               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.10.2021
            COM(2021) 614 final
            2021/0313(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli (2021–2024) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja protokolli ajutise rakendamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu allkirjastas Euroopa Liit 3. mail 2016 ja Cooki saarte valitsus 14. mail 2016, seda hakati ajutiselt kohaldama 14. mail 2016 ning lepingu kehtivusaeg oli kaheksa aastat. Partnerlusleping pikeneb vaikimisi ja on seega endiselt kehtiv. Säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise esimest nelja-aastast protokolli hakati ajutiselt kohaldama 14. oktoobril 2016 ja selle kehtivusaeg lõppes 13. oktoobril 2020. Nii leping kui ka protokoll jõustusid 10. mail 2017.

                  Nõukogu võttis 7. juulil 2020 vastu otsuse,
                     1
                   millega antakse Euroopa Komisjonile volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse (edaspidi „Cooki saared“)vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu uue protokolli üle ning kõnealuse lepingu protokolli
                     2
                   (mis pidi aeguma 13. oktoobril 2020) kehtivusaja võimaliku pikendamise üle.

                  Läbirääkimiste esimeses voorus (16. juuli 2020) jõudsid ELi ja Cooki saarte läbirääkijad ühisele seisukohale, et keerukate läbirääkimiste lõpuleviimiseks on vaja mitut läbirääkimisvooru. Seepärast leppisid pooled kokku protokolli kehtivusaja pikendamises kuni üheks aastaks vastavalt nõukogu antud volitustele. Pikendamine on sätestatud kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppes, mis parafeeriti Brüsselis ja Rarotongas (Cooki saared) 29. juulil 2020.

                  Kehtivat protokolli pikendati ühe aasta võrra alates kuupäevast, mil mõlemad lepinguosalised selle kokkuleppe kirjavahetuse teel allkirjastasid, st 14. novembrist 2020. Sellest tulenevalt kaotab praegune protokoll kehtivuse 13. novembril 2021.

                  Asjaomaste läbirääkimisjuhiste
                     3
                   alusel pidas komisjon Cooki saartega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu nimel uus säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad protokolli 28. juulil 2021. Uus protokoll kehtib kolm aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil lepinguosalised selle allkirjastasid, nagu on sätestatud artiklis 11.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on anda luba säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli (2021–2024) allkirjastamiseks Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahel.

                  Protokolli eesmärk on sätestada liidu laevade kalapüügivõimalused Cooki saarte püügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes teaduslikest nõuannetest ning Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni soovitustest. Lisaks on partnerluslepingu eesmärk tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Cooki saarte vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Cooki saarte püügipiirkonnas.

               ELi ja Cooki saarte vahelise uue protokolli kohaselt on ELi laevastikul õigus püüda Cooki saarte püügipiirkonna vetes tuuniliike ning kalapüügivõimalused on järgmised:

               –neli tuunipüügiseinerit, millel on juurdepääs Cooki saarte püügipiirkonnale 100 päeva aastas;

               –taotluse korral võib ELi laevastikule anda täiendavalt juurdepääsu 110 päevaks aastas.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Kooskõlas ühise kalanduspoliitika määruse
                     4
                   prioriteetidega pakub protokoll liidu laevadele kalapüügivõimalusi Cooki saarte püügipiirkonnas, lähtudes parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni soovitusi. Protokolliga luuakse Euroopa Liidule ja Cooki saartele võimalus teha tihedamat koostööd, et edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Cooki saarte püügipiirkonnas ja toetada Cooki saarte tegevust kalandussektori arendamisel mõlema poole huvides.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Läbirääkimised säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise uue protokolli üle (mille üks etapp on ka käesolev ettepanek protokolli kehtivusaja pikendamise kohta) on osa ELi välismeetmetest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide suhtes, ja selle puhul võetakse eelkõige arvesse ELi eesmärke seoses demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamisega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, millega kehtestatakse ühine kalanduspoliitika, ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 5, milles käsitletakse ELi ja kolmandate riikide vaheliste lepingute allkirjastamist ja võimalikku ajutist kohaldamist.

                  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 5 võtab nõukogu vastu otsuse, millega antakse luba leping allkirjastada. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikele 1 tagab komisjon liidu esindamise välissuhetes, välja arvatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda kuuluvates küsimustes. Seega on ainult komisjoni määratud ametnikel õigus liidu ja kolmanda riigi vaheline leping allkirjastada.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on proportsionaalne eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu kalalaevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes ning mis on kehtestatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artiklile 32, milles on käsitletud kolmandale riigile antavat finantsabi.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku 2016–2020 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Cooki saartega sõlmitud kalandusprotokolli uuendamise vastu.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Hindamise käigus konsulteeriti liikmesriikidega, tööstusharu esindajatega ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Cooki saarte kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Kooskõlas ühise kalanduspoliitika määruse artikli 31 lõikega 10 kutsus komisjon eel- ja järelhindamist tegema sõltumatu konsultandi.

               •Mõju hindamine

                  Ei kohaldata

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

               Läbirääkimiste tulemusel koostatud partnerlusleping sisaldab klauslit Cotonou lepingu
                  5
                artiklis 9 või sellele järgneva lepingu vastavas artiklis sätestatud inimõiguste oluliste osade rikkumise tagajärgede kohta.

               4.MÕJU EELARVELE

               Euroopa Liidu makstav aastane rahaline toetus on 700 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt:

               a) 350 000 euro suurune aastane summa protokolli kehtivusaja jooksul juurdepääsuks protokollis sätestatud liikidesse kuuluvatele kalavarudele;

               b) 350 000 euro suurune aastane toetus protokolli kehtivuse ajal Cooki saarte kalandusvaldkonna arendamiseks. Toetus vastab Cooki saarte riikliku poliitika eesmärkidele edendada kalavarude säästvat majandamist kogu protokolli kehtivusaja jooksul.

               Kulukohustuste ja maksete assigneeringute iga-aastane summa määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus, sealhulgas reservi eelarverida aasta alguses veel jõustumata protokollide jaoks
                  6
               .

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Järelevalve kord on sätestatud säästva kalapüügi partnerluslepingus ja selle rakendamise protokollis.

               2021/0313 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli (2021–2024) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja protokolli ajutise rakendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vaheline säästva kalanduse partnerlusleping (edaspidi „partnerlusleping“)
                  7
                on heaks kiidetud nõukogu otsusega (EL) 2017/418
                  8
                ning partnerlusleping jõustus 10. mail 2017. Partnerluslepingut ja selle rakendamise protokolli hakati ajutiselt kohaldama alates 14. oktoobrist 2016
                  9
                ning neid kohaldati nelja aasta jooksul.

               (2)Nõukogu võttis 7. juulil 2020 vastu otsuse, millega anti Euroopa Komisjonile volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise uue protokolli üle.

               (3)Selleks et läbirääkimised lõpule viia, pikendati protokolli kehtivusaega ühe aasta võrra kuni 13. novembrini 2021
                  10
               .

               (4)Kõnealused läbirääkimised on edukalt lõpule viidud ning partnerluslepingu rakendamise protokoll (edaspidi „protokoll“) parafeeriti 28. juulil 2021.

               (5)Protokolli eesmärk on võimaldada liidul ja Cooki saarte valitsusel jätkata koostööd, et edendada säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutamist Cooki saarte püügivetes ning võimaldada liidu laevadel neis vetes kala püüda.

               (6)Protokoll tuleks seetõttu Euroopa Liidu nimel allkirjastada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

               (7)Pidades silmas liidu püügitegevuse majanduslikku tähtsust Cooki saarte püügipiirkonnas ja vajadust vältida püügitegevuse katkemist praeguse protokolli kehtivusaja lõppemise tõttu, peaks protokoll jõustuma võimalikult kiiresti.

               (8)Pärast protokolli allkirjastamist tuleks seda kuni jõustumiseni kohaldada ajutiselt.

               (9)Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725
                  11
                artiklile 42 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse [lisada kuupäev]
                  12
               ,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll (edaspidi „protokoll“) allkirjastatakse liidu nimel, eeldusel et protokoll sõlmitakse.

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab protokolli allkirjastamiseks täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud Euroopa Komisjon.

               Artikkel 3

               Kooskõlas protokolli artikliga 11 kohaldatakse seda ajutiselt alates allkirjastamise kuupäevast kuni jõustumiseni.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  08 05 01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  08 – Põllumajandus- ja merenduspoliitika

                  08 05 – säästva kalapüügi partnerluslepingud ja piirkondlikud kalandusorganisatsioonid

                  08 05 01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  13

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunamist uude meetmesse

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

                  Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldeesmärgile võimaldada ELi kalalaevadele juurdepääs kolmandate riikide kalapüügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool.

