               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.3.2021
            COM(2021) 95 final
            2021/0051(CNS)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            dokimaksu kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ja millega muudetakse otsust nr 940/2014/EL
            {SWD(2021) 44 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ELi äärepoolseimate piirkondade suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu sätteid. Käibemaksudirektiivi ja aktsiisidirektiivi territoriaalsest reguleerimisalast jäävad Prantsusmaa äärepoolseimad piirkonnad siiski välja.

               Vastavalt ELi toimimise lepingule, eelkõige selle artiklile 110, ei ole Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades põhimõtteliselt võimalik erinevalt maksustada kohalikke tooteid ja neid, mis pärinevad Prantsuse emamaalt, teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest. ELi toimimise lepingu artikli 349 alusel on siiski võimalik kehtestada kõnealuste piirkondade suhtes erimeetmed seal valitsevate püsivate ebasoodsate tingimuste tõttu, mis mõjutavad äärepoolseimate piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset olukorda. Erimeetmed mõjutavad mitut poliitikavaldkonda, sealhulgas maksupoliitikat.

               Dokimaks on kaudne maks, mis kehtib üksnes Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades Martinique’is, Guadeloupe’is, Prantsuse Guajaanas, Réunionis ja Mayotte’is. Seda maksu kohaldatakse kaupade impordi suhtes, olenemata kaupade päritolust, ja kaubatarnete suhtes, mida teevad tootmistegevusega tegelevad isikud tasu eest. Põhimõtteliselt kohaldatakse seda ühtemoodi nii kohapeal valmistatud kui ka imporditud toodete suhtes.

               Nõukogu 17. detsembri 2014. aasta otsusega nr 940/2014/EL
                  1
                on lubatud Prantsusmaal siiski kuni 31. detsembrini 2020 ette näha dokimaksuvabastused või -vähendused seoses teatavate toodetega, mille puhul on olemas kohalik tootmine, märkimisväärne import, mis võib ohustada kohaliku tootmise säilitamist, ja lisakulud, mis suurendavad kohaliku tootmise omahinda võrreldes väljastpoolt pärit toodetega. Kõnealuse otsuse lisas on esitatud toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada maksuvabastust või -vähendust. Olenevalt tootest ei tohi kohalike ja muude toodete maksumäära erinevus olla üle 10, 20 või 30 protsendipunkti.

               Kõnealuste diferentseeritud maksumäärade eesmärk on korvata ebasoodsatest konkurentsitingimustest mõjutatud äärepoolseimate piirkondade olukorda, mida iseloomustavad suured tootmiskulud ja seega kohalike toodete kõrge hind. Erimeetmete puudumise korral on kohalike toodete konkurentsivõime väiksem kui väljastpoolt pärit toodete oma, isegi kui võtta arvesse veokulusid. See seaks ohtu kohaliku tootmise säilimise, sest selle tootmiskulud on nende piirkondade püsivate eripiirangute tõttu suuremad.

               Prantsusmaa ametiasutused palusid 1. märtsil 2019 komisjonil pikendada dokimaksukava pärast 31. detsembrit 2020.

               Nõukogu otsuse ettenähtud aegumise tõttu oli komisjon eelnevalt algatanud välisuuringu, et hinnata praegust korda ja kavandatavate eri valikute võimalikku mõju pärast 2020. aastat. Selle uuringu põhjal leiab komisjon, et taotletud pikenduse andmine on põhjendatud, kuid kehtivat korda on vaja mõneti muuta.

               Selleks et anda Prantsusmaa ametiasutustele võimalus saada kogu vajalik teave, mille kogumine on COVID-19 kriisi tõttu viibinud, ja anda komisjonile aega esitada tasakaalustatud ettepanek, milles võetakse arvesse erinevaid kaalul olevaid huve, pikendati nõukogu 16. novembri 2020. aasta otsusega (EL) 2020/1793
                  2
                nõukogu otsuse nr 940/2014/EL kohaldamisaega kuue kuu võrra, st kuni 30. juunini 2021, mitte 31. detsembrini 2020.

               Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse seega pärast 30. juunit 2021 kohaldatav dokimaksude õigusraamistik: ühtlasi kehtestatakse uus erandite tegemise kord ajavahemikuks 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2027 koos kehtivate sätete läbivaatamisega, et muuta kõnealune kord paindlikumaks ja läbipaistvamaks. Ühtlasi pikendatakse otsusega otsust nr 940/2014/EL kuue kuu võrra kuni 31. detsembrini 2021, et anda Prantsusmaale aega võtta 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2027 kohaldatav uus kord oma riigisisesesse õigusesse üle.

               Võrreldes praeguse korraga on kavandatud muudatused järgmised.

               (a)Selliste kriteeriumide kindlaksmääramine, mille alusel valitakse tooted, mille suhtes võib kohaldada erinevat maksumäära.

               Loetelus olevad tooted on valitud selliste täiendavate tootmiskulude põhjenduse alusel, mis võrreldes väljastpoolt pärit toodetega suurendavad kohaliku tootmise omahinda ja vähendavad kohapeal valmistatud toodete konkurentsivõimet.

               Kui

               (1)kohaliku tootmise turuosa on alla 5 %

               (2)või kui kohaliku tootmise turuosa on üle 90 %,

               on nõutud täiendavaid tõendeid, mis tõendaksid kõiki või osa järgmistest asjaoludest:

               –tööjõumahukas tootmine;

               –tootmine, millega on äsja alustatud, või tootevaliku täiendused, mille eesmärk on ettevõtja tootmist mitmekesistada;

               –strateegiline tootmine kohalikuks arenguks (nt niisugustes ringmajanduse valdkondades nagu puidu töötlemine, bioloogilise mitmekesisuse suurendamine ja keskkonnakaitse);

               –uuenduslik või suure lisandväärtusega tootmine;

               –tootmine, mille puhul võib väljastpoolt pärinevate tarnete (näiteks ehitusmaterjalid või toiduained) katkestamine seada ohtu majanduse või territooriumi elanikkonna;

               –tootmine, mis võib eksisteerida üksnes juhul, kui sellel on turgu valitsev seisund äärepoolseimate piirkondade turgude väiksuse tõttu;

               –tervishoiukriisidega toimetulekuks vajalike meditsiinitoodete ja isikukaitsevahendite tootmine.

               (b)Praeguse kolme määra asemel kahe, 20- ja 30-protsendilise maksimaalse määra kehtestamine. Lubatud maksumäära erinevus ei tohiks siiski ületada tõendatud lisakulusid.

               (c)Dokimaksuga maksustamise alampiiri tõstmine 550 000 euroni. Kavandatud õigusakti kohaselt ei kohaldata dokimaksu ettevõtjate suhtes, kelle aastakäive on kõnealusest künnisest väiksem. Vastukaaluna ei saaks need ettevõtjad maha arvata eelmise tootmistsükli suhtes kohaldatud dokimaksu. Selle eesmärk on vabastada maksust väiketootjate tootmine, vähendada nende halduskoormust ja ka toetada nende arengut. Seda meedet õigustab väike mõju eelarvele
                  3
                ja vähene konkurentsi moonutamine, arvestades asjaomaste ettevõtjate väikest arvu
                  4
               .

               (d)Vahearuanne asendatakse 30. septembri 2025. aasta aruandega, mis peaks sisaldama vähemalt otsuse II lisas sätestatud teavet. See teave võetakse süsteemi pikendamise töödes aluseks. Käesoleva ettepaneku eesmärk on vähendada koormust, mis kaasneb meetme tarbetult sagedase hindamisega, ning suurendada järelevalve- ja hindamistegevuse kasulikkust ja tõhusust.

               Mis puudutab lisaks nende täiendavate tootmiskulude hindamist, mille hüvitamiseks diferentseeritud maksustamine on ette nähtud, siis Prantsuse ametiasutused on tollinomenklatuuri iga neljakohalise rubriigi kohta ette näinud kohalike ettevõtjate täiendavate tootmiskulude hindamise, mis on peamiselt järgmised: tarnekulud, töötasud, suuremad energiakulud, suuremate varude hoidmisest tulenevad finantskulud, suuremad hoolduskulud, tootmisseadmete alakasutamine, suuremad finantskulud.

               Käesoleva otsuse lisas on esitatud selliste toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada vabastust dokimaksudest või nende maksude vähendust. Olenevalt tootest ei tohi kohalike ja muude toodete maksumäära erinevus olla üle 20 või 30 protsendipunkti. Lisa osas a on loetletud tooted, mille maksumäära erinevus ei tohi ületada 20 protsendipunkti, ja osas b tooted, mille maksumäära erinevus ei tohi ületada 30 protsendipunkti.

               Lisas nimetatud tooted on enamasti samad, mis on loetletud nõukogu otsuse nr 940/2014/EL lisas. Loetelude täieliku läbivaatamise tulemusena jäeti siiski välja paljud tooted, mille puhul maksuerinevus ei olnud enam õigustatud. Teisest küljest on lisatud tooted, mida otsuses nr 940/2014/EL ei olnud, kuid mille tootmine on alanud või välja kujunenud. Lõpuks tuleb märkida, et mõned tooted on loeteludesse alles jäetud, kuid lubatud maksuerinevust on muudetud, st suurendatud või vähendatud, võtmaks arvesse lisakulude muutumist.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               2017. aasta teatises „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondadega“
                  5
                rõhutati, et äärepoolseimad piirkonnad seisavad endiselt silmitsi suurte raskustega, millest paljud on püsivad. Teatises on esitatud komisjoni uus lähenemisviis selle kohta, kuidas soodustada äärepoolseimate piirkondade arengut, kasutades maksimaalselt ära nende ressursse ning uusi majanduskasvu ja töökohtade loomise võimalusi.

               Sellega seoses on käesoleva ettepaneku eesmärk edendada ja säilitada kohalike toodete tootmist ning soodustada seega tööhõivet Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades. Ettepanekuga soovitakse taastada kohaliku tootmise konkurentsivõime, korvates ebasoodsat olukorda, mis tuleneb kohaliku tootmise geograafilistest ja majanduslikest tingimustest. Ettepanekuga täiendatakse kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi
                  6
                (mille eesmärk on toetada primaarsektorit ja toorainete tootmist), Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi
                  7
                ning Euroopa Regionaalarengu Fondi
                  8
                ning ettepanek sisaldab täiendavat sihtotstarbelist eraldist, et hüvitada lisakulusid, mis tulenevad äärepoolseimate piirkondade asukohast.

