				|

		52014PC0258

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS küttegaasiseadmete kohta /* COM/2014/0258 final - 2014/0136 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku üldine taust, põhjused ja
eesmärgid
Direktiiv 2009/142/EÜ küttegaasiseadmete kohta[1] on 29. juunil 1990
vastu võetud ja 1. jaanuarist 1992 kohaldatava direktiivi 90/396/EMÜ[2] kodifitseeritud
versioon.
Direktiiv 2009/142/EÜ on näide liidu
ühtlustavatest õigusaktidest, millega tagatakse küttegaasiseadmete vaba
liikumine. See on aidanud märkimisväärselt kaasa ühtse turu konkurentsivõimele
ja toimimisele seoses küttegaasiseadmetega. Direktiiviga ühtlustatakse selle reguleerimisalasse
kuuluvate küttegaasiseadmete turule laskmise ja/või kasutuselevõtu tingimusi
seoses gaasi turvariskide ja ratsionaalse energiakasutuse aspektidega.
Direktiiviga 2009/142/EÜ sätestatakse olulised
nõuded, millele küttegaasiseadmed peavad vastama, et neid saaks ELi turul
kättesaadavaks teha.
Direktiiv 2009/142/EÜ põhineb Euroopa Liidu
toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklil 114 ja on üks esimesi
õigusaktide ühtlustamise direktiive, mis põhineb nn uue lähenemisviisi
põhimõtetel, mille kohaselt peavad tootjad tagama oma toodete vastavuse
õigusliku vahendiga ette nähtud kohustuslikele kvaliteedi- ja ohutusnõuetele,
kehtestamata siiski konkreetseid tehnilisi lahendusi või spetsifikatsioone.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on asendada direktiiv
2009/142/EÜ küttegaasiseadmete kohta määrusega kooskõlas komisjoni
lihtsustamiseesmärkidega.
Direktiivi 2009/142/EÜ rakendamisest saadud
kogemused osutasid vajadusele ajakohastada ja selgitada direktiivi mõningaid
sätteid, muutmata siiski selle reguleerimisala. Nimetatud sätted käsitlevad
peamiselt mõnda sektoripõhist määratlust, liikmesriikide gaasivarustuse
tingimusi käsitlevate teatiste sisu ja vormi, seost gaasiseadmeid käsitlevate
liidu teiste ühtlustamisõigusaktidega (seoses muude aspektidega) ja mõnda
põhinõuet, et need viimistleda ja vähendada seega tõlgendamise vajadust.
Kavandatava määrusega ei muudeta direktiivi
2009/142/EÜ praegust reguleerimisala, kuid sellega muudetakse mõnda selle
sätet, et nende sisu selgitada ja ajakohastada. Kavandatava määruse eesmärk on
samuti kooskõlas otsusega nr 768/2008/EÜ, millega luuakse toodete turustamise
ühine raamistik (uue õigusraamistiku otsus).
Kavandatavas määruses selgitatakse ka seost
selle sätete ja ELi teiste, spetsiifilisemate ühtlustamisõigusaktide vahel.
Määruses selgitatakse samuti, et ratsionaalset energiakasutust käsitlevat
olulist nõuet, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisa punktis 3.5, ei
kohaldata seoses nende küttegaasiseadmete energiatõhususe aspektiga, mis
kuuluvad direktiivi 2009/125/EÜ[3]
(mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete
sätestamiseks) rakendusmeetme kohaldamisalasse. Praegu on direktiivi
2009/125/EÜ kohaselt rakendusmeetmed direktiiv 92/42/EMÜ uute vedel- ja
gaaskütusega köetavate kuumaveekatelde efektiivsusnõuete kohta,[4] komisjoni määrus (EL)
nr 813/2013, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ seoses kütteseadmete
ja veesoojendite-kütteseadmete ökodisaini nõuetega,[5] komisjoni määrus (EL)
nr 814/2013, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ seoses veesoojendite
ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuetega,[6]
ja komisjoni määrus (EL) nr 932/2012, millega rakendatakse direktiivi
2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökodisaini
nõuetega[7].Käesolevas
määruses sätestatud ratsionaalse energiakasutuse nõuet ei kohaldata nende
küttegaasiseadmete suhtes, mis kuuluvad direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt
tulevikus kehtestatavate ökodisaini rakendusmeetmete kohaldamisalasse. Kui
ökodisaini nõudeid käsitlevat rakendusakti vastu ei võeta, kohaldatakse
ratsionaalse energiakasutuse nõuet. See ei mõjuta aga liikmesriikide kohustust
kehtestada siseriiklikke meetmeid seoses taastuvatest energiaallikatest
toodetud energia kasutamise edendamise ja hoonete energiatõhususega kooskõlas direktiiviga
2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise
edendamise kohta,[8]
direktiiviga 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta[9] ja direktiiviga
2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust[10]. Sellised meetmed, mis
võivad teatud tingimustel piirata käesolevas määruses sätestatud ratsionaalse
energiakasutuse nõudele vastavate gaasiseadmete paigaldamist, peavad olema
kooskõlas aluslepinguga ja võtma arvesse vajadust tagada liidu õiguse kõigi
aspektide sidus rakendamine.
Ettepaneku eesmärk on samuti viia direktiiv
2009/142/EÜ vastavusse 2008. aastal vastu võetud nn kaupade paketiga ja
eelkõige uue õigusraamistiku otsusega.
Uue õigusraamistiku otsusega sätestatakse
tooteid käsitlevate ELi ühtlustamisõigusaktide ühine raamistik. Raamistik
sisaldab sätteid, mida tooteid käsitlevates ELi õigusaktides ühiselt
kasutatakse (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, teavitatud asutused,
kaitsemehhanismid jne). Kõnealuseid ühiseid sätteid on tugevdatud, et tagada
direktiivide tõhusam rakendamine ja jõustamine. On lisatud ka uusi sätteid (nt
importijate kohustused), mis on turul olevate toodete ohutuse parandamiseks
olulise tähtsusega.
Komisjon on juba esitanud ettepaneku
ühtlustada üheksa direktiivi uue õigusraamistiku otsusega 21. novembril 2011 vastu
võetud uue õigusraamistiku rakenduspaketi raames.
Liidu ühtlustamisõigusaktide järjepidevuse
tagamiseks tööstustoodete valdkonnas on kooskõlas uue õigusraamistiku
vastuvõtmisest tuleneva poliitilise kohustuse ja uue õigusraamistiku otsuse
artiklis 2 sätestatud õigusliku kohustusega vaja, et käesolev ettepanek oleks
kooskõlas uue õigusraamistiku sätetega.
