   ET
ET    ET
 ---pagebreak---                 EUROOPA KOMISJON
                                               Brüssel 30.9.2010
                                               KOM(2010) 520 lõplik
                                               2010/0274 (COD)
                                    Ettepanek:
               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja
                       Infoturbeamet) seoses selle kestusega
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                 SELETUSKIRI
   1.        TAUSTTEAVE
   Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „ENISA”) loodi 2004. aasta märtsis määrusega
   (EÜ) nr 460/20041 esialgu viieks aastaks ning selle peamine eesmärk oli „tagada [liidu]
   võrgu- ja infoturbe kõrge ja tõhus tase […] ning töötada Euroopa Liidu kodanike, tarbijate,
   ettevõtjate ning avaliku sektori organisatsioonide jaoks välja võrgu- ja infoturbekultuur, mis
   omakorda aitaks kaasa siseturu sujuvale toimimisele.” Määrusega (EÜ) nr 1007/20082
   pikendati ENISA volitusi 2012. aasta märtsini.
   ENISA volituste pikendamisega 2008. aastal algatati ka arutelu Euroopa jõupingutuste üldiste
   suundade üle võrgu ja teabe turvalisuse (NIS) valdkonnas, millesse komisjon andis ka oma
   panuse, algatades avaliku arutelu tõhustatud võrgu- ja infoturbepoliitika võimalike
   eesmärkide üle Euroopa tasandil. Avalik arutelu kestis 2008. aasta novembrist 2009. aasta
   jaanuarini ja selle jooksul koguti peaaegu 600 arvamust3.
   Komisjon võttis 30. märtsil 2009 vastu teatise elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta,4 mis
   keskendub Euroopa kaitsmisele küberrünnakute ja küberhäirete eest valmisoleku, turvalisuse
   ja vastupidavuse suurendamise abil tegevuskavaga, milles palutakse ENISA-l täita oma osa,
   olles peamiselt toeks liikmesriikidele. Tegevuskava leidis laialdast toetust arutelul, mis peeti
   Eestis Tallinnas 27. ja 28. aprillil 2009 toimunud elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse
   teemalisel ministrite konverentsil5. Euroopa Liidu eesistujariik rõhutab konverentsi
   järeldustes, kui tähtis on „suurendada ENISA operatiivtuge”; järeldustes rõhutatakse, et
   ENISA „on väärtuslik vahend liidu ulatusega kooskõlastatud jõupingutuste tugevdamiseks
   selles valdkonnas”, ja märgitakse, et võrgu- ja infoturbeameti volitused on vaja uuesti läbi
   mõelda ja uuesti sõnastada, „et paremini keskenduda ELi prioriteetidele ja vajadustele;
   saavutada paindlikum reageerimisvõime; arendada oskusi ja pädevusi ning kindlustada ameti
   juhtimise tulemuslikkust ja üldist mõjuvõimu”, et muuta amet „alaliseks püsivaraks iga
   liikmesriigi jaoks ja Euroopa Liidu jaoks üldiselt”.
   Pärast arutelu Telecomi nõukogus 11. juunil 2009, kus liikmesriigid avaldasid võrgu- ja
   infoturbe tähtsust ning sellel alal tekkivaid probleeme arvestades toetust ENISA volituste
   pikendamisele ja selle ressursside suurendamisele, viidi diskussioon Rootsi eesistumise ajal
   lõpule. Nõukogu 18. detsembri 2009. aasta resolutsioonis Euroopa ühise lähenemisviisi kohta
   võrgu- ja infoturbele6 tunnistatakse ENISA rolli ja potentsiaali ning vajadust „ENISAt
   1
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2004, 10. märts 2004, millega luuakse Euroopa
           Võrgu- ja Infoturbeamet (ELT L 77, 13.3.2004, lk 1).
   2
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1007/2008, 24. september 2008, millega muudetakse
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse
           Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega (ELT L 293, 31.10.2008, lk 1).
   3
           Kokkuvõtlik aruanne avaliku arutelu „Teel tõhustatud võrgu- ja infoturbepoliitika poole Euroopas”
           tulemuste kohta on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu 11. lisana.
   4
           KOM(2009) 149, 30.3.2009.
   5
           Aruteludokument: http://www.tallinnciip.eu/doc/discussion_paper_-_tallinn_ciip_conference.pdf
           Eesistujariigi järeldused:
           http://www.tallinnciip.eu/doc/EU_Presidency_Conclusions_Tallinn_CIIP_Conference.pdf.
   6
           Nõukogu 18. detsembri 2009. aasta resolutsioon Euroopa ühise lähenemisviisi kohta võrgu- ja
           infoturbele (ELT C 321, 29.12.2009, lk 1).
           http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:321:0001:0004:EN:PDF
ET                                                       2                                                   ET
 ---pagebreak---    jätkuvalt arendada, et see oleks […] tõhus […] asutus.” Selles rõhutatakse ka vajadust võrgu-
   ja infoturbeametit uuendada ja tõhustada, et amet liidu eksperdikeskusena võrgu- ja infoturbe
   küsimustes toetaks komisjoni ja liikmesriike tehnoloogia ja poliitika vahelise lõhe
   vähendamisel.
   2.        ÜLDINE TAUST
   Info- ja sidetehnoloogiast on saanud kogu Euroopa majanduse ja ühiskonna alustala. IST on
   kaitsetu ohtude eest, mis ei jää ainult ühe riigi piiridesse ja mis on tehnoloogia ja turu
   arenguga muutunud. Kuna IST on ülemaailmne, tihedalt muude infrastruktuuridega seotud ja
   nendest sõltuv, ei saa selle turvalisust ja vastupidavust tagada ainuüksi riiklike ja
   kooskõlastamata lähenemisviiside abil. Samas muutuvad võrgu- ja infoturbega seotud
   probleemid kiiresti. Võrke ja infosüsteeme tuleb tõhusalt kaitsta igasuguste häirete ja rikete,
   kaasa arvatud inimeste organiseeritud rünnakute eest.
