Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0431

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3/2008 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides  /* KOM/2008/0431 lõplik - CNS 2008/0131 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 7.7.2008KOM(2008) 431 lõplik2008/0131 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3/2008 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu 17. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 3/2008 (põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides) sõnastatakse määrused (EÜ) nr 2702/1999 ja (EÜ) nr 2826/2000 ümber üheks määruseks.See muudatus on märgatavalt vähendanud ja lihtsustanud kõnealuse poliitika rakendamisega seotud haldusmenetlusi, kehtestades ühtse õigusraamistiku, mis on soodustanud ligipääsu asjaomasele süsteemile ja selles osalemist.Õigusaktides saab siiski veel teha parandusi, nii et huvitatud liikmesriikidel oleks võimalik koostada asjakohane programm, juhul kui ettepaneku teinud organisatsioonid ei soovi esitada kolmandates riikides rakendatavaid programme. Liikmesriikide koostatud programmid võivad hõlmata ühe või mitu määruse (EÜ) nr 3/2008 artikli 2 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud teavitusmeedet.Selle muudatusega antakse liikmesriikidele võimalus suurendada kõnealuste programmidega hõlmatud meetmete ulatust ning taotleda nende rakendamise ajal rahvusvaheliste organisatsioonide abi, eelkõige kolmandates riikides rakendatavate oliiviõli ja lauaoliivide sektori müügiedendusmeetmete programmide puhul.Käesolev ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2008/0131 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3/2008 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikidesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamustning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 3/2008[1] kehtestatud ühtne õigusraamistik on hõlbustanud põllumajandustoodete müügi edendamise poliitikas osalejate ligipääsu kõnealusele süsteemile ja selles osalemist. Kõnealuse poliitika rakendamisega seotud haldusmenetlusi on ühtse õigusraamistiku rakendamisega tunduvalt vähendatud ja lihtsustatud.(2) Määruse (EÜ) nr 3/2008 artiklis 9 on sätestatud, et kui siseturul rakendatavaid programme ei esitata, on huvitatud liikmesriikidel võimalus koostada programm. Juhul kui ettepaneku teinud organisatsioonid ei soovi esitada kolmandates riikides rakendatavaid programme ühe või mitme artikli 2 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud teabemeetme kohta, tuleks huvitatud liikmesriikidel lubada koostada asjakohane programm.(3) Eelkõige tuleks huvitatud liikmesriikidele pakkuda võimalust laiendada kõnealuste programmidega hõlmatud meetmete ulatust ning otsida programmide rakendamise ajal abi isegi rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, eelkõige seoses oliiviõli ja lauaoliivide sektori müügiedendusmeetmete programmidega kolmandates riikides.(4) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 3/2008 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 3/2008 artikkel 9 asendatakse järgmisega:„Artikkel 9 Siseturu teavitamismeetmete programmide või kolmandates riikides rakendatavate programmide puudumise korral järgitav kord1. Kui artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6 lõike 1 kohaselt siseturul rakendatavaid programme, koostab huvitatud liikmesriik artikli 5 lõikes 1 osutatud suuniste põhjal programmi ja spetsifikaadi ning valib avaliku pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta kohustub osalema.2. Kui artikli 2 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6 lõike 1 kohaselt kolmandates riikides rakendatavaid programme, koostab huvitatud liikmesriik artikli 5 lõikes 2 osutatud suuniste põhjal programmi ja spetsifikaadi ning valib avaliku pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta kohustub osalema.Rakendusorgan, mille asjaomane liikmesriik lõpuks valib, võib olla rahvusvaheline organisatsioon, eelkõige juhul, kui programm on seotud oliiviõli ja lauaoliivide sektori müügiedendusmeetmetega kolmandates riikides.3. Liikmesriigid saadavad lõigete 1 ja 2 kohaselt valitud programmid komisjonile koos põhjendatud seisukohaga, mis käsitleb:a) programmi asjakohasust;b) programmi ja esitatud organisatsiooni vastavust käesolevale määrusele ja vajaduse korral kohaldatavatele suunistele;c) hinnangut programmi hinna ja kvaliteedi suhte kohta;d) programmi rakendusorgani valikut.4 Komisjon vaatab programmid läbi vastavalt artikli 7 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1.5. Komisjon võib artikli 16 lõikes 2 osutatud korras kehtestada käesoleva artikli lõike 3 kohaselt esitatud programmide tegelike kulude alam- või ülemmäärad. Neid määrasid võib kohandada olenevalt asjaomaste programmide olemusest. Kohaldatavad kriteeriumid võib kindlaks määrata vastavalt artikli 16 lõikes 2 osutatud korrale.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 3, 5.1.2008, lk 1.


				|

		52013PC0174

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta /* COM/2013/0174 final - 2013/0092 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.
ETTEPANEKU EESMÄRK
2002. aastal loodud[1] Euroopa Meresõiduohutuse
Ametile (edaspidi „amet” või „EMSA”) anti 2004. aastal ülesanded merereostuse
tõrje valdkonnas[2].
Arvestades, et ameti vastutus merereostuse tõrje eest on pikaajaline, sõltub
sellekohaste ülesannete tõhus ja põhjalik täitmine mitmeaastasel kulukohustusel
põhinevatest asjaomastest rahalistest tagatistest Seepärast nägi ELi
seadusandja 2006. aastal ette ameti laevareostuse tõrje mitmeaastase
rahastamise ajavahemikuks 2007–2013[3].
Käesoleva õigusakti ettepanekuga soovitakse uue finantsperspektiivi[4] raames uuendada mitmeaastast
rahastamist ajavahemikuks 2014–2020.
2.
KAVANDATUD MEETME PÕHJENDUS
2.1. Taust
Amet loodi 2002. aastal pärast seda, kui
naftatankeriga Erika oli 1999. aasta detsembris toimunud suur laevaõnnetus, mis
põhjustas ulatusliku reostuse. 2002. aasta novembris naftatankeri Prestige
õnnetusest põhjustatud naftareostust silmas pidades anti ametile eriülesanded
ja -kohustused laevareostuse tõrje valdkonnas. 2004. aasta oktoobris võttis
amet vastu naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskava (edaspidi
„tegevuskava”). 2007. aasta juunis võeti vastu teine, ohtlike ja kahjulike
ainete reostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskava[5]. EMSA haldusnõukogu ajakohastab
mõlemat tegevuskava ameti iga-aastaste tööprogrammide raames.
2010. aasta märtsis kiitis haldusnõukogu heaks
viieaastase strateegia,[6]
mis hõlmab kaht laevareostuse tõrjega seotud teemat. Esiteks edendatakse
kaheksanda teema all EMSA osa seoses laevade ebaseaduslike heidetega
(jõustamisega seotud küsimused, CleanSeaNeti täiendav tõhustamine laeva
asukohta käsitleva teabe integreerimisega). Teiseks käsitleb kaheteistkümnes
teema merereostuseks valmisolekut ja reostustõrjet.
Ning lõpuks tegi komisjon 2010. aasta
oktoobris ettepaneku EMSA määruse muutmiseks, millega nähakse muu hulgas ette
reostustõrjetegevuse oluline laiendamine, et hõlmata avamere nafta- ja
gaasirajatiste põhjustatud õnnetused[7].
Lisaks soovitatakse kõnealuses ettepanekus laiendada EMSA abi (sh
reostustõrjet) ELi naaberriikidele. 2012. aasta aprillis saavutasid
Euroopa Parlament ja nõukogu ettepaneku osas kokkuleppe ning 2013. aasta
jaanuaris vastuvõetud määruses[8]
kinnitatakse eespool nimetatud sätteid.
2.2. EMSA praegused ülesanded reostustõrje
valdkonnas
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2038/2006 ja
laevade põhjustatud merereostust käsitlevale direktiivile 2005/35/EÜ[9] on ameti kolm põhiülesannet
laevareostuse tõrje valdkonnas järgmised.
a) praktilise abi osutamine
liikmesriikidele
Ameti käsutuses on pidevas valmisolekus
olevate naftareostustõrjelaevade võrgustik, mis aitab naftareostuse korral
täiendada liikmesriikide reostustõrjeressursse. Samuti pakub amet CleanSeaNeti
nimelist satelliidipõhist naftareostuse avastamise ja seire teenust ning MAR-ICE
võrgustiku kaudu teavet keemiareostuste kohta. Asjaomased rannikuriigid võivad
taotleda naftareostustõrjelaevade sekkumist ühenduse kodanikukaitse mehhanismi[10] kaudu. Tõrgeteta
integreerimine liikmesriikide reostustõrjemehhanismidega toimub riiklikel ja
piirkondlikel õppustel korrapärase osalemise kaudu.
b) koostöö ja kooskõlastamine
Amet peab sidet nii liikmesriikide
reostustõrjeekspertide kui ka kehtivate piirkondlike kokkulepete
organisatsioonide ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO).
c) teavitamine
Amet kogub, analüüsib ja levitab teavet
merereostuse tõrje valdkonna parimate tavade, töövõtete ja uuenduste kohta.
 Tulemuste kokkuvõte (2007 – september 2012)
 Järgnevalt on esitatud EMSA peamised merereostuseks valmisoleku ja reostustõrje teenused ning nendega seotud tulemused, mis on saavutatud kehtivat mitmeaastast rahastamisraamistikku kasutades.
 Pidevas valmisolekus olevate naftareostustõrjelaevade võrgustik:
 Praegu kehtib 16 lepingut, millega on hõlmatud kõik Euroopa Liidu merepiirkonnad. Üheaegselt on võimalik mobiliseerida ja 24 tunni jooksul sõiduvalmis seada 18 laeva, mille keskmine kogutud nafta ladustamismaht on umbes 3500 m3. || EMSA laevad on alates 2007. aastast osalenud 36 rahvusvahelisel (piiriülesel) operatiivõppusel. Õppustel osalemine hõlbustab EMSA teenuste integreerimist liikmesriikide reostustõrjemehhanismidega.
 CleanSeaNet
 Alates teenuse loomisest 2007. aasta aprillis on edastatud üle 12 000 satelliitfoto, keskmiselt üle 2000 foto aastas. || Seiret on teostatud rohkem kui 1 000 miljonil ruutkilomeetril. || Pärast „kohapealset” seiret on liikmesriigid kinnitanud umbes 200 heite ebaseaduslikku merrejuhtimist aastas.
 Reostusjuhtumitele reageerimine
 EMSA reostustõrjeteenuseid on alates 2007. aastast kasutatud kokku 25 reostusjuhtumi korral. Asjaomastele rannikuriikidele antav erakorraline abi hõlmas järgmist: reostustõrjelaevad, satelliitfotod, MAR-ICE'i aktiveerimine ja kohapealne ekspertiis. || Reostustõrjelaevad mobiliseeriti Euroopas erakorralise abi raames neljal korral. || Erakorralise abi raames osutati USA-le ühel korral varustusabi (puurimisplatvormi Deepwater Horizon juhtum).
 Parim tava: arendamine ja edendamine
 EMSA on korraldanud 20 ekspertide koosolekut ja seminari. (Lisaks tavapärasele liikmesriikide valveametnike CleanSeaNeti koolitusele ja/või koosolekutele võrgustiku laevade käitajatega.) || Avaldatud on seitse ülevaadet liikmesriikide valmisoleku- ja tõrjealaste strateegiate ja ressursside erinevate aspektide kohta. || Korraldatud on avalike teenistujate vahetusprogramm EMPOLLEX, mis on alates programmi käivitamisest 2008. aasta juunis hõlbustanud 21 eksperdi vahetust liikmesriikide vahel. || Välja on arendatud üks abivahend otsuste tegemiseks dispergeerivate ainete kasutamise kohta reostusjuhtumi korral. Vajadusel korraldatakse kooskõlastatud eriuuringuid (nt merrejuhtimisrajatiste uuring, ohutute platvormide uuring: ohtlikus keskkonnas töötavate laevade suhtes esitatavate nõuete väljatöötamine).