               Et tagada vajalik kooskõla põllumajanduspoliitika eeskirjadega, on ühtlasi välistatud diferentseeritud maksumäärade kohaldamine kõikide toiduainete suhtes, millele antakse abi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 228/2013 (millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) III peatüki alusel ning millele laieneb eelkõige tarnimise erikord.

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek on kooskõlas 2015. aasta ühtse turu strateegiaga,
                     9
                   mille kohaselt kavatseb komisjon luua süvendatud ja õiglasema ühtse turu, millest saavad kasu kõik sidusrühmad. Kavandatud meetme üks eesmärke on vähendada äärepoolseimate piirkondade ettevõtjate lisakulusid, mis takistavad nende täielikku osalemist ühtsel turul. Kuna Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades on asjaomane tootmismaht piiratud, ei ole ette näha negatiivset mõju ühtse turu nõuetekohasele toimimisele.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 349. Osutatud säte võimaldab nõukogul võtta vastu erisätteid, et kehtestada aluslepingute kohaldamise tingimused ELi äärepoolseimate piirkondade suhtes.

                  •
                        Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Üksnes nõukogul on volitus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel vastu erimeetmeid äärepoolseimate piirkondade suhtes, et muuta aluslepingute, sealhulgas ühise poliitika kohaldamist nendes piirkondades seal valitsevate püsivate ebasoodsate tingimuste tõttu, mis mõjutavad äärepoolseimate piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. See kehtib ka erandite lubamise kohta ELi toimimise lepingu artiklist 110. Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Ettepanek puudutab üksnes selliseid tooteid, mille kohta on esitatud tõendid, et kohaliku tootmisega kaasnevad lisakulud.

                  Samuti piirdub iga käesoleva ettepanekuga hõlmatud toote puhul pakutud maksimaalne erinevus määraga, mis on asjaomase kohaliku tootmise lisakulu arvestades vajalik. Seega ei ületa Prantsusmaa äärepoolseimatesse piirkondadesse imporditud toodete maksukoormus määra, mis on vajalik selleks, et korvata kohapeal valmistatud toodete väiksemat konkurentsivõimet. Seega tuleb saavutada aluslepingu eesmärgid – tagada siseturu nõuetekohane ja tõhus toimimine.

               •Vahendi valik

                  Tehakse ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega asendatakse nõukogu otsus nr 940/2014/EL.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •
                     Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Dokimaksusüsteemi kohaldamisala on kohandatud asjaomaste ettevõtjate vajadustele. Selle kava eesmärk on toetada kohalikke tooteid, vähendades kohalike toodete ja nendest piirkondadest mittepärinevate toodete konkurentsivõime erinevust, mille põhjuseks on püsivad piirangud, mis suurendavad tootmiskulusid ja seega kohapeal toodetud toodete omahinda. Dokimaksukavaga hüvitatakse umbes pool lisakuludest. Ajavahemikul 2014‒2020 kohaldatud maksuerinevused osutusid proportsionaalseks arvutatud lisakuludega
                     10
                  .

                  Välisuuringu kvantitatiivsete andmete analüüsi tulemused näitavad, et dokimaksukorra puudumisel oleks kohaliku tootmise tulemuslikkus märkimisväärselt halvenenud. Ligikaudu 37 % nende toodete väärtusest, mille suhtes kohaldatakse erinevat maksumäära (ligikaudu 850 miljonit eurot), tuleneb väidetavalt diferentseeritud maksustamise süsteemist, millel on väidetavalt positiivne mõju tööhõivele, mis on dokimaksudest kasu saavates sektorites alates 2014. aastast suurenenud (võrreldes kahanemisega sektorites, mis nendest kasu ei saa), ning tegutsevate ettevõtjate arvule, mis suurenes samal perioodil ligikaudu 1,7 % (võrreldes üldise 3 % kahanemisega). Puuduvad aga tõendid mõju kohta investeeringutele ja kohaliku tootmise mitmekesistamisele. Dokimaksusüsteemi kulude ja tulude suhe on üldiselt positiivne, kusjuures tänu maksuerinevustele saadav kohalik lisatoodang on 2,5 korda suurem kui meetme kulud.

                  Dokimaksukorra kohaldamine ei ole toonud kaasa impordi asendamist. Tegelikkuses on enamiku eri maksudest kasu saavate kohalike toodete turuosa aja jooksul vähenenud, mis kinnitab, et dokimaksusüsteem on pigem kohaliku tootmise konkurentsivõime kahanemist vähendav meede kui arenguvahend.

                  Mis puudutab dokimaksude erinevuste mõju tarbijahindadele ja elukallidusele Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades, siis välisuuringus on leitud, et see mõju on väike, kuna täiendav maks, mida kohaldatakse toodetele, mille suhtes kohaldatakse diferentseeritud maksumäärasid, ei ületa 1,5 % äärepoolseimate piirkondade lõpptarbimisest.

                  Lõpuks tuleb märkida, et piirkondlike kaubandusandmete analüüsi tulemuste järgi on dokimaksude erinevustel väike mõju CARIFORUMi riikidest ning Lõuna- ja Ida-Aafrikast pärit impordi mahule. Lisaks avaldaks dokimaksude võimalik täielik kaotamine väga piiratud mõju toodete impordile nendest riikidest (umbes 2 miljonit eurot), kuid avaldaks väga suurt negatiivset mõju kohalikule tootmisele (umbes 300 miljonit eurot). Sellest saaksid kasu peamiselt ELi ja kolmandate riikide eksportijad, välja arvatud CARIFORUMi ning Lõuna- ja Ida-Aafrika eksportijad.

               •
                     Konsulteerimine sidusrühmadega

               Selle ettepaneku raames konsulteeriti põhjalikult peamiste osalejatega poliitika- ja majandusvaldkonnast, sealhulgas korraldati küsitlusi (80) ja külastati kolme piirkonda (Réunion, Guadeloupe ja Martinique), samuti korraldati neis äärepoolseimates piirkondades asuvate ettevõtjate (196) uuring, mis hõlmas kõiki viit asjaomast piirkonda. Seda ettevõtjatele mõeldud (internetipõhist) uuringut levitati peamiselt eri territooriumidel tegutsevate kutseorganisatsioonide kaudu, kuid ka otsekutsete kaudu 15 420 ettevõtjale, kes on kantud kaubanduskodade esitatud ettevõtjate nimekirjadesse.

                  Konsultatsiooni käigus juhiti tähelepanu vajadusele tagada nõuetekohane hõlmatus ja hea tasakaal asjaomaste sidusrühmade vahel. Konsultatsiooni eesmärk oli eelkõige kaasata kõik asjaomased valitsustasandid (kesk- ja kohalikud omavalitsused) ning pädevusvaldkonnad (poliitikakujundajad, maksu- ja tolliametid, statistikaametid jne). Lisaks kaasati sellesse konsulteerimisse kohalike tootmissektorite esindajad, st dokimaksu diferentseeritud määradest kasusaajad, ning kaubandus- ja teenusesektorid, keda kõnealune maksuerinevuste kord otseselt või kaudselt puudutab.

               •
                     Mõju hindamine

                  Mõju hindamine on ette valmistatud kaheosalisena: praeguse korra järelhindamine, millele järgneb tulevikuanalüüs. See analüüs praeguse korra säilitamise ja muutmise võimaliku mõju kohta on esitatud analüüsidokumendis, mille lisana on esitatud kava hindamine. See dokument on koostatud välisuuringu ja Prantsusmaa esitatud teabe põhjal.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta seega liidu eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kava kestab kuus aastat, kuni 31. detsembrini 2027. Enne on siiski vaja hinnata selle süsteemi kohaldamise tulemusi.

                  Seetõttu esitab Prantsusmaa hiljemalt 30. septembriks 2025 aruande maksustamissüsteemi kohaldamise kohta ajavahemikul 2019‒2024
                     11
                  . See aruanne sisaldab järgmist teavet:

               –teavet tootmisega seotud lisakulude kohta;

               –võimalikke konkurentsimoonutusi ja tagajärgi siseturule;

               –teavet, mida on vaja, et hinnata kava tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust ja sidusust teiste ELi poliitikavaldkondadega ning ELi lisaväärtust.

                  Samuti tuleks aruandes koguda teavet kõigilt huvitatud isikutelt nende täiendavate tootmiskulude taseme ja muutumise kohta, nõuetega vastavusse viimise kulude ning võimalike turumoonutuse juhtumite kohta.

                  Tagamaks, et Prantsusmaa ametiasutuste kogutud teave sisaldab andmeid, mida komisjon vajab teadliku otsuse tegemiseks kava kehtivuse ja elujõulisuse kohta tulevikus, koostab komisjon konkreetsed suunised nõutava teabe kohta. See teave on esitatud ettepaneku II lisas. Niipalju kui võimalik, on need suunised ühised teiste sarnaste kavadega, mis kehtivad ELi äärepoolseimates piirkondades.

                  Suunised võimaldavad komisjonil kindlaks teha, kas selline dokimaksu diferentseeritud kohaldamise süsteem on endiselt põhjendatud, kas Prantsusmaale tehtavad maksusoodustused on endiselt proportsionaalsed ja kas selle kava suhtes on võimalik võtta alternatiivseid meetmeid, milles on võetud arvesse selle rahvusvahelist mõõdet.

                  Kui Prantsusmaa ametiasutused esitavad järelaruande, hindab komisjon maksuerinevuste mõju ja muudatuste tegemise vajadust.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  See osa ei ole asjakohane, sest ettepaneku sätted kõnelevad iseenda eest.

               2021/0051 (CNS)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               dokimaksu kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ja millega muudetakse otsust nr 940/2014/EL

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  12
               ,

               toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Aluslepingu sätted, mida kohaldatakse Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade suhtes, ei võimalda põhimõtteliselt teha maksustamisel vahet kohalike toodete ja Prantsuse emamaalt või teistest liikmesriikidest pärit toodete vahel. Aluslepingu artikli 349 alusel on siiski võimalik kehtestada äärepoolseimate piirkondade suhtes erimeetmed seal valitsevate püsivate ebasoodsate tingimuste tõttu, mis mõjutavad äärepoolseimate piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset olukorda.