Ettepanekus on arvesse võetud Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa
standardimist[11].
Ettepanekus on arvesse võetud ka komisjoni 13.
veebruari 2013. aasta ettepanekut toodete turujärelevalvet käsitleva määruse
kohta,[12]
mille eesmärk on luua ühtne õigusakt, milles käsitletakse turujärelevalvet
toiduks mittekasutatavate toodete, tarbijatele ja muudele kasutajatele mõeldud
toodete ning liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud või nendega hõlmamata
toodete valdkonnas. Ettepanekuga liidetakse direktiivis 2001/95/EÜ (üldise
tooteohutuse kohta),[13]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse
akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega)[14] sätestatud
turujärelevalvet käsitlevad eeskirjad ning sektoripõhised
ühtlustamisõigusaktid, et suurendada liidus turujärelevalve meetmete tõhusust.
Kavandatav toodete turujärelevalve määrus hõlmab ka asjakohaseid
turujärelevalvet käsitlevaid sätteid ja kaitseklausleid. Seetõttu tuleks
kehtivatest sektoripõhistest ühtlustamisõigusaktidest välja jätta nendes
sisalduvad turujärelevalve ja kaitseklauslitega seotud sätted. Kavandatava
määruse üldine eesmärk on oluliselt lihtsustada liidu turujärelevalve
raamistikku, et see toimiks paremini selle peamiste kasutajate –
turujärelevalveasutuste ja ettevõtjate – jaoks. Direktiivis 2009/142/EÜ on
sätestatud gaasiseadmete kaitseklausliga seotud menetlus. Kooskõlas
raamistikuga, mis kavatsetakse kehtestada kavandatud toodete turujärelevalve
määrusega, ei hõlma käesolev ettepanek uue õigusraamistiku otsuses
turujärelevalve ja kaitseklausli menetluse kohta ette nähtud sätteid.
Õigusselguse tagamiseks viidatakse siiski kavandatavale toodete turujärelevalve
määrusele.
Kooskõla Euroopa Liidu muude
tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
Käesolev algatus on
kooskõlas ühtse turu aktiga,[15]
milles tõsteti esile vajadust tagada tarbijate usaldus turul olevate toodete kvaliteedi
suhtes ning rõhutati turujärelevalve tõhustamise tähtsust. See on kooskõlas
liidu energiapoliitikaga, kuna ei mõjuta liidu õigusaktide kohaldamist ja
rakendamist energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas.
Ettepanek täiendab liidu
poliitikat energiavarustuse ja energiatõhususe valdkonnas ning vastab sellele,
kuna määrust ei kohaldata juhul, kui kohalduvad spetsiifilisemad liidu
õigusaktid.
Lisaks toetab see
komisjoni põhimõtteid seoses parema õigusloomega ja õiguskeskkonna
lihtsustamisega.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamist on
arutatud riikide ekspertidega, kes vastutavad nimetatud direktiivi rakendamise
eest, vastavushindamisasutuste foorumil, turujärelevalve halduskoostöörühmaga
ning kahepoolsetel kohtumistel tööstusühendustega.
Konsulteerimine hõlmas kohtumisi
liikmesriikide gaasiseadmete töörühmaga (WG-GA), gaasiseadmete direktiivi
läbivaatamise töörühmaga (WG GAD REV) ja gaasiseadmete direktiivi
nõuandekomiteega (GAD-AC).
2010.–2011. aastal viidi läbi järelhindamine
eesmärgiga hinnata direktiivi 2009/142/EÜ rakendamise tulemusi[16]. Uuringus hinnati
direktiivi 2009/142/EÜ tõhusust, selle mõju ettevõtetele ja kasutajatele,
võimalikke kaubandustõkkeid, mis piiravad seadmete vaba liikumist,
innovatsiooni ja seda, kas direktiivi sätted on piisavad tagamaks, et sellega
kooskõlas turule lastud ja/või kasutusele võetud küttegaasiseadmed ja
abiseadmed on projekteeritud ja toodetud nii, et nad töötavad ohutult ega
põhjusta gaasiga seotud riske.
Kuigi järelhindamises jõuti järeldusele, et
direktiiv 2009/142/EÜ toimib hästi ja aitab kaasa küttegaasiseadmete ohutuse
parandamisele, rõhutati uuringus ka mõnda valdkonda, kus võiks teha parandusi.
2011. aasta detsembrist 2012. aasta märtsini
korraldati avalik konsultatsioon, mille peaeesmärk oli saada ametiasutuste,
tootjate, ühenduste, standardiorganisatsioonide, teavitatud asutuste,
tarbijaorganisatsioonide ja kodanike arvamusi ja seisukohti mitmesuguste küsimuste
kohta, millega oli vaja direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamisega seotud valikute
ettevalmistamisel tegeleda.
Avalikul konsultatsioonil oli palju osalejaid
ja komisjoni talitused said 90 vastust riiklike asutuste, tööstusühenduste,
teavitatud asutuste, standardi- ja tarbijaorganisatsioonide, nii suurettevõtete
kui ka VKEde ja tarbijate arvamustega.
Avaliku arutelu tulemused on avalikustatud
aadressil
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/pressure-and-gas/files/gad/publ-cons-summary_en.pdf.
Konsulteerimise käigus selgus, et kõigis
seotud foorumites avaldati läbivaatamisele laiaulatuslikku toetust.
Ollakse üksmeelel, et direktiiv tuleb uue
õigusraamistikuga vastavusse viia ja seega parandada olemasolevat üldist
õigusraamistikku. Ametiasutused toetavad algatust täielikult, sest see
võimaldab tugevdada olemasolevat süsteemi ja parandab koostööd ELi tasandil.
Tootmisharu loodab, et tõhusamad õigusaktidele mittevastavate toodete vastu
suunatud meetmed tagavad võrdsemad tingimused ning õigusaktide vastavusse
viimisega kaasneb lihtsustav mõju. Väljendati muret seoses teatavate
kohustustega, mis on aga vajalikud turujärelevalve tõhustamiseks. Kõnealuste meetmetega
ei kaasne tootmisharu jaoks märkimisväärseid kulusid ning turujärelevalve
paranemisega kaasnev tulu peaks olema kuludest oluliselt suurem.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine –
mõju hindamine
Direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamise kohta
viidi läbi mõjuhindamine. Mõjuhinnangus tuuakse laialdaselt esile direktiivis
2009/142/EÜ käsitletava sektoriga seotud eri aspektide läbivaatamise erinevad
võimalused.
