi „Chicago konventsioon“), mille eesmärk on reguleerida rahvusvahelist lennutransporti, jõustus 4. aprillil 1947. Sellega loodi Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (edaspidi „ICAO“).

               (2)Liikmesriigid on Chicago konventsiooni osalisriigid ja ICAO liikmed ning liidul on teatavates ICAO organites vaatleja staatus. ICAO nõukogus on praegu esindatud seitse liikmesriiki.

               (3)Chicago konventsiooni artikli 54 kohaselt võib ICAO nõukogu võtta vastu rahvusvahelised standardid ja soovituslikud tavad ning määrata need kindlaks Chicago konventsiooni lisades.

               (4)ICAO nõukogu kavatseb oma 225. istungjärgul vastu võtta rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisa 178. muudatuse, 6. lisa I osa 47. muudatuse, 6. lisa II osa 40. muudatuse, 6. lisa III osa 24. muudatuse, 7. lisa 7. muudatuse, 8. lisa 109. muudatuse, 10. lisa IV köite 91. muudatuse, 14. lisa I köite 17. muudatuse, 17. lisa 18. muudatuse ja 9. lisa 29. muudatuse.

               (5)1. lisa muudatuse peamine eesmärk on võimaldada tõhususe suurendamiseks lennundusspetsialistide elektrooniliste lubade süsteemi rakendamist.

               (6)6. lisa I, II ja III osa muudatuste peamine eesmärk on tugevdada Chicago konventsiooni kohast õigusraamistikku, et hoida lennuandmete pardasalvestid jätkuvalt töökorras; muuta selgemaks sätted, mis käsitlevad pikema kõrvalekaldumisajaga lende (EDTO) ja imikute päästeveste; kohustada teatavaid lennukeid kasutama maapinnaga kokkupõrke vältimise süsteemi (GPWS); lisada uus standard, mille kohaselt teatavatele tingimustele vastavad lennukid varustatakse lennurajalt väljasõitmise eest hoiatavate süsteemidega (ROAAS); kehtestada vähendatud käitamismiinimumid seoses suutlikkusel põhinevate lennuväljade käitamismiinimumidega (PBAOM); tagada, et lennuväljal, kus toimub kavandatud käitamine, on olemas piisavad pääste- ja tuletõrjerajatised ja -teenused; ajakohastada varulennuväljade kindlaksmääramiseks sätteid, mis käsitlevad avamerel asuvate varulennuväljade kasutamist kopterite pikamaalendudel; lisada sätted ohtlike kaupade veo kohta kopterites ja ajakohastada seonduvaid koolitust käsitlevaid sätteid.

               (7)14. lisa I köite (milles käsitletakse üldlennunduse pääste- ja tuletõrjeteenuseid) muudatuse peamine eesmärk on jätta üldlennundus välja 14. lisa pääste- ja tuletõrjeteenuseid käsitlevatest sätetest.

               (8)7. lisa muudatuse peamine eesmärk on hõlbustada õhusõidukite ülekandmist ühe riigi registrist teise riigi registrisse, kohandades registreerimissertifikaadi näidist ja võttes kasutusele registrist kustutamise sertifikaadi vormi.

               (9)8. lisa muudatuse peamine eesmärk on suurendada selgust ning tagada, et mis tahes muudatus- ja remonditöid heakskiitvatel riikidel oleks selge arusaam oma jätkuvast vastutusest lennukõlblikkuse eest, ning selgitada projekteerimisvõimalusi seoses tule summutamisega suurte lennukite, kopterite ja väikelennukite lastiruumis.

               (10)10. lisa IV köite muudatuse peamine eesmärk on võtta kasutusele ACAS X ja vähendada õhus kokkupõrke vältimise süsteemi valehäirete arvu.

               (11)17. lisa 18. muudatuse peamine eesmärk on lisada 17. lisasse uusi ja/või muuta kehtivaid standardeid ja soovituslikke tavasid, mis on seotud julgeolekukultuuri, õhusõiduki käitaja julgestusprogrammide, registreeritud pagasis lõhkeainete avastamise meetodite ja riiklike tsiviillennundusjulgestuse kvaliteedikontrolliprogrammidega.

               (12)9. lisa 29. muudatuse peamine eesmärk on suurendada riikide valmisolekut tulevasteks pandeemiateks, võttes õppust COVID-19 pandeemiast ja kehtestades 9. lisas piisavad meetmed esmaseks reageerimiseks tulevastele pandeemiatele. Samuti käsitletakse muudatuses võitlust inimkaubandusega, töötades välja standardid tervikliku strateegia jaoks. Lisaks hõlmab muudatus väiksemaid, kuid kasulikke muudatusi seoses repatrieerimislendude ja puuetega reisijate lennutranspordiga ning mõistet „tõuge“ täpsustava märkuse muutmist broneeringuinfo osas.