2.3. Tulevased ülesanded
Nagu eespool selgitatud, anti EMSA-le
asutamismääruse muudatuste jõustumisel 2013. aasta jaanuaris reostustõrje
valdkonnas järgmised uued ülesanded:
a) EMSA praegused reostustõrjemeetmed laevade
põhjustatud reostuse korral hakkavad hõlmama ka nafta- ja gaasirajatiste
põhjustatud merereostust;
b) juba olemasolev EMSA CleanSeaNet hakkab
jälgima ka nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse ulatust ja
keskkonnamõju;
c) praegust geograafilist ulatust
(liikmesriigid ja läbirääkijariigid) laiendatakse Euroopa naabruspoliitika
partnerriikidele ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise
Pariisi memorandumi osalisriikidele. Seeläbi saab EMSA laevu kasutada liidu
kõigi merepiirkondade ulatuses.
Komisjon teeb ettepaneku, et ettenähtud summat
kasutataks ainult kahe esimese uue ülesande jaoks; algselt rahastamiseks
ettenähtud summat tuleks kasutada uute ülesannete elluviimiseks, ilma et see
kahjustaks praeguste ülesannet täitmist. Kolmandat uut ülesannet tuleks
rahastada olemasolevatest laienemispoliitikaga ja Euroopa naabruspoliitikaga
hõlmatud riikide jaoks ettenähtud ELi programmidest (programm SAFEMED Vahemere
jaoks ja TRACECA algatuse programmid Musta mere jaoks). Programmijuhtimise ja
eelarve seisukohalt peetakse asjakohasemaks rahastada kõnealust uut ülesannet
asjaomaste riikide suhtes juba kehtiva ELi toetusraamistiku kaudu.
2.4. Hinnang EMSA praegusele tegevusele
reostustõrje valdkonnas
Kooskõlas määrusega (EÜ) 1406/2002 on amet
kuni 2012. aastani esitanud iga aasta 31. jaanuariks aruanded tegevuskavade
rahastamise kohta. Aruanded on kättesaadavad ameti veebisaidil. Alates 2013.
aastast lülitatakse aruandlus ameti iga-aastasesse tegevusaruandesse.
Lisaks esitas komisjon 2011. aasta mais
aruande määruse (EÜ) nr 2038/2006 rakendamise kohta[11]. Aruanne põhineb ameti
laiaulatuslikul kaastööl, mille on heaks kiitnud EMSA haldusnõukogu ning mis
hõlmab konsultatsioone sidusrühmadega ja üksikasjalikke stsenaariume[12]. Ameti tegevust jälgivad ja
kontrollivad EMSA haldusnõukogu (eelkõige tööprogrammi, eelarve ja aastaaruande
vastuvõtmise kaudu), kontrollikoda ja eelarvepädev asutus.
Kaks peamist hindamisest lähtuvat järeldust on
järgmised:
1) reostustõrjele eraldatud eelarve on piisav
ja
2) rahastatud meetmed on kulutõhusad, loovad
lisandväärtust ja neid hallatakse sobival viisil.
2.5. Kavandatud meetmete eelhindamine
Tehtud on eelhindamine, mis on lisatud
käesolevale ettepanekule (dokument SEC(2013)xxx). Selles leiab kinnitust
mitmeaastase finantsraamistiku kasulikkus ja tõhusus ning määratakse kindlaks
ettenähtud summa.
3.           Ettepaneku
õiguslik külg
3.1.        Õiguslik alus
Ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise
lepingu artikli 100 lõige 2, mis oli määruse 2038/2006 õiguslik
alus lepingu eelmises versioonis.
3.2.        Subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõte
Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse
põhimõttest peetakse kinni täiel määral, kuna ameti tegevus kujutab endast
Euroopa panust laevade ja avamererajatiste põhjustatud reostuse tõrje
diferentseeritud süsteemi. Enamik meetmeid võetakse asjaomaste rannikuriikide
palvel. Piirkondlikku tihedat kooskõlastustööd võiks illustreerida asjaolu, et
EL on järgmiste piirkondlike organisatsioonide lepinguosaline:
·
Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse
konventsioon (Helsingi konventsioon, muudetud 1992);
·
Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse
konventsioon (Barcelona konventsioon) ja mitmed selle protokollid;
·
naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva
Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitlev koostööleping (Bonni leping);
·
Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon
(OSPARi konventsioon);
·
Atlandi kirdeosas rannikute ja vete kaitset saaste
eest käsitlev koostööleping (Lissaboni leping) koos selle veel jõustumata
lisaprotokolliga.
EL peab ka läbirääkimisi Musta mere reostuse
eest kaitsmise konventsiooniga (Bukaresti konventsioon) ühinemiseks.
3.3.        Õigusakti valik
Kõige sobivam õigusakt mitmeaastase
finantsraamistiku kehtestamiseks on määrus. See õigusakti liik valiti juba
2006. aastal.
4.           Mõju
eelarvele
Eespool esitatut arvesse võttes teeb komisjon
ettepaneku näha ajavahemikuks
1. jaanuar 2014–31. detsember 2020 taas ette uue
mitmeaastase finantsraamistiku kohane mitmeaastane finantspakett, mis
lülitatakse ELi eelarvesse. Kooskõlas komisjoni 2011. aasta juuni paketiga
„Strateegia „Euroopa 2020” aluseks olev eelarve” ja käibiva praktikaga tuleks
summa eraldada rubriigist 1 „Arukas ja kaasav majanduskasv”. Seega teeb
komisjon ettepaneku näha arvestusperioodiks ette 160,5 miljoni suurune summa.
Täiendavad üksikasjad on esitatud lisatud finantsselgituses ja eelhindamises.
Aastased summad peaks heaks kiitma eelarvepädev asutus kooskõlas
eelarvemenetlusega.
5.           Ettepaneku
sisu
Ettepanekus järgitakse määruse 2038/2006
ülesehitust, tehes sellesse vajalikke kohandusi. Ettepanek koosneb kaheksast
artiklist:
·
Artikkel 1: Eesmärk
·
Artikkel 2: Mõisted
·
Artikkel 3: Reguleerimisala
·
Artikkel 4: Euroopa Liidu poolne rahastamine
·
Artikkel 5: Olemasolevate ressursside kontrollimine
·
Artikkel 6: Euroopa Liidu finantshuvide kaitse
·
Artikkel 7: Vahehindamine
·
Artikkel 8: Jõustumine
2013/0092 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
laevade ning nafta- ja gaasirajatiste
põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse
mitmeaastase rahastamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud ettepaneku riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[13],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[14],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[15]
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002[16] asutati Euroopa
Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) meresõiduohutuse ning laevade
põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme
tagamiseks.
(2)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 724/2004,[17] millega muudetakse määrust
(EÜ) nr 1406/2002, määrati ametile ülesanded laevade põhjustatud merereostuse
vältimise ja reostustõrje valdkonnas vastusena Euroopa vetes toimunud
õnnetustele, eelkõige õnnetustele naftatankeritega Erika ja Prestige.
(3)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
15. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 100/2013,[18] millega muudetakse määrust
(EÜ) nr 1406/2002, määrati ametile ülesanded nafta- ja gaasirajatiste
põhjustatud merereostuse tõrje valdkonnas ning laiendati ameti teenuseid
laienemispoliitika ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele.
(4)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2038/2006[19] kehtestati Euroopa
Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastane rahastamine,
mis lõpeb 31. detsembril 2013.
(5)       Laevade põhjustatud reostuse
vältimiseks ja reostustõrjeks seatud ülesannete täitmiseks võttis ameti
haldusnõukogu 22. oktoobril 2004 vastu tegevuskava naftareostuseks valmisoleku
ja reostustõrje kohta (edaspidi „tegevuskava”), millega määratakse kindlaks
ameti naftareostuse vastased meetmed ja milles seatakse eesmärgiks ametile
eraldatavate rahaliste vahendite optimaalne kasutamine. 12. juunil 2007
võttis haldusnõukogu vastu ohtlike ja kahjulike ainete reostuseks valmisoleku
ja reostustõrje tegevuskava. Määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 15 kohaselt
ajakohastatakse mõlemat tegevuskava igal aastal ameti iga-aastase tööprogrammi
raames.
(6)       Ameti tegevuskavades
määratletud reostusvastaseid meetmeid hõlmav tegevus on seotud teavituse,
koostöö ja koordineerimisega ning eelkõige asjaomastele riikidele nende soovi
korral osutatava operatiivabiga täiendavate reostustõrjelaevade näol, et
võidelda naftareostuse ja muu, näiteks ohtlikest ja mürgistest ainetest
tingitud reostuse vastu. Amet peaks erilist tähelepanu pöörama piirkondadele,
mida peetakse kõige ohustatumateks, jätmata kõrvale ühtegi muud abivajavat piirkonda.
(7)       Ameti sellealane tegevus ei
tohiks vabastada rannikuriike vastutusest omada sobivaid reostustõrjemehhanisme
ja peaks kokku sobima antud valdkonnas kehtiva vastastikuse abistamise
koostöökorraga. EL on juba ühinenud mitme piirkondliku organisatsiooniga ning
valmistab ette ühinemist veel muude piirkondlike organisatsioonidega.
(8)       Ameti tegevust tuleks
kooskõlastada meetmetega, mida võetakse selliste kahepoolsete ja piirkondlike
lepingute raames, millega EL on ühinenud. Merereostuse korral peaks amet
abistama asjaomast liikmesriiki / asjaomaseid liikmesriike, kelle juhtimisel
puhastusoperatsioone läbi viiakse.
(9)       Amet peaks etendama tähtsat
osa satelliitfotode teenuse haldamisel ja edasiarendamisel seireks, reostuse
kiireks avastamiseks ja selle põhjustanud laevade või nafta- ja gaasirajatiste
tuvastamiseks. Kõnealune süsteem peaks parandama andmete kättesaadavust ning
reostustõrje tulemuslikkust.
(10)     Ameti poolt asjaomastele
riikidele täiendavate vahendite eraldamine peaks toimuma ühenduse kodanikukaitse
mehhanismi kaudu, mis kehtestati nõukogu 8. novembri 2007. aasta otsusega
2007/779/EÜ, Euratom[20].
(11)     Täieliku rakendamise
kindlustamiseks tuleks ametile tagada elujõuline ja kulutõhus
rahastamissüsteem, eelkõige seoses ameti operatiivabiga asjaomastele riikidele.
(12)     Selleks on vaja reostustõrje
ja sellega seotud muu tegevuse valdkonnas ametile usaldatud ülesannete
rahastamiseks ette näha vajalikud rahalised tagatised mitmeaastase
kulukohustuse alusel. Ühendusepoolsed aastased summad peaks määrama
eelarvepädev asutus kooskõlas iga-aastase eelarvemenetlusega.
(13)     Kooskõlas uue mitmeaastase
finantsraamistikuga peaksid reostustõrjeks eraldatavad summad hõlmama
ajavahemikku
1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2020. Seepärast
tuleks ette näha sama ajavahemikku hõlmav rahastamispakett.