Seoses uue õigusraamistiku ühtlustamise
aspektidega viitab direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamise mõju hindamise aruanne
21. novembril 2011. aastal vastu võetud uue õigusraamistiku rakenduspaketi
raames läbi viidud üldisele mõjuhindamisele[17].
Eelkõige eeldatakse, et uue õigusraamistiku
otsusega vastavusse viimisest tulenevad muudatused ja nende mõju on samad, mis
ühtlustamispaketti kuuluva üheksa toodete harmoniseerimise direktiivi puhul.
Nimetatud ühtlustamispaketi mõju hindamise
aruandes on juba põhjalikult uuritud erinevaid võimalusi, mis on täpselt samad
nagu direktiivi 2009/142/EÜ puhul. Aruanne hõlmas ka õigusaktide uue
õigusraamistiku otsuse sätetega vastavusse viimisest tuleneva mõju analüüsi.
Seetõttu neid aspekte direktiivi 2009/142/EÜ
läbivaatamise mõju hindamise aruandes ei uuritud, vaid keskenduti direktiiviga
2009/142/EÜ seotud eriküsimustele, samuti nendega tegelemise viisidele.
Kogutud teabe põhjal uuriti ja võrreldi
komisjoni läbi viidud mõjuhindamises kolme võimalust seoses direktiiviga
2009/142/EÜ seonduvate probleemide ja küsimustega.
Poliitikavalik 1 – „jätkatakse midagi
muutmata” – olemasolevat olukorda ei muudeta
Selles poliitikavalikus ei tehta ettepanekuid
2009/142/EÜ muutmiseks.
Poliitikavalik 2 – sekkumine muude kui
seadusandlike meetmetega
Poliitikavaliku 2 puhul kaalutakse võimalust
soodustada vabatahtlikku sekkumist, et lahendada tuvastatud probleeme, nt
juhendmaterjalid, mis sisaldavad direktiivi 2009/142/EÜ ühiselt kokku lepitud
tõlgendust.
Poliitikavalik 3 – sekkumine seadusandlike
meetmetega
Poliitikavalik seisneb direktiivi 2009/142/EÜ
muutmises.
Poliitikavalikut 3
peeti eelistatud valikuks, sest
–
seda peetakse tõhusamaks kui valikut 2: kuna
2. valiku jõustamine on puudulik, on küsitav, kas selle valiku puhul
tuleks positiivne mõju piisavalt esile;
–
see ei põhjusta märkimisväärseid kulusid ei
ettevõtjatele ega ka teavitatud asutustele; neile, kes juba tegutsevad
vastutustundlikult, ei ole oodata lisakulusid või on kulud väikesed, kuna
kohaldamisala ja sätted jäävad põhimõtteliselt samaks ja lisatakse üksnes
õiguslikke selgitusi;
–
valikul puudub oluline majanduslik või sotsiaalne
mõju;
–
poliitikavalikud 1 ja 2 ei anna vastuseid
õiguslikele vastuoludele või õiguslikule ebaselgusele ega vii seetõttu
direktiivi 2009/142/EÜ parema rakendamiseni.
Ettepanek hõlmab:
·
aegunud temperatuuripiiri 105 °C eemaldamist
reguleerimisala määratlusest;
·
praegu direktiivist 2009/142/EÜ puuduvate
sektoripõhise terminoloogia määratluste lisamist;
·
liikmesriikide territooriumil kasutatavaid
gaasiliike ja vastavaid toiterõhkusid käsitlevate direktiivi 2009/142/EÜ
artikli 2 lõike 2 kohaste liikmesriikide teatiste sisu ja vormi ühtlustamist;
·
direktiivi 2009/142/EÜ ja teiste ELi
ühtlustamisõigusaktide, sh direktiivi 2009/125/EÜ kohaste ökodisaini nõudeid
käsitlevate rakendusmeetmete ja muude liidu energiapoliitika aktide vahelise
seose selgitamist;
·
direktiivi 2009/142/EÜ mõnede sätete loetavuse
parandamist.
Ettepaneku mõjul tugevneb Euroopa ettevõtjate
konkurentsivõime ettevõtjatele võrdsete võimaluste tagamise ning tarbijate ja
teiste lõppkasutajate ohutuse kaitse suurendamise tulemusena.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1. Reguleerimisala ja mõisted
Kavandatava määruse reguleerimisala vastab
direktiivi 2009/142/EÜ reguleerimisalale ning hõlmab seadmeid ja abiseadmeid.
Ettepanekuga lisatakse mõned sektoripõhiste
küsimustega seotud mõisted, et parandada teksti loetavust.
Peale selle on lisatud üldmõisted, mis
tulenevad vastavusseviimisest uue õigusraamistiku otsusega.
3.2. Liikmesriikide teatised
gaasivarustuse tingimuste kohta nende territooriumil
Kavandatav määrus sisaldab direktiivi
2009/142/EÜ praeguse artikli 2 lõiget 2, mille kohaselt liikmesriigid peavad
teavitama teisi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni oma territooriumil
kasutatavatest gaasiliikidest ja vastavatest toiterõhkudest ning mis tahes
muudatustest oma gaasivarustuse tingimustes. Seejärel avaldatakse edastatud
teave Euroopa Liidu Teatajas (ELT)[18].
See teave on väga tähtis tootjate jaoks, sest
gaasitarne tingimused kohas, kus küttegaasiseade kasutusele võetakse, on selle
ohutu ja korrektse töötamise seisukohast väga olulised. Seetõttu peavad tootjad
nimetatud aspektiga juba projekteerimise etapis arvestama.
Asjakohase teabe kättesaadavus on ka
eeltingimus, et määrata kindlaks „seadme kategooria” märgis või märgised, mis
tuleb kinnitada seadmele ja mille on määratlenud Euroopa Standardikomitee
(CEN). Praegu esitatakse kõnealune teave harmoneeritud standardis hEN
437:2003+A1:2009 ja tootepõhistes Euroopa harmoneeritud standardites.
Kuna aga praegu avaldatud teave ei ole piisav,
on vaja paremini kindlaks määrata parameetrid, millest liikmesriigid peaksid teavitama,
et tagada kõnealuse teabe asjakohasus ja võrreldavus.