               (13)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ICAO nõukogus võetav seisukoht, sest Chicago konventsiooni 1. lisa 178. muudatus, 6. lisa I osa 47. muudatus, 6. lisa II osa 40. muudatus, 6. lisa III osa 24. muudatus, 7. lisa 7. muudatus, 8. lisa 109. muudatus, 10. lisa IV köite 91. muudatus, 14. lisa I köite 17. muudatus, 17. lisa 18. muudatus ja 9. lisa 29. muudatus võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, täpsemalt komisjoni määrust (EL) nr 1178/2011, komisjoni määrust (EL) nr 1139/2018, komisjoni määrust (EL) nr 965/2012, komisjoni määrust (EL) 2015/640, komisjoni määrust (EL) nr 139/2014, komisjoni määrust (EL) nr 1332/2011 ja komisjoni määrust (EL) 2015/1998.

               (14)Liidu seisukoht ICAO nõukogu 225. istungjärgul või ühel sellele järgneval istungjärgul seoses Chicago konventsiooni 1. lisa 178. muudatuse, 6. lisa I osa 47. muudatuse, 6. lisa II osa 40. muudatuse, 6. lisa III osa 24. muudatuse, 7 lisa 7. muudatuse, 8. lisa 109. muudatuse, 10. lisa IV köite 91. muudatuse, 14. lisa I köite 17. muudatuse, 17. lisa 18. muudatuse ja 9. lisa 29. muudatuse kavandatud vastuvõtmisega riikidele adresseeritud kirjades AN 12/1.1.25-20/112, AN 11/1.1.34-20/75, AN 3/45-20/85 ja AN 3/1.2-20/76, AN 7/1.3.105-20/42, SP 55/4-20/94, AS 8/2.1-21/48 (konfidentsiaalne) ja EC 6/3 − 21/67 esitatud kujul peaks olema neid muudatusi tervikuna toetada. Kõnealust seisukohta peaksid väljendama liidu nimel ühiselt tegutsedes liidu liikmesriigid, kes on ICAO nõukogu liikmed.

               (15)Liidu seisukoht pärast seda, kui ICAO nõukogu on vastu võtnud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisa 178. muudatuse, 6. lisa I osa 47. muudatuse, 6. lisa II osa 40. muudatuse, 6. lisa III osa 24. muudatuse, 7. lisa 7. muudatuse, 8. lisa 109. muudatuse, 10. lisa IV köite 91. muudatuse, 14. lisa I köite 17. muudatuse, 17. lisa 18. muudatuse ja 9. lisa 29. muudatuse, millest ICAO peasekretär teatab ICAO riikidele adresseeritud kirjaga, peaks olema mitte teatada oma mittenõustumisest ning teatada vastuvõetud muudatuste järgimisest tingimusel, et muudatused võetakse vastu oluliste muutusteta. Kui liidu õigusaktid kalduvad äsja vastuvõetud standarditest ja soovituslikest tavadest kõrvale pärast kõnealuste standardite ja soovituslike tavade kohaldamise kavandatud kuupäeva, tuleks kooskõlas Chicago konventsiooni artikliga 38 teatada ICAO-le erinevusest nende konkreetsete standardite ja soovituslike tavadega ajavahemikul, mil see kõrvalekalle esineb.

               (16)Seda seisukohta peaksid väljendama kõik liidu liikmesriigid,

               ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.ICAO nõukogu 225. istungjärgul või ühel sellele järgneval istungjärgul liidu nimel võetav seisukoht on toetada Chicago konventsiooni kavandatud muudatusi, nimelt 1. lisa 178. muudatuse, 6. lisa I osa 47. muudatuse, 6. lisa II osa 40. muudatuse, 6. lisa III osa 24. muudatuse, 7. lisa 7. muudatuse, 8. lisa 109. muudatuse, 10. lisa IV köite 91. muudatuse, 14. lisa I köite 17. muudatuse, 17. lisa 18. muudatuse ja 9. lisa 29. muudatuse vastuvõtmist tervikuna.

               2.Seisukoht, mis võetakse liidu nimel tingimusel, et ICAO nõukogu võtab sisuliste muudatusteta vastu Chicago konventsiooni kavandatud muudatused, millele on osutatud lõikes 1, nimelt 1. lisa 178. muudatuse, 6. lisa I osa 47. muudatuse, 6. lisa II osa 40. muudatuse, 6. lisa III osa 24. muudatuse, 7. lisa 7. muudatuse, 8. lisa 109. muudatuse, 10. lisa IV köite 91. muudatuse, 14. lisa I köite 17. muudatuse, 17. lisa 18. muudatuse ja 9. lisa 29. muudatuse, on mitte teatada oma mittenõustumisest ning teatada vastuvõetud meetme järgimisest, vastates ICAO poolt riikidele adresseeritud asjaomasele kirjale. Kui liidu õigusaktid kalduvad vastuvõetud standarditest ja soovituslikest tavadest kõrvale pärast kõnealuste standardite ja soovituslike tavade kohaldamise kavandatud kuupäeva, tuleb ICAO-le teatada erinevusest nende konkreetsete standardite ja soovituslike tavadega.