   Selleks et IST potentsiaali ära kasutada ja edasi arendada ning rakendada seda potentsiaali
   jätkusuutliku majanduskasvu ja uuenduste jaoks, on võrgu- ja infoturbepoliitikal keskne roll
   Euroopa digitaalses tegevuskavas,7 mis on ELi 2020. aasta strateegia lipulaev. IST
   kasutuselevõtu stimuleerimine ning usalduse suurendamine infoühiskonna vastu on Euroopa
   digitaalse tegevuskava kõige olulisemad prioriteedid. Seega on vaja ENISAt reformida, et
   võimaldada liidul, liikmesriikidel ja sidusrühmadel välja arendada suur võime ja valmidus
   võrgu- ja infoturbeprobleemide ennetamiseks, tuvastamiseks ja neile paremini reageerimiseks.
   3.        PÕHJUSED MEETMETE VÕTMISEKS
   Koos käesoleva ettepanekuga esitab komisjon ENISAt käsitleva määruse ettepaneku, millega
   asendataks määrus (EÜ) nr 460/2004; selles vaadatakse põhjalikult läbi ametit hõlmavad
   sätted ja luuakse amet viieaastaseks ajavahemikuks. Komisjon on siiski teadlik, et käesoleva
   ettepanekuga seotud õigusloomemenetluse käigus võib Euroopa Parlamendis ja nõukogus
   kuluda palju aega aruteludeks ning et juhul, kui ameti uusi volitusi ei võeta vastu enne
   praeguste volituste lõppu, võib tekkide õiguslik vaakum.
   Komisjon teeb seega ettepaneku võtta vastu määrus, millega pikendatakse ameti praegusi
   volitusi 18 kuud, et arutelu jaoks oleks piisavalt aega.
   7
           KOM(2010) 245, 19.5.2010.
ET                                                 3                                               ET
 ---pagebreak---                                                                 2010/0274 (COD)
                                                   Ettepanek:
                       EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
      millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja
                                  Infoturbeamet) seoses selle kestusega
                                         (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust8,
   võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust9,
   pärast ettepaneku edastamist riikide parlamentidele,
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2004. aastal vastu määruse (EÜ) nr 460/2004,10
           millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet”).
   (2)     2008. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 1007/2008,
           millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 seoses ameti tegevusaja kestusega11.
   (3)     Alates 2008. aasta novembrist peeti ameti osalusel avalik arutelu Euroopas võrgu- ja
           infoturbepoliitika tugevdamiseks tehtavate jõupingutuste põhisuuna üle. Kooskõlas
           komisjoni parema õigusliku reguleerimise strateegiaga ning panusena kõnealusesse
           arutelusse algatas komisjon 2008. aasta novembrist 2009. aasta jaanuarini kestnud
           avaliku arutelu liidu tasandil tugevdatud info- ja võrguturbepoliitika võimalike
           eesmärkide üle. 2009. aasta detsembris arutelu tulemuseks oli nõukogu 18. detsembri
           2009. aasta resolutsioon Euroopa ühise lähenemisviisi kohta võrgu- ja infoturbele12.
   8
           ELT C […], […], lk […].
   9
           ELT C […], […], lk […].
   10
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2004, 10. märts 2004, millega luuakse Euroopa
           Võrgu- ja Infoturbeamet (ELT L 77, 13.3.2004, lk 1).
   11
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1007/2008, 24. september 2008, millega muudetakse
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse
           Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega (ELT L 293, 31.10.2008, lk 1).
   12
           Nõukogu 18. detsembri 2009. aasta resolutsioon Euroopa ühise lähenemisviisi kohta võrgu- ja
           infoturbele (ELT C 321, 29.12.2009, lk 1).
ET                                                       4                                                ET
 ---pagebreak---    (4)    Avaliku arutelu tulemusi arvesse võttes kavatsetakse määrus (EÜ) nr 460/2004
          asendada.
   (5)    ENISA reformimiseks vajaliku õigusloomemenetluse käigus võib kuluda palju aega
          aruteludeks ja kuna ameti volitused lõppevad 13. märtsil 2012, on vaja selle volitusi
          pikendada; see annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule piisavalt aega aruteludeks
          ning tagab ameti töö järjepidevuse ja jätkuvuse.
   (6)    Seepärast tuleks Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti tegevusaja kestust pikendada kuni
          13. märtsini 2013,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                             Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 460/2004 muudetakse järgmiselt:
   Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
   „Artikkel 27 – Tegevusaeg
   Amet luuakse 14. märtsil 2004 ning selle tegevusaeg on üheksa aastat ja kuus kuud.”
                                             Artikkel 2
                                            Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüsselis, […]
   Euroopa Parlamendi nimel                    Nõukogu nimel
   president                                   eesistuja
ET                                                5                                             ET
 ---pagebreak---                            ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS
   1.      ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
   1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
           Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse Euroopa
           Parlamendi ja nõukogu 10. märts 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse
           Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet.