(14)     Ameti toetust
laienemispoliitika ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele tuleks
rahastada nende riikide jaoks ettenähtud olemasolevatest ELi programmidest ja
see toetus ei tohiks seepärast olla kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku
osa.
(15)     Kulukohustuste optimaalseks
jaotamiseks ja laevareostuse tõrje meetmetes tehtavate muudatuste
arvessevõtmiseks tuleb tagada konkreetsete meetmete vajaduse pidev
kontrollimine, mis võimaldaks vajaduse korral iga-aastasi kulukohustusi
korrigeerida.
(16)     Kooskõlas määrusega (EL) nr
100/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, peaks amet oma
aastaaruandes esitama aruande mitmeaastase raamistiku rahaliste vahendite
kasutamise kohta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalik
kord liidu rahalise panuse andmiseks Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarvesse,
et amet saaks täita talle määratud ülesandeid laevade ning avamere nafta- ja
gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrje valdkonnas vastavalt määruse
(EÜ) nr 1406/2002 artiklitele 1 ja 2.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
a) „nafta” – mis tahes vormis nafta,
sealhulgas toornafta, kütteõli, rasked jäägid, naftajäätmed ja rafineeritud
tooted, vastavalt 1990. aasta rahvusvahelisele konventsioonile naftareostuseks
valmisoleku, reostustõrje ja sellealase koostöö kohta;
b) „ohtlikud ja mürgised ained” – mis tahes
aine, mis ei ole nafta ning mis kujutab merekeskkonda sattudes tõenäoliselt
ohtu inimtervisele, kahjustab elusressursse ja mereelu ning maastikku või
häirib muul viisil mere õiguspärast kasutamist, vastavalt 2000. aasta
protokollile ohtlikest ja mürgistest ainetest tingitud reostusjuhtumiteks
valmisoleku, reostustõrje ja sellealase koostöö kohta.
Artikkel 3
Reguleerimisala
Artiklis 1 osutatud liidupoolne rahaline panus
eraldatakse ametile eesmärgiga rahastada laevade ning avamere nafta- ja
gaasirajatiste põhjustatud merereostuse vastaseid meetmeid, näiteks meetmeid,
mis on ameti naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskavas ning
ohtlike ja kahjulike ainete reostuseks valmisoleku ja reostustõrje
tegevuskavas, eelkõige neid, mis on seotud järgmisega:
a) teabe, eelkõige parimaid tavasid,
töövõtteid ja uuendusi (näiteks laevade mahutite tühjendamise seire vahendid ja
avamereplatvormide seire vahendid tegevusest tuleneva merrejuhtimise ja
juhuslike lekete kindlakstegemiseks) käsitleva teabe kogumine, analüüsimine ja
levitamine;
b) koostöö ja kooskõlastamine ning
liikmesriikidele ja komisjonile teadusliku ja tehnilise abi osutamine ELi
kodanikukaitse mehhanismi, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ning asjaomaste
piirkondlike lepingutega ettenähtud meetmete raames;
c) operatiivabi ja laevade või avamere nafta-
ja gaasirajatiste põhjustatud tahtliku või juhusliku merereostuse korral
taotluse esitanud riikide reostustõrje toetamine täiendavate vahendite abil,
näiteks valve-reostustõrjelaevade, satelliitfotode ja varustusega.
Artikkel 4
Euroopa Liidu poolne rahastamine
Artiklis 3 nimetatud ülesannete täitmiseks
ajavahemikul 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2020 ettenähtud rahastamispakett
on 160 500 000 eurot, väljendatuna jooksevhindades.
Eelarvepädev asutus määrab iga-aastased
assigneeringud kindlaks finantsraamistiku piires. Sellega seoses tuleb tagada
liikmesriikidele antava operatiivabi vajalik rahastamine vastavalt artikli 3
punktile c.
Artikkel 5
Olemasolevate ressursside kontroll
Ameti poolt antava operatiivabi vajaduste
kindlaksmääramiseks, näiteks seoses täiendavate reostustõrjelaevadega, koostab
amet korrapäraselt ELi eri piirkondades asuvate riikliku ja võimaluse korral ka
erasektori reostustõrjemehhanismide ja nendega seotud reageerimisressursside
nimekirja.
Kõnealuse nimekirja koostamiseks vajaliku
teabe esitavad ametile liikmesriigid.
Ameti haldusnõukogu võtab seda nimekirja
arvesse, enne kui teeb iga-aastaste tööprogrammide raames otsuse ameti
reostustõrjealaste meetmete kohta.
Artikkel 6
Euroopa Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon ja amet tagavad ELi finantshuvide
kaitse käesoleva määruse põhjal rahastatavate meetmete rakendamisel, kohaldades
ennetavaid meetmeid pettuse, korruptsiooni ja muude ebaseaduslike tegevuste
vastu, tõhusa kontrolli ja alusetult väljamakstud summade tagasinõudmise kaudu
ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tulemuslike, proportsionaalsete ja
hoiatavate karistuste määramisega vastavalt nõukogu määrustele
(EÜ, Euratom) nr 2988/95[21]
ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96[22]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999[23].
2. Käesoleva määruse põhjal rahastatavate ELi
meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes
2 nimetatud eeskirjade eiramine ELi õiguse mis tahes sätte rikkumist või
lepingulise kohustuse mis tahes täitmatajätmist ettevõtja tegevuse või
tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või
selle hallatavaid eelarveid mõne õigustamatu kuluartikli tõttu.
3. Komisjon ja amet tagavad oma vastavate
volituste raames, et ELi meetmete rahastamisel käesoleva määruse alusel
saavutatakse parim kulude ja tulude suhe.
Artikkel 7
Vahehindamine
Ametilt saadud andmete põhjal esitab komisjon
Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse täitmise aruande hiljemalt
31. detsembriks 2017. Aruandes, mis koostatakse ameti haldusnõukogu pädevust
piiramata, tuuakse välja artiklis 4 osutatud liidupoolse rahalise panuse
kasutamise tulemused ajavahemikku 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2016
hõlmavate kulukohustuste ja kulude osas.
Kui see on asjakohane, võib komisjon nimetatud
aruande põhjal esitada ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, eelkõige
selleks, et võtta arvesse teaduse arengut laevade ning nafta- ja gaasirajatiste
põhjustatud merereostusega, eriti naftast või ohtlikest ja mürgistest ainetest
tingitud reostusega võitlemise valdkonnas.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[…]                                                                […]
ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr … laevade ning nafta- ja
gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse
Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[24]
06:
Energeetika ja transport
0602:
Maismaa-, õhu- ja meretranspordipoliitika
060203:
Euroopa Meresõiduohutuse Amet
06020302:
Euroopa Meresõiduohutuse Amet, saastetõrjemeetmed
Laevade
ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud sätete
rakendamine.
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
x Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[25]
¨ (Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Eesmärgid / ELi
lisandväärtus kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”:
Amet
aitab tagada ohutu, turvalise ja säästliku meretranspordi ELi majanduse ja ELi
kodanike jaoks. See on täiesti kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” kolme
prioriteediga:
-
arukas majanduskasv: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine.
Amet aitab kaasa laevade kõige kõrgemate võimalike tehniliste standardite
väljaarendamisele, edendades seega teadmisi ja innovatsiooni;
-
jätkusuutlik kasv: ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja
konkurentsivõimelisema majanduse edendamine. Amet aitab kaasa laevade
põhjustatud reostuse vältimisele ja merereostuse tõrjele eri piirkondades. Laevatransport
aitab täita juhtalgatust „Ressursitõhus Euroopa”. Amet täidab oma osa selle
rakendamises oma sektoris;
-
kaasav majanduskasv: kõrge tööhõivetasemega majanduse tugevdamine, et tagada
sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. Saarte ja äärepoolseimate
piirkondade jaoks on meretransport väga oluline element territoriaalse
ühtekuuluvuse ja ELi integratsiooni tagamisel. Amet aitab muuta meretransporti
ohutuks, turvaliseks ja ELi jaoks jätkusuutlikuks.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Eelarve
valdkond 06 02 Erieesmärk nr 3         Parandada transpordiohutust
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile 06020302 Euroopa
Meresõiduohutuse Amet
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Näha
mitmeaastases plaanis ette rahalised tagatised ameti reostustõrjealase tegevuse
jaoks
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
EMSA
on välja töötanud tulemusnäitajad, mis avaldatakse tema iga-aastastes
tööprogrammides. Neid jälgib pidevalt haldusnõukogu. Peamine järelevalvevahend
on ameti aastaaruanded.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Võimaldada
EMSA-l sõlmida mitmeaastaseid lepinguid ja teha vajalikku eelarveplaneerimist
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus
ELi
kaasatus on sätestatud EMSA asutamismääruses (EÜ) nr 1406/2002 (muudetud);
käesolev ettepanek loob lisandväärtust, võimaldades paremini planeerida ja
kulutada ELi rahalisi vahendeid.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Nii
EMSA eraldi hindamine 2008. aastal kui ka üldine ELi ametite hindamine
2009. aastal näitas, et amet loob lisandväärtust.
2011.
aasta mais esitas komisjon vastavalt määruse 2038/2006 artiklile 8 viitenumbri
KOM(2011) 286 all oma vahearuande.
Komisjoni
siseauditi talitus (IAS) tegi 2009. aastal sihtotstarbelise auditi pidevas
valmisolekus olevate naftareostustõrjelaevade võrgustiku kohta.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Ettepanek
on kooskõlas ELi meresõiduohutuse poliitika ja õigusaktidega, eriti EMSA
asutamise määrusega (EL) nr 100/2013 ameti volituste läbivaatamise kohta.
Ettepanek on määruse (EÜ) nr 2038/2006 järelmeede, mis kehtib 2013. aasta
lõpuni.
1.6.        Meetme kestus ja mõju
x Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020
–
x Finantsmõju ajavahemikul 2014–2020 (lisanduvad tasumata maksed)
o Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[26]
¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
x ühenduste asutatud asutustele[27]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Kõik
ELi ametid töötavad range järelevalve süsteemis, mis hõlmab siseauditit,
komisjoni siseauditi talitust, haldusnõukogu, komisjoni, kontrollikoda ja
eelarvepädevaid institutsioone. Kõnealuse, EMSA asutamismääruses sätestatud
süsteemi rakendamist jätkatakse.