               Artikkel 2

               Artikli 1 lõikes 1 osutatud seisukoha esitavad ühiselt tegutsedes liikmesriigid, kes on ICAO nõukogu liikmed.

               Artikli 1 lõikes 2 osutatud seisukohta väljendavad kõik liikmesriigid.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     esimees

                     (1)

                        Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008, ELT L 311, 25.11.2011, lk 1–193.

                     (2)

                        Komisjoni 20. veebruari 2015. aasta määrus (EL) 2015/340, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011, ELT L 63, 6.3.2015, lk 1–122.

                     (3)

                        Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008, ELT L 296, 25.10.2012, lk 1–148.

                     (4)

                        Komisjoni 23. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/640, milles käsitletakse teatavat liiki lennutegevuse suhtes kohaldatavaid täiendavaid lennukõlblikkustingimusi ja millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012, ELT L 106, 24.4.2015, lk 18–22.

                     (5)

                        Komisjoni 12. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 139/2014, millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008, ELT L 44, 14.2.2014, lk 1–34.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1008/2008  ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta, ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

                     (7)

                        Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad, ELT L 224, 21.8.2012, lk 1–85.

                     (8)

                        Komisjoni 16. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1332/2011, millega kehtestatakse ühised õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid õhukokkupõrke vältimiseks, ELT L 336, 20.12.2011, lk 20–22.

                     (9)

                        Komisjoni 5. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1998, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed, ELT L 299, 14.11.2015, lk 1–142.

                     (10)

                        Nõukogu 28. novembri 2002. aasta raamotsus, millega tugevdatakse karistusõiguslikku raamistikku, et tõkestada ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist, ELT L 328, 5.12.2002, lk 1–3.

                     (11)

                        Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsioon (CETS nr 197), kättesaadav aadressil https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/197.

                     (12)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, ELT L 101, 15.4.2011, lk 1–11.

                     (13)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks, ELT L 119, 4.5.2016, lk 132–149.

                     (14)

                      Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12,

                     ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (15)

                      Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12,

                     ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.1.2022
            COM(2022) 20 final
            2022/0010(BUD)

            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määruses (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.23. septembril 2021 esitas Hispaania taotluse EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Hispaanias NUTSi 2. tasandi piirkonnas Cataluñas (ES51).

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive

                        Liikmesriik

                        Hispaania

                        Asjaomane piirkond (NUTSi
                           2
                         2. tasand)

                        Cataluña (ES51)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        23. september 2021

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        29. september 2021

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        7. oktoober 2021

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        29. oktoober 2021

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        20. jaanuar 2022

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkt b

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        10

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           3

                        Osa 29 (Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine)

                        Vaatlusperiood (kuus kuud)

                        1. jaanuar 2021 – 1. juuli 2021

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        346

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        359

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        705

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        705

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        450

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        3 138 300

                        EGFi rakendamise eelarve
                           4
                         (eurodes)

                        150 119

                        Kogueelarve (eurodes)

                        3 288 419

                        EGFi toetus (85 %) (eurodes)

                        2 795 156

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Hispaania ametiasutused esitasid taotluse EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive 23. septembril 2021, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitumise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 29. septembril 2021 ja palus Hispaania ametiasutustelt lisateavet 7. oktoobril 2021. Lisateave esitati 15 tööpäeva jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 50 tööpäeva pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 20. jaanuaril 2022.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus puudutab 346 koondatud töötajat, kelle tegevus NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas majandussektoris on lõppenud. Asjaomased koondamised leidsid aset NUTSi 2. tasandi piirkonnas Cataluñas (ES51).

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Aludyne Automotive Spain, SLU

                        3

                        Gruau Ibérica, SLU

                        7

                        Bosch Sistemas de Frenado, SLU

                        13

                        Magna Seating Spain SLU

                        1

                        Continental Automotive Spain, SA

                        156

                        Nobel Plastiques Iberia, SA

                        68

                        Faurencia Interior Systems España, SAU

                        71

                        Robert Bosch España (Castelleti tehas)

                        8

                        Fico Transpar, SA

                        10

                        U-Shin Spain, SLU

                        9

                        Ettevõtjaid kokku: 10

                        Koondatud töötajaid kokku:

                        346

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        346

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Hispaania ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti b kohase sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks see, et kuuekuulise vaatlusperioodi jooksul lõpetab liikmesriigis tegevuse vähemalt 200 koondatud töötajat ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 majandussektoris ja asuvad liikmesriigi NUTSi 2. tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NUTSi 2. tasandi piirkonnas Cataluñas (ES51) koondati 346 töötajat.