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, kestliku arengu toetamine kõigis selle mõõtmetes, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil).

               1.4.2.Erieesmärgid

                  Erieesmärk nr.

                  Erieesmärk nr 1

                  Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalapüügi partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  08 05 01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli sõlmimine võimaldab jätkata ja tugevdada Euroopa Liidu ja Cooki saarte kalandusalast strateegilist partnerlust. Protokolli sõlmimine aitab luua liidu laevadele kalapüügivõimalusi Cooki saarte püügipiirkonnas.

                  Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide, eelkõige kalanduse laiaulatusliku kava elluviimise abil aitavad partnerlusleping ja protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja kaitsta, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda ning toetada väikesemahulist kalapüüki.

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.

                  Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (püügilitsentside osakaal protokolliga pakutud võimalustest).

                  Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubanduslik väärtus

                  Kaasa aitamine liidu tööhõivele, inimväärsete töötingimuste edendamisele ja lisaväärtuse loomisele ning liidu turu stabiliseerumisele (muude säästva kalanduse partnerluslepingutega saavutatud tasemel).

                  Kaasa aitamine partnerriigi püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamisele ning kalandussektori, eelkõige väikesemahulise kalapüügi arengule.

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise täpne ajakava

                  On ette nähtud, et säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise uut protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama alates selle allkirjastamise kuupäevast, et vältida praeguse protokolli alusel toimuva püügitegevuse katkemist.

                  Uue protokolliga tagatakse raamistik ELi kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks Cooki saarte püügipiirkonnas ning võimaldatakse ELi laevaomanikel taotleda püügilube kõnealuses piirkonnas. Lisaks võimaldab uus protokoll tõhustada ELi ja Cooki saarte koostööd, et edendada säästvat kalapüüki kõigis selle mõõtmetes. Protokolli alusel antav valdkondlik toetus aitab Cooki saartel rakendada oma riiklikku kalandusstrateegiat, sealhulgas võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu ning edendada samal ajal kalandussektoris inimväärseid töötingimusi kooskõlas ILO kalandustöö konventsiooniga nr 188.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  Kui liit ei sõlmi uut protokolli, siis ei saa liidu laevad kala püüda, sest kehtiv partnerlusleping sisaldab klauslit, mille kohaselt ei ole lubatud kalapüük, mis ei toimu partnerluslepingu rakendamise protokolliga kindlaks määratud raamistikus. ELi kaugpüügilaevastiku jaoks on protokollil seega selge lisaväärtus. Lisaks luuakse protokolliga raamistik ELi ja Cooki saarte tihedamaks koostööks.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Cooki saarte püügipiirkonna hinnangulise püügi, kättesaadavate hinnangute ja teaduslike nõuannete alusel on lepinguosalised kehtestanud aastaseks võrdlevaks püügikoormuseks 100 päeva aastas, pakkudes püügivõimalusi neljale tuunipüügiseinerile. Lisaks võivad laevaomanikud osta vajaduse korral loa kuni 110 täiendava püügipäeva kasutamiseks. Valdkondliku toetuse puhul võetakse arvesse Cooki saarte kalanduse eest vastutavate asutuste suutlikkuse suurendamise vajadust ja riikliku kalandusstrateegia prioriteete, sealhulgas neid, mis on seotud teadusuuringute ning püügitegevuse kontrolli ja seirega.

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingu raames toetuseks eraldatavad summad moodustavad Cooki saarte riikliku eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus on, et osa eraldistest peab olema suunatud (enamasti lisatuna riigieelarve seadusesse) kalandusministeeriumi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks.

               1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

                  ei kohaldata

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               ☑ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               ·☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab kolme aasta pikkust ajavahemikku alates protokolli allkirjastamise kuupäevast 2021. aastal kuni 2024. aastani

               ·☑
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2021–2024

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               ·Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               ·millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  14

               ☑ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               –☑
                     oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali

               –◻
                     rakendusametite kaudu;

               ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd neile antakse piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kellele antakse piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ühise välis- ja julgeolekupoliitika erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.

               Märkused

               2.MAJANDAMISMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös piirkonnas (Fidži) resideeruva kalandusatašeega) tagab protokolli rakendamise korrapärase järelevalve seoses ettevõtjatepoolse püügivõimaluste kasutamise ja püügiandmetega ning valdkondliku toetuse tingimuste järgimisega.

                  Lisaks sellele on säästva kalapüügi partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee iga-aastane koosolek, kus komisjon ja Cooki saarte valitsus teevad kokkuvõtte lepingu ja protokolli rakendamisest ning kohandavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus

                  Varudele juurdepääsu eest makstav hüvitis ja valdkondlik toetus ei ole omavahel seotud.

                  Hüvitist varudele juurdepääsu eest makstakse igal aastal protokolli allkirjastamise aastapäeval, välja arvatud esimesel aastal, mil makse tehakse 60 päeva jooksul pärast protokolli ajutise kohaldamise algust. Juurdepääsu varudele reguleeritakse püügilubadega.

                  Esimest korda makstakse valdkondlikku toetust kolme kuu jooksul alates partnerluslepingu ajutise kohaldamise alguskuupäevast aastase ja mitmeaastase rakendusprogrammi osas; ning järgnevatel aastatel lähtuvalt saavutatud tulemustest. Ette on nähtud ulatuslik dialoog lepingus ja protokollis sätestatud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodid hõlmavad ka tulemuste ühist analüüsimist. Saavutatud tulemusi ja rakendamist kontrollitakse vastavalt valdkondliku toetuse kasutamist käsitlevatele suunistele, milles mõlemad lepinguosalised on kokku leppinud, samuti partnerriigi esitatud aruannete või tõendavate dokumentide alusel ja kalandusatašee tehniliste külastuste raames.

                  Lisaks sellele on lepingu ja protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras.

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

                  Kindlakstehtud risk on ELi laevaomanike puhul kalapüügivõimaluste alakasutamine ja Cooki saarte puhul valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summade mittetäielik kasutamine või kasutamisel tekkivad viivitused.

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

                  Hüvitise maksmist varudele juurdepääsu eest, mis toimub säästva kalapüügi partnerluslepingu kohaselt, kontrollitakse, et tagada vastavus rahvusvaheliste lepingute sätetele. Valdkondliku toetuse maksmisega seotud kontrollide eesmärk on jälgida toetuse rakendamist. Järelevalvet teostavad komisjoni delegatsioonide ja ühiskomitee töös osalevad komisjoni töötajad. Edusammude hindamisel lähtutakse mitmeaastase programmitöö maatriksist. Kui edusammud ei ole piisavad, siis järgmise osa maksmine peatatakse või makset vähendatakse. Säästva kalapüügi partnerluslepinguga seotud kontrollimiste kogukulu on hinnanguliselt ligikaudu 1,8 % (2018. aasta sissemaksetest). Säästva kalapüügi partnerluslepingutega seotud kontrollimenetlused tulenevad suures osas kohustuslikest regulatiivsetest nõuetest. Kontrollid hinnatakse tõhusaks, kui ei avastata puudusi, mis võivad märkimisväärselt mõjutada finantstehingute seaduslikkust ja korrektsust. Keskmine veamäär on hinnanguliselt 0,0 %.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.

                  Komisjon kohustub pidama Gaboniga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli haldamist ja tugevdada liidu osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt säästva kalapüügi partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. Eelkõige selgitatakse täpselt välja kolmandate riikide arvelduskonto, kuhu rahaline toetus makstakse. Rakendamise protokolli artikli 2 lõikes 8 on sätestatud, et rahaline toetus varudele juurdepääsu eest ja sektori arengu jaoks kantakse Cooki saarte valitsuse osutatud pangakontole.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kulu liik

                        Rahaline osalus

                        Number

                        Liigendatud/liigendamata
                           15

                        EFTA riigid
                           16

                        Kandidaatriigid
                           17

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        08.05.01

                        Luua raamistik Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi partnerluslepingud)

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        JAH

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kulu liik

                        Rahaline osalus

                        Number

                        Liigendatud/ liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.AA.AA.AA]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –x
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Number

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida 08.05.01

                        Kulukohustused

                        (1 a)

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,100

                        Maksed

                        (2 a)

                        0,350

                        0,700

                        0,700

                        0,350

                        2,100

                        Eelarverida

                        Kulukohustused

                        (1b)

                        Maksed

                        (2b)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           18

                        Eelarverida

                        (3)

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 1a + 1b + 3

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,100

                        Maksed

                        = 2a + 2b

                        +3

                        0,350

                        0,700

                        0,700

                        0,350

                        2,100

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi<….>assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,100

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        0,350

                        0,700

                        0,700

                        0,350

                        2,100

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki, tuleb eelmist jaotist korrata

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                         Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 6 assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        7

                        „Halduskulud“

               Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud õigusaktile lisatava

                  finantsselgituse lisas

                (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE’i talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        <….> peadirektoraat

                        • Inimressursid

                        • Muud halduskulud

                        <….> peadirektoraat KOKKU

                        Tegevusassigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 7 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,100

                        Maksed

                        0,350

                        0,700

                        0,700

                        0,350

                        2,100

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Tüüp
                           19

                        Keskmine kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           20
                        ...