   1.2.    Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
           süsteemile (ABM/ABB)13
           infoühiskonna ja meedia volinik
           Digitaalse tegevuskava õigusraamistik
   1.3.    Ettepaneku/algatuse liik
               Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
                Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast
           tegevusest14
           ; Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
               Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
   1.4.    Eesmärgid
   1.4.1.  Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu
           täidetakse
           Euroopa e-sidevõrkude vastupidavuse parandamine
           Amet jätkab tööd vastupidavust käsitlevate küsimuste kallal, tehes nt uuringuid
           vastupidavuskohustuste, nõuete ja kasutatavate heade tavade kohta15 ning analüüsi
           vastupidavuse parandamiseks kasutatavate edasiste meetodite ja menetluste kohta. Viiakse ellu
           täiendavaid katseprojekte, et hinnata nõuete, meetodite ja tavade sobivust. Amet aitab kaasa
           elutähtsate sideinfrastruktuuride turvalisuse ja vastupidavuse suurendamisele ning
           vastupidavust käsitleva Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse (EP3R) ja Euroopa
           liikmesriikide foorumi (EFMS) loomisele.
           Koostöö arendamine ja säilitamine liikmesriikide vahel
   13
          ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
   14
          Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
   15
          Kõnealused uuringud põhinevad ENISA 2006. ja 2007. aasta uuringutel e-sideteenustega tegelevate ettevõtjate
          võetud infoturbemeetmete kohta.
ET                                                       6                                                  ET
 ---pagebreak---             ENISA peaks jätkama jõupingutusi, et määratleda üleeuroopalisi infoturbega seotud
            pädevusringkondi sellistes valdkondades nagu teavitamine ja intsidentidele reageerimine,
            üleeuroopalise e-ID koostalitlusvõimealane koostöö16 ning platvormi säilitamine Euroopa
            võrgu- ja infoturbealaste heade tavade vahetamiseks17. Liikmesriigid peaksid tegema jätkuvalt
            koostööd eesmärgiga parandada kõigi liikmesriikide suutlikkust ning suurendada üldist ühtsust
            ja koostalitlusvõimet.
            Tulevaste ohtude määratlemine usalduse loomiseks
            Amet jätkab tööd sellise raamistiku loomiseks, mis võimaldab otsustajatel süstemaatilise
            andmete kogumise, töötlemise, levitamise ja tagasiside abil paremini mõista uuest
            tehnoloogiast tulenevaid võimalikke riske.
            Mikroettevõtete teabealase usalduse tugevdamine
            Digitaalse teabe ajastul tekib ettevõtete, eelkõige mikroettevõtete, jaoks jätkuvalt palju uusi
            võimalusi. Sellele vaatamata on info- ja sidetehnoloogia edasisel arendamisel ning
            kasutuselevõtmisel endiselt nõrku kohti. Eesmärk on saada selle valdkonna mikroettevõtjatelt
            teavet nende vajaduste ja ootuste kohta ning seda hinnata. ENISA edendab ja katsetab selle
            eesmärgi nimel teabe edastajate ja ühingute vahelise piiriülese koostöö mudeleid järgmistes
            valdkondades: võrgu- ja infoturbealase võimekuse suurendamine mikroettevõtetes;
            mikroettevõtjate jaoks ettenähtud sertifitseerimissüsteemide väljatöötamine ja valdkonnaga
            mitteseotud isikute jaoks nõuetele vastavuse raamistiku väljaarendamine; ettevõtte
            järjepidevuse heade tavade loomine ja katsetamine; töö nõuetele vastavusega seotud küsimuste
            kallal, mille alusel VKEdel ja mikroettevõtjatel on võimalik väljendada oma turbeeesmärke
            ning koostada tegevuskavasid nende eesmärkide saavutamiseks.
   1.4.2.   Erieesmärgid ning asjaomased             tegevusalad      vastavalt     tegevuspõhise      juhtimise    ja
            eelarvestamise süsteemile
            Erieesmärk
            Võrgu- ja infoturbe suurendamiseks arendada võrgu- ja infoturbekultuuri kodanike, tarbijate,
            ettevõtete ja ametiasutuste heaks ning määratleda poliitilised probleemid, mida põhjustavad
            tulevased võrgud ja Internet.
            Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
            Elektronsidepoliitika ja võrguturvalisus
   16
          Kõnealune toetus põhineb ENISA poolt 2006. ja 2007. aastal tehtud tööl, mis on seotud e-ID koostalitlusvõime
          parandamise ühise viisi leidmisega.
   17     Kõnealune platvorm on järelmeede 2007. aastal tehtud tööle, mille abil koostati tegevuskava Euroopa võrgu- ja
          infoturbealaste heade tavade vahetamiseks.
ET                                                   7                                                         ET
 ---pagebreak---    1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju
          Saavutada võrgu- ja infoturbe kõrge tase liidus ning luua Euroopa Liidu kodanike, tarbijate,
          ettevõtete ja avaliku sektori organisatsioonide heaks võrgu- ja infoturbe kultuur, mis omakorda
          aitaks kaasa siseturu sujuvale toimimisele.
   1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad
          Vt punkt 1.4.1 eespool.
   1.5.   Ettepaneku/algatuse põhjendus
   1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
          ENISA asutati 2004. aastal algselt võrgu- ja infoturbeohtudega ja turbealaste
          õigusrikkumistega tegelemiseks. Võrgu- ja infoturbeprobleemid on alates sellest ajast koos
          tehnoloogia ja turu arengutega muutunud ning on olnud edasiseks mõtteaineks ja arutelu
          teemaks, mis võimaldab täna ajakohastada andmeid konkreetsete tuvastatud probleemide
          kohta ning kirjeldada neid probleeme ja seda, millist mõju on neile avaldanud muutuv võrgu-
          ja infoturbe spekter. Eelkõige märkis eesistujariik oma järeldustes elutähtsa sideinfrastruktuuri
          kaitse teemalise Tallinnas peetud ministrite konverentsi kohta, et „eesseisvad uued ja
          pikaajalised probleemid nõuavad ENISA volituste põhjalikku läbimõtlemist ja
          ümbersõnastamist, et paremini keskenduda ELi prioriteetidele ja vajadustele; saavutada
          paindlikum reageerimisvõime; arendada oskusi ja pädevusi ning kindlustada ameti juhtimise
          tõhusust ja üldist mõjuvõimu. Selliselt saab muuta ENISA alaliseks püsivaraks iga liikmesriigi
          jaoks ja Euroopa Liidu jaoks üldiselt”.