2.2.        Juhtimis- ja kontrollisüsteem

2.2.1.     Tuvastatud ohud
Puuduvad
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Ei
kohaldata
2.3.        Pettuste ja muude eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed
Kohaldatakse
jätkuvalt EMSA asutamismääruse artiklis 20 sätestatud pettustevastaseid
meetmeid. Lisaks on ettepanekus eraldi artikkel ELi finantshuvide kaitse kohta.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestatud
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus …………………………………….] || Liigendatud/ liigendamata ([28]) || EFTA[29] riigid || Kandidaatriigid[30] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1a || 06.02.03.02 [Osamaks EMSA III jaotisse „Saastetõrjemeetmed”] || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma;
jooksevhindades)
 Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv ||
 || Peadirektoraat: Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 ||  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Eelarverida nr 06.02.03.02 || Kulukohustused || (1) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksed || (2) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 || Eriprogrammide eelarvest rahastatud haldusassigneeringud[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Eelarverida nr ei kohaldata ||   || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 1 + 3 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksed || = 2 + 3 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksed || (5) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU ei kohaldata || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || TOTAL appropriations Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 kohased assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 4 + 6 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksed || = 5 + 6 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
Miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Peadirektoraat: Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 kohased assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 kohased assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 Maksed || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 Parandada transpordiohutust ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tõrjelaevade võrgustik[32] || Üheaegseks kaasamiseks saadaval olevate laevade arv || ca 0,95 milj EUR laeva kohta aastas || 19 || 15,620 || 19 || 16,150 || 19 || 17,100 || 19 || 17,600 || 19 || 19,975 || 19 || 20,000 || 19 || 21,000 || 19 || 127,445
 CleanSeaNet || Aastas käideldud satelliitfotode arv || ca 2,05 EUR satelliitfoto kohta || 2000 || 3,605 || 2000 || 3,850 || 2000 || 3,900 || 2000 || 4,550 || 2000 || 4,050 || 2000 || 4,350 || 2000 || 4,400 || 14,000 || 28,705
 Koostöö ja kooskõlastamine / Teavitamine || Ühistegevused liikmesriikidega, sh koolitus ja uuringud || Ei ole mõõdetav || Ei kohaldata || 0,450 || Ei kohaldata || 0,600 || Ei kohaldata || 0,600 || Ei kohaldata || 0,650 || Ei kohaldata || 0,650 || Ei kohaldata || 0,700 || Ei kohaldata || 0,700 || Ei kohaldata || 4,350
 KULUD KOKKU ||   || 19,675 ||   || 20,600 ||   || 21,600 ||   || 22,800 ||   || 24,675 ||   || 25,050 ||   || 26,100 ||   || 160,500
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
x Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
o  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
Miljonites eurodes (3
kohta pärast koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.3.2.   Hinnanguline personalivajadus
–
x Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
o  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
o  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase
rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
Ettepanek hõlmab mitmeaastast finantsraamistikku
ajavahemikuks 2014–2020.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[33].
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kulud
 EFTA sissemakse Norralt ja Islandilt arvutatud 2% tasemel eelarvest || 0,472 || 0,407 || 0,466 || 0,407 || 0,481 || 0,481 || 0,496 || 3,210
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 20,147 || 21,007 || 22,066 || 23,207 || 25,156 || 25,531 || 26,596 || 163,710
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
[1]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, 27.
juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002,
lk 1).
[2]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 724/2004, 31.
märts 2004 (ELT L 129, 31.4.2004, lk 1).
[3]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2038/2006, 18.
detsember 2006, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse
mitmeaastase rahastamise ja määruse (EÜ) nr 1406/2002 muutmise kohta (ELT L 394,
30.12.2006, lk 1. Vt ka parandus ELT L 30, 3.2.2007, lk 12).
[4]               „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”
KOM(2011) 500 ja KOM(2011) 398, mõlemad kuupäevaga 29.6.2011.
[5]               Mõlemad tegevuskavad on kättesaadavad EMSA veebisaidil
järgmisel aadressil:
http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/action-plans.html.

[6]               Dokument on kättesaadav EMSA veebisaidil aadressil:
http://www.emsa.europa.eu/documents/item/145-emsa-5-year-strategy.html.

[7]               KOM(2010) 611, 28.10.2010.
[8]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 100/2013, 15.
jaanuar 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse
Euroopa Meresõiduohutuse Amet (ELT L 39, 9.2.2013, lk 30).
[9]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/35/EÜ, 7.
september 2005, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste
kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (ELT L 255, 30.9.2005, lk 11).
[10]             Nõukogu otsus 2007/779/EÜ, 8. november 2007, millega
kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (ELT L 314, 1.12.2007, lk 9).
[11]             KOM(2011) 286, 23.5.2011.
[12]             EMSA kaastöö on kättesaadav aadressil http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/item/617-multi-annual-funding-mid-term-report-emsas-contribution.html.

[13]             ELT C., lk..
[14]             ELT C., lk..
[15]             ELT C., lk..
[16]             EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.
[17]             ELT L 129, 31.4.2004, lk 1.
[18]             ELT L 39, 9.2.2013, lk 30.
[19]             ELT L 394, 30.12.2006, lk 1.
[20]             ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.
[21]             EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
[22]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[23]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
[24]             ABM: tegevuspõhine juhtimine – ABB: tegevuspõhine
eelarvestamine.
[25]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b.
[26]             Eelarvetäitmisviise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[27]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[28]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[29]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[30]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
võimalikud kandidaatriigid.
[31]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[32]             Hõlmab nii mereõppuste summasid kui ka 6,02 milj eurot,
mis on ette nähtud nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjeks.
[33]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0762

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastamine)  /* KOM/2007/0762 lõplik - COD 2007/0264 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.11.2007KOM(2007) 762 lõplik2007/0264 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSLoode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastamine)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.2. Komisjon on esitanud ettepaneku kodifitseerida nõukogu 30. juuni 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta[2]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[3].3. Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)[4] muudeti vahepeal otsusega 2006/512/EÜ, millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus; seda menetlust kasutatakse üldmeetmete puhul, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud aktide vähem olulisi sätteid, sealhulgas selliseid sätteid välja jättes või lisades.4. Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele otsuse 2006/512/EÜ kohta[5] tuleks artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud ja juba jõustunud õigusaktide suhtes kõnealuse menetluse kohaldamiseks neid õigusakte kohandada kooskõlas kehtivate menetlustega.5. Seetõttu on kohane määruse (EMÜ) nr 2018/93 kodifitseerimine muuta uuestisõnastamiseks, et kohandada see kontrolliga regulatiivmenetlusele.ê 2018/93 (kohandatud)2007/0264 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSLoode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit Ö 285 lõiget 1 Õ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[6],võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[7],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8],ning arvestades järgmist:ò uus(1) Nõukogu 30. juuni 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete kohta[9] on korduvalt oluliselt muudetud[10]. Kuna kõnealusesse määrusesse tuleb teha uusi muudatusi, on see selguse huvides soovitatav uuesti sõnastada.ê 2018/93 põhjendus 1(2) Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3179/78 heakskiidetud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioonis, millega asutatakse Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO)[11], nõutakse, et ühendus esitaks NAFO teadusnõukogule kogu teadaoleva statistilise ja teadusliku info, mida teadusnõukogu oma töös vajalikuks peab.ê 2018/93 põhjendus 2(3) NAFO teadusnõukogu peab oma töö seisukohast oluliseks, et talle esitataks tähtaegselt saaki ja kalapüüki käsitlevad statistilised andmed, mille alusel hinnata Loode-Atlandi kalavarude olukorda.ò uus(4) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[12],(5) Komisjonile tuleks anda volitus kohandada liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid ning nende piirkondade kirjeldusi, samuti kalandustegevuse, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja kalastusviisi koode ja määratlusi ning nende suhtes kohaldatavaid meetmeid Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid , tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.