                        – Laevastiku juurdepääs

                        0,350

                        0,350

                        0,350

                        0,350

                        – Valdkondlik

                        0,350

                        0,350

                        0,350

                        0,350

                        1 050

                        – Väljund

                        1 050

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        0,700

                        0,700

                        0,700

                        2,100

                        ERIEESMÄRK nr 2

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               –X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           21

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 kulud KOKKU

                        Inimressursid

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 assigneeringud KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud
                           22

                        Inimressursid

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud KOKKU

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse juba meedet haldava peadirektoraadi assigneeringutega ja/või assigneeringute ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        20 01 02 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        20 01 02 03 (delegatsioonides)

                        01 01 01 01 (kaudne teadustegevus)

                         01 01 01 11 (otsene teadustegevus)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           23

                        20 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        20 02 03 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 xx yy zz
                           24

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        01 01 01 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                         01 01 01 12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

               XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadisisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Protokolli rakendamine (maksed, ELi laevade pääs Cooki saarte vetesse, püügilubade menetlemine), ühiskomiteede ettevalmistamine ja jälgimine, protokolli uuendamise ettevalmistamine: välishindamine, seadusandlikud menetlused, läbirääkimised.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        Protokolli rakendamine: suhtlemine Cooki saarte ametiasutustega ELi laevade pääsuks Cooki saarte püügipiirkondadesse, püügilubade menetlemine, ühiskomiteede ettevalmistamine ja jälgimine, eelkõige valdkondliku toetuse rakendamine.

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               –X
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

                  Reservi eelarverea kasutamine (peatükk 40).

               –◻
                     tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele ning nimetades kasutatavad rahastamisvahendid.

               –◻
                     nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               –x
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               –◻
                     hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           25

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Nimetage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –x
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     muudele tuludele

               –palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu ◻

                    miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           26

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ….

               Sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  [...]

               Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave)

                  [...]

                     (1)

                        NÕUKOGU OTSUS, millega antakse Euroopa Komisjonile volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu uue protokolli üle ning kõnealuse lepingu kehtiva protokolli võimaliku pikendamise üle (ST 8848/20).

                     (2)

                        Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping (ELT L 131, 20.5.2016, lk 10).

                     (3)

                        Vastu võetud põllumajandus- ja kalandusnõukogu 3418. istungil 22. oktoobril 2015.

                     (4)

                        ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

                     (5)

                        ELT L 317, 15.12.2000, lk 3.

                     (6)

                        Kooskõlas eelarvealast koostööd käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega (2013/C 373/01).

                     (7)

                        ELT L 131, 20.5.2016, lk 3.

                     (8)

                        Nõukogu 28. veebruari 2017. aasta otsus (EL) 2017/418 Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta (ELT L 64, 10.3.2017, lk 1).

                     (9)

                        ELT L 289, 25.10.2016, lk 1.

                     (10)

                        ELT L 395, 25.11.2020, lk 1.

                     (11)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

                     (12)

                        [lisada viide].

                     (13)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (14)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (15)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (16)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (17)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (18)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (19)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (20)

                        Vastavalt punktile 1.4.2. „Erieesmärk/eesmärgid ...“

                     (21)

                        N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida esimene eeldatav rakendamise aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (22)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.

                     (23)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (24)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B...A read).

                     (25)

                        N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida esimene eeldatav rakendamise aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (26)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral tuleb märkida netosummad, st brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.10.2021
            COM(2021) 614 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli (2021–2024) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja protokolli ajutise rakendamise kohta

               LISA

               Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise PROTOKOLL

               Artikkel 1
               Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

               1.Kolme aasta jooksul alates protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäevast on Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „leping“) artikli 4 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised:

               –neli (4) tuunipüügiseinerit, kellel on lubatud püüda pika rändega liike, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguste konventsiooni 1. lisas.

               2.Lõiget 1 kohaldatakse protokolli artikli 5 kohaselt.

               3.Lepingu artikli 4 kohaselt võivad liidu laevad Cooki saarte püügipiirkonnas kala püüda vaid juhul, kui neil on käesoleva protokolli kohaselt ja kooskõlas lisaga välja antud kalapüügiluba.

               Artikkel 2
               Rahaline toetus – Makseviisid

               1.Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on lepingu artiklis 5 osutatud rahaline toetus käesoleva protokolli kehtivuse ajal kokku kaks miljonit ükssada tuhat (2 100 000) eurot.

               2.Rahaline toetus koosneb kahest osast:

               (a)Cooki saarte püügipiirkonnale juurdepääsuks antav aastane summa on kolmsada viiskümmend tuhat (350 000) eurot aastas ja

               (b)iga-aastane eritoetus kolmsada viiskümmend tuhat (350 000) eurot Cooki saarte valdkondliku kalanduspoliitika ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks.

               3.Lõike 2 punktis a osutatud summa eest annavad Cooki saared liidu laevadele juurdepääsu Cooki saarte püügipiirkonnale vähemalt 100 püügipäevaks. Lisas täpsustatud sätete kohaselt võib ELi laevadele anda täiendavaid püügipäevi.

               4.Punkti 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3 ja 5 kohaselt.

               5.Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse maksab liit esimesel aastal hiljemalt üheksakümmend (90) päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäeva ning järgmistel aastatel hiljemalt käesoleva protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäeva aastapäeval.

               6.Cooki saarte ja liidu ametiasutused jälgivad liidu laevade püügitegevust, et tagada liidu laevadele eraldatud kalapüügivõimaluste asjakohane haldamine, võttes arvesse kalavarude olukorda ning varude kaitse- ja majandamismeetmeid.

               7.Artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine on Cooki saarte ametiasutuste ainupädevuses.

               8.Mõlemad lõikes 2 osutatud rahalise toetuse osad kantakse valitsuse osutatud pangakontole Cooki saartel. Lõike 2 punktis b osutatud rahaline toetus antakse kalandussektori toetuse rakendamise eest vastutava asjakohase üksuse käsutusse. Cooki saarte ametiasutused esitavad liidu ametiasutustele õigeaegselt pangakonto andmed ja teabe riigieelarveseadusele vastava eelarverea kohta. Pangakonto andmed hõlmavad vähemalt järgmist: toetust saava üksuse nimi, pangakonto omaniku nimi, pangakonto omaniku aadress, panga nimi, SWIFT-kood, IBAN-number.

               Artikkel 3
               Valdkondlik toetus

               1.Hiljemalt sada kakskümmend (120) päeva pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva, lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, mis hõlmavad eelkõige järgmist:

               (a)ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse eritoetuse kasutamiseks;

               (b)ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et luua haldusraamistik, mis hõlmab vajalike teadus- ja uurimisasutuste arendamist ja käigushoidmist, huvirühmadega konsulteerimise edendamist, seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkuse tõhustamist ning muid suutlikkuse suurendamise võimalusi, et toetada Cooki saarte riikliku säästva kalanduspoliitika arendamist. Eesmärkide puhul võetakse arvesse Cooki saarte riikliku poliitika prioriteete, mis on seotud vastutustundliku ja säästva kalapüügi, sh merekaitsealade edendamisega, või mis seda tegevust mõjutavad, ning

               (c)kriteeriumid ja menetlused, sealhulgas asjakohasel juhul eelarvelised ja finantsnäitajad, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

               2.Mitmeaastase valdkondliku kava kõik muudatusettepanekud peab heaks kiitma ühiskomitee.

               3.Kui üks lepinguosaline taotleb ühiskomitee erakorralist kokkukutsumist, saadab ta kirjaliku taotluse vähemalt neliteist (14) päeva enne kavandatud kohtumise kuupäeva.

               4.Lepinguosalised annavad igal aastal ühiskomitee raames hinnangu konkreetsetele tulemustele, mis on saavutatud kokku lepitud mitmeaastase valdkondliku programmi rakendamisel.