               7.Taotluse aluseks olev kuuekuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 1. jaanuarist 2021 kuni 1. juulini 2021.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Vaatlusperioodi jooksul tegevuse lõpetamise tõttu koondatud töötajate arvutamisel lähtuti kuupäevast, mil nende tööleping tegelikult lõpetati või see lõppes tähtaja möödumisel.

               Tingimustele vastavad toetusesaajad

               9.Lisaks juba osutatud töötajatele kuulub rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 359 koondatud töötajat, kelle tegevus lõppes enne või pärast kuue kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad lõpetasid oma tegevuse kuue kuu jooksul enne vaatlusperioodi algust 1. jaanuaril 2021 ja/või vaatlusperioodi lõpu ja käesoleva ettepaneku vastuvõtmisele eelneva päeva vahel. On võimalik kindlaks teha selge põhjuslik seos sündmusega, mis põhjustas koondatud töötajate tegevuse lõpetamise vaatlusperioodil.

               10.Tingimustele vastavaid toetusesaajaid on kokku 705.

               Koondamise ja tegevuse lõpetamise põhjustanud sündmuste kirjeldus

               11.Koondamiste põhjuseks on Nissani otsus peatada tegevus ja sulgeda oma tootmisüksus Kataloonias.

               12.27. mail 2020 esitasid Renault, Nissan ja Mitsubishi oma uue strateegilise kava, mille aluseks on nn leader-follower-kava ja ettevõtjate vastastikune täiendavus. Iga ettevõtja keskendub ühele konkreetsele sõiduki tüübile tootesegmendis, see tähendab, et juhtiv ettevõtja loob ühe nn emasõiduki (leader-auto) ja follower-meeskonna abiga luuakse nn sõsarsõidukid. Lisaks keskendub iga ettevõtja oma peamistele piirkondadele. Kava kohaselt keskendub Nissan Hiina, Põhja-Ameerika ja Jaapani turule, Renault Euroopa, Venemaa, Lõuna-Ameerika ja Põhja-Aafrika turule ning Mitsubishile jääb Kagu-Aasia ja Okeaania turg
                  5
               . Veidi hiljem, leides end olukorras, kus ELi turuosa ülemaailmses sõiduautode tootmises pidevalt vähenes,
                  6
                kinnitas Nissan oma kavatsust vähendada oma kohalolekut Euroopas,
                  7
                et suunata oma toodang kasumlikumatele turgudele, ja teatas Barcelona tehase sulgemisest
                  8
               . Tehas suletakse lõplikult 2021. aasta lõpuks.

               13.Punktis 5 loetletud ettevõtjad tarnisid Nissanile. Nissani sulgemise väljakuulutamise tõttu sulgesid mõned tarnijad (Faurencia
                  9
                ja Continental) oma tehased osaliselt ja vähendasid tööjõudu 31–53 %, samas mõned tarnijad (Aludyne
                  10
               , Magna Seating
                  11
                või Robert Bosch
                  12
               ) sulgesid tehased täies ulatuses.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               14.Autotööstus on Kataloonias tähtsuselt kolmas sektor (keemia- ja toidutööstuse järel) nii käibe kui ka tööhõive poolest. Autotööstuse käive (23,8 miljardit eurot) moodustab üle 10 % piirkonna SKPst
                  13
               . Kataloonia autotööstuse klastri (CIAC) andmetel on sektoris ligikaudu 143 000 töökohta (otsesed, kaudsed või selleks loodud töökohad), see on 4,2 % Kataloonia töötavast elanikkonnast
                  14
               .

               15.Käesoleva taotlusega hõlmatud koondamised on koondunud Barcelona provintsi nelja maakonda ((Barcelonès, Alt Penedés, Baix Llobregat ja Vallés Oriental), kus asub palju autotööstusettevõtteid. Neis piirkondades kadus aastatel 2018–2020 töökohti järgemööda.

               Koondamised Barcelonèsis, Alt Penedésis, Baix Llobregatis ja Vallés Orientalis (2017=0)

               Allikas: SOC (Kataloonia riiklik tööhõiveasutus)
                  15

               16.Kataloonias 2021. aasta jaanuarist juunini kollektiivse koondamismenetluse käigus koondatud töötajate arv (7993 inimest) ületab juba 2020. aastal koondatute arvu (7936 inimest)
                  16
               . Peaaegu 50 % 2021. aasta esimesel poolel toimunud koondamistest leidis aset autotööstuses, kus tagasilöök on kollektiivsete koondamismenetluste puhul kõige suurema mõjuga.

               17.Nissani tehase sulgemine Barcelonas tõi kaasa üle 2500 otsese koondamise ja 8000 töökoha kadumise Nissanile tarnijate hulgas (3000 selliste peamiste tarnijate seas, kes pidasid läbirääkimisi otse sõidukitootjatega, lisaks 5000 töökohta väiksemate tarnijate seas)
                  17
               . Tööandjate ühenduse Primec hinnangul ulatub Nissani Barcelonas asuva tehase sulgemise negatiivne mõju 3600 miljoni euroni, see summa moodustab Kataloonia tööstussektori väärtusest 2,6 %
                  18
               .

               Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitleva ELi kvaliteediraamistiku kohaldamine

               18.Hispaania on kirjeldanud, kuidas muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlevas ELi kvaliteediraamistikus esitatud soovitusi on praeguse juhtumi puhul arvesse võetud. Hispaania rõhutab, et avaliku sektori asutused jälgivad restruktureerimisprotsesse ja haldavad kollektiivse koondamise taotlusi, kuigi ilma loa andmise või keeldumise suutlikkuseta. Need asutused võivad siiski koostada töökohtade loomist edendavaid programme koostöös kohalike asutuste või avaliku ja erasektori asutustega (ümberpaigutamisasutused).

               19.Enne koondamisi osalevad sotsiaalpartnerid, ettevõtjad ja töötajate esindajad kooskõlas siseriiklike õigusaktidega läbirääkimistel, mille eesmärk on leppida kokku koondamistes ja töökohavahetuse kavades, mis on ettevõtja juriidiline kohustus, kui ta koondab samaaegselt vähemalt 50 töötajat. Töökohavahetuse kavadega pakutakse töötajatele abi töö otsimisel, kutsenõustamist ja koolitust. Kavade kestus on kuus kuud. Kataloonia riiklik tööhõiveasutus (SOC) osutab ümberpaigutamisteenuseid koondatud töötajatele, kellel ei ole õigust osaleda töökohavahetuse kavades.

               20.Kataloonia kõige suuremad ametiühingud ja äriorganisatsioonid Comisiones, Comisiones Obreras, UGT, Fomento del Trabajo Nacional (FOMENT) ja PIMEC (Kataloonia VKEde ühendus) analüüsisid piirkondliku tööturu tulevikuväljavaateid ja oskusi, mida vajavad tööd pakkuvad ettevõtted. Need sotsiaalpartnerid kuulusid töörühma, kes kutsuti kokku selleks, et koostada meetmete pakett, mille jaoks EGFi kaasrahastamist taotletakse.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               21.Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et allpool kirjeldatud meetmed, mis saavad EGFi rahalist toetust, ei saa toetust liidu muudest rahastamisvahenditest.

               22.Individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketiga täiendatakse meetmeid, mida rahastatakse muudest riiklikest või ELi fondidest, nagu riikliku tööhõiveasutuse (SOC) osutatavad üldised teenused (tööotsingute toetamine, kutsenõustamine ja koolitus).

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               23.Hispaania märkis, et EGFi taotlust toetas mitu osalejat. Töörühma kutsuti muu hulgas SOCi, CIACi ja ACCIO (Agència per la Competitivitat de l'Empresa) esindajad
                  19
               . Töörühm tuli kokku kaks korda nädalas alates 30. juulist 2020 kuni 14. detsembrini 2020. Protsessis osalesid ka punktis 20 osutatud sotsiaalpartnerid. 26. novembril 2020 toimunud kohtumisel kinnitasid sotsiaalpartnerid ametlikult, et toetavad meetmeid, millega toetatakse Nissani tarnijate endisi töötajaid.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               24.Hinnanguliselt osaleb meetmetes 450 koondatud töötajat. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Eeldatavate toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed

                        250

                        (55,6 %)

                        Naised

                        200

                        (44,4 %)

                        Mittebinaarsed isikud

                        0

                        (0,0 %)

                        Vanuserühm

                        nooremad kui 30aastased:

                        16

                        (3,5 %)

                        30–54aastased:

                        277

                        (61,6 %)

                        üle 54aastased:

                        157

                        (34,9 %)

                        Haridustase

                        Põhiharidus või sellest madalam haridus
                           20

                        227

                        (50,4 %)

                        Keskharidus
                           21
                         või keskharidusjärgne haridus
                           22

                        108

                        (24,0 %)

                        Kolmanda taseme haridus
                           23

                        115

                        (25,6 %)

               Kavandatud meetmed

               25.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Üldise teabe jagamine ja tutvustavad kohtumised. See meede hõlmab üldist teavet olemasolevate nõustamis- ja koolitusprogrammide ning toetuste ja stiimulite kohta, samuti töötajate profiili koostamist. Kuna meedet rakendatakse koostöös Kataloonia autotööstuse klastriga (CIAC), on loodud töötajatele võimalus saada ülevaade oma karjääriväljavaadetest autotööstussektoris ning otsustada, kas täiendada oskusi samas sektoris ja jääda sektorisse edasi või õppida ümber, et leida töö mõnes muus sektoris.