Peale selle arenevad
gaasivarustuse tingimused praegu liidus kiiresti. Selle põhjuseks on muu hulgas
liidu üldeesmärk suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetava energia
osakaalu. Selle tulemusena tarnitakse üha enam mittekonventsionaalsetest
allikatest pärit gaasi[19]
nii isoleeritud kohalike võrkude kaudu kui ka paisates seda maagaasi
jaotusvõrkudesse.
Vaatamata püüetele
saavutada kogu Euroopas gaasi omaduste suurem ühtlustatus,[20] põhjustab
mõnedest gaasimaardlatest ammutatavate gaasiallikate järkjärguline ammendumine
ja nende asendamine biogaasiga gaasi omaduste üha suurenevat mitmekesisust.
Kuna gaasiliike ja nende toiterõhke direktiivi
2009/142/EÜ raamistikus ei ühtlustata ja kuna neid ei saa ühtlustada käesolevas
ettepanekus, tuleb gaasi omaduste küsimust ettepanekus arvesse võtta, et tagada
seos seadmete ohutuse ja toimimisega.
Seetõttu on oluline, et käesoleva ettepanekuga
tagataks, et tootjatel on piisavalt teavet olemasolevate gaasiliikide ja
toiterõhkude kohta, kuna gaasiseadmed on väga tundlikud kütuse koostise suhtes.
Ebapiisav või puuduv teave projekteerimise faasis põhjustaks ebaturvaliste
ja/või ebaõigesti töötavate (nt märkimisväärselt madalama energiatõhususe
tasemega) seadmete turule laskmist.
Seetõttu määratletakse ettepanekus
parameetrid, mida teatised peaksid sisaldama, et tagada paremini seadmete
vastavus gaasivarustuse tingimustele, ja esitatakse kõnealuste teatiste
ühtlustatud vorm.
3.3. Gaasiseadmete ja abiseadmete turul
kättesaadavaks tegemine, ettevõtjate kohustused, CE-märgis, vaba liikumine
Ettepanek sisaldab tooteid käsitlevate liidu
ühtlustamisõigusaktide tüüpilisi sätteid ja selles sätestatakse asjaomaste
ettevõtjate (tootjate, volitatud esindajate, importijate ja levitajate)
kohustused kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega.
Abiseadmed ei kanna direktiivi 2009/142/EÜ
kohaselt CE-märgist (samuti nagu neile ei kohaldata kaitseklausli menetlust).
Abiseadmed ei ole küttegaasiseadmed, vaid eraldi valmistatud vahetooted, mis on
kättesaadavad üksnes spetsialistidele ja mis on ette nähtud seadmesse
ühendamiseks enne viimase turule laskmist. Siiski peab direktiivi 2009/142/EÜ
kohaselt abiseadmetega kaasas olema sertifikaat, mis tõendab abiseadmete
vastavust direktiivi sätetele ning sisaldab nende omadusi ja abiseadme
ühendamise või seadmeks monteerimise viisi, et aidata kaasa valmisseadmete
suhtes kohaldatavatele olulistele nõuetele vastavuse saavutamisele. Kuna
abiseadme nõuetekohane projekteerimine aitab kaasa valmisseadme õigele ja
ohutule töötamisele ja kuna seadme gaasiga seotud ohte võib hinnata üksnes
pärast abiseadme ühendamist, säilitatakse kavandatavas määruses olemasolevad
sätted, mille kohaselt abiseadmed ei kanna CE-märgist. Suurema selguse huvides
on direktiivi 2009/142/EÜ kohaselt abiseadmetega kaasas olev sertifikaat
liigitatud siiski „abiseadme vastavussertifikaadiks”, et paremini määratleda
selle sisu ja selgitada selle seost ELi vastavusdeklaratsiooni nõudega muudes
võimalikes kohaldatavates liidu ühtlustamisõigusaktides.
3.4. Harmoneeritud standardid
Vastavus harmoneeritud standarditele lubab
eeldada vastavust olulistele nõuetele. Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud
Euroopa standardimise horisontaalne õigusraamistik. Määrus sisaldab muu hulgas
komisjonilt Euroopa Standardiorganisatsioonile esitatud standardimistaotlusi,
harmoneeritud standardite suhtes vastuväidete esitamise menetlust ja
sidusrühmade standardimisprotsessis osalemist puudutavaid sätteid. Sellest
tulenevalt ei ole õiguskindluse eesmärgil käesolevasse ettepanekusse uuesti
lisatud direktiivi 2009/142/EÜ sätteid, mis käsitlevad samu aspekte.
3.5. Teavitatud asutused
Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on
tervisekaitse ja ohutuse kõrge taseme tagamiseks ja kõigi uue lähenemisviisi
süsteemi huvitatud isikute usalduse saavutamiseks väga oluline.
Seepärast täpsustatakse ettepanekus kooskõlas
uue õigusraamistiku otsusega teavitatud asutuste suhtes kehtivaid
teavitamiskriteeriume ja lisatakse konkreetsed nõuded teavitavate asutuste
kohta.
3.6. Vastavushindamine
Ettepanekus säilitatakse direktiiviga
2009/142/EÜ ette nähtud vastavushindamismenetlus. Ettepanekus ajakohastatakse
aga vastavaid mooduleid kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega.
Eelkõige säilitatakse teavitatud asutuse
sekkumise nõue kõigi seadmete ja abiseadmete projekteerimis- ja tootmisetapis.
Lisaks säilitatakse praegune
projekteerimisetapi käsitlusviis, mille kohaselt teavitatud asutuse tehtav
toote tüübikontroll toimub valmisseadme või valmis abiseadme kontrolli vormis.
Seetõttu nähakse ettepanekus kooskõlas uue
õigusraamistiku otsuse artikli 4 lõikega 6 ette ainult tootetüübi ELi
tüübihindamine, kuna tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamist koos kogu tüübi
hindamisega peetakse sarnaselt direktiiviga 2009/142/EÜ paremini vastavaks
gaasiga seotud suurtele ohtudele.
3.7. Rakendus- ja delegeeritud õigusaktid
Ettepanekus volitatakse komisjoni võtma
vajaduse korral vastu rakendusakte, et tagada käesoleva määruse ühtne
kohaldamine seoses teavitatud asutustega, mis ei vasta või enam ei vasta
teavituse aluseks olnud nõuetele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
kooskõlas sätetega, mis on kehtestatud rakendusaktide kohta Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 182/2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes.