               (2)Seetõttu tuleks vastu võtta erimeetmed, et sätestada eelkõige tingimused, mille alusel aluslepingut Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade suhtes kohaldada. Erimeetmete puhul tuleb arvesse võtta nende piirkondade eripära ja piiranguid, kahjustamata sealjuures liidu õiguskorra terviklust ja ühtsust, sealhulgas siseturgu ja ühist poliitikat. Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade ebasoodsat konkurentsiolukorda on nimetatud aluslepingu artiklis 349: kaugus, saarelisus, väiksus, keeruline topograafia ja raske kliima ning sõltuvus toodete vähesuse tõttu. Need püsivad piirangud toovad äärepoolseimatele piirkondadele kaasa sõltuvuse tooraine ja energia valdkonnas, kohustuse moodustada suuremaid varusid, kohaliku turu väiksuse koos vähearenenud eksporditegevusega jm. Kõik need ebasoodsad konkurentsitingimused põhjustavad selliste kohalike toodete tootmiskulu ja seega omahinna suurenemise ning oleksid erimeetmete puudumisel vähem konkurentsivõimelised kui väljastpoolt pärinevad tooted, isegi kui võtta arvesse veokulu Prantsusmaa äärepoolseimatesse piirkondadesse. See seaks ohtu kohaliku tootmise säilimise. Seepärast on vaja võtta erimeetmeid, et tugevdada kohalikku tööstust ja parandada selle konkurentsivõimet.

               (3)Nõukogu otsusega nr 940/2014/EL
                  13
                on Prantsusmaal lubatud siiski kuni 30. juunini 2021 kohalike toodete konkurentsivõime taastamiseks ette näha dokimaksuvabastused või -vähendused teatavate toodete puhul, mis on valmistatud Martinique’i, Guadeloupe’i, Prantsuse Guajaana, Réunioni ja Mayotte’i äärepoolseimates piirkondades ning mille puhul on olemas kohalik tootmine, märkimisväärne import, mis võib ohustada kohaliku tootmise püsimajäämist, ja lisakulud, mis suurendavad kohalike toodete omahinda võrreldes väljastpoolt pärit toodetega. Selle otsuse lisas on esitatud toodete loetelu, mille suhtes saab kohaldada maksuvabastust või -vähendust. Olenevalt tootest ei tohi kohalike ega muude toodete maksumäära erinevus olla üle 10, 20 või 30 protsendipunkti.

               (4)Prantsusmaa taotles otsusega nr 940/2014/EL sarnaste sätete kohaldamise jätkamist pärast 1. jaanuari 2021. Prantsusmaa märgib, et eespool loetletud ebasoodsad konkurentsitingimused püsivad, kuid ka otsuses nr 940/2014/EL sätestatud maksustamissüsteem on võimaldanud säilitada ja teatavatel juhtudel arendada kohalikku tootmist, ei ole häirinud väliskaubandust ega ole toonud kaasa ettevõtjate lisakulude ülehüvitamist.

               (5)Sellega seoses on Prantsusmaa edastanud komisjonile iga asjaomase viie äärepoolseima piirkonna puhul loetelud toodetest, mille suhtes kavatseb kohaldada diferentseeritud maksumäärasid kuni 20 või 30 protsendipunkti ulatuses, olenevalt sellest, kas neid toodetakse kohapeal või mitte. Taotlus ei hõlma Prantsusmaa äärepoolseimat piirkonda Saint Martini.

               (6)Käesoleva otsusega rakendatakse aluslepingu artiklit 349 ja antakse Prantsusmaale luba kohaldada diferentseeritud maksumäära toodetele, mille kohta on esiteks tõendatud, et tooted valmistatakse kohapeal, teiseks, et toimub märkimisväärne import (sealhulgas nii Prantsuse emamaalt kui ka teistest liikmesriikidest), mis võib ohustada kohaliku tootmise säilimist, ja lõpuks, et kohaliku tootmisega kaasnevad lisakulud, mis tõstavad kohaliku toote omahinda võrreldes imporditud toodetega ja kahandavad kohapeal valmistatud toodete konkurentsivõimet. Lubatud maksumäära erinevus ei tohiks ületada tõendatud lisakulusid.

               (7)Juhul kui kohaliku tootmise turuosa on väiksem kui 5 % või kui impordi turuosa on väiksem kui 10 %, nõutakse täiendavaid tõendeid, et tõendada kõiki või osa järgmistest asjaoludest: tööjõumahukas tootmine või tooted, mida on äsja tootma hakatud, või tootevalikut täiendavad tooted, mille eesmärk on mitmekesistada ettevõtja tootmist; strateegiline tootmine kohaliku arengu huvides (näiteks ringmajanduse, bioloogilise mitmekesisuse ja keskkonnakaitse valdkonnas); uuenduslikud või suure lisandväärtusega tooted, mille tarnimine väljastpoolt võib ohustada territooriumi majandust või kohalikku elanikkonda; tootmine, mis saab eksisteerida ainult siis, kui see on turgu valitsevas seisundis, sest äärepoolseimate piirkondade turud on väikesed, ning tervishoiukriisidega toimetulekuks vajalike meditsiinitoodete ja individuaalsete kaitsevahendite tootmine. Nende põhimõtete kohaldamine võimaldab rakendada aluslepingu artikli 349 sätteid, ületamata vajalikku määra, loomata põhjendamatuid soodustusi kohalikule tootmisele ning kahjustamata liidu õiguskorra terviklust ja ühtsust, ning kaitsta moonutamata konkurentsi siseturul ja riigiabipoliitikat.

               (8)Et lihtsustada ja vähendada väikeettevõtjate kohustusi ning toetada nende arengut, kohaldatakse maksuvabastust või -vähendust kõigi ettevõtjate suhtes, kelle aastakäive on vähemalt 550 000 eurot. Selliste ettevõtjate suhtes, kelle aastakäive jääb alla selle künnise, ei kohaldata dokimaksu, kuid nad ei saa seevastu sisendmaksu summat maha arvata.

               (9)Et tagada vastavus liidu õigusaktidele, on diferentseeritud maksumäära kohaldamine välistatud toiduainete puhul, millele antakse abi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 228/2013
                  14
                III lisa alusel. Selle sätte eesmärk on vältida, et erikorra raames põllumajandusele antava rahalise abi mõju kaob või väheneb seetõttu, et subsideeritud toodetele kehtestatakse kõrgem dokimaksumäär.

               (10)Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade ühiskondliku ja majandusliku arengu edendamise eesmärke, mis on sätestatud juba otsuses nr 940/2014/EL, kinnitavad maksu eesmärgiga seotud nõuded. Sellest maksust saadava tulu lisamine Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade maksusüsteemi vahenditesse ning vahendite eraldamine majandusliku ja ühiskondliku arengu strateegiale, mis hõlmab kohaliku tegevuse edendamise abi, on õiguslik kohustus.

               (11)Otsust nr 940/2014/EL on vaja muuta, et pikendada sellega lubatud erandi kohaldamisaega kuue kuu võrra, s.o kuni 31. detsembrini 2021. Tähtaja pikendamine peaks võimaldama Prantsusmaal võtta käesolev otsus üle oma riigisisesesse õigusesse.

               (12)Kava peaks kestma kuus aastat, s.o kuni 31. detsembrini 2027. Et komisjon saaks hinnata, kas erandit õigustavad tingimused on endiselt täidetud, peaks Prantsusmaa esitama komisjonile seirearuande 30. septembriks 2025. Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuse aruande nõutav struktuur ja sisu.

               (13)Õigusliku riski vältimiseks on vaja, et käesolevat otsust kohaldataks alates 1. jaanuarist 2022, samas kui otsusega nr 940/2014/EL lubatud erandi kohaldamisaja pikendamine peaks jõustuma 1. juulil 2021.

               (14)Käesolev otsus ei piira aluslepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1. Erandina aluslepingu artiklitest 28, 30 ja 110 on Prantsusmaal kuni 31. detsembrini 2027 lubatud kohaldada dokimaksuvabastusi või -vähendusi I lisas loetletud toodete suhtes, kui need on valmistatud Guadeloupe’is, Prantsuse Guajaanas, Martinique’is, Mayotte’is ja Réunionis, mis on äärepoolseimad piirkonnad aluslepingu artikli 349 tähenduses. Need maksuvabastused ja -vähendused peavad olema kooskõlas äärepoolseimate piirkondade majandusliku ja ühiskondliku arengu strateegiaga, võttes arvesse nende liidu raamistikku, ning aitama edendada kohalikku tegevust, ilma et neil oleks ebasoodne mõju kaubandustingimustele ulatuses, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

               2. Mujalt kui äärepoolseimatest piirkondadest pärit sarnastele toodetele kohaldatav maksumäär ei tohi lõikes 1 osutatud maksuvabastuste või -vähenduste kohaldamise tagajärjel erineda rohkem kui:

               a) 20 protsendipunkti võrra I lisa osas a loetletud toodete puhul;

               b) 30 protsendipunkti võrra I lisa osas b loetletud toodete puhul;

               Prantsusmaa kohustub tagama, et I lisas loetletud toodete suhtes kohaldatavad maksuvabastused või -vähendused ei ületa ei põhjendatud lisakulusid ega protsendimäära, mis on hädavajalik kohaliku majandustegevuse säilitamiseks, edendamiseks ja arendamiseks.

               3. Prantsusmaa kohaldab lõigetes 1 ja 2 nimetatud maksuvabastusi või -vähendusi ettevõtjate suhtes, kelle aastakäive on vähemalt 550 000 eurot. Ühegi ettevõtja suhtes, kelle aastakäive on sellest künnisest väiksem, dokimaksu ei kohaldata.

               Artikkel 2

               Artikli 1 lõikes 1 nimetatud tooted on valitud selliste täiendavate tootmiskulude alusel, mis suurendavad kohaliku tootmise omahinda võrreldes väljastpoolt pärit toodetega ja vähendavad kohapeal valmistatud toodete konkurentsivõimet.

               Kui

               (a)kohaliku tootmise turuosa on alla 5 %

               (b)või kui kohaliku tootmise turuosa on üle 90 %,

               on nõutud täiendavaid tõendeid, mis tõendaksid kõiki või osa järgmistest asjaoludest:

               (1)tööjõumahukas tootmine;

               (2)tooted, mida on äsja tootma hakatud, või tootevaliku täiendused, mille eesmärk on ettevõtja tootmist mitmekesistada;

               (3)kohaliku arengu seisukohast strateegilised tooted;

               (4)uuenduslikud või suure lisandväärtusega tooted;

               (5)tooted, mille puhul võib väljastpoolt pärinevate toodete tarnimise katkestamine seada majanduse või territooriumi elanikkonna ohtu, näiteks ehitusmaterjalid või toiduained;

               (6)tooted, mis võivad eksisteerida üksnes juhul, kui neil on turgu valitsev seisund äärepoolseimate piirkondade turgude väiksuse tõttu;

               (7)tervishoiukriisidega toimetulekuks vajalike meditsiinitoodete ja isikukaitsevahendite tootmine.