               –Ettevalmistavad seminarid. Keskendutakse mitmesugustele tööotsimismeetoditele ja peamistele tööalastele aspektidele nagu CV koostamine, töövestlused ja rühmadünaamika jne. Lisaks sellele täpsustati uue töö leidmisega seonduvaid asjaolusid, tutvustati sektoreid, kus on vaja litsentsi või ametialase pädevuse tunnistusi, ning pädevuste ja töö käigus omandatud pehmete oskuste sertifitseerimist. Inimestele, kes kaaluvad hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks, korraldatakse õpikodasid ettevõtlusega alustamise teemal.

               –Kutsenõustamine on meede, kus töötaja ja nõustaja kohtuvad kahekesi. Koos valmistavad nad ette töö leidmise või füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise individuaalse plaani. Neil kohtumistel pannakse paika ka koolitusvajadused.

               –Koolitus. Siia alla kuuluvad 1) horisontaalsete pädevuste alane koolitus (isiklik areng, kutsealaste riskide ennetamine, võõrkeeled ja koolitajate koolitus); 2) kutsealane ümberõpe, et rahuldada kohalikul tööturul kindlaks tehtud vajadusi nagu hoonete ja linnataristu hooldus, laoteenused, laologistika, ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid,
                  24
                toiduohutus, toidu käitlemine jne; ning 3) kutsealane täiendõpe, et omandada autotööstussektoris vajalikke oskusi nagu keevitustehnikad (TIG,
                  25
                MIG/MAG,
                  26
                automaatkeevitus, erikeevitus jne), tööstusdisain (2D ja 3D mehaaniline projekteerimine, CAD, CAD-CAM
                  27
                süsteemide integreerimine jne), masintöötlemine (CNC pinkide programmeerimine,
                  28
                CNC jooniste lugemine, tööpingi käsitsemine ja ettevalmistamine jne) ning seadmete hooldamine (elektrilised, hüdraulilised ja pneumaatilised automaatseadmed; programmeeritavad automaatseadmed; veere- ja ülekandesüsteemide hooldus; hübriid- ja elektrisõidukite hooldus jne) ning 4) praktika ettevõtetes. Praktika eesmärk on koolituskogemuse süvendamine tegelikus töökeskkonnas.

               –Ettevõtluse toetamine. Töötajad, kes soovivad hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks, saavad ettevõtlusega alustamise etapis osaleda koolitustel ja kasutada individuaalset juhendamist, et töötada välja elujõulisi äri- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise projekte. See võib hõlmata planeerimist, teostatavusuuringuid, äriplaani koostamist, abi rahastamisvõimaluste kindlaksmääramisel jne.

               –Ettevõtte loomine. Töötajatele, kes loovad oma ettevõtte või alustavad tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana, makstakse asutamiskulude katteks kuni 5000 eurot.

               –Aktiivse tööotsimise toetamine, sealhulgas kohalike ja piirkondlike töövõimaluste otsimine (ka füüsilisest isikust ettevõtjatele) ning töökohtade ja tööotsijate kokkuviimine.

               –Tööle naasmise järgne juhendamine. Tööle naasnud töötajaid juhendatakse esimeste kuude vältel, et uues töökohas võimalikke probleeme vältida.

               –Stiimulid. Stiimuleid on mitmesuguseid. 1) Ette on nähtud sõidukulude hüvitamine. Osalemispäeva kohta arvutatava summa puhul võetakse arvesse seda, kas tegemist on linnasisese või linnadevahelise transpordiga. 2) Uue töökoha leidmise stiimulid. Uuel töökohal alustajatele makstakse 350 eurot kuus (maksimaalselt kolm kuud). Stiimulite eesmärk on soodustada kiiret tööturule naasmist ja ergutada vanemaealisi töötajaid tööturule jääma. 3) Praktikatoetus. Ettevõttes praktikal olijad saavad 10 eurot praktikatunni kohta. 4) Toetus ülalpeetavate isikute hooldajatele. Hooldamisvastutusega (lapsed, vanurid või puudega inimesed) töötajad saavad 20 eurot päevas meetmetes osalemise eest. Selle meetme eesmärk on katta lisakulud, millega hooldamisvastutusega osalejad meetmetes osalemise puhul kokku puutuvad.

               26.Kõik meetmed kavandati nii, et need oleksid kooskõlas Hispaania ringmajanduse strateegia
                  29
                ja Kataloonia kestliku arengu strateegiaga
                  30
               . Digioskuste horisontaalne koolitus koos mõne kavandatud täiendus- ja ümberõppemeetmega vastab nõudele levitada digitaalajastul ja ressursitõhusas majanduses nõutavaid oskusi kooskõlas EGFi määruse artikli 7 lõikega 2. Selle kindlakstegemiseks tehti järgmised uuringud Capacitats i tecnologies vinculades a la indústria 4.0 a Catalunya
                  31
                ja Competències i necessitats formatives del sector de l’automoció a Catalunya
                  32
               .