          Koos käesoleva ettepanekuga esitab komisjon ENISAt käsitleva määruse ettepaneku, millega
          asendataks määrus (EÜ) nr 460/2004; sellega vaadatakse põhjalikult läbi ametit hõlmavad
          sätted ja luuakse amet viieaastaseks ajavahemikuks. Komisjon on siiski teadlik, et käesoleva
          ettepanekuga seotud õigusloomemenetluse käigus võib Euroopa Parlamendis ja nõukogus
          kuluda palju aega aruteludeks ning et juhul, kui ameti uusi volitusi ei võeta vastu enne
          praeguste volituste lõppu, võib tekkida õiguslik vaakum.
          Komisjon teeb seega ettepaneku võtta koos käesoleva ettepanekuga vastu määrus, millega
          pikendatakse ameti praegusi volitusi 18 kuud, et arutelu ja menetluse jaoks oleks piisavalt
          aega.
   1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus
          Võrgu- ja infoturbeprobleemid ei tunnista riigipiire ning neid ei saa seega tulemuslikult
          lahendada ainult riikide tasandil. Samal aja käsitlevad eri liikmesriikide riigiasutused
          kõnealust probleemi väga erinevalt. Need erinevused võivad olla Euroopas suurema võrgu- ja
          infoturbe jaoks asjakohaste liidu ulatusega mehhanismide rakendamisele suureks takistuseks.
          IST-infrastruktuuride omavahelise seotuse tõttu mõjutab ühes liikmesriigis riigi tasandil
          võetud meetmete tõhusust teistes liikmesriikides võetud meetmete madalam tase ja
          süstemaatilise piiriülese koostöö puudumine ikka veel väga tugevalt. Ebapiisavad võrgu- ja
          infoturbemeetmed, mille tagajärjel tekib intsident ühes liikmesriigis, võivad põhjustada
          teenuste häireid teistes liikmesriikides.
ET                                                8                                                 ET
 ---pagebreak---            Lisaks kaasnevad paljude turbenõuete kehtestamisega suured kulud ettevõtjatele, kes
           tegutsevad Euroopa Liidu tasandil, ja see põhjustab Euroopa siseturu killustumise ja siseturul
           konkurentsi kadumise.
           Kuna võrgu- ja infosüsteemidest sõltuvus suureneb, näib valmisolek intsidentidega
           toimetulekuks ebapiisav.
           Riikide praegustes varajase hoiatuse ja intsidentidega tegelemise süsteemides on olulisi
           puudusi. Võrguturbeintsidentide järelevalve ja nendest teatamise kord ja tavad erinevad
           liikmesriigiti oluliselt. Mõnes riigis ei ole menetlused ametlikult kinnitatud, samas kui teistes
           riikides puudub intsidentide kohta koostatud aruannete vastuvõtmiseks pädev asutus. Euroopa
           ulatusega süsteeme ei ole. Selle tagajärjel võib esmavajalike teenuste osutamine võrgu- ja
           infoturbeintsidentide tõttu täielikult katkeda ning tuleb ette valmistada asjakohased
           lahendused. Komisjoni teatises elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta rõhutati samuti
           vajadust Euroopa varajase hoiatamise ja intsidentidele reageerimise võime järele, mida võivad
           toetada Euroopa ulatusega õppused.
           Ilmselgelt on vaja poliitilisi vahendeid, mille eesmärk on ennetavalt tuvastada võrgu- ja
           infoturberiskid ja -puudused, luues asjakohased reageerimismehhanismid (nt heade tavade
           kindlakstegemise ja levitamise kaudu) ning tagades, et need reageerimismehhanismid on
           sidusrühmadele teada ja nad rakendavad neid.
   1.5.3.  Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
           Vastavalt ENISA määruse artiklile 25 viis välisekspertide komisjon 2006/2007. aastal läbi
           ENISA hindamise, et anda formatiivne hinnang ameti töökorraldusele ja ülesehitusele ja
           volitustele ning vajaduse korral soovitused nende täiustamiseks. Tuleb märkida, et see
           hindamine toimus ainult üks aasta pärast seda, kui ENISA oli tegevust alustanud.
           Hindamisaruandes18 kinnitati ENISA loomise poliitika kõige olulisemate printsiipide kehtivust
           ja tõstatati käsitlemist vajavad küsimused ameti nähtavuse kohta ja tema võime kohta
           saavutada suurt mõju. Need küsimused hõlmasid ka organisatsiooni struktuuri; oskuste
           kombineerimist ja töötajate arvu ning kõrvalisest asukohast tingitud organisatoorseid
           probleeme.
           Vt ka punkt 1.5.1 eespool.
   1.5.4.  Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
           ENISA tuleviku küsimus moodustas osa üldisest arutelust, kus käsitleti võrgu- ja infoturvet
           ning muid poliitilisi algatusi, milles keskendutakse võrgu- ja infoturbe tulevikule.
   18
          Vt http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/s2006_enisa/docs/final_report.pdf.
ET                                                      9                                                      ET
 ---pagebreak---    1.6.   Meetme ja finantsmõju kestus
          ; Piiratud kestusega ettepanek/algatus
          – ; Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 14.3.2012–13.09.2013
          – ; Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2012–2013
              Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
          –     Finantsmõju suureneb seoses meetme rakendamisega järk-järgult ajavahemikul AAAA–
               AAAA
          –     seejärel finantsmõju stabiliseerub.