               Artikkel 3

               Prantsusmaa ametiasutused kohaldavad toodetele, mis on saanud kasu määruse (EL) nr 228/2013 III peatüki kohasest tarnete erikorrast, sama maksustamiskorda, mida kohaldatakse kohapeal valmistatud toodetele.

               Artikkel 4

               Prantsusmaa esitab komisjonile hiljemalt 30. septembriks 2025 seirearuande, mis võimaldab hinnata, kas artiklis 1 osutatud maksusüsteemi kohaldamist õigustavad tingimused on endiselt täidetud. Seirearuanne sisaldab II lisas ette nähtud teavet.

               Artikkel 5

               Otsuse nr 940/2014/EL artikli 1 lõikes 1 asendatakse kuupäev „30. juunini 2021“ kuupäevaga „31. detsembrini 2021“.

               Artikkel 6

               Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022, välja arvatud artiklit 5, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2021.

               Artikkel 7

               Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     president

                     (1)

                        Nõukogu 17. detsembri 2014. aasta otsus nr 940/2014/EL dokimaksu kohaldamise kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades (ELT L 367, 23.12.2014, lk 1).

                     (2)

                        Nõukogu 16. novembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1793, millega muudetakse otsuse nr 940/2014/EL (dokimaksu kohaldamise kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades) kohaldamisaega (ELT L 402, 1.12.2020, lk-d 21 ja 22).

                     (3)

                        Nende ettevõtjate maksustamisest, kelle käive on 300 000 – 550 000 eurot, saadav tulu on 2019. aastal hinnanguliselt ainult 1,22 miljonit eurot, mis moodustab peaaegu 0,1 % dokimaksudest saadavast kogutulust (1,2 miljardit eurot).

                     (4)

                        Asjaomaseid ettevõtjaid on 222.

                     (5)

                        COM(2017)623 final.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 228/2013.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta.

                     (9)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM (2015) 550 final), lk 4.

                     (10)

                        Tuvastati väga vähe ülehüvitamisjuhtumeid (0,6 % rahastamiskõlblikest toodetest) (keskmiselt alla 3 protsendipunkti), mis olid tingitud lisakulude arvutuse ajakohastamisest (2020. aastal).

                     (11)

                        Aruanne peaks sisaldama 2019. aasta andmeid, et kehtestada võrdlusalus ja võimaldada komisjonil uurida kava mõju pärast 2021. aastat. Aruanne peaks võimalikult suures ulatuses sisaldama kõige uuemaid andmeid kuni 2024. aastani (kaasa arvatud).

                     (12)

                        ELT C  , lk .

                     (13)

                        Nõukogu 17. detsembri 2014. aasta otsus nr 940/2014/EL dokimaksu kohaldamise kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades (ELT L 367, 23.12.2014, lk 1).

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 228/2013,millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks jatunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 (ELT L 78; 20.3.2013, lk 23).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.3.2021
            COM(2021) 95 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            dokimaksu kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ja millega muudetakse otsust nr 940/2014/EL
            {SWD(2021) 44 final}

               I LISA

               Artiklis 1 nimetatud selliste toodete loetelu, mille suhtes võib kohaldada diferentseeritud dokimakse

               (a)Artikli 1 lõike 2 punktis a loetletud toodete loetelu vastavalt ühise tollitariifistiku nomenklatuuri klassifikatsioonile
                  1

               (1)Äärepoolseim piirkond – Guadeloupe

               0105 11, 0201, 0203, 0207, 0208, 0210 12 19, 0302, 0304, 0305 49 80, 0306, 0307 91, 0307 99, 0403, v.a 0403 10, 0407, 0408, 0409, 0702, 0704, 0705 19, 0706 10 00 10, 0707 00 05, 0709 60 10, 0709 60 99, 0709 99 90, 0713, 0714, 0804 30 00, 0805 50 90, 0807 11, 0807 19, 0904 22 00, 0910 91, 1106, 1601, 1602, 1604 20, 1806 31, 1806 32 10, 1806 32 90, 1806 90 31, 1806 90 60, 1901 20, 1902 11, 1902 19, 2103 30 90, 2103 90 30, 2103 90 90, 2105, 2106, 2201 10 90, 2201 90, 2202 91, 2202 99, 2207 10, 2207 20 00, 2208 40, 2209 00 91, 2309 90, v.a 2309 90 96 39, 2309 90 41 89,
                  2
                2309 90 512, 2309 90 96 39 ja 2309 90 96 952, 2505, 2517 10, 2523 29, 2712 10 90, 2804, 2806, 2811, 2814, 2828, 2833, 2834, 2836, 2853 00 10, 3101, 3102, 3103, 3104, 3105, 3208, 3209, 3303 00 90, 3304 99 00, 3305 10, 3401, 3402, 3406, 3808, 3820 00 00, 3917, v.a 3917 10 10, 3919, 3920, 3923, 3925 30, 3926 90, 4407 11, 4407 21 – 4407 29, 4407 99, 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4818, 4819 10 00, 4821 10, 4821 90, 4910, 4911 10, 6303 12, 6306 12, 6306 19, 6306 30, 6307 90 98, 6810, v.a 6810 11 10, 7003 12 99, 7003 19 90, 7003 20, 7213 10, 7213 91 10, 7214 20, 7214 99 10, 7308 90 59, 7308 90 98, 7310 10, 7314, v.a 7314 12, 7610 10, 7610 90 90, 7616 99 90, 8419 19, 8903 99 10, 8907 90 00, 9001 50, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9403 70 00, 9404 10, 9404 21, 9406 00 20, 9506 99 90.

               (2)Äärepoolseim piirkond – Prantsuse Guajaana

               0105 11, 0201, 0203, 0204, 0206 10 95, 0206 10 98, 0206 30, 0206 80 99, 0207 11, 0207 12, 0207 13, 0207 41, 0207 43, 0209 10 90, 0209 90, 0210 11, 0210 12, 0210 19, 0210 99, 0302, 0303 59, 0303 89, 0304, 0305 31 00, 0305 39 90, 0305 44 90, 0305 49 80, 0305 52 00, 0305 53 90, 0305 54 90, 0305 59 85, 0305 64 00, 0305 69 80, 0306 17, 0406, 0408 99, 0702, 0704 90 10, 0709 60, 0805, 0807, 0810 90 75, 0901, v.a 0901 10, 0904 11, 0904 12, 1106 20 90, 1601, 1602, 1604, 1605, 1806 31, 1806 32, 1806 90, 1905, 2005 99 80, 2008 99, v.a 2008 99 47 90, 2008 99 48 19, 2008 99 48 99 ja 2008 99 49 80, 2103, 2105, 2106 90 98, 2201, 2202, 2208 40, 2209 00 91, 2309 90, v.a 2309 90 31 30, 2309 90 31 80, 2309 90 35, 2309 90 41 89, 2309 90 43, 2309 90 51, 2309 90 96 31, 2309 90 96 39, 2309 90 96 91 ja 2309 90 96 95, 2505 10, 2517 10, 2523 29 00, 2828 90, 3204 17 00, 3208 20 90, 3208 90, 3209 10, 3402, 3809 91, 3824 50, 3919, 3920 51, 3923, v.a 3923 10, 3923 40 ja 3923 90, 3925, 3926 90, 4818, 4821 10, 4909, 4910, 4911, 6109, 6111 20 90, 6201 19 00, 6110 30 91, 6111 20 90, 6201 19 00, 6205, 6204 42 00, 6206, 6302 91 00, 6303 12, 6303 19, 6306 12, 6306 19, 6307 90 98, 6505 00 30, 6802 23, 6802 29, 6802 93, 6802 99, 6810, 6912 00, 7006 00 90, 7009, 7210, 7214 20, 7308 30, 7308 90, 7314, 7604, 7610 10, 7610 90, 7616 99, 7907, 8211, 8421 21 00 90, 8537 10, 9001 50, 9004 90, 9021 21, 9021 29, 9404 21, 9405 40, 9405 60.

               (3)Äärepoolseim piirkond – Martinique

               0105 11, 0105 12, 0105 15, 0201, 0203, 0207, 0208 10, 0210 11, 0210 12, 0210 19, 0210 20, 0210 99 49, 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307, 0403, v.a 0403 10, 0406 10, 0406 90 50, 0407, 0408, 0409, 0601, 0602, 0603, 0604, 0702, 0704 90, 0705, 0706, 0707, 0709 30 00, 0709 40 00, 0709 51 00, 0709 60, 0709 93 90, 0709 99, 0710, 0714, 0801 11, 0801 13 – 0801 18, 0803, 0804 30, 0804 40 00, 0804 50, 0805, 0807, 0809 10, 0809 40, 0810 30, 0810 90, 0813, 0910 91, 1106 20, 1601, 1602, 1604 20, 1605 10, 1605 21, 1702, 1704 90 61, 1704 90 65, 1704 90 71, 1806, 1902, 1904 10, 1904 20, 2005 99, 2103 30, 2103 90, 2104 10, 2105, 2106, 2201, 2202 10, 2202 91, 2202 99, 2208 40, 2309, v.a 2309 90 96, 2505, 2517 10, 2523 21, 2523 29, 2710, 2711, 2804, 2806, 2811, 2814, 2828 10, 2828 90, 2836, 2853 90 10, 2903, 2907, 3101, 3102, 3103, 3104, 3105, 3204, 3205, 3206, 3207, 3208, 3209, 3303, 3305, 3401, 3402, 3406, 3808, 3820, 3824, 3907 61 00, 3919, 3920, 3921 11, 3921 19, 3923 10 90, 3923 21, 3923 29, 3923 30, 3924, 3926, 4012 11, 4012 12, 4012 19, 4401, 4407 21 – 4407 29, 4408, 4409, 4415 20, 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4421 90, 4811, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 90, 4819, 4820, 4821, 4823, 4902, 4909, 4910, 4911 10, 6103, 6104, 6105, 6109 10, 6109 90 20, 6109 90 90, 6203, 6204, 6205, 6207, 6208, 6306 12, 6306 19, 6306 30, 6805, 6810, 6902, 6904 10, 7003 12, 7003 19, 7113–7117, 7213, 7214, 7217, 7225, 7308, 7314, 7610, 7616 91, 7616 99, 8418 69 00, 8419 19 00, 8708 99 97, 8716 40 00, 8901 90 10, 8902, 8903 99, 8907 90 00, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9021 21, 9021 29, 9403, 9404 10, 9404 21, 9405 60, 9406, 9506 99 90.