               (a)Cooki saared esitavad igal aastal eduaruande meetmete kohta, mis on ellu viidud, ja saavutuste kohta, milleni on jõutud valdkondlikuks toetuseks ette nähtud rahalise toetuse abil. Aruande vaatab läbi ühiskomitee. Cooki saared koostavad enne protokolli kehtivusaja lõppemist ka lõpparuande. Vajaduse korral võivad lepinguosalised jätkata järelevalvet valdkondliku toetuse rakendamise üle ka pärast protokolli kehtivusaja lõppemist.

               (b)Artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluvat eritoetust makstakse osamaksetena. Protokolli esimesel aastal makstakse osamakseid vastavalt heakskiidetud kava osana kindlaks määratud vajadustele. Järgmistel kohaldamisaastatel makstakse osamakseid vastavalt heakskiidetud kava osana kindlaks määratud vajadustele ning valdkondliku toetuse rakendamisel saavutatud tulemuste analüüsile. Osamaksete maksmine peab toimuma hiljemalt nelikümmend viis (45) päeva pärast ühiskomitee otsust.

               5.Liidul on õigus vaadata läbi ja/või peatada osaliselt või täielikult artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud eritoetuse maksmine

               (a)kui ühiskomitee hinnangul erinevad saavutatud tulemused märkimisväärselt seatud eesmärkidest;

               (b)kui rahalist toetust ei kasutata ühiskomitee kindlaks määratud viisil.

               6.Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja ühiskomitees saavutatud kokkulepet, kui see on lõikes 1 osutatud heakskiidetud kava rakendamise tulemuste põhjal õigustatud. Artikli 2 lõike 2 punktiga b ette nähtud eritoetust ei saa siiski enam maksta pärast protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuue (6) kuu pikkuse perioodi lõppu.

               7.Cooki saared võivad igal aastal eraldada vajaduse korral artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse tarbeks täiendava summa artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summast mitmeaastase programmi rakendamiseks. Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest hiljemalt kahe (2) kuu jooksul pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise aastapäeva.

               8.Lepinguosalised kohustuvad tagama valdkondliku toetuse abil rakendatud meetmete nähtavuse.

               Artikkel 4
               Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

               1.Tunnistades Cooki saarte suveräänsust ja suveräänset õigust oma kalavarude üle, teevad lepinguosalised käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemikul koostööd liidu laevade tegevuse seirel Cooki saarte püügipiirkonna vetes.

               2.Lisaks teevad lepinguosalised vajaduse korral koostööd, et vahetada bioloogiliste ressursside majandamise ja säilitamise eesmärgil asjakohast statistilist, bioloogilist, majanduslikku, säilitamis- ja keskkonnaalast teavet, mis on seotud liidu laevade tegevusega Cooki saarte püügipiirkonna vetes.

               3.Lepinguosalised kohustuvad edendama Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) ning muude asjaomaste allpiirkondlike, piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide raames tehtavat koostööd kalavarude kaitseks ja vastutustundlikuks majandamiseks

               Artikkel 5
               Kalapüügivõimaluste ja tehniliste sätete läbivaatamine ühiskomitees

               1.Ühiskomitee võib artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi uuesti hinnata ja need läbi vaadata, kui WCPFCi kaitse- ja majandamismeetmed toetavad seisukohta, et kõnealune läbivaatamine aitab tagada tuuni ja tuunilaadsete liikide säästva majandamise Vaikse ookeani lääne- ja keskosas.

               2.Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja põhimõttel pro rata temporis. Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.

               3.Ühiskomitee võib vajaduse korral protokolli ja selle lisa tehnilised sätted läbi vaadata ning neid vastastikusel kokkuleppel muuta.

               Artikkel 6
               Lepingu peatamine

               1.Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva protokolli rakendamise, sealhulgas artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse maksmise omal algatusel peatada lepingu artiklis 13 loetletud juhtudel ja tingimustel.

               2.Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, hakatakse rahalist toetust uuesti maksma niipea, kui lepingu artiklis 13 osutatud sündmustele eelnenud olukord on taastatud või lepingu kohaselt on jõutud kokkuleppele.

               Artikkel 7
               Lõpetamine

               Mõlemad lepinguosalised võivad lõpetada käesoleva protokolli rakendamise lepingu artiklis 14 loetletud juhtudel ja tingimustel.

               Artikkel 8
               Konfidentsiaalsus

               1.Lepinguosalised tagavad Cooki saarte püügipiirkonna vetes toimuva liidu püügitegevusega seotud tundlike äriandmete ja isikuandmete konfidentsiaalsuse ja turvalisuse.

               2.Pädevad asutused kasutavad neid andmeid partnerluslepingu rakendamiseks, eelkõige kalavarude majandamiseks ning kalandustegevuse seireks, kontrolliks ja järelevalveks. Kui andmeid kasutatakse muudel eesmärkidel, tagavad lepinguosalised, et üldsusele on kättesaadavad üksnes püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse koondandmed.

               3.Protokolli nõuetekohaseks rakendamiseks töödeldakse mitut liiki isikuandmeid:

               (a)isikusamasuse tuvastamiseks vajalikud andmed ja kontaktandmed;

               (b)andmed laeva omanike, käitajate (ametikoht või -ülesanded), kaptenite ja meeskonnaliikmete kohta;

               (c)kõik muud lepingu esemega seotud andmed.

               4.Isikuandmeid ei säilitata kauem kui selle eesmärgi saavutamiseks vajalik, milleks neid vahetati, kuid mitte kauem kui kümme (10) aastat, välja arvatud juhul, kui isikuandmed on vajalikud rikkumise järelmeetmete võtmiseks, inspekteerimiseks või kohtu- või haldusmenetlusteks või teadusuuringuteks. Sellistel juhtudel võib isikuandmeid säilitada kakskümmend (20) aastat. Kui isikuandmeid säilitatakse kauem, tuleb need muuta anonüümseks.

               5.Andmete töötlemise eest vastutavad Euroopa Komisjon või liidu lipuliikmesriik ning Cooki saarte mereressursside ministeerium.

               6.Ühiskomitee võib kehtestada asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid.

               Artikkel 9
               Elektrooniline andmevahetus

               1.Lepingu ja selle protokolli kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe vahetamiseks kohustuvad Cooki saared ja liit võtma kasutusele vajalikud elektroonilise andmevahetuse süsteemid. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.

               2.Lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele viivitamata sellist andmevahetust takistavatest elektroonilise süsteemi tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse lepingu ja käesoleva protokolli rakendamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberdokumentidega.

               Artikkel 10
               Kohustused protokolli kehtivusaja lõppemisel või lõpetamisel

               1.Käesoleva protokolli kehtivusaja lõppemisel või selle lõpetamisel vastavalt artiklile 14, vastutavad liidu laevaomanikud jätkuvalt lepingu või käesoleva protokolli sätete või Cooki saarte õigusaktide rikkumise eest, mis toimus enne käesoleva protokolli lõpetamist; samuti tuleb neil tasuda käesoleva protokolli kehtivusaja lõppemisel või lõpetamisel kõik maksmata loatasud või tasumata maksed.

               2.Kooskõlas artikli 3 lõikega 1 ja valdkondliku toetuse rakenduseeskirjadega, jätkavad lepinguosalised vajaduse korral järelevalvet käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b sätestatud valdkondliku toetuse rakendamise üle.

               Artikkel 11
               Ajutine kohaldamine

               Kui lepinguosalised on käesoleva protokolli allkirjastanud, kohaldatakse seda ajutiselt kuni protokolli jõustumiseni.

               Artikkel 12
               Jõustumine

               Protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               LISA

               EUROOPA LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE JÄTKAMISE TINGIMUSED VASTAVALT PROTOKOLLILE, MILLEGA MÄÄRATAKSE KINDLAKS EUROOPA LIIDU JA COOKI SAARTE VAHELISE SÄÄSTVA KALANDUSE PARTNERLUSLEPINGUGA ETTE NÄHTUD KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA RAHALINE TOETUS

               I peatükk

               Üldsätted

               1. jagu

               Mõisted

               1.  „Pädev asutus“

               (a)Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) puhul Euroopa Komisjon;

               (b)Cooki saarte puhul mereressursside ministeerium.

               2.  „Kalapüügiluba“ – kehtiv õigus või luba püüda teatavaid kalaliike eriomaste püügivahenditega ja kindlaksmääratud püügipiirkonnas vastavalt käesolevas lisas sätestatud tingimustele.