   1.7.   Ettenähtud haldusviisid19
              Tsentraliseeritud haldamine: otse, haldajaks on komisjon
          ; Tsentraliseeritud haldamine: kaudselt, haldamine on delegeeritud:
          –                rakendusametitele
          –     ;          ühenduste asutatud asutustele20
          –                riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele
          –       isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu
               lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases põhiõigusaktis
               finantsmääruse artikli 49 tähenduses
              Haldamine koostöös liikmesriikidega
              Haldamine detsentraliseeritult kolmandate riikidega
              Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
   19
        Haldusviise         selgitatakse     koos     viidetega     finantsmäärusele   veebisaidil    BudgWeb:
        http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
   20
        Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
ET                                                  10                                                  ET
 ---pagebreak---    2.       HALDUSMEETMED
   2.1.     Järelevalve ja aruandlus
            Tegevdirektor vastutab ameti tegevuse eesmärkidele vastavuse tõhusa järelevalve ja hindamise
            eest ning esitab juhatusele igal aastal aruande.
            Tegevdirektor koostab üldaruande, mis hõlmab kõiki ameti eelmise aasta tegevusi ning milles
            võrreldakse eelkõige saavutatud tulemuste vastavust aasta tööprogrammi eesmärkidele. Kui
            juhatus on aruande vastu võtnud, edastatakse see Euroopa Parlamendile, nõukogule,
            komisjonile, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide
            Komiteele ning avaldatakse.
   2.2.     Haldus ja kontroll
   2.2.1.   Tuvastatud ohud
            Alates ENISA asutamisest 2004. aastal on selle suhtes kohaldatud nii välis- kui ka
            sisehindamist.
            Vastavalt ENISA määruse artiklile 25 oli kõnealuse menetluse esimene etapp ENISA
            sõltumatu hindamine välisekspertide komisjoni poolt 2006.–2007. aastal. Välisekspertide
            komisjoni aruandes21 kinnitati, et ENISA asutamise algsed poliitilised põhjused ja ameti
            esialgsed eesmärgid kehtivad endiselt, ning selles tõstatati ka mõned küsimused, mida tuleks
            käsitleda.
            Komisjon esitas märtsis 2007 hindamise kohta aruande juhatusele, kes andis seejärel oma
            soovitused ameti tuleviku ja ENISA määruse muutmise kohta22.
            2007. aasta juunis esitas komisjon hinnangu välishindamise tulemuste ja juhatuse soovituste
            kohta teatisena Euroopa Parlamendile ja nõukogule23. Teatises osutati, et tuleb valida, kas
            pikendada ameti volitusi või asendada amet teistsuguse mehhanismiga, näiteks sidusrühmade
            alalise foorumiga või turvalisusega tegelevate organisatsioonide võrgustikuga. Komisjon
            algatas kõnealusel teemal ka avaliku arutelu, paludes Euroopa sidusrühmadel vastata
            küsimustikule, mis aitaks suunata edasisi arutelusid24.
            2009. aastal algatas komisjon mõju hindamise, et analüüsida ENISA tulevikuvõimalusi.
            Kõnealune mõjuhinnang on lisatud ENISAt käsitleva määruse ettepanekule, millega
            asendataks määrus (EÜ) nr 460/2004.
   21
          http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm.
   22     Nagu on ette nähtud ENISA määruse artiklis 25. ENISA juhatuse vastuvõetud dokumendi täistekst, mis sisaldab ka
          juhatuse põhjendusi, on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm.
   23     Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) hindamise
          kohta,              KOM(2007)                285              (lõplik),             1.6.2007:       http://eur-
          lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0285:EN:NOT.
   24     http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en.
ET                                                      11                                                      ET
 ---pagebreak---    2.2.2. Ettenähtud kontrollivahendid
          Vt punkt 2.2.1.
   2.3.   Pettuse ja muude rikkumiste ärahoidmine
          Ameti personal kontrollib kõiki makseid mis tahes teenuse ja uuringu eest enne makse
          sooritamist, võttes arvesse kõiki lepingulisi kohustusi, majanduslikke põhimõtteid ning head
          finantstegevus- ja juhtimistava. Pettusevastased sätted (järelevalve, aruandlusnõuded jne)
          lisatakse kõikidesse ameti ja mis tahes makse saajate vahelistesse kokkulepetesse ning
          lepingutesse.
ET                                             12                                               ET
 ---pagebreak---     3.            ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
    3.1.          Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, mille kuludele mõju avaldub
                  • Olemasolevad eelarveread
                                                                  Assigneerin
                                       Eelarverida                   gute liik
                                                                                Osamaksud
      Mitmeaastase                                                 Liigendatu
    finantsraamistiku                                                   d/                                                Osamaksud
                                                                  liigendamat     EFTA                    Kolmand
          rubriik                                                                           Kandidaatri                 finantsmääruse
                                    Number/kirjeldus                            riikidelt26                  atelt
                                                                        a                    ikidelt27                 artikli 18 lõike 1
                                                                       (25)                                riikidelt punkti aa tähenduses
                          09 02 03 01 Euroopa Võrgu- ja
            1.a           Infoturbeamet – Toetus jaotistele 1 ja       DA          JAH          EI            EI               EI
   Konkurentsivõim        2
   e majanduskasvu
       ja tööhõive
                          09 02 03 02 Euroopa Võrgu- ja
       tagamiseks                                                      DA          JAH          EI            EI               EI
                          Infoturbeamet – Toetus jaotisele 3
                          09 01 01 Infoühiskonna ja meedia
                          poliitikavaldkonnas alaliselt töötava       NDA           EI          EI            EI               EI
                          personaliga seotud kulud
    5. Halduskulud
                          09 01 02 11 Muud halduskulud                NDA           EI          EI            EI               EI
    25
                DA – liigendatud assigneeringud / DNA – liigendamata assigneeringud.