               (4)Äärepoolseim piirkond – Mayotte

               0105 11, 0105 12, 0105 15, 0201, 0204, 0206, 0207, 0302, 0303, 0304, 0305, 0407, 0702, 0704 90 90, 0705 19, 0707 00 05, 0709 30, 0709 60, 0709 93 10, 0709 99 10, 0714, 0801 11, 0801 12, 0801 19, 0803, 0804 30, 0805 10, 0905, 1513 11, 1513 19, 1806, 2106 90 92, 2201, 2309 90, v.a 2309 90 96, 3301 29 11, 3301 29 31, 3917, 3923 90 00, 3924 90 00, 3925 10 00, 3926 90 92, 3926 90 97, 4401, 4403, 4407, 4409, 4418, 4820, 4821, 4902, 4909, 4910, 4911, 6904 10 00, 7003, 7005, 7210, 7216 61 90, 7216 91 10, 7308 30, 7308 90 98, 7312, 7314, 7326 90 98, 7606, 7610 10, 8301 40 90, 8310, 8421 21 00, 8716 80 00, 9021 10 10, 9406 00 31, 9406 00 38.

               (5)Äärepoolseim piirkond – Réunion

               0105 11, 0105 12, 0105 13, 0105 15, 0207, 0208 10, 0208 90 30, 0208 90 98, 0209, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 0306 11, 0306 31, 0306 91, 0307 59, 0403, 0405, v.a 0405 10, 0406 10, 0406 90 91, 0407, 0408, 0409, 0601, 0602, 0603, 0604 90 91, 0604 90 99, 0703 10 19, 0703 20 00, 0709 60, 0710, 0711 90 10, 0801, 0803, 0804, 0805, 0806, 0807, 0808, 0809, 0810, 0811, 0812, 0813, 0901 21, 0901 22, 0904, 0909 31, 0910 11, 0910 12, 0910 30, 0910 91 10, 0910 91 90, 0910 99 99, 1101 00 15, 1106 20, 1108 14, 1302 19, 1516 20, 1601, 1602, 1604 14, 1604 19, 1604 20, 1605, 1702, 1704, 1806, 1901, 1902, 1903, 1904, 1905, 2001, 2002 90 11, 2004 10 10, 2004 10 91, 2004 90 50, 2004 90 98, 2005 10, 2005 20, 2005 40, 2005 59, 2005 99 10, 2005 99 30, 2005 99 50, 2006, 2007, v.a 2007 99 97 10, 2008, v.a 2008 19 19 80, 2008 30 55 90, 2008 40 51 90, 2008 40 59 90, 2008 50 61 90, 2008 60 50 90, 2008 70 61 90, 2008 80 50 90, 2008 97 59 90, 2008 99 49 80 ja 2008 99 99 90, 2102 30 00, 2103 20, 2103 90, 2104, 2105, 2106 90, 2201, 2208 40, 2309 10, 2309 90, v.a 2309 90 35 ja 2309 90 96 95, 2501 00 91, 2710 19 81, 2710 19 83, 2710 19 87, 2710 19 91, 2710 19 99, 2710 19 94 ‒ 2710 19 99, 2834 29 80, 3102 10 90, 3210, 3211, 3212, 3301 12, 3301 13, 3301 24, 3301 29, 3301 30, 3401 11, 3402, 3808 92, 3808 99, 3809, 3811 90, 3814, 3820, 3824, 3917, 3920, v.a 3920 10, 3921 11, 3921 13, 3921 90 60, 3921 90 90, 3923, v.a 3923 21, 3925 10, 3925 20, 3925 30, 3925 90 80, 3926 90, 4009, 4010, 4012, 4016, 440711, 440712, 4407 19, 4409 10, 4409 21, 4409 29, 4415 20, 4418, 4421, 4811, 4818 10, 4818 20 10, 4818 20 91, 4818 20 99, 4818 90 10, 4818 90 90, 4819 10, 4820, 4821, 4823 70, 4823 90, 4909, 4910, 4911 10, 4911 91, 4911 99, 6303 92 90, 6306, 6801, 6811 89, 7007 29, 7009, v.a 7009 10, 7216 61 10, 7306 30 80, 7306 61 92, 7307 99 80, 7308, v.a 7308 90, 7309, 7310 21 91, 7310 21 99, 7312 90, 7314, 7326, 7606, 7608, 7610, 7616 91, 7616 99 90, 8310, 8418 50, 8418 69, 8418 91, 8418 99, 8419 19, 8419 90 85, 8421 21 – 8421 29, 8511 40 00, 8511 50 00, 8511 90 00, 8537, 8707, 8708, 8902, 8903 99, 9001, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9021 21 90, 9021 29, 9401, v.a 9401 10 ja 9401 20, 9403, 9404 10, 9405, 9406, 9506 21, 9506 29, 9506 99 90, 9619.

               (b)Artikli 1 lõike 2 punktis b loetletud toodete loetelu vastavalt ühise tollitariifistiku nomenklatuuri klassifikatsioonile

               (1)Äärepoolseim piirkond – Guadeloupe

               0403 10, 0901 21, 0901 22, 1006 30, 1006 40, 1101, 1701, 1905, 2007, 2009, v.a 2009 11 91 90, 2009 11 99 98, 2009 19 98 99, 2009 49 19 90, 2009 49 30 91, 2009 49 99 90, 2009 61 10 00, 2009 71 99 90, 2009 79 19 90, 2009 79 98 20, 2009 89 19 90, 2009 89 69 90, 2009 89 73 13, 2009 89 73 99, 2009 89 79 99, 2009 89 96 90, 2009 89 97 29, 2009 89 97 99, 2009 89 99 99, 2009 90 29 80, 2009 90 49 00, 2009 90 51 80, 2009 90 59 39, 2009 90 59 90 ja 2009 90 97 00, 2202 10 00, 2202 99 19, 2203, 2208 70,
                  3
                2208 903, 3925 10 00, 7009 91, 7009 92, 8421 21 00.

               (2)Äärepoolseim piirkond – Prantsuse Guajaana

               0403, 1702, 2007, v.a 2007 99 33 25 ja 2007 99 35 25, 2009, v.a 2009 11 99 98, 2009 31 19 99, 2009 39 39 19, 2009 39 39 99, 2009 49 30 91, 2009 49 30 99, 2009 89 97 99, 2009 49 99 90, 2009 81 99 90, 2009 89 36 90, 2009 89 97 99, 2009 90 29 80, 2009 90 59 90, 2009 90 97 00 ja 2009 90 98 80, 2203, 2208 703, 4401 12 00, 4403 49, 4407 29, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 10, 4418 20, 4418 40, 4418 50, 4418 60, 4418 90, 4418 99, 4420 10, 9406 10 00, 9406 90 10, 9406 90 38.

               (3)Äärepoolseim piirkond – Martinique

               0403 10, 0901 21, 0901 22, 1006 30, 1006 40, 1101 00 11, 1101 00 15, 1701, 1901, 1905, 2006 00 10, 2006 00 35, 2006 00 91, 2007, v.a 2007 10 99 15, 2007 99 33 15 ja 2007 99 39 29, 2008, v.a 2008 20 51, 2008 50 61 90, 2008 60 50 10, 2008 80 50 90, 2008 93 93 90, 2008 97 51 90, 2008 97 59 90, 2008 99 48 94, 2008 99 48 99, 2008 99 49 80 ja 2008 99 99 90, 2009, v.a 2009 11 99 96, 2009 11 99 98, 2009 19 98 99, 2009 29 99 90, 2009 39 39 19, 2009 39 39 99, 2009 49 30 91, 2009 49 30 99, 2009 49 91 90, 2009 69 51 10, 2009 79 11 91, 2009 79 11 99, 2009 89 97 99,
                  4
                2009 89 99 994 ja 2009 90 59 904, 2203, 2204 21, 2205, 2208 703, 2208 903, 2309 90 96, v.a 2309 90 96 39, 3917, 3925, 7009 91, 7009 92, 7212 30, 8421 21 00.

               (4)Äärepoolseim piirkond – Mayotte

               0401, 0403, 0406, 2105, 2202, 3208, 3209, 3210, 3214 10 90, 3401, 3402, 9403 20 80, 9403 30, 9403 40, 9403 50, 9403 60, 9404 29 90.

               (5)Äärepoolseim piirkond – Réunion

               0905 10, 1512 19, 1514 19 90, 1701, 2002 10, 2005 51 00, 2005 99 80, 2009, v.a 2009 11 99 96, 2009 19 98 99, 2009 29 99 90, 2009 39 31 19, 2009 69 19 10, 2009 69 51 10, 2009 79 19 90, 2009 79 30 90, 2009 79 98 20, 2009 89 69 90,
                  54 2009 89 73 91, 2009 89 73 99, 2009 89 97 994, 2009 89 99 96, 2009 89 99 994, 2009 90 51 804 ja 2009 90 594, 2202 10, 2202 99 19, 2203, 2204 21 79, 2204 21 80, 2204 21 83, 2204 21 84, 2204 29 83, 2204 29 84, 2206 00 59, 2206 00 89, 2208 70,
                  63 2208 903, 2402 20, 3208, 3209, 3214 10 90, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00, 7113, 7114, 7115, 7117, 7308 90, 9404 21 10, 9404 21 90, 9404 29 10, 9404 29 90.

               II LISA

               Artikli 4 kohases järelevalvearuandes esitatav teave

               1.Hinnangulised täiendavad tootmiskulud. Prantsuse ametiasutused saadavad komisjonile kokkuvõtva aruande, mis sisaldab andmeid, mida on vaja selleks, et teha kindlaks, kas tegemist on ülekuluga, mis tõstab kohaliku toote omahinda võrreldes väljastpoolt pärit toodetega. Koondaruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet, kui selline teave on kättesaadav: sisendkulud, ladustamiskulud (üleladustamine ja pikem rotatsioon), suure arvu seadmete soetamisest tingitud kulud, inimkapitali ja rahastamisega seotud ülekulud. Need andmed tuleb esitada vähemalt harmoneeritud süsteemi rubriikide iga tootekategooria kohta vastavalt kombineeritud nomenklatuuri neljale esimesele numbrile.