Ettepanekus volitatakse komisjoni võtma
vajaduse korral vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas aluslepingu artikliga
290 seoses liikmesriikide territooriumil gaasivarustust käsitlevate teatiste
sisu ja vormiga, et võtta arvesse tehnika arengut.
3.8. Lõppsätted
Kavandatud määrust hakatakse kohaldama kaks
aastat pärast selle jõustumist, et anda tootjatele, teavitatud asutustele,
liikmesriikidele ja Euroopa standardiorganisatsioonidele aega uute nõuetega
kohanemiseks.
Teavitatud asutuste uute nõuete ja protsessi
kohane määramine peab aga algama peatselt pärast käesoleva määruse jõustumist.
Sellega tagatakse, et kavandatud määruse kohaldamiskuupäevaks on määratud
piisavalt teavitatud asutusi kooskõlas uute eeskirjadega, et vältida probleeme
tootmise järjepidevuse ja pakkumisega turul.
Sertifikaatidele, mille teavitatud asutused on
välja andnud direktiivi 2009/142/EÜ kohaselt, on ette nähtud üleminekusäte, et
võimaldada varude realiseerimist ja tagada sujuv üleminek uutele nõuetele.
Direktiiv 2009/142/EÜ tunnistatakse kehtetuks
ja asendatakse kavandatud määrusega.
3.9. Liidu pädevus, õiguslik alus,
subsidiaarsuse põhimõte ja õiguslik vorm
Õiguslik alus
Ettepanek põhineb aluslepingu artiklil 114.
Subsidiaarsuse põhimõte
Subsidiaarsuse põhimõte puudutab eelkõige uusi
lisatud sätteid, mille eesmärk on direktiivi 2009/142/EÜ tõhusa jõustamise
parandamine, nimelt ettevõtjate kohustusi, jälgitavussätteid ning hindamise ja
vastavushindamisasutuste teavitamise sätteid.
Õigusaktide jõustamisel saadud kogemused on
näidanud, et riigi tasandil võetud meetmed on toonud kaasa erisugused
lähenemisviisid ja ettevõtjate erineva kohtlemise liidus, mis kahjustab
direktiivi 2009/142/EÜ eesmärke. Kui probleemide lahendamiseks võetakse
meetmeid riigi tasandil, tekib oht, et takistatakse kaupade vaba liikumist.
Lisaks piirduvad riigi tasandil võetud meetmed liikmesriigi territoriaalse
pädevusega. Liidu tasandil kooskõlastatud meetmed võimaldavad seatud eesmärke
paremini saavutada ning eelkõige muudavad turujärelevalve tõhusamaks. Seega on
asjakohasem võtta meetmeid liidu tasandil.
Proportsionaalsus
Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe
kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Uued või muudetud kohustused ei põhjusta
liigset koormust ega kulusid tööstusharule, eelkõige väikestele ja keskmise
suurusega ettevõtjatele ega ametiasutustele. Negatiivse mõjuga muudatuste
korral on valikute mõju analüüsimine seoses kindlaks tehtud probleemiga kõige
sobivam lähenemine. Mitu muudatust lisavad kehtivasse direktiivi selgust,
toomata kaasa uusi nõudeid, mis suurendaksid kulusid.
Õigusloometehnika valik
Ettepanek esitatakse määruse vormis.
Kavandatavas direktiivi määruseks muutmises
võetakse arvesse komisjoni üldeesmärki lihtsustada õiguskeskkonda ja vajadust
tagada kavandatud õigusakti ühtne rakendamine kogu liidus.
Kavandatud määrus põhineb aluslepingu artiklil
114 ja selle eesmärk on tagada gaasiseadmete siseturu nõuetekohane toimimine.
Määrusega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mida hakatakse
kohaldama ühetaoliselt ja üheaegselt kogu liidus.
Täieliku ühtlustamise
põhimõtete kohaselt ei ole liikmesriikidel lubatud kehtestada oma riiklikes
õigusaktides gaasiseadmete turule laskmise suhtes rangemaid või lisanõudeid.
Eelkõige peavad kõikides liikmesriikides olema identsed kohustuslikud olulised
nõuded ja vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad järgima.
Sama kehtib seoses
sätetega, mis on lisatud uue õigusraamistiku otsusega vastavusse viimise
tulemusena. Kõnealused sätted on selged ja piisavalt täpsed, et asjaomased
ettevõtjad saaksid neid otse kohaldada.
Liikmesriikidele ette
nähtud sätteid, nagu kohustus hinnata, määrata ja teavitada
vastavushindamisasutusi, ei võeta mingil juhul sellisena siseriiklikku
õigusesse üle, vaid liikmesriigid rakendavad need vajaliku õigus- ja
halduskorra kaudu. See ei muutu, kui asjaomased kohustused sätestatakse määruses.
Liikmesriikidel ei ole pea
üldse paindlikkust direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmisel. Määruse
valimine võimaldab neil aga säästa direktiivi ülevõtmisega seotud kuludelt.
Lisaks välditakse määrusega direktiivi erineva
ülevõtmise ohtu eri liikmesriikides, mis võiks tuua kaasa ohutuse kaitse
erineva taseme ja tekitada siseturul takistusi, kahjustades seega selle tõhusat
rakendamist.
Direktiivi muutmine
määruseks ei too kaasa muutusi regulatiivses lähenemisviisis.
Täielikult säilivad uue
lähenemisviisi tunnusjooned, eeskätt paindlikkus, mida võimaldatakse tootjatele
olulistele nõuetele vastavuse saavutamiseks kasutatavate meetmete valikus,
samuti menetluse valikus olemasolevate vastavushindamismenetluste hulgast, et
tõendada gaasiseadmete vastavust. Õigusliku vahendi laad ei mõjuta
olemasolevaid mehhanisme, mis toetavad õigusaktide rakendamist
(standardimisprotsess, töörühmad, halduskoostöö, juhendmaterjalide
väljatöötamine jne).
Lisaks ei tähenda määruse valimine, et
otsustusprotsess tsentraliseeritakse. Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse nt
seoses teavitatud asutuste määramise ja akrediteerimisega, turujärelevalve ja
jõustamismeetmetega ning oma gaasivarustuse tingimuste määratlemisega niivõrd,
kuivõrd gaasi omadused ei ole liidu tasandil ühtlustatud.
Lõpuks võimaldab määruste
kasutamine siseturgu käsitlevates õigusaktides vältida ülereguleerimise ohtu,
mis on ka kooskõlas sidusrühmade väljendatud eelistusega. Samuti võimaldab see
tootjatel töötada otse määruse tekstiga, ilma et oleks vaja identifitseerida ja
uurida 28 ülevõtmisakti.