               3.  „Vääramatu jõud“ – olukord, kui laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks.

               4.  „Püügipäev“ – kalendripäev või osa kalendripäeva 24-tunnisest ajavahemikust (00.00–24.00), mil liidu seinnoodalaev viibib Cooki saarte püügipiirkonna vetes ja tegeleb seal kalapüügiga; püügipäev ei hõlma sellist kalendripäeva ega osa sellest, mis on 1. liites kindlaks määratud kui püügivaba päev.

               2. jagu

               Kontaktisikud

               1.  Lepinguosalised vahetavad enne käesoleva protokolli ajutise kohaldamise algust kõiki käesoleva protokolli rakendamiseks vajalikke kontaktandmeid ja edastavad need vajaduse korral üksteisele.

               2.  Euroopa Liidu Vaikse ookeani piirkonna delegatsioonile esitatakse koopia kogu 1. jaos määratletud pädevate asutuste vahelisest teabevahetusest, mis on seotud käesoleva lisa rakendamisega.

               3. jagu

               Püügipiirkond

               1.  Liidu laevadel, kellele Cooki saared on lepingu alusel välja andnud kalapüügiloa, on lubatud püüda kala Cooki saarte püügipiirkonnas, st Cooki saarte püügipiirkonna vetes, välja arvatud kaitse- või keelualadel. Cooki saared esitavad liidule Cooki saarte püügipiirkonna vete ning kaitse- või keelualade koordinaadid enne lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäeva.

               2.  Kooskõlas lepingu artikliga 11, teatavad Cooki saared liidule kõikidest muudatustest seoses osutatud piirkondadega.

               4. jagu

               Laeva esindaja

               Kalapüügiluba taotlevat liidu laeva võib esindada volitatud esindaja (äriühing või eraisik), kelle alaline asukoht/elukoht on Cooki saartel ja kelle kohta on Cooki saarte pädevale asutusele esitatud nõuetekohane teave.

               5. jagu

               Nõuetele vastavad liidu laevad

               Liidu laev vastab kalapüügiloa nõuetele ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole kalapüügikeeldu Cooki saarte püügipiirkonna vetes. Laevad peavad järgima Cooki saarte õigusakte ja nad peavad olema täitnud kõik varasemad Cooki saarte ja liidu vahelistest kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused. Lisaks peavad laevad järgima kalapüügilube käsitlevaid asjakohaseid liidu õigusakte, olema kantud WCPFCi kalalaevade registrisse ja Vaikse ookeani saarte foorumi kalandusagentuuri (Pacific Islands Forum Fisheries Agency, FFA) usaldusväärsete kalalaevade registrisse ning ei tohi olla kantud piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja.

               II peatükk.

               Kalapüügilubade haldamine

               1. jagu

               Kalapüügiloa kehtivusaeg

               Kalapüügiluba kehtib ühe aasta, millele viidatakse kui aastasele kehtivusajale. Selle ajavahemiku alguskuupäev on käesoleva protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäev. Kõik järgnevad kalapüügiload kaotavad kehtivuse käesoleva protokolli aastapäeval.

               2. jagu

               Kalapüügiloa taotlemine

               1.  Sellise protokolli alusel, millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, võivad kalapüügiloa saada üksnes need liidu laevad, mis vastavad käesoleva lisa I peatüki 4. jaos määratletud tingimustele.

               2.  Liit esitab Cooki saarte pädevale asutusele kalapüügiloa taotluse liidu iga laeva kohta, mis soovib lepingu alusel kala püüda, vähemalt 20 kalendripäeva enne püügitegevuse eeldatavat alguskuupäeva. Cooki saared esitavad liidule kogu vajaliku teabe loamenetluse kohta üks kuu enne protokolli jõustumist ja seejärel igal aastal.

               3.  Laevaomanik tasub kõik kalapüügiloaga seotud ettemaksed kogu kalapüügiloa kehtivusaja eest.

               4.  Enne käesoleva protokolli ajutist kohaldamist edastavad Cooki saared liidule riigikassa selle (nende) pangakonto(de) andmed, millele tuleb kanda lepingu raames liidu laevade eest makstavad tasud. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.

               5.  Esimese kalapüügiloa taotluse korral või kui asjaomast laeva on tehniliselt suures ulatuses muudetud, esitab liit Cooki saarte pädevale asutusele elektrooniliselt asjakohase taotluse, kasutades selleks ettenähtud vormi või mereressursside ministeeriumi loodud elektroonilist süsteemi, ja lisab sellele järgmised dokumendid:

               (a)tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse;

               (b)kalendertempliga märgistatud hiljutine (kaksteist (12) kuud või vähem) digitaalne värvifoto laevast külgvaates resolutsiooniga 72dpi, 1 400 × 1 050 pikslit, millel on näha laeva nimi ISO standardile vastava ladina tähestiku kohaselt;

               (c)laeva ohutusvahendite tunnistuse koopia;

               (d)laeva registreerimistunnistuse koopia;

               (e)laeva hügieenikontrolli sertifikaadi koopia;

               (f)FFA usaldusväärsete kalalaevade registri sertifikaadi koopia;

               (g)lastiplaan.

               6.  Kui sellisele laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, antud kalapüügiluba uuendatakse, esitatakse koos uuendamistaotlusega tõend tasutud ettemakse kohta, FFA usaldusväärsete kalalaevade registri kehtiva sertifikaadi koopia ning punkti 5 alapunktides c, d ja e osutatud koopiad, kui nende algdokumente on uuendatud.

               7.  Ettemakse kantase Cooki saarte ametiasutuste esitatud pangakontole.

               8.  Loatasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

               9.  Kui taotlus on puudulik või ei vasta eespool punktides 5, 6, 7 ja 8 osutatud tingimustele, teatavad Cooki saarte ametiasutused seitsme (7) tööpäeva jooksul pärast elektroonilise taotluse kättesaamist liidu pädevale asutusele põhjused, miks on taotlus nende arvates puudulik või ei vasta muul moel punktides 5, 6, 7 ja 8 sätestatud tingimustele.

               3. jagu

               Kalapüügiloa väljastamine

               1.  Cooki saared annavad kalapüügiloa viieteistkümne (15) tööpäeva jooksul pärast täieliku taotluse kättesaamist e-posti teel.

               2.  Cooki saarte pädev asutus edastab elektroonilise kalapüügiloa viivitamata laevaomanikule ja liidu pädevale asutusele. Samal ajal saadetakse laevaomanikule kalapüügiluba ka paberil.

               3.  Pärast kalapüügiloa andmist kannab Cooki saarte pädev asutus laeva nende liidu laevade loetellu, kellel on luba Cooki saarte püügipiirkonnas kala püüda. See loetelu tehakse kättesaadavaks kõikidele Cooki saarte asjaomastele seire-, kontrolli- ja järelevalveüksustele ning liidu pädevale asutusele.

               4.  Elektrooniline kalapüügiluba asendatakse esimesel võimalusel paberil kalapüügiloaga.

               5.  Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei tohi edasi anda.

               6.  Kalapüügiluba (elektrooniline või paberil, kui see on olemas) tuleb hoida kogu aeg laeva pardal.

               4. jagu

               Vääramatu jõud

               1.  Tõendatud vääramatu jõu korral ja liidu taotluse korral võib laeva kalapüügiloa peatada ja anda selle edasi loa kehtivusaja lõpuni mõnele teisele samasuguste omadustega nõuetekohasele laevale, kellele väljastatakse uus kalapüügiluba.

               2.  Uus kalapüügiluba antakse tingimustele vastavale laevale 3. jao sätete kohaselt, ning kui 2. jaos sätestatud taotlustingimused on täidetud, siis uut ettemaksu ei nõuta.

               5. jagu

               Kalapüügilubade tingimused – tasud ja ettemaksed

               1.  Kalapüügiluba antakse pärast seda, kui liidu laeva eest on Cooki saartele tasutud järgmised summad:

               (a)iga-aastane ettemaks summas sada kaksteist tuhat viissada (112 500) eurot, mis annab kalalaevale õiguse püüda Cooki saarte püügipiirkonnas kala kakskümmend viis (25) päeva;

               (b)kalapüügiloa aastamaks summas kolmkümmend kaheksa tuhat viissada (38 500) eurot.

               2.  Lisaks lõike 1 punkti a kohaselt ostetud päevadele saavad laevaomanikud osta olemasolu korral täiendavaid püügipäevi, kui liidu pädev asutus esitab Cooki saarte ametiasutusele vastava taotluse. Laevaomanike makstav lisapäevatasu on kaheksa tuhat (8 000) eurot püügipäeva eest. Kuni laevaomanik ei ole lisapäevade eest täies ulatuses tasunud, saab ta kasutada ainult lõike 1 punkti a kohaselt ostetud püügipäevi.