               See aruanne sisaldab ka tootekirjeldusi, mis on seotud lisakuludega, mida Prantsusmaa endiselt perioodiliselt teeb.

               2.Muud toetused. Prantsuse ametiasutused edastavad komisjonile loetelu kõigist muudest abi- ja toetusmeetmetest, mis võimaldavad katta ettevõtjate täiendavaid tootmiskulusid, mis on seotud asjaoluga, et Martinique, Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Mayotte ja Réunion on äärepoolseimad piirkonnad.

               3.Mõju kohalike omavalitsuste eelarvele Prantsuse ametiasutused täiendavad tabelit 1, esitades diferentseeritud dokimaksu kohaldamise tõttu saadud ja saamata jäänud maksude kogusumma arvestuse (eurodes).

               Tabel 1.

                        Aasta*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Märkused**

                        Saamata jäänud maksud1

                        Maksulaekumised – import2

                        Maksulaekumised – kohalik toodang3

               Märkused tabeli kohta:

               (1)Saamata jäänud maksud: kohalikule tootmisele kohaldatavate eri maksude tõttu saamata jäänud maksude kogusumma (eurodes) (vähendamised/maksuvabastused). Toodete tasandil arvutatakse see järgmiselt: müüdud kohaliku toodangu kogus (v.a eksport) korrutatakse kohaldatud maksuerinevusega. Seejärel arvutatakse näitaja, liites kokku iga toote puhul saadud tulemused.

               (2)Maksulaekumised – import: toodete impordiga seoses saadud dokimaksude kogusumma eurodes.

               (3)Maksulaekumised – kohalik toodang: kohalikule toodangule kehtestatud dokimaksude kogusumma (eurodes).

               (*)
                     Teave ei pruugi olla kõigi loetletud aastate kohta kättesaadav.

               (**)
                     Esitage kommentaarid ja selgitused, mida peetakse vajalikuks.

               4.Mõju üldistele majandustulemustele Prantsusmaa ametiasutused täidavad tabeli 2 iga piirkonna kohta, esitades kõik andmed, mis näitavad maksuerinevuste mõju nende piirkondade ühiskondlik-majanduslikule arengule. Tabelis nõutavad näitajad viitavad nende sektorite tulemuslikkusele, mille suhtes kohaldatakse erinevat maksumäära, võrreldes nende äärepoolseimate piirkondade majanduse üldiste tulemustega. Kui mõni näitaja ei ole kättesaadav, tuleb esitada täiendavaid andmeid mõju kohta nende piirkondade üldistele majandustulemustele.

               Tabel 2.

                        Aasta*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Märkused**

                        Brutolisandväärtus piirkondlikul tasandil

                        -Sektorites, kus kohaldatakse erinevat maksumäära1

                        Üldine piirkondlik tööhõive

                        -Sektorites, kus kohaldatakse erinevat maksumäära1

                        Tegutsevate ettevõtjate arv

                        -Sektorites, kus kohaldatakse erinevat maksumäära1

                        Hinnataseme indeks – Prantsusmaa

                        Hinnataseme indeks – äärepoolseimad piirkonnad

               Märkused tabeli kohta:

               (1)Sektorites, kus kohaldatakse erinevat maksumäära: majandussektorid (NACE määratlus vms), kus tootmine saab kasu peamiselt (tootmismahu järgi) maksumäärade erinevusest.

               (*)
                     Teave ei pruugi olla kõigi loetletud aastate kohta kättesaadav.

               (**)
                     Esitada kommentaarid ja selgitused, mida peetakse vajalikuks.

               5.Korra spetsifikatsioonid. Prantsusmaa ametiasutused täidavad tabelid 3 ja 4 iga toote kohta (vastavalt kas SH4, SH6, NC8 või TARIC10) ning aastate kaupa (2009‒2024) iga Martinique’i, Guadeloupe’i, Prantsuse Guajaana, Mayotte’i ja Réunioni piirkonna kohta. Loetelu hõlmab üksnes tooteid, mille suhtes kohaldatakse erinevat maksumäära.

               Tabel 3. Toodete kindlaksmääramine ja kohaldatavad määrad

                        Toode, mille suhtes kohaldatakse erinevat maksumäära – tollinomenklatuur (4, 6, 8 või 10 numbrit)

                        Aasta

                        Välise dokimaksu määr1

                        Sisemise dokimaksu määr2

                        Kohaldatav maksumäära erinevus3

                        Märkused*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Märkused tabeli kohta:

               (1)Välise dokimaksu määr: impordi suhtes kohaldatav dokimaksu määr.

               (2)Sisemise dokimaksu määr: kohalikule tootmisele kohaldatav dokimaksu määr.

               (3)Kohaldatav maksumäära erinevus: erinevus sisemise ja välise dokimaksu määra vahel.

               (*)
                     Esitada kommentaarid ja selgitused, mida peetakse vajalikuks.

               Tabel 4. Nende toodete turuosa, mis saavad erinevast maksustamisest kasu.

                        Toode, mis saab erinevast maksustamisest kasu – CN-kood (4, 6, 8 või 10 numbrit)*

                        Aasta

                        Maht1

                        Summa (eurodes)2

                        Märkused**

                        kohalik toodang

                        ühik

                        import

                        Turuosa**

                        kohalik toodang

                        import

                        Turuosa**

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Märkused tabeli kohta:

               (*)
                     Esimene veerg peaks olema identne eelmise tabeliga, et andmeid saaks võrrelda.

               (1)Maht: veerus „ühik“ märkida mõõtühik (tonnid, hektoliitrid, tükid vm).

               (2)Summa: impordi puhul langeb see kokku maksustatava summaga.

               (*)
                     Turuosa: turuosa arvutamiseks lahutatakse kohalike toodete eksport.

               (**)
                     Esitada kommentaarid ja selgitused, mida peetakse vajalikuks.

               6.Õigusnormide rikkumised. Prantsusmaa ametiasutused annavad teavet kõikide haldusrikkumiste uurimiste kohta, eelkõige maksupettuse või salakaubaveo korral, seoses diferentseeritud dokimaksu kohaldamisega. Samuti esitavad nad üksikasjaliku teabe, st vähemalt teabe juhtumi laadi, väärtuse ja ajavahemiku kohta.

               7.Kaebused. Prantsusmaa ametiasutused teatavad kaebustest, mille kohalikud, piirkondlikud või riiklikud ametiasutused on saanud seoses diferentseeritud dokimaksu kohaldamisega (nii kavast kasu saavatelt kui ka mittesaavatelt isikutelt).

                     (1)

                        Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

                     (2)

                        Välja arvatud mittemahepõllumajanduslikud tooted.

                     (3)

                        Üksnes rummitooted alamrubriigis 2208 40.

                     (4)

                        Kui toote Brixi arv on suurem kui 20.

                     (5)
                  4
                        Kui toote Brixi arv on suurem kui 20.

                     (6)
                  3
                        Üksnes rummitooted alamrubriigis 2208 40.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.3.2021
            COM(2021) 112 final
            2021/0057(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab rahvusvahelises troopilise puidu nõukogus 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu pikendamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu poolt rahvusvahelises troopilise puidu nõukogus (edaspidi „nõukogu“) võetav seisukoht seoses 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu (edaspidi „2006. aasta leping“ või „leping“) kavandatava pikendamisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.2006. aasta rahvusvaheline troopilise puidu leping

               2006. aasta lepingu eesmärk on edendada säästva majandamise teel saadud ja seaduslikest allikatest pärit troopilise puiduga rahvusvahelise kauplemise laiendamist ja mitmekesistamist ning edendada troopilist puitu tootvate metsade säästvat majandamist. Euroopa Liit on 2006. aasta lepingu osaline
                  1
               .

               2006. aasta lepinguga asendati 1994. aasta leping, samas kui esimene rahvusvaheline troopilise puidu leping võeti vastu 1983. aastal.

               2006. aasta leping (vastu võetud 2006. aastal), kehtivusajaga kümme aastat, jõustus 7. detsembril 2011. Seega kaotab 2006. aasta leping kehtivuse 6. detsembril 2021, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab erihäälteenamusega seda lepingu artikli 44 lõike 1 kohaselt pikendada, selle osas uusi läbirääkimisi pidada või selle lõpetada. Vastavalt 2006. aasta lepingu artikli 44 lõikele 2 võib lepingut pikendada esialgu viieks aastaks ja seejärel veel kolmeks aastaks.

               2.2.Rahvusvaheline troopilise puidu nõukogu

               Vastavalt 2006. aasta lepingu artikli 6 lõikele 1 on rahvusvaheline troopilise puidu nõukogu Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni
                  2
                (edaspidi „organisatsioon“) kõrgeim organ. Organisatsiooni alla kuulub umbes 80 % maailma troopilistest metsadest ning üle 90 % puidu ja puittoodetega kauplemisest. Nõukokku kuuluvad kõik organisatsiooni liikmed. Organisatsiooni liikmed jagunevad kahte kategooriasse: tootjaliikmed ja tarbijaliikmed. 2006. aasta lepingu artikli 44 lõike 1 kohaselt võib nõukogu erihäälteenamusega otsustada lepingut pikendada, selle osas uusi läbirääkimisi pidada või selle lõpetada ning artikli 44 lõike 2 kohaselt võib lepingut pikendada esialgu viieks aastaks ja seejärel veel kolmeks aastaks. Artikli 12 lõike 1 kohaselt püüab nõukogu teha kõik otsused ja anda kõik soovitused konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, teeb nõukogu 2006. aasta lepingu kohta otsuse erihäälteenamusega vastavalt artikli 44 lõikele 1. Artikli 2 punkti 8 kohaselt tähendab erihäälteenamus hääletust, mis nõuab vähemalt kahte kolmandikku kohal olevate ja hääletavate tootjaliikmete antud häältest ja vähemalt 60 % kohal olevate ja hääletavate tarbijaliikmete antud häältest, mida loetakse eraldi, tingimusel et oma hääle annavad vähemalt pooled kohal olevatest ja hääletavatest tootjaliikmetest ning vähemalt pooled kohal olevatest ja hääletavatest tarbijaliikmetest. Artikli 7 punkti a kohaselt võib nõukogu teha otsuseid ka ilma koosolekuta.