               27.Kavandatud meetmed on aktiivsed tööturu meetmed EGFi määruse artiklis 7 sätestatud rahastamiskõlblike meetmete tähenduses. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               28.Hispaania on koondatud töötajate abistamiseks juba võetud meetmete kohta teatanud, et töökohavahetuskavade
                  33
                raames toetatavad töötajad on need kavad juba kätte saanud ja et SOC on üldteenused (tööotsimise toetamine, kutsenõustamine ja koolitus) töötajatele kättesaadavaks teinud.

               29.Hispaania ametiasutused esitasid teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               30.Hinnanguline kogukulu on 3 288 419 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kulusid summas 3 138 300 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 150 119 eurot.

               31.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 795 156 eurot (85 % kogukuludest).

               32.Riiklikku eel- ja kaasrahastamist pakub SOC.

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           34

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           35

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti a kohased meetmed)

                        Üldine teave rahastamiskõlblikele toetusesaajatele ja tutvustav kohtumine
                           (acogida y diagnóstico inicial)

                        450

                        70

                        31 500

                        Ettevalmistavad seminarid
                           (medidas de sensibilización-talleres preparatorios)

                        200

                        250

                        50 000

                        Kutsenõustamine
                           (programa de orientación laboral)

                        450

                        472

                        212 500

                        Koolitus
                           (programa de formación)

                        400

                        3 104

                        1 241 500

                        Ettevõtluse toetamine
                           (escuela de emprendedores y asesoría del emprendedor)

                        50

                        1 300

                        65 000

                        Ettevõtte loomine
                           (incentivo a la constitución de negocios)

                        20

                        5 000

                        100 000

                        Aktiivse tööotsimise toetamine
                           (prospección laboral)

                        300

                        1 300

                        390 000

                        Tööle naasmise järgne juhendamine
                           (seguimiento en el empleo)

                        200

                        250

                        50 000

                        Vahesumma a:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        2 140 500

                        (68,21 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohased meetmed)

                        Stiimulid
                           (beca desplazamiento, insercción laboral por cuenta aj ena, conciliación, y beca prácticas en empresa)

                        450

                        2 217

                        997 800

                        Vahesumma b:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        997 800

                        (31,79 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 5 kohased tegevused

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        14 678

                        2. Haldamine

                        –

                        85 087

                        3. Teave ja reklaam

                        –

                        35 615

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        14 739

                        Vahesumma c:

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        150 119

                        (4,57 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        3 288 419

                        EGFi toetus (85 % kogukuludest)

                        –

                        2 795 156

               33.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Hispaania ametiasutused kinnitasid, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitustegevuses.

               34.Hispaania ametiasutused kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 22 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               35.Hispaania hakkas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 17. jaanuaril 2022. Seega võib kõnealuste meetmetega seotud kulude katteks saada EGFist rahalist toetust alates 17. jaanuarist 2022 kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast.

               36.Hispaania hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 30. juulil 2020. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 30. juulist 2020 kuni 31 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               37.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Hispaania ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid. SOC tegutseb korraldusasutuse vahendusasutusena.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               38.Hispaania ametiasutused esitasid kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud oma juriidilised kohustused ning on oma töötajate eest hoolt kandnud;

               –topeltrahastamist välditakse,

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               39.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) nr 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  36
                artikliga 8.

               40.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 795 156 euro suuruses summas, mis moodustab 85 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               41.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  37
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               42.Samal ajal kui komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus EGFi kasutuselevõtmiseks, esitab ta neile ka ettepaneku 2 795 156 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               43.Samal ajal kui komisjon võttis vastu ettepaneku võtta vastu otsus EGFi kasutuselevõtmiseks, võttis ta vastu ka otsuse rahalise toetuse kohta, mis on rahastamisotsus finantsmääruse artikli 110 tähenduses
                  38
               . Rahastamisotsus jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu teavitavad komisjoni eelarvevahendite ümberpaigutamise heakskiitmisest.

               2022/0010 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013,
                  39
                eriti selle artikli 15 lõiget 1,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  40
                ja eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  41
                artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)23. juulil 2021 esitasid Hispaania ametiasutused taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE)
                  42
                Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Hispaanias ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS)
                  43
                2. tasandi piirkonnas Cataluñas (ES51). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/691 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Hispaania ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 2 795 156 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 795 156 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  44*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (2)

                        Komisjoni 8. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1755, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 270, 24.10.2019, lk 1–56).

                     (3)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (4)

                        Kooskõlas määruse (EL) 2021/691 artikli 7 viienda lõiguga.