ê 2018/93ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Iga liikmesriik esitab komisjonile selles liikmesriigis registreeritud või tema lipu alla sõitvate Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate laevade saagiandmed, arvestades nõukogu määrust (Euratom, EMÜ) nr 1588/90[13].Nominaalsaaki käsitlevate andmete hulka arvatakse kõik merel lossitud või ümber laaditud kalasaadused, välja arvatud need, mis püüdmise järel merre tagasi heidetakse, laeva pardal tarbitakse või pardal söödaks kasutatakse. Akvakultuuritooteid ei arvestata. Andmed registreeritakse lossitud või ümberlaaditud koguste eluskaalu järgi, mis ümardatakse lähima tonnini.Artikkel 21. Esitada tuleb kahed andmed:a) aastane nominaalsaak I lisas loetletud liikide lossitud või ümberlaaditud eluskaalu tonnides iga II lisas loetletud ja III lisas määratletud Loode-Atlandi statistilise püügipiirkonna kohta;b) punktis a määratletud saak ja vastav kalandustegevus püügikuude, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja põhiliste püütavate liikide kaupa.2. Lõike 1 punktis a nimetatud andmed esitatakse võrdlusaastale järgneva aasta 31. maiks ja need võivad olla esialgsed. Lõike 1 punktis b nimetatud andmed esitatakse võrdlusaastale järgneva aasta 31. augustiks ja need peavad olema lõplikud.Kui lõike 1 punktis a nimetatud ja esitatud andmed on esialgsed, tuleb sellele selgesti osutada.Andmeid ei pea esitama nende liikide/kalastuspiirkondade ühenduste kohta, mille osas ei ole võrdlusperioodi jooksul saake registreeritud.Kui liikmesriik ei ole eelmise kalendriaasta jooksul Loode-Atlandi piirkonnas kalastanud, peab ta sellest komisjonile teatama järgmise aasta 31. maiks.3. Kalandustegevust, püügivahendite kasutusviisi ja kalalaevade suurust käsitlevate andmete esitamisel kasutatavad määratlused ja koodid esitatakse IV lisas.ê 2018/93 (kohandatud)ð uus4. ð Komisjon võib kohandada ï liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid ning nende piirkondade kirjeldusi, samuti kalandustegevuse, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja kalastusviisi koode ja määratlusi ning nende suhtes kohaldatavaid meetmeid.ð Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt ï artikli 6 lõikes 2 ð osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ï.ê 2018/93Artikkel 3Kui ühise kalanduspoliitika sätetes ei ole ette nähtud teisiti, lubatakse liikmesriigil kasutada püügiandmete kogumisel valikumeetodit nende kalalaevastiku osade kohta, mille puhul andmete esitamine täies ulatuses põhjustaks liigset haldusmenetlust. Liikmesriigi vastavalt artikli 7 lõikele 1 esitatav aruanne peab sisaldama proovivõtumeetodite üksikasjalikku kirjeldust ja näitama sel viisil saadud andmete osakaalu üldandmetest.Artikkel 4ê 2018/93 (kohandatud)Liikmesriigid täidavad komisjoni ees artiklitest 1 ja 2 tulenevad kohustused, esitades andmed V lisas esitatud vormingus.Komisjoni eelneval loal võivad liikmesriigid andmed esitada ka muus Ö V lisas näidatud vormingus Õ.ê 2018/93Artikkel 5Komisjon edastab aruannetes sisalduva teabe NAFO peasekretärile igal võimalusel 24 tunni jooksul pärast aruannete saamist.ê 1882/2003 art 3 ja III lisa punkt 44 (kohandatud)ð uusArtikkel 61. Komisjoni abistab Ö nõukogu määruse nr 72/279/EMÜ[14] kohaselt asutatud Õ alaline põllumajandusstatistika komitee, edaspidi „komitee”.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ð artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ï ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.ê 2018/93 (kohandatud)Artikkel 71. Liikmesriigid esitavad Ö 28. juuliks 1994 Õ komisjonile üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse saake ja kalandustegevust käsitlevate andmete koostamise viise ning määratakse nende andmete esindavuse ja usaldusväärsuse aste. Komisjon teeb koostöös liikmesriikidega nendest aruannetest kokkuvõtte.2. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist lõikes 1 sätestatud andmetes tehtud muudatustest kolme kuu jooksul muudatuste tegemisest arvates.3. Metoodikaaruanded, andmete kättesaadavuse ja Ö 1 lõikes nimetatud Õ usaldusväärsuse ning muud käesoleva määruse kohaldamisega seotud asjakohased küsimused vaatab kord aastas läbi komitee pädev töörühm.êArtikkel 8Määrus (EMÜ) nr 2018/93 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VII lisas esitatud vastavustabeliga.ê 2018/93 (kohandatud)Artikkel 9Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…] […]ê 1636/2001 art 1 ja I lisaI LISALOETELU LIIKIDEST, MIS TULEB ESITADA LOODE-ATLANDI KAUBANDUSLIKU KALAPÜÜGI STATISTILISTES ARUANNETESLiikmesriigid peavad esitama andmed tärniga(*) märgitud liikide nominaalsaakide kohta. Andmete esitamine ülejäänud liikide nominaalsaakide kohta ei ole liikide kaupa kohustuslik. Nende liikide andmed, mida ei esitata, peavad sisalduma koondandmetes. Liikmesriigid võivad esitada andmeid ka liikide kohta, mida ei ole loetelus nimetatud, kui need liigid on selgesti määratletud.Märkus: lühend m.n tähendab „mujal nimetamata”, „n.e.i”. — „not elsewhere identified”Eestikeelne nimi | 3-täheline kood | Teaduslik nimi | Inglisekeelne nimi |PÕHJAKALADtursk | COD(*) | Gadus morhua | Atlantic cod |kilttursk | HAD(*) | Melanogrammus aeglefinus | Haddock |meriahvenad, m.n. | RED(*) | Sebastes spp | Atlantic redfishes n.e.i. |hõbemerluus | HKS(*) | Merluccius bilinearis | Silver hake |punane ameerikaluts | HKR(*) | Urophycis chuss | Red hake |süsikas | POK(*) | Pollachius virens | Saithe (= pollock) |kuldne meriahven | REG(*) | Sebastes marinus | Golden redfish |nokk-meriahven | REB(*) | Sebastes mentella | Beaked redfish |harilik karelest | PLA(*) | Hippoglossoides platessoides | American plaice (L. R. dab) |pikklest | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Witch flounder |ruske soomuslest | YEL(*) | Pleuronectes ferruginea | Yellowtail flounder |süvalest | GHL(*) | Reinhardtius hippoglossoides | Greenland halibut |harilik hiidlest | HAL(*) | Hippoglossus hippoglossus | Atlantic halibut |lestlane | FLW(*) | Pseudopleuronectes americanus | Winter flounder |suvi-ebapaltus | FLS(*) | Paralichthys dentatus | Summer flounder |kammeljas | FLD(*) | Scophthalmus aquosus | Windowpane flounder |lestalised, m.n | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |ameerika merikurat | ANG(*) | Lophius americanus | American angler |ogakuked | SRA | Prionotus spp. | Atlantic searobins |atlandi pisitursk | TOM | Microgadus tomcod | Atlantic tomcod |antimora | ANT | Antimora rostrata | Blue antimora |põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou | Blue whiting (= poutassou) |huulkalalane | CUN | Tautogolabrus adspersus | Cunner |meriluts | USK | Brosme brosme | Cusk (= tusk) |valge mere tursk | GRC | Gadus ogac | Greenland cod |sinine molva | BLI | Molva dypterygia | Blue ling |harilik molva | LIN(*) | Molva molva | Ling |merivarblane | LUM(*) | Cyclopterus lumpus | Lumpfish (= lumpsucker) |kotkaskalalane | KGF | Menticirrhus saxatilis | Northern kingfish |kerakalalane | PUF | Sphoeroides maculatus | Northern puffer |lükoodid, m.n. | ELZ | Lycodes spp. | Eelpouts n.e.i. |ameerika emakala | OPT | Macrozoarces americanus | Ocean pout |polaartursk | POC | Boreogadus saida | Polar cod |kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris | Roundnose grenadier |põhja-pikksaba | RHG | Macrourus berglax | Roughhead grenadier |tobiad | SAN | Ammodytes spp. | Sandeels (= sand lances) |nolguslased, m.n | SCU | Myoxocephalus spp. | Sculpins n.e.i. |põhjaskapp | SCP | Stenotomus chrysops | Scup |tautoog | TAU | Tautoga onitis | Tautog |loode-atlandi hariahven | TIL | Lopholatilus chamaeleouticeps | Tilefish |valge ameerikaluts | HKW(*) | Urophycis tenuis | White hake |merihundid, m.n | CAT(*) | Anarhichas spp. | Wolf-fishes n.e.i. |harilik merihunt | CAA(*) | Anarhichas lupus | Atlantic wolf-fish |tähniline merihunt | CAS(*) | Anarhichas minor | Spotted wolf-fish |põhjakalad, m.n | GRO | Osteichthyes | Groundfishes n.e.i. |PELAAGILISED KALADharilik heeringas | HER(*) | Clupea harengus | Atlantic herring |makrell | MAC(*) | Scomber scombrus | Atlantic mackerel |hall müntkala | BUT | Peprilus triacanthus | Atlantic butterfish |põhjamenhenden | MHA(*) | Brevoortia tyrannus | Atlantic menhaden |makrellhaug | SAU | Scomberesox saurus | Atlantic saury |harilik antšoa | ANB | Anchoa mitchilli | Bay anchovy |sinikala | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish |hiid-hobumakrell | CVJ | Caranx hippos | Crevalle Jack |makrelltuun | FRI | Auxis thazard | Frigate tuna |kavalla-kuningmakrell | KGM | Scomberomorus cavalla | King mackerel |tähniline kuningmakrell | SSM(*) | Scomberomorus maculatus | Atlantic Spanish mackerel |purikalad | SAI | Istiophorus platypterus | Sailfish |valge odanina | WHM | Tetrapturus albidus | White marlin |sinine marliin | BUM | Makaira nigricans | Blue marlin |mõõkkala | SWO | Xiphias gladius | Swordfish |pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga | Albacore tuna |atlandi pelamiid | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito |väiketuun | LTA | Euthynnus alletteratus | Little tunny |suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefish tuna |vööttuun | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna |kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna |makrellased, m.n | TUN | Scombridae | Tunas n.e.i. |pelaagilised luukalad, m.n | PEL | Osteichthyes | Pelagic fishes n.e.i. |MUUD LUUKALADhallselg-aloosa | ALE | Alosa pseudoharengus | Alewife |serioolid, m.n | AMX | Seriola spp. | Amberjacks n.e.i. |meriangerjas | COA | Conger oceanicus | American conger |ameerika angerjas | ELA | Anguilla rostrata | American eel |ameerika aloosa | SHA | Alosa sapidissima | American shad |hõbekalad, m.n | ARG | Argentina spp. | Argentines n.e.i. |krookskala | CKA | Micropogonias undulatus | Atlantic croaker |tuulehauglane | NFA | Strongylura marina | Atlantic needlefish |atlandi matšueel | THA | Opisthonema oglinum | Atlantic thread herring |silepea | ALC | Alepocephalus bairdii | Baird's slickhead |trummkala | BDM | Pogonias cromis | Black drum |tõmmu mustahven | BSB | Centropristis striata | Black sea bass |siniselg-aloosa | BBH | Alosa aestivalis | Blueback herring |moiva | CAP(*) | Mallotus villosus | Capelin |paaliad, m.n | CHR | Salvelinus spp. | Char n.e.i. |seersantkala | CBA | Rachycentron canadum | Cobia |pompaano | POM | Trachinotus carolinus | Common (= Florida) pompano |põhja-puguheeringas | SHG | Dorosoma cepedianum | Gizzard shad |urisejalased, m.n | GRX | Pomadasyidae | Grunts n.e.i. |hikkorialoosa | SHH | Alosa mediocris | Hickory shad |laternsabad | LAX | Notoscopelus spp. | Lanternfish |kefaallased, m.n | MUL | Mugilidae | Mullets n.e.i. |valge müntkala | HVF | Peprilus alepidotus (= Paru) | North Atlantic harvestfish |urisejalane | PIG | Orthopristis chrysoptera | Pigfish |meritint | SMR | Osmerus mordax | Rainbow smelt |kotkaskalalane | RDM | Sciaenops ocellatus | Red drum |merikoger | RPG | Pagrus pagrus | Red porgy |stauriid | RSC | Trachurus lathami | Rough shad |kiviahvenlane | PES | Diplectrum formosum | Sand perch |merikogerlane | SPH | Archosargus probatocephalus | Sheepshead |kotkaskalalane | SPT | Leiostomus xanthurus | Spot croaker |varjukala | SWF | Cynoscion nebulosus | Spotted weakfish |hall varjukala | STG | Cynoscion regalis | Squeteague |triipahven | STB | Morone saxatilis | Striped bass |tuurlased, m.n | STU | Acipenseridae | Sturgeons n.e.i. |atlandi tarpoon | TAR | Tarpon (= Megalops) atlanticus | Tarpon |lõhed, m.n | TRO | Salmo spp. | Trout n.e.i. |kiviahvenlased | PEW | Morone americana | White perch |limapead | ALF | Beryx spp. | Alfonsinos |harilik ogahai | DGS(*) | Squalus acanthias | Spiny (= picked) dogfish |ogahailased, m.n | DGX(*) | Squalidae | Dogfishes n.e.i. |harilik heeringahai | POR(*) | Lamna nasus | Porbeagle |ogahailised, m.n | SHX | Squaliformes | Large sharks n.e.i. |atlandi makohai | SMA | Isurus oxyrinchus | Shortfin mako shark |atlandi teravninahai | RHT | Rhizoprionodon terraenovae | Atlantic sharpnose shark |must koletishai | CFB | Centroscyllium fabricii | Black dogfish |atlandi polaarhai | GSK | Somniousus microcephalus | Boreal (Greenland) shark |hiidhai | BSK | Cetorhinus maximus | Basking shark |kanada rai | RJD | Leucoraja erinacea | Little skate |teravkoon-rai | RJL | Dipturus laevis | Barndoor skate |talirai | RJT | Leucoraja ocellata | Winter skate |ogaline rai | RJR | Amblyraja radiata | Thorny skate |pehmerai | RJS | Malacoraja senta | Smooth skate |astelsaba gröönirai | RJQ | Bathyraja spinicauda | Spinytail (spinetail) skate |arktika rai | RJG | Amblyraja hyperborea | Arctic skate |raid, m.n | SKA(*) | Raja spp. | Skates n.e.i. |luukalad, m.n | FIN | Osteichthyes | Finfishes n.e.i. |SELGROOTUDebakalmaar | SQL(*) | Loligo pealei | Long-finned squid |kalmaariline | SQI(*) | Illex illecebrosus | Short-finned squid |ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n | SQU(*) | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |kaunkarplane | CLR | Ensis directus | Atlantic razor clam |harilik ebaveenuskarp | CLH | Mercenaria mercenaria | Hard clam |islandi hiilakarp | CLQ | Arctica islandica | Occan quahog |liiva uurikkarp | CLS | Mya arenaria | Soft clam |suur valgkarp | CLB | Spisula solidissima | Surf clam |karbid, m.n | CLX | Prionodesmacea, Teleodesmacea | Clams n.e.i. |kammkarplane | SCB | Argopecten irradians | Bay scallop |kammkarplane | SCC | Argopecten gibbus | Calico scallop |islandi ebakammkarp | ISC | Chlamys islandica | Icelandic scallop |magellani kammkarp | SCA | Placopecten magellanicus | Sea scallop |kammkarplased, m.n | SCX | Pectinidae | Scallops n.e.i. |virgiinia hiidauster | OYA | Crassostrea virginica | American cupped oyster |söödav rannakarp | MUS | Mytilus edulis | Blue mussel |tavalised tõrikodalased, m.n | WHX | Busycon spp. | Whelks n.e.i. |ranniklased, m.n | PER | Littorina spp. | Periwinkles n.e.i. |limused, m.n | MOL | Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |taskukrabi | CRK | Cancer irroratus | Atlantic rock crab |tavaline sinikrabi | CRB | Callinectes sapidus | Blue crab |tavaline rannakrabi | CRG | Carcinus maenas | Green crab |taskukrabi | CRJ | Cancer borealis | Jonah crab |astelkrabilane | CRQ | Chinoecetes opilio | Queen crab |kümnejalaline | CRR | Geryon quinquedens | Red crab |kivikrabilane | KCT | Lithodes maia | Stone king crab |ronivähilised, m.n | CRA | Reptantia | Marine crabs n.e.i. |ameerika homaar | LBA | Homarus americanus | American lobster |harilik süvameregarneel | PRA(*) | Pandalus borealis | Northern prawn |aesop-krevett | AES | Pandalus montagui | Aesop shrimp |viburhännakud, m.n | PEN(*) | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. |süvameregarneelid | PAN(*) | Pandalus spp. | Pink (= pandalid) shrimps |vähid, m.n | CRU | crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |söödav merisiilik | URC | Strongylocentrotus spp. | Sea urchin |hulkharjasussid, m.n | WOR | Polychaeta | Marine worms n.e.i. |odasaba | HSC | Limulus polythemus | Horeshoe crab |veeselgrootud, m.n | INV | Invertebrata | Marine invertebrates n.e.i. |MEREVETIKADpruunvetikad | SWB | Phaeophyceae | Brown seaweeds |punavetikad | SWR | Rhodophyceae | Red seaweeds |merevetikad, m.n | SWX | Algae | Seaweeds n.e.i. |HÜLGEDgrööni hüljes | SHE | Pagophilus groenlandicus | Harp seal |põishüljes | SEZ | Cystophora cristata | Hooded seal |________________ê 2018/93II LISALOODE-ATLANDI STATISTILISED PÜÜGIPIIRKONNAD, MILLE KOHTA TULEB ANDMED ESITADAAlapiirkond 0Rajoon 0 ARajoon 0 BAlapiirkond 1Rajoon 1 ARajoon 1 BRajoon 1 CRajoon 1 DRajoon 1 ERajoon 1 FRajoon 1 NK (tundmatu)Alapiirkond 2Rajoon 2 GRajoon 2 HRajoon 2 JRajoon 2 NK (tundmatu)Alapiirkond 3Rajoon 3 KRajoon 3 LRajoon 3 MRajoon 3 NRajoon 3 ORajoon 3 PAlarajoon 3 P nAlarajoon 3 P sRajoon 3 NK (tundmatu)Alapiirkond 4Rajoon 4 RRajoon 4 SRajoon 4 TRajoon 4 VAlarajoon 4 V nAlarajoon 4 V sRajoon 4 WRajoon 4 XRajoon 4 NK (tundmatu)Alapiirkond 5Rajoon 5 YRajoon 5 ZAlarajoon 5 Z eAlaüksus 5 Z cAlaüksus 5 Z uAlarajoon 5 Z wRajoon 5 NK (tundmatu)Alapiirkond 6Rajoon 6 ARajoon 6 BRajoon 6 CRajoon 6 DRajoon 6 ERajoon 6 FRajoon 6 GRajoon 6 HRajoon 6 NK (tundmatu)Loode-Atlandi statistilised püügipiirkonnad[pic]___________III LISAê 1636/2001 art 1 ja II lisaLOODE-ATLANDI KALASTUSSTATISTIKAS JA KALANDUSALASTES ÕIGUSAKTIDES KASUTATAVATE NAFO ALAPIIRKONDADE JA RAJOONIDE KIRJELDUSLoode-Atlandi kalastusorganisatsiooni konventsiooni XX artiklis sätestatud teaduslikud ja statistilised alapiirkonnad, rajoonid ja alarajoonid on järgmised:Alapiirkond 0See osa NAFO konventsiooni alast piirneb lõunas joonega, mis ulatub punktist 61°00′ põhjalaiust ja 65°00′ läänepikkust otse ida suunas punktini 61°00′ põhjalaiust ja 59°00′ läänepikkust, sealt kagu suunas piki loksodroomi punktini 60°12′ põhjalaiust ja 57°13′ läänepikkust; seejärel piirneb ala idas geodeetiliste joontega, mis ühendab järgmisi punkte:Punkti nr | Laiuskraad | Pikkuskraad |1 | 60°12'0 | 57°13'0 |2 | 61°00'0 | 57°13'1 |3 | 62°00'5 | 57°21'1 |4 | 62°02'3 | 57°21'8 |5 | 62°03'5 | 57°22'2 |6 | 62°11'5 | 57°25'4 |7 | 62°47'2 | 57°41'0 |8 | 63°22'8 | 57°57'4 |9 | 63°28'6 | 57°59'7 |10 | 63°35'0 | 58°02'0 |11 | 63°37'2 | 58°01'2 |12 | 63°44'1 | 57°58'8 |13 | 63°50'1 | 57°57'2 |14 | 63°52'6 | 57°56'6 |15 | 63°57'4 | 57°53'5 |16 | 64°04'3 | 57°49'1 |17 | 64°12'2 | 57°48'2 |18 | 65°06'0 | 57°44'1 |19 | 65°08'9 | 57°43'9 |20 | 65°11'6 | 57°44'4 |21 | 65°14'5 | 57°45'1 |22 | 65°18'1 | 57°45'8 |23 | 65°23'3 | 57°44'9 |24 | 65°34'8 | 57°42'3 |25 | 65°37'7 | 57°41'9 |26 | 65°50'9 | 57°40'7 |27 | 65°51'7 | 57°40'6 |28 | 65°57'6 | 57°40'1 |29 | 66°03'5 | 57°39'6 |30 | 66°12'9 | 57°38'2 |31 | 66°18'8 | 57°37'8 |32 | 66°24'6 | 57°37'8 |33 | 66°30'3 | 57°38'3 |34 | 66°36'1 | 57°39'2 |35 | 66°37'9 | 57°39'6 |36 | 66°41'8 | 57°40'6 |37 | 66°49'5 | 57°43'0 |38 | 67°21'6 | 57°52'7 |39 | 67°27'3 | 57°54'9 |40 | 67°28'3 | 57°55'3 |41 | 67°29'1 | 57°56'1 |42 | 67°30'7 | 57°57'8 |43 | 67°35'3 | 58°02'2 |44 | 67°39'7 | 58°06'2 |45 | 67°44'2 | 58°09'9 |46 | 67°56'9 | 58°19'8 |47 | 68°01'8 | 58°23'3 |48 | 68°04'3 | 58°25'0 |49 | 68°06'8 | 58°26'7 |50 | 68°07'5 | 58°27'2 |51 | 68°16'1 | 58°34'1 |52 | 68°21'7 | 58°39'0 |53 | 68°25'3 | 58°42'4 |54 | 68°32'9 | 59°01'8 |55 | 68°34'0 | 59°04'6 |56 | 68°37'9 | 59°14'3 |57 | 68°38'0 | 59°14'6 |58 | 68°56'8 | 60°02'4 |59 | 69°00'8 | 60°09'0 |60 | 69°06'8 | 60°18'5 |61 | 69°10'3 | 60°23'8 |62 | 69°12'8 | 60°27'5 |63 | 69°29'4 | 60°51'6 |64 | 69°49'8 | 60°58'2 |65 | 69°55'3 | 60°59'6 |66 | 69°55'8 | 61°00'0 |67 | 70°01'6 | 61°04'2 |68 | 70°07'5 | 61°08'1 |69 | 70°08'8 | 61°08'8 |70 | 70°13'4 | 61°10'6 |71 | 70°33'1 | 61°17'4 |72 | 70°35'6 | 61°20'6 |73 | 70°48'2 | 61°37'9 |74 | 70°51'8 | 61°42'7 |75 | 71°12'1 | 62°09'1 |76 | 71°18'9 | 62°17'5 |77 | 71°25'9 | 62°25'5 |78 | 71°29'4 | 62°29'3 |79 | 71°31'8 | 62°32'0 |80 | 71°32'9 | 62°33'5 |81 | 71°44'7 | 62°49'6 |82 | 71°47'3 | 62°53'1 |83 | 71°52'9 | 63°03'9 |84 | 72°01'7 | 63°21'1 |85 | 72°06'4 | 63°30'9 |86 | 72°11'0 | 63°41'0 |87 | 72°24'8 | 64°13'2 |88 | 72°30'5 | 64°26'1 |89 | 72°36'3 | 64°38'8 |90 | 72°43'7 | 64°54'3 |91 | 72°45'7 | 64°58'4 |92 | 72°47'7 | 65°00'9 |93 | 72°50'8 | 65°07'6 |94 | 73°18'5 | 66°08'3 |95 | 73°25'9 | 66°25'3 |96 | 73°31'1 | 67°15'1 |97 | 73°36'5 | 68°05'5 |98 | 73°37'9 | 68°12'3 |99 | 73°41'7 | 68°29'4 |100 | 73°46'1 | 68°48'5 |101 | 73°46'7 | 68°51'1 |102 | 73°52'3 | 69°11'3 |103 | 73°57'6 | 69°31'5 |104 | 74°02'2 | 69°50'3 |105 | 74°02'6 | 69°52'0 |106 | 74°06'1 | 70°06'6 |107 | 74°07'5 | 70°12'5 |108 | 74°10'0 | 70°23'1 |109 | 74°12'5 | 70°33'7 |110 | 74°24'0 | 71°25'7 |111 | 74°28'6 | 71°45'8 |112 | 74°44'2 | 72°53'0 |113 | 74°50'6 | 73°02'8 |114 | 75°00'0 | 73°16'3 |115 | 75°05' | 73°30' |ja sealt ulatub otse põhja suunas paralleelini 78°10′ põhjalaiust; läänes piirneb joonega, mis algab punktist 61°00′ põhjalaiust ja 65°00′ läänepikkust ning ulatub loode suunas piki loksodroomi East Bluffini Baffini saare rannikul (61°55′ põhjalaiust ja 66°20′ läänepikkust) ning sealt edasi põhja suunas piki Baffini, Byloti, Devoni ja Ellesmere'i saare rannikut ja mööda meridiaani 80° läänepikkust nende saarte vetes kuni punktini 78°10′ põhjalaiust; põhjas piirneb paralleeliga 78°10′ põhjalaiust.Alapiirkond 0 koosneb kahest rajoonistRajoon 0AAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66°15′ põhjalaiust põhja pool.Rajoon 0BAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66°15′ põhjalaiust lõuna pool.Alapiirkond 1Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonnast 0 idas ning põhja ja ida pool loksodroomi, mis ühendab punkti 60°12′ põhjalaiust ja 57°13′ läänepikkust punktiga 52°15′ põhjalaiust ja 42°00′ läänepikkust.Alapiirkond 1 koosneb kuuest rajoonistRajoon 1AAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 68°50′ põhjalaiust põhja pool (Christianshaab).Rajoon 1BAlapiirkonna osa, mis asub paralleeli 66°15′ põhjalaiust (viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) ja paralleeli 68°50′ põhjalaiust (Christianshaab) vahel.Rajoon 1CAlapiirkonna osa, mis asub paralleeli 64°15′ põhjalaiust (neli meremiili Godthaabist põhja pool) ja paralleeli 66°15′ põhjalaiust (viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) vahel.Rajoon 1DAlapiirkonna osa, mis asub paralleeli 62°30′ põhjalaiust (Frederikshaab Glacier) ja paralleeli 64°15′ põhjalaiust (neli meremiili Godthaabist põhja pool) vahel.Rajoon 1EAlapiirkonna osa, mis asub paralleeli 60°45′ põhjalaiust (Cape Desolation) ja paralleeli 62°30′ põhjalaiust (Frederikshaab Glacier) vahel.Rajoon 1FAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 60°45′ põhjalaiust lõuna pool (Cape Desolation).Alapiirkond 2Konventsiooniala osa, mis asub Hudson Strait‘i piirkonnas meridiaanist 64°30′ läänepikkust idas, alapiirkonnast 0 lõuna pool, alapiirkonnast 1 lõuna ja lääne pool ning paralleelist 52°15′ põhjalaiust põhja pool.Alapiirkond 2 koosneb kolmest rajoonistRajoon 2GAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 57°40′ põhjalaiust põhja pool (Cape Mugford).Rajoon 2HAlapiirkonna osa, mis asub paralleeli 55°20′ põhjalaiust (Hopedale) ja paralleeli 57°40′ põhjalaiust (Cape Mugford) vahel.Rajoon 2JAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 55°20′ põhjalaiust lõuna pool (Hopedale).Alapiirkond 3Konventsiooniala osa, mis asub paralleelist 52°15′ põhjalaiust lõuna pool ja ida pool joonest, mis ulatub Newfoundlandi põhjarannikul asuvast Cape Bauldist otse põhja punktini 52°15′ põhjalaiust; see alapiirkond asub paralleelist 39°00′ põhjalaiust põhja pool, ida ja põhja pool loksodroomi, mis algab punktist 39°00′ põhjalaiust ja 50°00′ läänepikkust, ulatub loode suunas läbi punkti 43°30′ põhjalaiust ja 55°00′ läänepikkust punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, kuni ristub sirgjoonega, mis ühendab Cape Rayd Newfoundlandi ranniku punktis 47°37,0′ põhjalaiust ja 59°18,0′ läänepikkust Cape Northiga punktis 47°02,0′ põhjalaiust ja 60°25,0′ läänepikkust Cape Bretoni saarel; sealt kirde suunas piki nimetatud joont Cape Rayni punktis 47°37,0′ põhjalaiust ja 59°18,0′ läänepikkust.Alapiirkond 3 koosneb kuuest rajoonistRajoon 3KAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49°15′ põhjalaiust põhja pool (Cape Freels, Newfoundland).Rajoon 3LAlapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Freelsist kuni Cape St. Maryni ulatuva joone ja joone vahel, mis ulatub Cape Freelsist otse itta meridiaanini 46°30′ läänepikkust, ulatudes sealt otse lõunasse paralleelini 46°00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 54°30′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi Newfoundlandis asuva Cape St. Maryni.Rajoon 3MAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49°15′ põhjalaiust lõuna pool ja meridiaanist 46°30′ läänepikkust ida pool.Rajoon 3NAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46°00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 46°30′ läänepikkust ja 51°00′ läänepikkust vahel.Rajoon 3OAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46°00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 51°00′ läänepikkust ja 54°30′ läänepikkust vahel.Rajoon 3PAlapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikust lõuna pool ja lääne pool joont, mis ulatub Newfoundlandil asuvast Cape St. Maryst punktini 46°00′ põhjalaiust ja 54°30′ läänepikkust ning sealt edasi otse lõunasse alapiirkonna piirini.Rajoon 3P jaguneb kaheks alarajooniks:loodealarajoon 3Pn on rajooni 3P see osa, mis asub loode pool joont, mis ulatub punktist 47°30,7′ põhjalaiust ja 57°43,2′ läänepikkust ligikaudu edelasse punktini 46°50,7′ põhjalaiust ja 58°49,0′ läänepikkust;kagualarajoon 3Ps on rajooni 3P see osa, mis asub kagu pool alarajooni 3Pn puhul määratletud joonest.Alapiirkond 4Konventsiooniala osa, mis asub paralleelist 39°00′ põhjalaiust põhja pool, alapiirkonnast 3 lääne pool ja järgmisest joonest ida pool:see joon algab Ameerika Ühendriikide ja Kanada vahelise riigipiiri lõpust Grand Manani väinas punktis 44°46′35,346" põhjalaiust ja 66°54′11,253" läänepikkust; kulgeb sealt otse lõuna suunas paralleelini 43°50′ põhjalaiust; sealt otse läände meridiaanini 67°24′27,24" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont edela suunas punktini 42°53′14" põhjalaiust ja 67°44′35" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont kagu suunas punktini 42°31′08" põhjalaiust ja 67°28′05" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont punktini 42°20′ põhjalaiust ja 67°18′13,15" läänepikkust;sealt otse itta punktini 66°00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 42°00′ põhjalaiust ja 65°40′ läänepikkust ning edasi otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust.Alapiirkond 4 koosneb kuuest rajoonistRajoon 4RAlapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Bauldist kuni Cape Rayni ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see joon algab Cape Bauldist, kulgeb sealt otse põhja suunas paralleelini 52°15′ põhjalaiust, sealt otse läände Labradori rannikuni, sealt piki Labradori rannikut Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktini, sealt piki loksodroomi edela suunas punktini 49°25′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini, kus alapiirkonna 3 piir ristub Nova Scotias asuvat Cape Northi ja Newfoundlandil asuvat Cape Rayd ühendava sirgjoonega, ning sealt Newfoundlandil asuva Cape Rayni.Rajoon 4SAlapiirkonna osa, mis asub Quebeci lõunarannikul Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktist Pte. des Montsi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49°25′ põhjalaiust ja 64°40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi ida ja kagu suunas punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse põhja punktini 49°25′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust ning edasi piki loksodroomi kirde suunas Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktini.Rajoon 4TAlapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Pte. de Montsini ulatuva Nova Scotia, New Brunswicki ja Quebeci ranniku ning järgmise joone vahel: see joon algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49°25′ põhjalaiust ja 64°40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotias asuva Cape Northini.Rajoon 4VAlapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: see joon algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45°40′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60°00′ läänepikkust paralleelini 44°10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust, sealt otse itta punktini, kus alapiirkondade 3 ja 4 vaheline piir ristub paralleeliga 39°00′ põhjalaiust, sealt piki alapiirkondade 3 ja 4 vahelist piiri ja joont, mis ulatub loode suunas punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotial asuva Cape Northini.Rajoon 4V jaguneb kaheks alarajooniks:Põhjaalarajoon 4Vn on rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45°40′ põhjalaiust põhja pool;lõunaalarajoon 4Vs on rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45°40′ põhjalaiust lõuna pool.Rajoon 4WAlapiirkonna osa, mis asub Halifaxist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: see joon algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45°40′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60°00′ läänepikkust paralleelini 44°10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 63°20′ läänepikkust, sealt otse põhja suunas samal meridiaanil asuva punktini 44°20′ põhjalaiust ning edasi piki loksodroomi loode suunas Nova Scotial asuva Halifaxini.Rajoon 4XAlapiirkonna osa, mis asub alapiirkonna 4 läänepiiri ning New Brunswicki ja Nova Scotia ranniku vahel, ning New Brunswicki ja Maine'i vahelisest piirist Halifaxi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see joon algab Halifaxist, kulgeb sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 44°20′ põhjalaiust ja 63°20′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust ning edasi otse läände meridiaanini 65°40′ läänepikkust.Alapiirkond 5Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonna 4 piirist lääne pool, paralleelist 39°00′ põhjalaiust põhja pool ja meridiaanist 71°40′ läänepikkust ida pool.Alapiirkond 5 koosneb kahest rajoonistRajoon 5YAlapiirkonna osa, mis asub Maine‘i, New Hampshire‘i ja Massachusettsi ranniku, (Maine‘i ja New Brunswicki vahelisest piirist punktini 70°00′ läänepikkust Cape Codis — ligikaudu 42° põhjalaiust) ja järgmise joone vahel: see joon algab Cape Codil asuvas punktis 70° läänepikkust (ligikaudu 42° põhjalaiust), kulgeb sealt otse põhja punktini 42°20′ põhjalaiust, sealt otse itta alapiirkondade 4 ja 5 piiril asuva punktini 67°18′13,15" läänepikkust ning edasi piki nimetatud piiri Kanada ja Ameerika Ühendriikide piirini.Rajoon 5ZAlapiirkonna osa, mis asub rajoonist 5 Y lõuna ja ida pool.Rajoon 5Z jaguneb kaheks alarajooniks: idaalarajooniks ja läänealarajooniks, mida määratletakse järgmiselt:idaalarajoon 5Ze on rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70°00′ läänepikkust ida pool;alarajoon 5Ze jaguneb kaheks alaüksuseks[15]:5Zu (Ameerika Ühendriikide akvatoorium) on alarajooni 5Ze see osa, mis asub lääne pool geodeetilisi jooni, mis ühendavad järgmiste koordinaatidega punkte:Põhjalaius | Läänepikkus |A | 44°11'12" | 67°16'46" |B | 42°53'14" | 67°44'35" |C | 42°31'08" | 67°28'05" |D | 40°27'05" | 65°41'59". |5Zc (Kanada akvatoorium) on alarajooni 5Ze see osa, mis asub eespool nimetatud geodeetilistest joontest ida pool;läänealarajoon 5Zw on rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70°00′ läänepikkust lääne pool.Alapiirkond 6Konventsiooniala osa, mis piirneb joonega, mis algab punktist 71°40′ läänepikkust Rhode Islandil, kulgeb sealt otse lõunasse punktini 39°00′ põhjalaiust, sealt edasi otse itta punktini 42°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 35°00′ põhjalaiust, sealt otse läände Põhja-Ameerika rannikuni, sealt põhja suunas piki Põhja-Ameerika rannikut punktini 71°40′ läänepikkust Rhode Islandil.Alapiirkond 6 koosneb kaheksast rajoonistRajoon 6AAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 39°00′põhjalaiust põhja pool ja alapiirkonnast 5 lääne pool.Rajoon 6BAlapiirkonna osa, mis asub paralleelist 70°00′ läänepikkust lääne pool, paralleelist 39°00′ põhjalaiust lõuna pool ning põhja ja lääne pool joont, mis kulgeb lääne suunas piki paralleeli 37°00′ põhjalaiust läänepikkuseni 76°00′ ning sealt edasi otse lõunasse Virginias asuva Cape Henryni.Rajoon 6CAlapiirkonna osa, mis asub läänepikkusest 70°00′ lääne pool ja rajoonist 6B lõuna pool.Rajoon 6DAlapiirkonna osa, mis asub rajoonidest 6B ja 6C ida pool ja läänepikkusest 65°00′ lääne pool.Rajoon 6EAlapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6D ida pool ja läänepikkusest 65°00′ lääne pool.Rajoon 6FAlapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6E ida pool ja läänepikkusest 55°00′ lääne pool.Rajoon 6GAlapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6F ida pool ja läänepikkusest 50°00′ lääne pool.Rajoon 6HAlapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6G ida pool ja läänepikkusest 42°00′ lääne pool.