               3.  Liidu laevaomanikud võivad osta aastas lisaks kuni sada kümme (110) püügipäeva.

               III peatükk

               Seire

               1. jagu

               Püügikoormuse haldamine ja seire

               1.  Cooki saared annavad liidu ametiasutustele teada, kui liidu laevade kogu püügikoormus Cooki saarte püügipiirkonnas jõuab seitsmekümne (70) püügipäevani. Kõnealuse teate saamisel teatavad liidu ametiasutused sellest viivitamata liikmesriikidele.

               2.  Kui püügikoormusest on kasutatud seitsekümmend (70) püügipäeva, jälgivad Cooki saared iga päev liidu laevade püügikoormust ja teatavad liidu ametiasutustele viivitamata, kui on täitunud üheksakümmend viis (95) püügipäeva. Kõnealuse teate saamisel Cooki saartelt teatavad liidu ametiasutused sellest viivitamata liikmesriikidele.

               3.  Kõnealuse seire puhul tuleb arvesse võtta Cooki saarte pädeva asutuse otsust seoses laeva käitaja taotlustega püügivabade päevade kohta. Kui laevaomanikud ei nõustu Cooki saarte pädeva asutuse otsusega püügivabade päevade taotluse kohta, võivad nad taotleda, et liidu pädev asutus konsulteeriks vaidlusele lahenduse leidmiseks lipuriigi kalapüügi seirekeskuse ja/või muude asjaomaste asutustega.

               4.  Ühiskomitee vaatab oma aastakoosolekul läbi, kuidas liidu laevad iga-aastaselt püügipäevi kasutavad.

               2. jagu

               Püügi registreerimine ja aruandlus

               1.  Liidu laevad, millel on luba Cooki saarte püügipiirkonnas lepingu alusel kala püüda, teatavad väljapüütud kogustest Cooki saarte pädevale asutusele kuni mõlemad lepinguosalised on võtnud kasutusele elektroonilise püügiaruandlussüsteemi (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS“) järgmiselt:

               2.  Liidu laevad, kellel on luba Cooki saarte püügipiirkonnas kala püüda, täidavad iga Cooki saarte püügipiirkonnas viibitud päeva kohta Vaikse ookeani ühenduse (SPC) veebisaidil
                  1
                esitatud SPC/FFA piirkondliku seinnooda püügipäeviku. Vorm tuleb täita ka juhul, kui kala ei püütud või laev oli ainult läbisõidul. Vorm tuleb täita loetavalt ja selle peab allkirjastama laeva kapten või tema esindaja. Püügipäevikuid kasutatakse kuni ühilduva elektroonilise aruandluskorra rakendamiseni.

               3.  Cooki saarte püügipiirkonnas asuvad liidu laevad esitavad Cooki saarte pädevale asutusele iga seitsme (7) päeva tagant kokkuvõtte punkti 2 kohasest püügipäevikust, kasutades 2. liites esitatud vormi nr 3 (Püügiaruande vorm (CAT)).

               4.  Punktis 2 ettenähtud püügipäeviku lehekülgede üleandmiseks peavad liidu laevad,

               (a)mis sisenevad Cooki saarte sadamasse (Avatiu, Arutanga, Tuanganui, Omoka, Tauhunu, Tukao, Yato), esitama täidetud vormid asjakohasele Cooki saare pädevale asutusele viie (5) päeva jooksul pärast saabumist või igal juhul enne sadamast lahkumist, olenevalt sellest, kumb on varasem. Cooki saarte pädev asutus esitab kirjaliku vastuvõtuteatise;

               (b)mis lahkuvad Cooki saarte püügipiirkonnast Cooki saarte sadamasse sisenemata, saatma püügipäeviku lehekülgede koopiad viieteistkümne (15) tööpäeva jooksul pärast Cooki saarte püügipiirkonnast lahkumist järgmiste vahendite abil:

               ·e-posti teel Cooki saarte pädeva asutuse e-posti aadressile või

               ·saatma iga püügipäeviku originaali seitsme (7) tööpäeva jooksul pärast seda, kui laev on sisenenud esimesse sadamasse pärast Cooki saarte püügipiirkonnast lahkumist.

               ·Koopiad püügipäeviku lehekülgedest saadetakse samaaegselt asjaomastele teadusinstituutidele: IRD (Institut de Recherche pour le Développement) või IEO (Instituto Español de Oceanografia).

               5.  Ajavahemike kohta, mil laev viibib Cooki saarte püügipiirkonnas, märgitakse eespool osutatud püügipäeviku lehekülgedele „Cooki saarte püügipiirkond“.

               6.  Lepinguosalised astuvad samme, et võtta Cooki saarte püügipiirkonnas liidu laevade püügitegevusega seotud andmete ja teabe vahetamiseks kasutusele elektrooniline aruandlus ja ühtne rakenduskord.

               7.  Kui elektrooniliste laevaettekannete süsteem rakendub, asendab see täielikult punktides 2–4 osutatud registreerimise korda, välja arvatud tehniliste probleemide või rikete puhul, mille korral koostatakse püügiaruanded punktide 2–4 kohaselt.

               3. jagu

               Teade Cooki saarte püügipiirkonna vetesse sisenemise ja sealt väljumise kohta

               1.  Ilma et see piiraks käesoleva peatüki 1. jaos sätestatud kohustuste täitmist, teatavad liidu laevad, millel on luba lepingu alusel kala püüda, Cooki saarte pädevale asutusele vähemalt kakskümmend neli (24) tundi ette oma kavatsusest siseneda Cooki saarte püügipiirkonda või sealt väljuda.

               2.  Sisenemisest/lahkumisest teatamisel edastab iga laev ühtlasi pardal oleva saagi koguse liikide kaupa. Laev edastab ka oma eeldatava asukoha püügipiirkonda sisenemisel või sealt lahkumisel. Teadete esitamisel kasutatakse 2. liites sätestatud vorme nr 1 ja nr 2 ning teated esitatakse e-posti teel selleks nimetatud kontaktisikutele.

               4. jagu

               Lossimine

               1. Lossimiseks määratud Cooki saarte sadamad on Avatiu ja Omoka. Cooki saarte pädev asutus võib lubada lossimist muudes Cooki saarte määratud sadamates. Sellest teavitatakse liidu pädevat asutust.

               2. Liidu laevad, millel on Cooki saarte kalapüügiluba ja mis soovivad lossida oma püüki Cooki saarte määratud sadamates, esitavad Cooki saarte pädevale asutusele vähemalt seitsekümmend kaks (72) tundi ette järgmise teabe:

               a) lossimissadam;

               b) lossitava kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

               c) lossimise kuupäev ja kellaaeg;

               d) lossitav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa;

               e) toodete esitusviis.

               3. Laevad peavad esitama oma lossimisdeklaratsioonid Cooki saarte pädevale asutusele hiljemalt neljakümne kaheksa (48) tunni jooksul pärast lossimise lõpuleviimist või igal juhul enne seda, kui laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, kumb on varasem.

               5. jagu

               Ümberlaadimine

               1. Liidu laevad, kellel on Cooki saarte antud kalapüügiluba, ja kes soovivad Cooki saarte püügipiirkonna vetes oma püüki ümber laadida, teevad seda ainult Cooki saarte määratud sadamates vastavalt III peatüki 1. jao punkti 4 alapunktile a. Ümberlaadimine merel väljaspool sadamat on keelatud ja iga käesolevat sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Cooki saarte õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.

               2. Laevaomanik või laeva esindaja peab esitama Cooki saarte pädevale asutusele vähemalt seitsekümmend kaks (72) tundi ette järgmised andmed:

               a) ümberlaadimissadam;

               b) mahalaadiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

               c) vastuvõtva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

               d) ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;

               e) ümberlaaditav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa;

               f) toote esitusviis.

               3. Liidu laevad esitavad oma ümberlaadimisdeklaratsioonid Cooki saarte pädevatele asutustele hiljemalt neljakümne kaheksa (48) tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpuleviimist või igal juhul enne seda, kui mahalaadiv laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, kumb on varasem.

               6. jagu

               Laevaseiresüsteem (VMS)

               Ilma et see piiraks lipuriigi pädevust ning liidu laevade kohustusi nende lipuriikide kalapüügiseirekeskuste suhtes, ühilduvad kõik liidu laevad FFA laevaseire satelliitsüsteemiga (VMS), mida praegu kohaldatakse Cooki saarte püügipiirkonnas.