               Nõukogu liikmetel on kokku 2 000 häält (tootjaliikmetel ja tarbijaliikmetel kummalgi 1 000 häält). Iga-aastased osamaksed ja hääled jagunevad võrdselt nende kahe kategooria vahel. Mõlemas kategoorias arvutatakse üksikute liikmete osamaksed ja hääled troopilise puiduga kauplemise põhjal ning tootjaliikmete puhul riigi troopiliste metsade varu põhjal. ELi osa organisatsiooni halduseelarvesse tasutavatest osamaksetest on suurim (komisjon tasub selle kõigi liikmesriikide eest). Samuti on ELil kõige rohkem hääli (ja kõige rohkem tarbijaliikmeid) ning erihäälteenamusega hääletuse korral võib ta moodustada blokeeriva vähemuse.

               2.3.2006. aasta lepingu kavandatav pikendamine

               Organisatsioonil on olnud tõsised rahalised probleemid seoses sekretariaadi endise juhtkonna halbade investeeringutega, mis tõid aastatel 2012–2015 kaasa 18 miljoni USA dollari suuruse kahju.

               Praegu tegeletakse organisatsiooni finantsseisundi taastamisega (see protsess on küll veel algusjärgus), mille käigus käsitletakse projektide ja tegevuste finants- ja juhtimisalaseid puudusi, ning organisatsioon on alustanud oma finantsstruktuuri reformimist. Uue finantsstruktuuri katseetapp kestab 2022. aastani.

               Kui 2006. aasta lepingut pikendada, annaks see piisavalt aega, et organisatsioon ja selle liikmed saaksid jätkata tööd organisatsiooni finantsstruktuuri reformimisega ning et organisatsioon saaks oma finantsseisundi täielikult stabiliseerida ja teha kindlaks, kas 2006. aasta lepingut on vaja tulevikus põhjalikult läbi vaadata.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kavandatav akt on nõukogu otsus liidu nimel võetava seisukoha kohta ning see põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikel 9.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba anda liidu nimel rahvusvahelises troopilise puidu nõukogus nõusolek 2006. aasta lepingu pikendamiseks või hääletada liidu nimel lepingu pikendamise poolt.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Akt, mille rahvusvaheline troopilise puidu nõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0057 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab rahvusvahelises troopilise puidu nõukogus 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu pikendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu (edaspidi „2006. aasta leping“) nõukogu otsusega 2011/731/EL
                  4
                ning leping jõustus 7. detsembril 2011.

               (2)2006. aasta lepingu artikli 44 lõike 1 kohaselt kehtib leping kümme aastat pärast selle jõustumist, st kuni 6. detsembrini 2021, välja arvatud juhul, kui rahvusvaheline troopilise puidu nõukogu otsustab artikli 12 kohaselt erihäälteenamusega seda vastavalt artikli 44 sätetele pikendada, selle osas uusi läbirääkimisi pidada või selle lõpetada.

               (3)Rahvusvaheline troopilise puidu nõukogu, mis on 2006. aasta lepingu artikli 6 kohaselt Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni kõrgeim organ ning kuhu kuuluvad kõik nimetatud organisatsiooni liikmed, võib lepingu artikli 44 lõike 2 kohaselt otsustada pikendada 2006. aasta lepingut kahe perioodi võrra, millest esialgne periood kestab viis aastat ja täiendav periood kolm aastat.

               (4)Rahvusvaheline troopilise puidu nõukogu teeb otsuse 2006. aasta lepingu pikendamise kohta kas 2021. aasta novembris toimuval 57. istungil või istungitevahelisel ajal ilma koosolekuta.

               (5)2006. aasta lepingu pikendamine esialgu viieks aastaks on Euroopa Liidu huvides, kuna Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni finantsseisundi taastamine on veel algusjärgus ning organisatsioon on reformimas oma finantsstruktuuri.

               (6)Tuleks määrata kindlaks liidu seisukoht rahvusvahelises troopilise puidu nõukogus,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu seisukoht rahvusvahelises troopilise puidu nõukogus on anda nõusolek 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu pikendamiseks esialgseks viieaastaseks perioodiks või hääletada selle poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 26. septembri 2007. aasta otsus 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu Euroopa Ühenduse nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (2007/648/EÜ) (ELT L 262, 9.10.2007, lk 6–7).

                     (2)

                        Rahvusvaheline Troopilise Puidu Organisatsioon loodi 1983. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepinguga.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Nõukogu 8. novembri 2011. aasta otsus 2011/731/EL Euroopa Liidu nimel 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimise kohta (ELT L 294, 12.11.2011, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.3.2021
            COM(2021) 116 final
            2021/0061(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees ja Reini laevaliikluse keskkomisjonis seoses ühtlustatud jõeteabeteenuseid käsitlevate standardite vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (CESNI) 15. aprilli 2021. aasta kohtumisel ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu 2. juuni 2021. aasta istungil võetav seisukoht seoses jõeteabeteenuste Euroopa standardi (ES-RIS, väljaanne 2021/1) kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.CCNR ja CESNI

               Reini laevaliikluse keskkomisjon (CCNR) on rahvusvaheline organisatsioon, kellel on regulatiivne pädevus Reini siseveelaevanduse valdkonnas. CCNRi kuulub neli ELi liikmesriiki (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad) ning Šveits.

               Reini laevaliikluse muudetud konventsiooniga, millele kirjutati alla 17. oktoobril 1868 Mannheimis, on kindlaks määratud Reini kui siseveetee kasutamise õigusraamistik ja kehtestatud CCNRi ülesanded. Praegu kohaldatav konventsioon põhineb 20. novembril 1963 vastu võetud ja 14. aprillil 1967 jõustunud konventsioonil, millega muudeti Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni. Täiskogu istungeid peetakse kaks korda aastas. Neil osalevad CCNRi liikmesriikide esindajad. Täiskogu istung on CCNRi otsustusorgan. Täiskogu võtab vastu keskkomisjoni resolutsioonid. Igal riigil on üks hääl ja otsused tehakse ühehäälselt. Kõnealused resolutsioonid on õiguslikult siduvad. EL ei ole CCNRi liige.

               2015. aastal võttis CCNR vastu resolutsiooni, millega asutati siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (Comité Européen pour l’élaboration de Standards dans le domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Selle pädevuses on ka vastu võtta tehnilisi standardeid eri valdkondades, eelkõige laevade, infotehnoloogia ja meeskonna kohta, neid standardeid ja vastavaid menetlusi ühtselt tõlgendada ning arutada veeliiklusohutuse, keskkonnakaitse või muid veeliiklusküsimusi.

               CESNIsse kuuluvad CCNRi liikmesriike esindavad eksperdid ja neil on hääletamisel üks hääl riigi kohta. EL ei ole CESNI liige. Samas võib ta osaleda CESNI töös ilma hääleõiguseta koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, kelle pädevusse kuuluvad CESNI tegevusvaldkonnad.

               2.2.CESNI ja CCNRi kavandatav akt

               CESNI peab oma 15. aprilli 2021. aasta kohtumisel vastu võtma jõeteabeteenuste Euroopa standardi esimese väljaande (ES-RISi standard 2021/1).

               2019. ja 2020. aastal koostasid CESNI eksperdid ES-RISi standardi 2021/1 eelnõu. See on esimene CESNI koostatud jõeteabeteenuste standardite väljaanne ja sellega luuakse alus ES-RISi standardi tulevasteks versioonideks. ES-RISi standard 2021/1 sisaldab tehnilisi kirjeldusi valdkondades, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiviga 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel
                  1
                ning komisjoni poolt selle direktiivi artikli 5 alusel vastu võetud rakendusaktidega. Rakendusaktides sisalduvad tehnilised kirjeldused põhinevad direktiivi 2005/44/EÜ II lisas sätestatud tehnilistel põhimõtetel ja neis võetakse arvesse tööd, mida asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid (nt CCNR, UNECE) on selles valdkonnas teinud. ES-RISi standardi esimeses väljaandes tehniliste kirjelduste sisu ei muudetud. Asjakohased standardid on taasesitatud ES-RISi standardi osades ja lisades ning mitte üksnes UNECE avaldatud dokumentidele viidates. Lisaks sisaldab ES-RISi standard 2021/1 sisevee-AISi katsestandardit 2021/3.0, mille CESNI võttis vastu 13. oktoobril 2020 ja mida on käsitletud nõukogu otsuses (EL) 2020/1508
                  2
               .

               ES-RISi standard 2021/1 hõlmab järgmisi jõeteabeteenuste tehnilisi standardeid:

               I osa. Standardne siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem

               II osa. Standardne laeva teekonna kindlaksmääramine ja jälgimine siseveelaevanduses

               III osa. Sisevee-AISi standardile vastavate laevaseadmete kasutamise ja jõudluse nõuded, katsemeetodid ja nõutavad katsetulemused (sisevee-AISi katsestandard)

               IV osa. Standardne elektrooniline laevadest teatamine siseveelaevanduses

               V osa. Kipritele edastatavad standardteated

               Võttes arvesse CESNI töörühmade tööd, ajakohastatakse ES-RISi standardit regulaarselt. ES-RISi standardi regulaarne ajakohastamine on vajalik, et

               –säilitada siseveeliikluse ohutuse kõrge tase,

               –pidada sammu tehnika arenguga,

               –tagada kooskõla ELi õigusraamistiku ja rahvusvaheliste nõuetega.

               CESNI komitee otsustas 13. oktoobri 2020. aasta kohtumisel võtta ES-RISi standard 2021/1 vastu oma 15. aprilli 2021. aasta kohtumisel. Enne 15. aprillil 2021 toimuvat kohtumist tehakse kavandatavas standardis eeldatavasti üksnes väikseid muudatusi. ES-RISi standard 2021/1 avaldatakse vastaval veebisaidil (cesni.eu). Kõigil ELi liikmesriikidel on eespool nimetatud standardi eelnõudele (kaitstud) juurdepääs.

               ES-RISi standardis 2021/1 esitatud tehnilised kirjeldused vastavad tehnilistele kirjeldustele, mis on juba vastu võetud direktiivi 2005/44/EÜ
                  3
                õigusraamistikus.

               CCNR võtab vastu resolutsiooni, millega muudetakse CCNRi eeskirju, et lisada viide ES-RISi standardile 2021/1.