__________________ê 2018/93IV LISAê 1636/2001 art 1 ja III lisaPÜÜGIANDMETE ESITAMISEL KASUTATAVAD MÕISTED JA KOODIDA) PÜÜGIVAHENDITE JA KALALAEVADE KATEGOORIATE LOETELU(kooskõlas rahvusvahelise püügivahendite statistilise standardklassifikatsiooniga (ISSCFG))Kategooria | Lühend |Traalid |Põhjatraalid |piimtraalid | TBB |traallaudadega põhjatraalid (poordist või ahtrist) | OTB |traallaudadega põhjatraalid (poordist) | OTB 1 |traallaudadega põhjatraalid (ahtrist) | OTB2 |paaristraalid (kaks laeva) | PTB |krevetitraalid | TBS |merevähitraalid | TBN |põhjatraalid (määratlemata) | TB |Pelaagilised traalid |traallaudadega põhjatraalid (poordist või ahtrist) | OTM |traallaudadega põhjatraalid (poordist) | OTM1 |traallaudadega põhjatraalid (ahtrist) | OTM2 |paaristraalid (kaks laeva) | PTM |krevetitraalid | TMS |pelaagilised traalid (määratlemata) | TM |Kaksiktraal | OTS |Traallaudadega kaksiktraalid | OTT |Paaristraalid (kaks laeva) (määratlemata) | PT |Traallaudadega traalid (määratlemata) | OT |Muud traalid (määratlemata) | TX |Noodad |Kaldanoodad | SB |Paadi- või laevanoodad | SV |ankurdatud põhjanoodad | SDN |ankurdamata põhjanoodad | SSC |kaksiknoodad (kaks laeva) | SPR |Noodad (määratlemata) | SX |Haardnoodad |Kokkuveotrossidega (seinnoot) | PS |mida kasutab üks laev | PS1 |mida kasutavad kaks laeva | PS2 |Ilma kokkuveotrossideta (avamerenoot) | LA |Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) |Seisevvõrk (ankurdatud) | GNS |Triiviv nakkevõrk | GND |Haard-nakkevõrk | GNC |Seisevvõrk (vaiadel) | GNF |Abarad | GTR |Kombineeritud nakkevõrgud-abarad | GTN |Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) (määratlemata) | GEN |Nakkevõrgud (määratlemata) | GN |Õnged ja jadad |Põhjaõngejada | LLS |Triivõngejada | LLD |Õngejadad (määratlemata) | LL |Ridvata ja ridvaga õnged (käsitsi kasutatavad) | LHP |Ridvata ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud) | LTM |Veoõnged | LTL |Õnged ja jadad (määratlemata) | LX |Lõkspüünised |Seisevnoodad | FPN |Kaetud lõksud | FPO |Mõrrad | FYK |Piirded, tarad, ülevoolupaisud jne | FWR |Koonuslõksud | FSN |Õõtsevõrgud | FAR |Lõkspüünised (määratlemata) | FIX |Pealtheidetavad püünised |Viskevõrgud | FCN |Pealtheidetavad püünised (määratlemata) | FG |Tragid |Paaditragi | DRB |Käsitragi | DRH |Haarde- ja torkevahendid |Harpuun | HAR |Tõstevõrgud |Portatiivsed tõstevõrgud | LNP |Paadist kasutatavad tõstevõrgud | LNB |Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud | LNS |Tõstevõrgud (määratlemata) | LN |Saagikäsitsemismasinad |Pumbad | HMP |Mehhaniseeritud tragid | HMD |Saagikäsitsemismasinad (määratlemata) | HMX |Muud püügivahendid | MIS |Tundmatud püügivahendid | NK |b) PÜÜGIKOORMUSÜHIKUTE MÄÄRATLUSED PÜÜGIVAHENDITE KATEGOORIATE JÄRGIPüügikoormuse andmed esitatakse võimaluse korral kolmel tasemel.A-kategooriaPüügivahend | Püügikoormusühik | Mõisted |Haardnoodad (seinnoodad) | Püügivahendi kasutamiskordade arv | Arv, mitu korda püügivahendit on kasutatud, olenemata asjaolust, kas saaki saadi. See meede on asjakohane, kui kalaparve suurus ja tihedus on seotud kalavarude rohkusega või kui püügivahendi kasutamine on juhuslikku laadi |Kaldanoodad | Püügivahendi kasutamiskordade arv | Arv, mitu korda püügivahendit on kasutatud, olenemata asjaolust, kas saaki saadi |Paadinoodad | Kalastatud tundide arv | Arv, mitu korda noota on kasutatud, korrutatuna püügiaja keskmise pikkusega |Traalid | Tundide arv | Tundide arv, mille jooksul traal oli kalapüügiks vees (pelaagiline traal) või põhjas (põhjatraal) |Paaditragid | Kalastatud tundide arv | Tundide arv, mille jooksul tragi oli kalapüügiks põhjas |Nakkevõrgud (seisev- või triivvõrgud) | Püügikoormuse ühikute arv | Võrkude pikkus väljendatuna 100 meetristes ühikutes, korrutatuna kasutuskordade arvuga (= teatava aja jooksul kasutatud võrkude kogupikkus meetrites jagatuna 100ga) |Seisevvõrgud | Püügikoormuse ühikute arv | Võrkude pikkus väljendatuna 100 meetristes ühikutes, korrutatuna loomuste arvuga |Lõkspüünis (katmata seisevnoodad) | Püügikoormuse ühikute arv | Kalastuspäevade arv korrutatuna loomuste arvuga |Kaetud lõksud ja mõrrad | Püügikoormuse ühikute arv | Tõstete arv korrutatuna ühikute arvuga (= teataval ajavahemikul püütud ühikute arv) |Õngejadad (seisev- või triivjadad) | Õngekonksud tuhandetes | Teataval ajavahemikul kalastamiseks kasutatud õngekonksude arv jagatuna 1 000 ga |Õnged (ridavaga õnged, vedelid, rullõnged) | Õngitsemispäevade arv | Teataval ajavahemikul kasutatud õngede arv |Harpuunid | (Märkida ainult püügikoormuse tasemed B ja C) |B-kategooriaKalastuspäevade arv : päevade arv, mil toimus kalapüük. Kui püügi olulise osa saagi otsimine tuleks kalastuspäevade alla märkida päevade arv, mil tegeldi otsimisega, kuid ei kalastatud.C-kategooriaKaldapäevade arv : peale kalastuspäevade ja otsimisele kulunud päevade tuleb märkida ka kõikide ülejäänud päevade arv, mil laev oli püügikohas.Arvestatud püügikoormusprotsent (proportsionaalselt jaotatud püügikoormus)Kuna kogusaagi püügikoormusühikud ei pruugi kättesaadavad olla, tuleks märkida arvestatud püügikoormuse määr. See arvutatakse järgmiselt:(((kogusaak) - (saak, mille kohta on märgitud püügikoormus))×100)/(kogusaak)c) LAEVA SUURUSKATEGOORIAD(kooskõlas rahvusvahelise kalalaevade statistilise standardklassifikatsiooniga (ISSCFV))MahutavusklassidKogumahutavuse kategooria | Kood |0—49,9 | 02 |50—149,9 | 03 |150—499,9 | 04 |500—999,9 | 05 |1 000—1 999,9 | 06 |2 000—99 999,9 | 07 |Teadmata | 00 |d) PEAMISED PÜÜTAVAD LIIGIDNeed liigid, millele püük on peaasjalikult suunatud. Need ei pruugi olla liigid, mis moodustavad suurema osa saagist. Liigid tuleks näidata kolmetähelise koodiga (vt I lisa).______________ê 2018/93V LISAMAGNETKANDJAL ESITATAVATE ANDMETE VORMINGê 1636/2001 art 2 ja IV lisa(kohandatud)A. KOODI VORMINGAndmete edastamiseks kooskõlas artikli 2 lõike 1 punktiga aAndmed tuleb esitada eri pikkusega väljadest koosnevate kirjetena, mis eraldatakse kooloniga (:).Kirje koosneb järgmistest väljadest:Väli | Märkused |Riik | ISO 2täheline tähis (näit FR = Prantsusmaa) |Aasta | näit 2001 või 01 |FAO püügipiirkond | 21 = Atlandi ookeani loodeosa |Püügirajoon | näit 3Pn = NAFO alarajoon 3Pn |Liigid | 3-täheline kood |Saak | Tonnid |Andmete edastamiseks kooskõlas artikli 2 lõike 1 punktiga bAndmed tuleb esitada eri pikkusega väljadest koosnevate kirjetena, mis eraldatakse kooloniga (:).Kirje koosneb järgmistest väljadest:Väli | Märkused |Riik | ISO 2täheline tähis (näit FR = Prantsusmaa) |Aasta | näit 0001 või 2001 aasta 2001 kohta |Kuu | Näit 01 = jaanuar |FAO püügipiirkond | 21 = Atlandi ookeani loodeosa |Püügirajoon | näit 3Pn = NAFO alarajoon 3Pn |Peamised püütavad liigid | 3täheline kood |Laeva/püügivahendite kategooria | ISSCFG kood (näit 0TB2 = traallaudadega põhjatraal) |Laeva suurusklass | ISSCFV kood (näit 04 = 150-499,9 GT): |Keskmine kogumahutavus | Tonnid |Mootori keskmine võimsus | Kilovatid |Arvestatud püügikoormusprotsent | Numbritega |Ühik | Liigi 3täheline kood või püügikoormuse kood (näit COD = tursk või A = püügikoormus A) |Andmed | Saak (tonnides) või püügikoormusühik |a) Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina.b) Riigi tähised:Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Taani Saksamaa Eesti Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Island Itaalia Küpros Läti Leedu Luksemburg Ungari Malta Madalmaad Norra Austria Poola Portugal Rumeenia Sloveenia Slovaki Vabariik Soome Rootsi Türgi Ühendkuningriik | BE BG CZ DK DE EE EL ES FR IE IS IT CY LV LT LU HU MT NL NO AT PL PT RO SI SK FI SE TR UK |B. EUROOPA KOMISJONILE ANDMETE EDASTAMISE MEETODAndmed tuleb võimaluse korral edastada elektroonilisel kujul (näiteks elektronkirjaga).Kui see ei ole võimalik, võib andmeid edastada andmefailina 3,5" HD-disketil._____________éLISA VIKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EMÜ) nr 2018/93 (ELT L 186, 28.7.1993, lk 1) |1994. aasta ühinemisakt, I lisa, lõike X punkt 6 (ELT L 241, 29.8.1994, lk 189) |Komisjoni määrus (EÜ) nr 1636/2001 (ELT L 222, 17.8.2001, lk 1) |Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1) | ainult art 3 ja III lisa, lk 44 |2003. aasta ühinemisakt, II lisa, lõike 10 punkt 9 (ELT L 236, 23.9.2003, lk 571) |_____________LISA VIIVASTAVUSTABELMäärus (EMÜ) nr 2018/93 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikkel 2 |Artikkel 3 | Artikkel 3 |Artikkel 4 | Artikkel 4 |Artikkel 5 | Artikkel 5 |Artikkel 6 lg 1 ja 2 | Artikkel 6 lg 1 ja 2 |Artikkel 6 lg 3 | – |Artikkel 7 lg 1 | Artikkel 7 lg 1 |Artikkel 7 lg 2 | Artikkel 7 lg 2 |Artikkel 7 lg 3 | – |Artikkel 7 lg 4 | Artikkel 7 lg 3 |Artikkel 8 | – |– | Artikkel 8 |Artikkel 9 | Artikkel 9 |Lisa I | Lisa I |Lisa II | Lisa II |Lisa III | Lisa III |Lisa IV | Lisa IV |Lisa V | Lisa V |– | Lisa VI |– | Lisa VII |__________________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[3] Vt käesoleva ettepaneku VI lisa.[4] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[5] ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C […], […], lk […].[8] ELT C […], […], lk […].[9] EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (EÜT L 284, 31.10.2003, lk 1).[10] Vt lisa VI.[11] EÜT L 378, 30.12.1978, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EMÜ) nr 653/80 (EÜT L 74, 20.3.1980, lk 1).[12] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (EÜT L 200, 22.7.2006, lk 11).[13] EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.[14] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.[15] Nimetatud kaht alaüksust ei ole märgitud NAFO konventsiooni kuuendas trükis (mai 2000). NAFO üldnõukogu kinnitas need NAFO teadusnõukogu ettepanekul vastavalt NAFO konventsiooni XX artikli lõikele 2.