               7. jagu

               Vaatlejad

               1. Cooki saarte kalapüügiloaga liidu laevad tagavad Cooki saarte püügipiirkonnas kala püüdes, et kooskõlas asjaomaste WCPFC kaitse- ja majandamismeetmete ning Cooki saarte õigusaktidega, on neil pardal vaatleja.

               2. Liidu laevade pardal on WCPFC piirkondlike vaatlejate programmi volitatud vaatleja või IATTC vaatleja, kelle volitused on kokku lepitud vastastikuse mõistmise memorandumiga WCPFC ja IATTC vaatlejate vastastikuse heakskiitmise kohta.

               IV peatükk

               Järelevalve

               1.  Liidu laevad järgivad Cooki saarte asjakohaseid riigisiseseid kalapüüki käsitlevaid õigusakte ning samuti WCPFC poolt vastuvõetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

               2. Kontrollimenetlused:

               a) Cooki saarte püügipiirkonnas kala püüdvate liidu laevade kaptenid teevad koostööd volitatud ja nõuetekohaselt identifitseeritud Cooki saarte ametiisikutega, kes inspekteerivad ja kontrollivad kalapüüki.

               b) Ilma et see piiraks Cooki saarte riigisiseste õigusaktide sätteid, toimub pardaleminek nii, et inspekteerimislaeva ja inspektorite puhul on võimalik tuvastada, et tegemist on Cooki saarte volitatud ametiisikutega.

               c) Cooki saared teevad liidu pädevale asutusele kättesaadavaks nimekirja kõigist inspekteerimislaevadest, mida kasutatakse merel tehtavate kontrollide tarbeks. Kõnealune nimekiri peab sisaldama vähemalt järgmist:

               ·patrull-laeva nimi;

               ·patrull-laeva andmed;

               ·patrull-laeva foto.

               d) Cooki saared võivad liidu või selle määratud asutuse taotluse korral lubada liidu inspektoritel jälgida maismaal toimuvate kontrollide käigus liidu laevade tegevust, sealhulgas ümberlaadimist.

               e) Kui kontroll on lõpule viidud ja inspektor kontrolliaruandele alla kirjutanud, esitatakse aruanne kaptenile allkirjastamiseks ja vajaduse korral märkuste tegemiseks. Antud allkiri ei piira lepinguosaliste õigusi väidetavate rikkumiste suhtes algatatud menetluste raames. Enne laevalt lahkumist annab inspektor laeva kaptenile kontrolliaruande koopia.

               f) Inspektorid ei viibi pardal kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.

               3. Cooki saarte sadamas kala lossivate või ümber laadivate liidu laevade kaptenid lubavad Cooki saarte volitatud ametiisikutel vastavat tegevust kontrollida ja abistavad neid.

               4. Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, jätab Cooki saarte pädev asutus endale õiguse peatada nõudeid rikkuva laeva kalapüügiluba kuni vorminõuete täitmiseni ning kohaldada Cooki saarte õigusaktides sätestatud karistusi. Sellest teatatakse viivitamata lipuliikmesriigile ja liidu pädevale asutusele.

               V peatükk

               Õiguskaitse tagamine

               1. Karistused

               a) Eespool esitatud peatükkide sätete, piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kehtestatud kaitse ja majandamismeetmete või Cooki saarte õigusaktide rikkumise korral kohaldatakse Cooki saarte õigusaktides sätestatud karistusi.

               b) Lipuliikmesriigile ja liidu pädevale asutusele teatatakse viivitamata kõikidest karistustest ja nendega seotud asjakohastest faktidest.

               c) Kui karistuseks on kalapüügiloa peatamine või kehtetuks tunnistamine, võib liidu pädev asutus peatatud või kehtetuks tunnistatud kalapüügiloa järelejäänud kehtivusajal taotleda teist kalapüügiluba, mida oleks muidu kohaldatud muu laevaomaniku laeva suhtes.

               2.  Liidu laevade arestimine ja kinnipidamine

               a) Cooki saared teatavad liidu pädevale asutusele ja lipuliikmesriigile viivitamata igast lepingu kohaselt antud kalapüügiloaga laeva arestimisest ja/või kinnipidamisest.

               Cooki saared edastavad liidu pädevale asutusele ja lipuliikmesriigile neljakümne kaheksa (48) tunni jooksul arestimise ja/või kinnipidamise asjaolude ning põhjuste üksikasjalikku kirjeldust sisaldava inspekteerimisaruande koopia.

               3.  Arestimise ja/või kinnipidamise korral kohaldatav teabevahetusmenetlus

               a) Arestimise ja/või kinnipidamise korral järgitakse Cooki saarte õigusaktide alusel kohaldatavaid tähtaegu ja menetluskorda ning pärast eespool nimetatud teabe kättesaamist korraldatakse liidu ja Cooki saarte pädeva asutuse esindajate nõupidamine, millest võib osa võtta ka asjaomase liikmesriigi esindaja.

               b) Nõupidamisel vahetavad lepinguosalised asjakohaseid dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Laevaomanikku või tema esindajat teavitatakse nõupidamise tulemustest ja kõigist laeva arestimise ja/või kinnipidamisega kaasnevatest meetmetest.

               4.  Arestimise ja/või kinnipidamisega seotud küsimuste lahendamine.

               a) Eeldatava rikkumise puhul püütakse lahendus leida võimalikult kiiresti.

               b) Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse korras, lähtutakse makstava summa kindlaksmääramisel Cooki saarte riigisisestest õigusaktidest. Kui kokkuleppemenetlust ei ole võimalik kohaldada, algatatakse kohtumenetlus.

               c) Liidu laev ja selle kapten vabastatakse kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate kohustuste täitmist ja kohtumenetluse lõppemist.

               5.  Liidu pädevale asutusele teatatakse kõigist algatatud menetlustest ja kehtestatud karistustest.

               VI peatükk

               Koostöö ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

               1. Selleks et tõhustada järelevalvet kalapüügi üle ning võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, annavad liidu laevade kaptenid teada igast muust kalalaevast Cooki saarte püügipiirkonna vetes.

               2. Kui liidu laeva kapten märkab kalalaeva, mille tegevuses esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke, kogub ta sellise laeva ja selle tegevuse kohta nägemisulatuses viibimise ajal võimalikult palju teavet. Vaatluste aruanne saadetakse viivitamata Cooki saarte pädevale asutusele ja koopia lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskusele.

               3.  Cooki saarte pädev asutus esitab liidule nii kiiresti kui võimalik iga nende valduses oleva aruande liidu laeva kohta, mille tegevuses Cooki saarte püügipiirkonna vetes esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke.

               1. LIIDE

               Püügipäevad

               Püügipäevade ja püügivabade päevade arvutamine

               1) Püügipäev. Püügipäev on kalendripäev või osa kalendripäeva 24-tunnisest ajavahemikust (00.00–24.00), mil liidu seinnoodalaev viibib Cooki saarte püügipiirkonna vetes ja tegeleb seal kalapüügiga; püügipäev ei hõlma sellist kalendripäeva ega osa sellest, mis on 1. liites kindlaks määratud kui püügivaba päev.

               2) Püügipäevade arvutamine.

               a) Kui seinnoodalaeva poolt püügipäeval esitatud positsioneerimisandmed osutavad viibimisele Cooki saarte püügipiirkonna vetes, arvestatakse püügipäeva vastavalt Cooki saarte vetes viibimise tegelikule ajale.

               b) Kui seinnoodalaev teatab, et viibib Cooki saarte püügipiirkonna vetes kogu kalendripäeva jooksul (00.00–24.00):

               i) arvestatakse (kogu) kalendripäeva püügipäevana, kui selle kalendripäeva jooksul toimub mis tahes püügitegevus;

               ii) ei arvestata (kogu) kalendripäeva püügipäevana, kui laev täidab käesoleva liite punktides 3–6 sätestatud püügivaba päeva nõudeid.

               c) Kui seinnoodalaev teatab, et viibib Cooki saarte püügipiirkonna vetes vähem kui kogu kalendripäeva jooksul (00.00–24.00):

               i) arvestatakse see osa kalendripäevast osalise püügipäevana, kui kõnealusel ajavahemikul on piirkonnas toimunud mis tahes püügitegevus;

               ii) ei arvestata seda osa kalendripäevast püügipäevana, kui laev vastab käesoleva liite punktides 3–6 sätestatud püügivaba päeva nõuetele.

               d) Püügipäevadena ei võeta arvesse ajavahemikku, mil seinnoodalaev viibib Cooki saarte sadamas.