               Selleks et tagada kahe olemasoleva ühtlustatud jõeteabeteenuste eeskirjakogumiku (Reini ja ELi oma) kooskõla, on vaja asjaomaseid standardeid ühtlustada. Kuigi asjaomased ELi õigusnormid on juba jõustunud, viidatakse alates 25. aprillist 2022 CCNRi eeskirjades ES-RISi standardile 2021/1. See kuupäev vastab komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1744 (mis oli kõige hiljutisem direktiivi 2005/44/EÜ alusel jõustunud rakendusakt) kohaldamise alguse tähtajale. Seega tagatakse rakendamise ajakava ühtlustamine.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu seisukoht on vajalik, võttes arvesse, et kavandatavate aktide reguleerimisese on seotud valdkonnaga, mis kuulub liidu ainupädevusse, ning on vaja tagada, et ELi huve võetakse nõuetekohaselt arvesse, kui võetakse vastu otsuseid ühtlustatud jõeteabeteenuste standardite kehtestamise kohta. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt on Euroopa Liidul kõnealuste standarditega hõlmatud valdkondades ainuvälispädevus, kuna need võivad mõjutada ELi ühiseid eeskirju. Liikmesriigid võtavad jõeteabeteenused kasutusele direktiivi 2005/44/EÜ artikli 4 kohaselt kooskõlas tehniliste kirjeldustega, mis sisalduvad komisjoni poolt selle direktiivi artikli 5 alusel vastu võetud rakendusaktides. Kõnealuste standardite eelnõude sisu peaks olema täielikult kooskõlas standarditega, mis on praegu lisatud direktiivi 2005/44/EÜ alusel vastu võetud siduvatesse ELi tehnilistesse kirjeldustesse ning mis on esitatud rakendusmäärustes (EL) 2018/2032, 2018/1973, 2019/838 ja 2019/1744. Need standardid on seotud ühtlustatud jõeteabeteenuste tehniliste kirjeldustega, mida tuleks direktiivi 2005/44/EÜ põhjendust 3 silmas pidades arvesse võtta kõnealuse direktiivi artikli 5 kohaste siduvate tehniliste kirjelduste vastuvõtmisel.

               ES-RISi standardi koostamist on intensiivselt ette valmistatud CESNI ekspertide tasandil. Seoses sellega on konsulteeritud paljude era- ja avaliku sektori ekspertidega. Standardi väljatöötamise jooksul on peetud CESNI tasandil järgmisi tehnikaalaseid kohtumisi:

               –töörühmade koosolekud (13.–14.2.2019, 11.–12.12.2019, 1.–2.4.2020, 23.–26.6.2020, 2.–3.9.2020) ja

               –komitee kohtumine (13.10.2020).

               Nendel kohtumistel oli võimalik jõuda ühtlustatud jõeteabeteenuste standardite osas kokkuleppele ekspertide tasandil.

               Liidu kavandatav seisukoht on võtta vastu ES-RISi standard 2021/1, kuna tänu sellele võimaldatakse ohutuse kõrgeim tase siseveelaevanduses, järgitakse tehnika arengut selles sektoris ja tagatakse jõeteabeteenuste ühilduvus Euroopas

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  4
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.
                  5

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Nii CESNI kui ka CCNR on rahvusvahelise lepinguga ette nähtud organid.

               Kuigi CESNIs vastu võetud eeskirjad ei ole iseenesest siduvad, muutuvad need siduvaks CCNRi liikmetele, kui CCNR kohandab oma õigusraamistikku, mis on seotud jõeteabeteenuste tehniliste kirjeldustega, viidates CESNIs vastu võetud standarditele ja muutes need standardid Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni kohaldamisel kohustuslikuks. Reini jõel kohaldatavate eeskirjade siduv mõju CCNRi liikmetele tuleneb 17. oktoobri 1868. aasta Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni sätetest
                  6
               .

               Lisaks on ES-RISi standard 2021/1 ja selle tulevased versioonid ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisel õigusliku toimega aktid, kuna need võivad otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu. Direktiivi 2005/44/EÜ artikliga 5 antakse komisjonile õigus võtta vastu tehnilisi suuniseid ja tehnilisi kirjeldusi jõeteabeteenuste toetamiseks ja nende teenuste koostalitlusvõime tagamiseks. Direktiivi põhjenduses 3 on märgitud, et ohutuskaalutlustel ja üleeuroopalise ühtlustamise huvides peaksid need ühised nõuded ja tehnilised kirjeldused toetuma asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Reini jõel laevajuhtimise keskkomisjoni (CCNR) ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE), poolt selles valdkonnas tehtud tööle.

               ES-RISi standard 2021/1 sisaldab tehnilisi kirjeldusi, mis vastavad seni direktiivi 2005/44/EÜ artikli 5 raames vastu võetud tehnilistele kirjeldustele. Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni alusel jõeteabeteenuste suhtes kohaldatavad tehnilised kirjeldused viiakse kooskõlla direktiivi 2005/44/EÜ raames vastu võetud tehniliste kirjeldustega ning ES-RISi standardi 2021/1 võimalikud tulevased versioonid mõjutavad otseselt liidu õigustikku selles valdkonnas.

               CCNRis vastu võetav resolutsioon, millega muudetakse CCNRi eeskirju ja lisatakse viide ES-RISi standardile 2021/1, on CCNRi osaliste suhtes õiguslikult siduv akt. Siiski ei täienda ega muuda see Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seepärast tuleb kindlaks määrata CESNIs ja CCNRis liidu nimel võetav seisukoht ühtlustatud jõeteabeteenuseid käsitlevate standardite vastuvõtmise kohta.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise transpordipoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 91 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0061 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees ja Reini laevaliikluse keskkomisjonis seoses ühtlustatud jõeteabeteenuseid käsitlevate standardite vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Reini laevaliikluse muudetud konventsioon, millele kirjutati alla 17. oktoobril 1868 Mannheimis ning mida on muudetud konventsiooniga, millele kirjutati alla 20. novembril 1963 Strasbourgis ja millega muudetakse Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni, jõustus 14. aprillil 1967.

               (2)Konventsiooni artikli 1 kohaselt võib Reini laevaliikluse keskkomisjon (CCNR) muuta oma jõeteabeteenuseid (RIS) käsitlevat õigusraamistikku, viidates siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (CESNI) vastu võetud standarditele ja muutes need standardid Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni kohaldamise raames kohustuslikuks.

               (3)CESNI loodi 3. juunil 2015 CCNRi raames, et välja töötada siseveeteid käsitlevad tehnilised standardid eri valdkondade jaoks, eelkõige seoses laevade, infotehnoloogia ja meeskonnaga.

               (4)Siseveelaevanduses võetavate liidu meetmetega tuleks püüda tagada jõeteabeteenuste tehniliste kirjelduste ühetaoline väljatöötamine liidus.

               (5)Tõhusaks transpordiks ja ohutuks laevanduseks siseveeteedel on oluline, et jõeteabeteenused ühilduksid omavahel ja oleksid Euroopa eri õigussüsteemides võimalikult ühtlustatud.

               (6)CESNI võtab 15. aprilli 2021. aasta kohtumisel vastu jõeteabeteenuste Euroopa standardi (ES-RIS) 2021/1.

               (7)ES-RISi standardiga 2021/1 sätestatakse ühtsed tehnilised kirjeldused ja standardid, et toetada jõeteabeteenuseid ja tagada nende teenuste koostalitlusvõime. Kõnealused tehnilised kirjeldused ja standardid langevad kokku nendega, mis tuleb vastu võtta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2005/44/EÜ,
                  7
                eelkõige järgmistes valdkondades: siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem, elektrooniline laevadest teatamine, kipritele edastatavad teated, laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemid ning jõeteabeteenuste kasutamiseks vajalike seadmete ühilduvus.

               (8)Jõeteabeteenuste tehnilised kirjeldused põhinevad direktiivi 2005/44/EÜ II lisas esitatud tehnilistel põhimõtetel ja neis võetakse arvesse tööd, mida asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid on selles valdkonnas teinud.

               (9)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel CESNIs võetav seisukoht, sest ES-RISi standard 2021/1 võib otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu, nimelt direktiivi 2005/44/EÜ raames vastu võetud siduvaid tehnilisi kirjeldusi.

               (10)CCNR võtab 2. juuni 2021. aasta täiskogu istungil vastu resolutsiooni, millega muudetakse CCNRi eeskirju, et lisada viide ES-RISi standardile 2021/1. Seepärast on ka asjakohane määrata kindlaks CCNRis liidu nimel võetav seisukoht.

               (11)Liit ei ole CCNRi ega CESNI liige. Liidu seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on nende organite liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees (CESNI) 15. aprilli 2021. aasta kohtumisel võetav seisukoht on nõustuda jõeteabeteenuste Euroopa standardi (ES-RIS) 2021/1 vastuvõtmisega.

               2.Euroopa Liidu nimel Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu istungil, kus tehakse otsus jõeteabeteenuste kohta, võetav seisukoht on toetada kõiki ettepanekuid, millega viiakse CCNRi eeskirjad vastavusse ES-RISi standardiga 2021/1.

               Artikkel 2

               1.Artikli 1 lõikes 1 nimetatud seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on CESNI liikmed.

               2.Artikli 1 lõikes 2 nimetatud seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on CCNRi liikmed.

               Artikkel 3

               Artiklis 1 esitatud seisukohtade väiksemates tehnilistes muudatustes võidakse kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel (ELT L 255, 30.9.2005, lk 152).

                     (2)

                        Nõukogu 12. oktoobri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1508 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta siseveeliikluse standardite (CESNI) koostamise Euroopa komitees ja Reini laevaliikluse keskkomisjonis (CCNR) seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega (ELT L 345, 19.10.2020, lk 6).

                     (3)

                        Komisjoni 20. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2032, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 416/2007 kipritele edastatavate teadete tehniliste kirjelduste osas (ELT L 332, 28.12.2018, lk 1–181);
                        komisjoni 7. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1973, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 909/2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ osutatud siseveelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilisi kirjeldusi (ELT L 324, 19.12.2018, lk 1–44);
                        komisjoni 20. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/838, milles käsitletakse laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 415/2007 (ELT L 138, 24.5.2019, lk 31–69);
                        komisjoni 17. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1744, millega määratletakse elektroonilise laevadest teatamise tehnilised kirjeldused siseveelaevanduses ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 164/2010 (ELT L 273, 25.10.2019, lk 1–182).

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (5)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                        Reini laevaliikluse muudetud konventsioon, 17. oktoober 1868, muudetud 20. novembril 1963.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel (ELT L 255, 30.9.2005, lk 152).