Selle alusel leitakse, et
määruse valimine on kõige sobivam lahendus kõigi asjaosaliste jaoks, kuna see
võimaldab kavandatud õigusakti kiiremat ja ühtsemat kohaldamist ning loob
ettevõtjatele selgema õiguskeskkonna.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesolev ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
5.           LISATEAVE
Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse
direktiiv 2009/142/EÜ kehtetuks.
Euroopa Majanduspiirkond
Ettepanekus käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonda
ning seepärast kohaldatakse ettepanekut Euroopa Majanduspiirkonnas.
2014/0136 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
küttegaasiseadmete kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[21],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivis 2009/142/EÜ küttegaasiseadmete kohta[22] on sätestatud
küttegaasiseadmete turule laskmise ja kasutuselevõtu eeskirjad.
(2)       Direktiiv 2009/142/EÜ põhineb
uue lähenemisviisi põhimõtetel, nagu on sätestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta
resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele harmoneerimisele ja
standarditele[23].
Seega sätestatakse selles üksnes olulised nõuded, mida kohaldatakse
küttegaasiseadmetele, arvestades et tehnilised üksikasjad võtab vastu Euroopa
Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee kooskõlas
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 Euroopa standardimise
kohta[24].
Vastavus harmoneeritud standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa
Liidu Teatajas, lubab eeldada vastavust direktiivi 2009/142/EÜ nõuetele.
Kogemused on näidanud, et nimetatud aluspõhimõtted on kõnealuses sektoris hästi
toiminud ja neid tuleks säilitada ja veelgi edendada.
(3)       Direktiivi 2009/142/EÜ
rakendamise kogemus on osutanud vajadusele muuta mõningaid selle sätteid, et
neid selgitada ja ajakohastada ning tagada seega õiguskindlus seoses
määratlustega, mis käsitlevad reguleerimisala, liikmesriikide gaasiliike ja
toiterõhkusid puudutavate teatiste sisu ja teatavaid olulisi nõudeid.
(4)       Kuna direktiivi 2009/142/EÜ
teatavad aspektid tuleks läbi vaadata ja neid parandada, tuleks nimetatud
direktiiv selguse huvides kehtetuks tunnistada. Kuna reguleerimisala, olulised
nõuded ja vastavushindamismenetlused peavad olema identsed kõigis
liikmesriikides, ei ole uue lähenemisviisi põhimõtetel baseeruva direktiivi
ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse peaaegu üldse paindlikkust. Regulatiivse
raamistiku lihtsustamiseks tuleks direktiiv 2009/142/EÜ asendada määrusega, mis
on asjakohane õigusakt, kuna sellega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud
eeskirjad, mis ei jäta ruumi erinevaks ülevõtmiseks liikmesriikides, ning seega
tagatakse ühtne rakendamine kogu liidus.
(5)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
otsuses nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta)[25] on sätestatud ühine
raamistik, ühised põhimõtted ja erisätted, mis on ette nähtud kohaldamiseks
kõigi toodete turustamist käsitlevate ühtlustamisõigusaktide suhtes, et tagada
ühtne alus nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks.
Kooskõla tagamiseks muude valdkondlike tooteid käsitlevate õigusaktidega tuleks
direktiiv 2009/142/EÜ nimetatud otsusega kohandada.
(6)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja
turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega,[26] on kehtestatud
horisontaalsed sätted vastavushindamisasutuste akrediteerimise [toodete
turujärelevalve ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollid] ning
CE-märgise kohta.
(7)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruses (EL) nr [.../...][27]
[toodete turujärelevalve kohta] on sätestatud turujärelevalve ja kolmandatest
riikidest liitu sisenevate toodete, sealhulgas küttegaasiseadmete kontrolli
üksikasjalikud eeskirjad. Selles on sätestatud ka kaitseklausli menetlus.
Liikmesriigid peaksid korraldama ja läbi viima turujärelevalvet, määrama
turujärelevalve asutused ning täpsustama nende volitused ja kohustused. Nad
peaksid välja töötama ka sektoripõhised turujärelevalve programmid.
(8)       Direktiivi 2009/142/EÜ
reguleerimisala tuleks säilitada. Käesolevat määrust tuleks kohaldada
küttegaasiseadmete ja küttegaasiseadmesse ühendatavate abiseadmete suhtes.
Küttegaasiseadmed on kodus kasutatavad ja muud kui kodus kasutatavad seadmed,
mis on ette nähtud mitmeks kindlaksmääratud kasutusviisiks.
(9)       Käesoleva määruse eesmärk
peaks olema tagada küttegaasiseadmete ja abiseadmete siseturu toimimine seoses
gaasiga seotud turvariskide ja energiatõhususega.
(10)     Käesolevat määrust ei tohiks
kohaldada seal, kus liidu muud ühtlustamisõigusaktid hõlmavad käesoleva
määrusega hõlmatud aspekte täpsemalt. See hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivi 2009/125/EÜ[28]
(mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete
sätestamiseks) kohaselt kehtestatud meetmeid.
(11)     Käesoleva määruse artikliga 6
keelatakse liikmesriikidel selliste rangemate tervisekaitse-, ohutus- ja
energiasäästunõuete kehtestamine, millega keelataks käesoleva määruse nõuetele
vastavate seadmete turuleviimine ja kasutuselevõtmine või piirataks või
takistataks seda. See säte ei mõjuta aga liikmesriikide võimalust kehtestada
ELi direktiivide rakendamisel nõudeid toodete, sh gaasiseadmete
energiatõhususele, eeldusel et sellised meetmed on kooskõlas aluslepinguga.
(12)     Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiiviga 2009/28/EÜ[29]
taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta on
liikmesriikidele pandud kohustus kehtestada ehitusalastes õigusaktides ja
eeskirjades asjakohased meetmed selleks, et suurendada igat liiki taastuvatest
energiaallikatest toodetud energia osakaalu ehitussektoris. Euroopa Parlamendi
ja nõukogu direktiiviga 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta[30] on liikmesriikidele
pandud kohustus kehtestada hoonete ja ehitusdetailide energiatõhususe
miinimumnõuded ning olemasolevatesse hoonetesse paigaldatavate tehnosüsteemide
üldise energiatõhususe süsteeminõuded. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiiviga 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust,[31] on ette nähtud, et
liikmesriigid peavad võtma piisavad meetmed energiatarbimise järkjärguliseks
vähendamiseks eri valdkondades, sh hoonetes.