                     (5)

                  Groupe Renault – Alliance, 27. mai 2020. aasta pressiteade

                  https://www.elmundo.es/motor/2020/05/27/5ece193ffc6c83c0408b4596.html

                     (6)

                        Rahvusvaheline organisatsiooni OICA (International Organization of Motor Vehicle Manufacturers) andmetel on viimase kahe aastakümne jooksul (1999–2019) ELi turuosa sõiduautode tootmisel pidevalt kahanenud 1999. aastal oli EL maailma juhtiv piirkond, kus toodeti 40,7 % maailma autodest, kuid 2019. aastaks oli ELi turuosa vähenenud 23,6 %le.

                     (7)

                  https://www.reuters.com/article/us-nissan-restructuring-exclusive-idUSKBN22R1NX

                     (8)

                  https://latribunadeautomocion.es/2020/05/uchida-nissantenemos-la-intencion-de-cerrar-barcelona-en-diciembre-de-2020/?v=d3dcf429c679

                     (9)

                        Kokku koondati 160 töötajat; 89 koondamist 2020. aasta juunist detsembrini ja 71 koondamist vaatlusperioodil (2021. aasta jaanuarist juulini).

                     (10)

                        Aludyne koondas kõik töötajad, 79 töötajat 2020. aasta juunist detsembrini ja 3 töötajat vaatlusperioodil.

                     (11)

                        Magna Seating Spain koondas kõik töötajad, 57 töötajat 2020. aasta juunist detsembrini ja 1 töötaja vaatlusperioodil.

                     (12)

                        Robert Bosch España (Castelleti tehas) koondas kõik 293 töötajat 2020. aasta juunist detsembrini ja 8 töötajat vaatlusperioodil.

                     (13)

                  https://www.economiadigital.es/empresas/nissan-industria-catalana-pierde-3600-millones-cierre_20067534_102.html

                     (14)

                  Cluster of the Automotive Industry of Catalonia (CIAC)
                   on mittetulundusühing, kuhu kuuluvad ettevõtjad, kes on seotud autotööstusega, asuvad Kataloonias ning tegelevad teadusuuringute ja innovatsiooniga. CIACi peamine eesmärk on tugevdada autotööstuse konkurentsivõimet.

                     (15)

                  Servei Públic d'Ocupació de Catalunya
                  .

                     (16)

                        https://www.elperiodico.com/es/economia/20210611/ola-repunta-catalunya-7-993-11816139

                     (17)

                  https://www.lavanguardia.com/economia/20201111/49392567462/nissan-barcelona-crisis-impacto-cierre-fabricas-plantas.html

                     (18)

                  https://www.economiadigital.es/empresas/nissan-industria-catalana-pierde-3600-millones-cierre_20067534_102.html

                     (19)

                        ACCIÓ on Kataloonia ettevõtete konkurentsivõime amet.

                     (20)

                        ISCED 0–2.

                     (21)

                        ISCED 3.

                     (22)

                        ISCED 4.

                     (23)

                        ISCED 5–8.

                     (24)

                        Ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteem (HACCP) on rahvusvaheliselt tunnustatud meetod toiduohutusega seotud riskide kindlakstegemiseks ja ohjamiseks.

                     (25)

                        Volframelektroodkaarkeevitus inertgaasi keskkonnas (TIG-keevitus).

                     (26)

                        Traatkeevitus inertgaasi keskkonnas (MIG-keevitus) ja traatkeevitus aktiivgaasi keskkonnas (MAG-keevitus) keevitus.

                     (27)

                        CAD/CAM (computer-aided design & computer-aided manufacturing (arvutipõhine disain ja arvutipõhine tootmine)).

                     (28)

                        CNC-programmeerimine (computer numerical control programming) – tootjad kasutavad CNC-programmeerimist tööpingi programmijuhiste koostamiseks arvutitele, mis kontrollivad masinaid. CNC-programmeerimist kasutatakse tootmisprotsessis ulatuslikult, see aitab suurendada automatiseeritust ja paindlikkust.

                     (29)

                  https://www.miteco.gob.es/es/calidad-y-evaluacion-ambiental/temas/economia-circular/estrategia/

                     (30)

                  Estrategia para el desarrollo sostenible de Cataluña

                     (31)

                  Capacitats i tecnologies vinculades a la indústria 4.0 a Catalunya

                     (32)

                  Competències i necessitats formatives del sector de l’automoció a Catalunya

                     (33)

                        Töökohavahetuskavad on korraga vähemalt 50 töötajat koondava ettevõtja õiguslik kohustus. Nende kavadega pakutakse töötajatele abi töö otsimisel, kutsenõustamist ja koolitust. Kavade kestus on kuus kuud.

                     (34)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Hispaania ametiasutuste esitatud taotluses.

                     (35)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (36)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/11.

                     (37)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/29.

                     (38)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

                     (39)

                        ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

                     (40)

                        ELT L 433, 22.12.2020, lk I/29.

                     (41)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk I/11).

                     (42)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

                     (43)

                        Komisjoni 8. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1755, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 270, 24.10.2019, lk 1–56).

                     (44)
                  *
                        Kuupäeva lisab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.