    26
                EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
    27
                Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
ET                                                            13                                                            ET
 ---pagebreak---   3.2.      Hinnanguline mõju kuludele
  3.2.1.    Üldine hinnanguline mõju kuludele
                                                                                miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
       Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik                      1.a        Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel
                                                                                14. mär    1. jaanu
                                                                                ts –      ar –
                       ENISA                                                    31. dets    13. sept     KOKKU
                                                                                ember      ember
                                                                                2012       2013
       Tegevusassigneeringud
       09 02 03 02 Euroopa Võrgu- ja
                                                    Kulukohustused      (1)         2,073      1,734          3,807
       Infoturbeamet – Toetus jaotisele 3           Maksed              (2)         2,073      1,734          3,807
       Haldusassigneeringud
       09 02 03 01 Euroopa Võrgu- ja                                    (3)         4,600      4,291          8,891
       Infoturbeamet – Toetus jaotistele 1 ja 2
                                                    Kulukohustused     =1 +3        6,673      6,025         12,698
            Rubriigi 1.a assigneeringud
                      KOKKU                         Maksed             =2+3         6,673      6,025         12,698
                                                        Kulukohustused        (4)        2,073     1,734          3,807
       y Tegevusassigneeringud KOKKU
                                                        Maksed                (5)        2,073     1,734          3,807
       y       Eriprogrammide           vahenditest       rahastatavad        (6)        4,600     4,291          8,891
       haldusassigneeringud KOKKU
           Mitmeaastase finantsraamistiku               Kulukohustused       =4+ 6       6,673     6,025         12,698
ET                                                                                14                                                                    E
 ---pagebreak---              rubriigi 1.a „Konkurentsivõime
           majanduskasvu ja tööhõive nimel”       Maksed            =5+ 6   6,673    6,025 12,698
                assigneeringud KOKKU
                                                                                miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
       Mitmeaastase finantsraamistiku
                                                      5       Halduskulud
                       rubriik
                                             14. märts   1. jaanuar
                                                 –            –
                                                                          Kokku
                                             31. detse   13. septe
                                             mber 2012   mber 2013
  Personalikulud                                 0,342        0,299            0,641
  Muud halduskulud                               0,008        0,007            0,015
   DG INFSO KOKKU            Assigneeringud      0,350        0,306            0,656
       Mitmeaastase
                             (Kulukohustuste
     finantsraamistiku
                              kogusumma =
       RUBRIIGI 5                                0,350        0,306            0,656
                                 maksete
      assigneeringud
                               kogusumma)
         KOKKU
ET                                                                               15                                                           E
 ---pagebreak---                                               14. märts     1. jaanuar
                                                   –             –
                                                                            Kokku
                                               31. detse    13. septe
                                              mber 2012    mber 2013
  Mitmeaastase          Kulukohustused
  finantsraamistiku                                7,023         6,331          13,354
  RUBRIIKIDE 1–5
                        Maksed
  assigneeringud                                   7,023         6,331          13,354
  KOKKU
  3.2.2.    Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
            –           Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
            –     ;     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
                                                                                Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
                                   Täpsustada eesmärgid ja väljundid
                                                                                14. märts –
                                                                                1. jaanuar – 13.
                                                                                31.detsember                             KOKKU
                                                                                september 2013
                                                                                2012
                                                   Ø
                     Euroopa e-sidevõrkude vastupidavuse parandamine                    0,237               0,198               0,435
                     Koostöö arendamine ja säilitamine liikmesriikide vahel             0,237               0,198               0,435
                     Tulevaste ohtude määratlemine usalduse loomiseks                   0,169               0,141               0,310
                     Mikroettevõtete teabealase usalduse tugevdamine                    0,087               0,072               0,159
                     Horisontaalmeetmete juhtimine                                      1,344               1,124               2,468
                     KULUD KOKKU                                                        2,073               1,734               3,807
ET                                                                                16                                                                               E
 ---pagebreak---    3.2.3.      Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele28
   3.2.3.1. Ülevaade
               –               Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
               –    ;          Ettepanek/algatus          hõlmab      haldusassigneeringute        kasutamist,      mis
                  toimub järgmiselt:
   a) mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 halduskulud
   miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
          Mitmeaastase          14. märts     1. jaanuar
       finantsraamistiku             –             –
                                                                KOKKU
          RUBRIIK 5             31. detse      13. septe
                               mber 2012 mber 2013
      Personalikulud                 0,342          0,299              0,641
      Muud halduskulud               0,008          0,007              0,015
            KOKKU                    0,350          0,306              0,656
   b) ENISA-ga seotud halduskulud – kaetakse eelarverealt „09 02 03 01 Euroopa võrgu- ja
   infoturve: jaotis 1 – „Personal” ja jaotis 2 – „Ameti toimimine””
   miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
                               14. märts     1. jaanuar
                                    –             –
                                                             KOKKU
                               31. detse      13. septe
                               mber 2012    mber 2013
      Inimressursid –
                                    4,216          3,916          8,132
      Jaotis 1 – Personal
      Muud haldusliku
      iseloomuga kulud –
                                    0,384          0,375          0,759
      Jaotis 2 – Ameti
      toimimine
            KOKKU                   4,600          4,291          8,891
   28
             Õigusaktile lisatud finantsselgituse lisa ei täideta, kuna seda ei kohaldata käesoleva ettepaneku suhtes.