(13)     Käesolev määrus ei mõjuta
liikmesriikide kohustust kehtestada siseriiklikke meetmeid taastuvatest
energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise ja hoonete
energiatõhususe suhtes kooskõlas direktiividega 2009/28/EÜ, 2010/31/EL ja
2012/27/EL. Nende direktiivide eesmärkidega on kooskõlas asjaolu, et
siseriiklikud meetmed võivad teatud tingimustel piirata käesolevas määruses
sätestatud ratsionaalse energiakasutuse nõudele vastavate gaasiseadmete
paigaldamist, eeldusel et sellised nõuded ei kujuta endast põhjendamatut
turutõket.
(14)     Liikmesriigid peaksid võtma
kõik vajalikud meetmed tagamaks, et küttegaasiseadmed tehakse turul kättesaadavaks
ja võetakse kasutusele ainult siis, kui need tavapärase kasutamise korral ei
ohusta inimeste, koduloomade ega vara turvalisust.
(15)     Käesoleva määruse sätted ei
mõjuta liikmesriikide õigust kehtestada küttegaasiseadmete kasutuselevõttu või
regulaarset kontrolli käsitlevaid eeskirju, selleks et tagada seadmete
nõuetekohane paigaldamine, kasutamine ja hooldus.
(16)     Käesoleva määruse sätted ei
mõjuta liikmesriikide õigust kehtestada nõudeid, mida nad võivad pidada
vajalikuks seoses paigaldamise aspektide, ruumide ventileerimise tingimuste
ning hoone enda turvalisuse ja selle energiatõhususega, tingimusel et nende
sätetega ei kehtestata küttegaasiseadmete projekteerimisega seotud nõudeid.
(17)     Kuna käesolev määrus ei hõlma
küttegaasiseadmete ebakorrektsest paigaldamisest, hooldusest või kasutusest
tulenevaid ohte, soovitatakse liikmesriikidel võtta meetmeid tagamaks, et
üldsust teavitatakse põlemisel tekkivate jääkproduktide ja eeskätt
süsinikmonooksiidiga seotud ohtudest.
(18)     Kuigi käesoleva määrusega ei reguleerita
gaasivarustuse tingimusi liikmesriikides, tuleks selles arvesse võtta tõsiasja,
et liikmesriikides on küttegaasi tehniliste omaduste ühtlustamise puudumise
tõttu jõus erinevad gaasiliikide ja toiterõhkude tingimused. Gaasiliikide
koostis ja toiterõhkude tehnilised kirjeldused kohas, kus küttegaasiseade
kasutusele võetakse, on väga olulised selle ohutu ja nõuetekohase toimimise
seisukohast ja seetõttu tuleks seda aspekti juba seadme projekteerimise etapis
arvesse võtta, et tagada selle vastavus gaasiliigile/gaasiliikidele ja
toiterõhule/toiterõhkudele, milleks seade on ette nähtud.
(19)     Selleks et vältida
küttegaasiseadmetega seotud kaubandustõkkeid, mis põhinevad tõsiasjal, et
gaasivarustuse tingimused ei ole veel ühtlustatud, ning et tagada ettevõtjatele
piisav teave, peaksid liikmesriigid aegsasti teavitama teisi liikmesriike ja
komisjoni oma territooriumil kasutatavatest gaasiliikidest ja toiterõhkudest
ning nende muutmisest.
(20)     Liikmesriikide teatis
gaasiliikide ja toiterõhkude kohta peaks sisaldama asjakohast vajalikku teavet
ettevõtjatele. Selles kontekstis ei ole tarnitud küttegaasi algne allikas
küttegaasiseadmete omaduste, toimimise ja teatatud gaasivarustuse tingimustele
vastavuse seisukohast oluline.
(21)     Liikmesriikidel soovitatakse
oma territooriumil kasutatavate gaasiperekondade ja gaasirühmade
kindlaksmääramisel võtta arvesse käimasolevat standardimistööd seoses gaasi
omadustega ja tagada seega kogu liidus ühtne ja kooskõlastatud lähenemisviis
küttegaaside harmoneerimisele standardimise teel.
(22)     Kui liikmesriigid võtavad
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/73/EÜ, mis käsitleb
maagaasi siseturu ühiseeskirju,[32]
ning Euroopa Standardikomitee käimasolevale tööle gaasi kvaliteedi tehniliste
kirjeldustega konkreetseid meetmeid biogaasi laialdasemaks kasutamiseks,
paisates nimetatud gaasi gaasijaotusvõrku või jaotades sellist gaasi eraldatud
süsteemide kaudu, peaksid nad tagama oma gaasiliike käsitleva teatise õigeaegse
ajakohastamise juhul, kui tarnitud gaasi kvaliteet ei jää juba teada antud
kvaliteedivahemikku.
(23)     Kui liikmesriigid kehtestavad
kooskõlas direktiiviga 2009/28/EÜ oma riiklikud tegevuskavad, et täita oma
kohustust suurendada taastuvenergia ja eeskätt biogaasi osakaalu energia
kogutarbimises, soovitatakse neil kaaluda võimalusi viia nimetatud gaas
gaasijaotusvõrku.
(24)     Liikmesriigid peaksid võtma
vajalikke meetmeid tagamaks, et gaasitarne tingimused ei põhjusta
kaubandustõkkeid ja et need ei piira kohalikele gaasivarustuse tingimustele
vastavate küttegaasiseadmete kasutuselevõttu.
(25)     Käesoleva määrusega hõlmatud
ja selle sätetele vastavad küttegaasiseadmed peaksid saama kasu kaupade vaba
liikumise põhimõttest. Nimetatud seadmete kasutuselevõttu tuleks lubada
tingimusel, et need vastavad kohaliku gaasivarustuse tingimustele.
(26)     Seadme andmeplaadil osutatud
seadme kategooriamärgis loob otseseose gaasiperekondade ja/või -rühmadega,
mille jaoks küttegaasiseade projekteeriti, et põletada kütust ohutult soovitud
tõhususe tasemel ja seega tagada seadme vastavus kohaliku gaasivarustuse
tingimustele.
(27)     Olulisi ohutuse, tervisekaitse
ja ratsionaalse energiakasutuse nõudeid tuleks jälgida, et tagada tavapärase
kasutuse korral küttegaasiseadmete ohutus soovitud tõhususe tasemel.