               3) Püügivaba päev. Kalapüügiloaga laevade puhul loetakse mis tahes päev või päeva osa püügipiirkonna vetes püügivabaks päevaks, kui sellel päeval ei ole püügitegevust toimunud mõnel lõikes 5 sätestatud põhjusel.

               4) Kalapüügiloaga liidu laevad peavad esitama taotluse püügivaba päeva kohta Cooki saarte pädevale asutusele. Iga taotlus püügivaba päeva arvestamiseks peab sisaldama järgmist:

               a) laeva nimi;

               b) rahvusvaheline raadiokutsung;

               c) Cooki saarte püügipiirkonna vetesse sisenemise kuupäev, kellaaeg ja koht (laius/pikkus);

               d) Cooki saarte püügipiirkonna vetest lahkumise kuupäev, kellaaeg ja koht (laius/pikkus);

               e) kalapüügi lõpetamise kuupäev, kellaaeg ja koht (laius/pikkus);

               f) kalapüügi taasalustamise kuupäev, kellaaeg ja koht (laius/pikkus);

               g) püügivaba päeva konkreetne põhjus, nagu on sätestatud punktis 5.

               5) Püügist loobumise konkreetsed põhjused

               a) Transiit
                  2
               . Päev loetakse püügivabaks päevaks üksnes juhul, kui Cooki saarte pädevale asutusele on saadetud eelnevalt teade transiidi kohta, milles on märgitud transiidi sihtkoht ning püügipiirkonda sisenemise ja sealt väljumise koht.

               b) Transiit kogupüügiga2. Päev loetakse püügivabaks päevaks üksnes juhul, kui Cooki saarte pädevale asutusele on saadetud eelnevalt teade püügitegevuse lõpetamise kohta. Kui püügitegevus on lõpetatud, tuleb kõik püügivahendid stoovida ning laev peab liikuma sadamasse otse ja ühtlase kiirusega. Kalapüügi lõpetamise teade peab sisaldama järgmist:

               i) laeva nimi;

               ii) rahvusvaheline raadiokutsung;

               iii) tegelik asukoht (laius/pikkus);

               iv) sihtsadam.

               c) Halb ilm. Päev loetakse püügivabaks päevaks üksnes juhul, kui laev ei saa 24 tunni jooksul noota kasutada ega muul viisil kala püüda. Laeva kapten peab täpsustama, kas halbade ilmastikuolude põhjuseks on:

               i) tugev tuul (... palli);

               ii) tormine meri;

               iii) hoovuse mõju.

               d) Peibutuspüügivahendite kasutamine või nende kasutamise lõpetamine. Päeva arvestatakse püügivaba päevana üksnes juhul, kui 24 tunni jooksul püügitegevust ei toimu ja seda tõendab vaatleja aruanne.

               e) Punkerdamine. Päeva arvestatakse püügivaba päevana üksnes juhul, kui 24 tunni jooksul püügitegevust ei toimu ja seda tõendab vaatleja aruanne.

               f) Võrkude parandamine. Päev loetakse püügivabaks päevaks üksnes juhul, kui laev parandab võrke ega tegele 24 tunni jooksul kalapüügiga.

               g) Vettelaskmine võrgu puhastamiseks. Päev loetakse püügivabaks päevaks üksnes juhul, kui 24 tunni jooksul püügitegevust ei toimu, nooda selis asub sirgjoonel ja kokkuveotross on kinnitamata ning seda tõendab vaatleja aruanne.

               h) Rike. Päev loetakse püügivabaks päevaks üksnes juhul, kui laeva rike kestab 24 tundi ja laev ei saa rikke tõttu kala püüda.

               i) Hädaolukord. Päev loetakse püügivabaks päevaks üksnes juhul, kui 24 tunni jooksul püügitegevust ei toimu ja seda tõendab vaatleja aruanne ning hädaolukord on seotud kas i) meeskonna tervise ja ohutusega või ii) laeva ohutusega.

               j) Otsingu- ja päästetööd. Päev loetakse püügivabaks päevaks üksnes juhul, kui selle kohta on kinnituse andnud Cooki saarte pädev asutus, kes kontrollib vastavust vaatleja aruandele. Kui otsingu- ja päästetööde tulemusena pöördub laev sadamasse tagasi, peab kapten teavitama sellest eelnevalt Cooki saarte pädevat asutust ning täpsustama

               i) laeva asukoha ja

               ii) sihtsadama.

               Sadamasse sõitev laev peab tagama, et

               i) kõik püügivahendid on stoovitud;

               ii) laev liigub oma asukohast otse sadamasse ning

               iii) laev liigub kõige otsemal kursil ja püsiva kiirusega.

               Kui laeva sadamasse naasmisel toimub mis tahes püügitegevus või kui eespool nimetatud nõuetest ei peeta kinni, käsitatakse kõiki tagasisõidu päevi püügipäevadena.

               6. Aruanded edastatakse pädevale asutusele ning need tuleb saata järgmisel e-posti aadressil:

                  licensing@mmr.gov.ck

               .

               2. LIIDE

               Teabevahetuse aruandevormid

               1. Sisenemisaruanne (COE)
                  3

                        Sisu

                        Edastus

                        Teate saaja

                        Tegevuskood

                        COE

                        Laeva nimi

                        Rahvusvaheline raadiokutsung

                        Sisenemise koht

                        LT/LG

                        Sisenemise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

                        PP/KK/AAAA – TT.MM

                        Kalakogus pardal liikide kaupa (tuhat tonni):

                        Kulduim-tuun (YFT)

                        (tuhat tonni)

                        Suursilm-tuun (BET)

                        (tuhat tonni)

                        Vööttuun (SKJ)

                        (tuhat tonni)

                        Muud (täpsustada)

                        (tuhat tonni)

               2. Lahkumisaruanne (COX)
                  4

                        Sisu

                        Edastus

                        Teate saaja

                        Tegevuskood

                        COX

                        Laeva nimi

                        Rahvusvaheline raadiokutsung

                        Väljumise koht

                        LT/LG

                        Lahkumise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

                        PP/KK/AAAA – TT.MM

                        Kalakogus pardal liikide kaupa (tuhat tonni):

                        Kulduim-tuun (YFT)

                        (tuhat tonni)

                        Suursilm-tuun (BET)

                        (tuhat tonni)

                        Vööttuun (SKJ)

                        (tuhat tonni)

                        Muud (täpsustada)

                        (tuhat tonni)

               3. Püügiaruande vorm (CAT) Cooki saarte püügipiirkonna vetes
                  5

                        Sisu

                        Edastus

                        Teate saaja

                        Tegevuskood

                        CAT

                        Laeva nimi

                        Rahvusvaheline raadiokutsung

                        Aruande koostamise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

                        PP/KK/AAAA – TT.MM

                        Kalakogus pardal liikide kaupa (tuhat tonni):

                        Kulduim-tuun (YFT)

                        (tuhat tonni)

                        Suursilm-tuun (BET)

                        (tuhat tonni)

                        Vööttuun (SKJ)

                        (tuhat tonni)

                        Muud (täpsustada)

                        (tuhat tonni)

                        Püügikordade arv pärast eelmist aruannet

               Aruanded edastatakse pädevale asutusele ning need tuleb saata järgmisel e-posti aadressil:

                  licensing@mmr.gov.ck

                     (1)

                     https://oceanfish.spc.int/en/data-collection/241-data-collection-forms

                     (2)

                        Kõik laeva püügivahendid peavad olema stoovitud nii, et need ei oleks kalapüügiks lihtsasti kättesaadavad; eelkõige tuleb poomi langetada nii palju kui võimalik, et laeva ei saaks kasutada kalapüügiks, kuid päästepaadid oleks hädaolukorras kasutamiseks kättesaadavad; helikopter (kui see on olemas) peab olema kinnitatud maandumisplatvormile; mootorpaadid peavad olema pardale kinnitatud. Laev peab liikuma kõige otsemal kursil ja püsiva kiirusega. Kui toimub mis tahes püügitegevus või kui eespool nimetatud nõuetest ei peeta kinni, käsitatakse kõiki transiidi päevi püügipäevadena.

                     (3)

                        Saadetakse kakskümmend neli (24) tundi enne Cooki saarte püügipiirkonna vete püügipiirkonda sisenemist.

                     (4)

                        Saadetakse kakskümmend neli (24) tundi enne Cooki saarte püügipiirkonna vete püügipiirkonnast väljumist.

                     (5)

                        Cooki saarte püügipiirkonna vetes viibimise ajal esitatakse püügiaruanne iga nädal.