ET                                                            17                                                        ET
 ---pagebreak---    3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus
            –             Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
            –  ;          Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
   a) komisjonisisesed inimressursid
                                                            14. märts –   1. jaanuar –
                                                           31. detsembe 13. septembe
                                                              r 2012         r 2013
                   Ametikohtade loetelus toodud kohad (ametnikud ja ajutised
                   teenistujad) (täistööaja ekvivalendina)
                    XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja
                                                                     3,5            3,5
                    esindustes)
                    KOKKU                                            3,5            3,5
   b) ENISA inimressursid
                                                            14. märts –   1. jaanuar –
                                                           31. detsembe  13. september
                                                              r 2012          2013
                   ENISA ametikohtade loetelu (täistööaja ekvivalendina)
                                                   AD           29              29
                     Ametnikud või ajutised
                     teenistujad
                                                   AST          15              15
                     Ametnikud või ajutine personal
                                                                44              44
                     KOKKU
                   Muu personal (täistööaja ekvivalendina)
                    Lepingulised töötajad                       13              13
                    Riigi lähetatud eksperdid                    5              5
                    Muu personal KOKKU                          18              18
                    KOKKU                                       62              62
ET                                                   18                                         ET
 ---pagebreak---      Ameti personali tööülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad           Amet:
                                          – täidab jätkuvalt nõuandja ja koordinaatori ülesandeid, kogudes ja
                                          analüüsides andmeid infoturbe kohta. Tänapäeval koguvad nii avalikud kui
                                          ka eraorganisatsioonid eri eesmärkidel andmeid infotehnoloogiliste
                                          intsidentide kohta ning muid infoturbega seotud olulisi andmeid. Sellele
                                          vaatamata puudub Euroopa tasandil keskne asutus, kes võiks ühtsel viisil
                                          andmeid koguda ja analüüsida ning esitada arvamusi ja anda nõu, et toetada
                                          liidu poliitilist tegevust võrgu- ja infoturbe valdkonnas;
                                          – tegutseb eksperdikeskusena, kuhu nii liikmesriigid kui ka Euroopa
                                          institutsioonid võivad pöörduda arvamuste ja nõu saamiseks turbega
                                          seotud tehnilistes küsimustes;
                                          – aitab kaasa infoturbevaldkonna eri osalejate vahelisele laialdasele
                                          koostööle, nt turvalise e-äri toetuseks ettenähtud järelmeetmete puhul.
                                          Kõnealune koostöö on äärmiselt oluline eeltingimus võrgu- ja
                                          infosüsteemide turvaliseks toimimiseks Euroopas. Kõikide sidusrühmade
                                          osalemine ja kaasamine on vajalik;
                                          – aitab koordineerida infoturbealast lähenemisviisi, toetades liikmesriike
                                          näiteks riskide hindamise ja teadlikkuse suurendamise edendamisel;
                                          – tagab võrgu- ja infosüsteemide koostalitlusvõime, kui liikmesriigid
                                          kohaldavad turvalisust mõjutavaid tehnilisi nõudeid;
                                          – määratleb asjaomased standardimisvajadused, hindab olemasolevaid
                                          turvastandardeid ja sertifitseerimiskavasid ning soodustab nende võimalikult
                                          laialdast kasutamist Euroopa õigusaktide toetuseks;
                                          – toetab rahvusvahelist koostööd kõnealuses valdkonnas, mis on
                                          muutumas üha olulisemaks, kuna võrgu- ja infoturbeküsimused on
                                          ülemaailmsed.
 Koosseisuvälised töötajad                – Vt eespool.
ET                                                           19                                                 ET
 ---pagebreak---    3.2.4.  Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
           –     ;          Ettepanek/algatus          on        kooskõlas         kehtiva       mitmeaastase
               finantsraamistikuga
           –                Ettepanekuga/algatusega kaasneb               mitmeaastase      finantsraamistiku
               asjakohase rubriigi ümberplaneerimine
           –                Ettepanekuga/algatusega              seoses         võib         olla        vajalik
               paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase                          finantsraamistiku
               läbivaatamine29
   3.2.5.  Kolmandate isikute osamaksud
           –                Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
           –     ;          Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa
               on järgmine (kohaldatakse eelarveridade 09 02 03 01 ja 09 02 03 02suhtes):
                                        soovituslikud assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
                                                14. märts –       1. jaanuar –
                                              31. detsember      13. september         Kokku
                                                   2012               2013
                 EFTA                              0,160              0,145            0,305
   3.3.    Hinnanguline finantsmõju tuludele
           –     ;          Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
           –                Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
                   –                 omavahenditele
                   –                 mitmesugustele tuludele
   29
          Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
ET                                                      20                                                       ET


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0363

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 19. aprilli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 442/2007, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2008/0363 lõplik */

	Trade-2008-XXX-00-00[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.6.2008KOM(2008) 363 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu 19. aprilli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 442/2007, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIMuu hulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordile kehtestati dumpinguvastased tollimaksud 22. jaanuaril 2001 määrusega (EÜ) nr 132/2001. Jaanuaris 2006 algatatud aegumise läbivaatamise järel pikendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 442/2007 kehtivate meetmete kehtivusaega nende praegusel tasemel veel kaheks aastaks.Detsembris 2006 algatati Ukraina eksportiva tootja Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy taotlusel osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus dumpinguga. Läbivaatamine lõpetati määrusega (EÜ) nr 237/2008 ilma jõusolevaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata. Seejärel esitas Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy määruses (EÜ) nr 237/2008 sätestatud tähtaja jooksul hinnakohustuse pakkumise, mis komisjoni otsusega ka heaks kiideti.Käesoleva muudatuse otstarve on võtta arvesse komisjoni otsust hinnakohustuse heakskiitmise kohta, muutes vastavalt nõukogu 19. aprilli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 442/2007, millega kehtestatakse Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu 19. aprilli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 442/2007, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 8,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1.  22. jaanuaril 2001. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 132/2001[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suuruses 33,25 eurot tonni kohta CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva, muu hulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. Jaanuaris 2006 algatatud aegumise läbivaatamise järel pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 442/2007[3] kehtivate meetmete kehtivusaega nende praegusel tasemel veel kaheks aastaks.2.  19. detsembril 2006 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes[4] osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes ühendusse äriühingu Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (edaspidi „eksportiv tootja“) taotluse alusel. Osalise vahepealse läbivaatuse lõplikud tulemused ja järeldused on esitatud nõukogu 10. märtsi 2008. aasta määruses (EÜ) nr 237/2008,[5] millega läbivaatus lõpetati ilma jõusolevaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata.B. HINNAKOHUSTUS3.  Vahepealse läbivaatamise ajal väljendas eksportiv tootja huvi hinnakohustuse pakkumise vastu, kuid ei suutnud pakkuda piisavalt põhjendatud hinnakohustust algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Kuid nagu on märgitud eelnimetatud nõukogu määruse põhjendustes 46 ja 47, oli nõukogu seisukohal, et eksportival tootjal tuleks erandkorras lubada esitada täielik hinnakohustuse pakkumine 10 kalendripäeva jooksul nimetatud määruse jõustumisest arvates; see tulenes mitmetest keerukatest asjaoludest, nimelt 1) vaatlusaluse toote hinna kõikumisest, mis eeldab miinimumhindade mingis vormis indekseerimist, samas kui hinna kõikumist ei saa piisavalt põhjendada peamise kuluartikliga; ning 2) vaatlusaluse toote konkreetsest turuolukorrast. Pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 237/2008 avaldamist ning nimetatud määruses sätestatud tähtaja jooksul esitas eksportiv tootja vastuvõetava hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.4.  Komisjon kiitis pakutava hinnakohustuse heaks otsusega [LISADA NUMBER][6]. Nõukogu leiab, et pakutud kohustus välistab dumpingu kahjuliku mõju ja piirab piisavalt kohustusest kõrvalehoidmise ohtu.5.  Selleks et võimaldada komisjonil ja tollil tulemuslikult jälgida äriühingu võetud kohustuse täitmist, sõltub dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine asjaomasele tolliasutusele vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamise ajal sellest, i) kas esitatakse kinnitusarve – faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas sätestatud üksikasju ja sealsamas sätestatud avaldust; ii) kas eksportiv tootja on imporditavad tooted ise tootnud, lähetanud ja nende kohta esimesele sõltumatule kliendile ühenduses arve esitanud; ning iii) kas tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui ülaltoodud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.6.  Kui komisjon tühistab algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel hinnakohustuse heakskiitmise seoses rikkumisega, viidates konkreetsetele tehingutele, ja kuulutab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.7.  Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 5 ja 6, isegi kui komisjon on neile otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud.8.  Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teatama komisjonile viivitamata kõikidest juhtudest, kus on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest.9.  Eespool kirjeldatud põhjustel loeb komisjon eksportiva tootja pakutud hinnakohustuse vastuvõetavaks ning asjaomasele eksportivale tootjale on teatatud vastuvõtmise aluseks olevatest peamisest asjaoludest, kaalutlustest ja kohustustest.10.  Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral või kui komisjon hinnakohustuse heakskiitmise tühistab, kohaldatakse automaatselt nõukogu poolt artikli 9 lõikega 4 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 442/2007 muudetakse järgmiselt.Artikli 1 järele lisatakse järgmine artikkel:„ Artikkel 1a1. Artiklist 1 olenemata ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse vabasse ringlusse käesoleva artikli järgmiste lõigete kohaselt.2. CN- koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ning ex 3105 90 91 alla kuuluvate, Ukrainast pärinevate üle 80-massiprotsendilise ammooniumnitraadisisaldusega tahkete väetiste import vabasse ringlusse lubamiseks, mille kohta on arve esitanud eksportiv tootja, kelle hinnakohustuse komisjon on heaks kiitnud ja kelle nimi on esitatud komisjoni otsuses [2008/[LISADA NUMBER]/EÜ] (k.a selle muudatused), vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust järgmistel tingimustel:-  nimetatud eksportiv tootja on kõnealused tooted ise tootnud, lähetanud ja nende kohta arve esitanud esimesele sõltumatule kliendile ühenduses; ning-  sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas sätestatud andmeid ja avaldust; ning-  tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule.3. Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg:-  kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata või-  kui komisjon tühistab algmääruse artikli 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse heakskiitmise määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning kuulutab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.“Lisatakse järgmine lisa:LISAKui äriühing müüb ühendusse tooteid, mille suhtes on võetud hinnakohustus, esitatakse toodetele lisataval faktuurarvel järgmised andmed:1. Pealkiri „KOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE“.2. Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.3. Faktuurarve number.4. Faktuurarve väljastamise kuupäev.5. TARICi lisakood, mille alusel toimub arvel nimetatud kauba tollivormistus ühenduse piiril.6. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:-  CN-kood, mida kasutatakse hinnakohustuse puhul,-  toote lämmastikusisaldus (N) protsentides,-  TARICi kood;-  kogus (tonnides).7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:-  hind tonni kohta;-  kohaldatavad maksetingimused;-  kohaldatavad tarnetingimused;-  kõik hinnaalandused ja mahahindlused.8. Selle ühenduses asuva importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele kirjeldatud äriühing esitab kohustuse alla kuuluvate kaupade kohta faktuurarve.9. Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub hinnakohustuse raames, mille [ÄRIÜHINGU NIMI] on võtnud ja mille Euroopa Komisjon on [otsusega 2008/XXXX/EÜ] heaks kiitnud. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […] [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17)[2] EÜT L 23, 25.1.2001, lk 1.[3] ELT L 106, 24.4.2007, lk 1.[4] ELT C 311, 19.12.2006, lk 57.[5] ELT L 75, 18.03.2008, lk 8.[6] ELT L [LISADA NUMBER]