(28)     Olulisi nõudeid tuleks tõlgendada
ja kohaldada nii, et võetakse arvesse tehnika taset projekteerimise ja
valmistamise ajal, samuti tehnilisi ja majanduslikke kaalutlusi, mis on
kooskõlas tervisekaitse, ohutuse ja ratsionaalse energiakasutuse kõrge
tasemega.
(29)     Ettevõtjad peaksid vastutama
selle eest, et küttegaasiseadmed ja abiseadmed vastavad käesoleva määruse
nõuetele vastavalt oma rollile tarneahelas, et tagada avalike huvide, nagu
tervise, ohutuse, ratsionaalse energiakasutuse ning tarbijate ja muude
kasutajate, koduloomade ja vara kaitse kõrge tase ning aus konkurents liidu
turul.
(30)     Kõik tarne- ja
turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjaomaseid meetmeid
tagamaks, et nad teevad turul kättesaadavaks ainult käesoleva määrusega
vastavuses olevaid küttegaasiseadmeid. On vaja sätestada selge ja
proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne-
ja turustusahelas.
(31)     Toote kavandamise ja
tootmisprotsessiga detailselt kursis olev tootja on kõige sobivam täieliku
vastavushindamismenetluse korraldajaks. Seega peaks vastavushindamine jääma
ainult tootja kohustuseks.
(32)     Tootja peaks andma piisavat ja
üksikasjalikku teavet küttegaasiseadme ettenähtud kasutusviisi kohta, et
võimaldada selle nõuetekohast ja ohutut paigaldamist, kasutuselevõttu, kasutamist
ja hooldust. Kõnealune teave võib olla on vajalik lisada seadme ja selle
paigaldamiskeskkonna vaheliste liideste tehnilistesse spetsifikatsioonidesse.
(33)     Et hõlbustada teabevahetust
ettevõtjate, riiklike turujärelevalveasutuste ja tarbijate vahel, peaksid
liikmesriigid ergutama ettevõtjaid lisama postiaadressile veebiaadressi.
(34)     Tuleb tagada, et kolmandatest
riikidest liidu turule sisenevad küttegaasiseadmed ja abiseadmed oleksid
vastavuses kõigi käesoleva määruse nõuetega ja eelkõige, et tootjad oleksid
nimetatud seadmete ja abiseadmete suhtes rakendanud nõuetekohaseid
vastavushindamismenetlusi. Seepärast tuleks sätestada, et importijad tagavad
nende poolt turule lastavate küttegaasiseadmete ja abiseadmete vastavuse
käesoleva määruse nõuetele ning et nad ei lase turule seadmeid ja abiseadmeid,
mis kõnealustele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Samuti tuleks
sätestada, et importijad peavad tagama, et vastavushindamismenetlused on
läbitud ja et seadmete märgistus ning tootja koostatud dokumentatsioon on
pädevatele järelevalveasutustele kontrollimiseks kättesaadavad.
(35)     Levitaja teeb küttegaasiseadme
või abiseadme turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on
selle turule lasknud, ja ta peaks tegutsema nõuetekohase hoolikusega tagamaks,
et viis, kuidas ta seadet või abiseadet käsitseb, ei mõjuta negatiivselt selle
vastavust.
(36)     Küttegaasiseadet või abiseadet
turule lastes peaks iga importija seadmele märkima oma nime, registreeritud
ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava
postiaadressi. Erandid tuleks ette näha juhtudeks, kui seadme või abiseadme
suurus või laad seda ei võimalda. Siia kuuluvad juhud, kui importija peaks
avama pakendi, et kinnitada tootele oma nimi ja aadress.
(37)     Kui ettevõtja laseb
küttegaasiseadme või abiseadme turule oma nime või kaubamärgi all või muudab
toodet selliselt, et see võiks mõjutada küttegaasiseadme või abiseadme
vastavust käesoleva määruse nõuetele, tuleks teda pidada tootjaks ja talle
peaks laienema tootja kohustused.
(38)     Turuga lähedalt seotuna
peaksid levitajad ja importijad olema kaasatud pädevate riiklike asutuste
turujärelevalvetegevusse ning valmis aktiivselt osalema, andes kõnealustele
asutustele asjaomase küttegaasiseadme või abiseadmega seotud kogu vajaliku
teabe.
(39)     Küttegaasiseadme või abiseadme
jälgitavuse tagamine kogu tarneahela vältel aitab muuta turujärelevalve
lihtsamaks ja tõhusamaks. Tõhus jälgimissüsteem hõlbustab
turujärelevalveasutuste ülesannet teha kindlaks ettevõtjad, kes tegid mittevastavad
küttegaasiseadmed või abiseadmed turul kättesaadavaks.
(40)     Käesolevas määruses tuleks
piirduda oluliste nõuete esitamisega. Selleks et hõlbustada nimetatud nõuetele
vastavuse hindamist, on vaja ette näha vastavuse eeldus küttegaasiseadmetele
või abiseadmetele, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr
1025/2012 (mis käsitleb Euroopa standardimist)[33]
kohaselt vastu võetud harmoneeritud standarditele, eesmärgiga avaldada nende
nõuete üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid, eeskätt seoses
küttegaasiseadmete projekteerimise, tootmise, töötamise, ratsionaalse
energiakasutuse testimise ja paigaldamisega.
(41)     Määruses (EL) nr 1025/2012 on
sätestatud menetlus vastuväidete esitamiseks harmoneeritud standarditele, kui
need standardid ei vasta täielikult käesoleva määruse nõuetele.
(42)     Selleks et ettevõtjad saaksid
tõendada ja pädevad asutused tagada turul kättesaadavaks tehtavate
küttegaasiseadmete või abiseadmete vastavust olulistele nõuetele, on vajalik
sätestada nõuetele vastavuse hindamise menetlused. Otsuses nr 768/2008/EÜ on
sätestatud vastavushindamismenetluse moodulid, mis näevad ette erineva
rangusastmega menetlusi, vastavalt riski tasemele ja nõutud ohutustasemele.
Valdkondadevahelise ühtsuse nimel ja erakorraliste lahenduste vältimise
eesmärgil tuleks vastavushindamismenetluse valik teha kõnealuste moodulite
hulgast.
(43)     Küttegaasiseadmete tootjad
peaksid koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, et anda käesoleva määruse kohast
teavet seadme vastavuse kohta käesoleva määruse nõuetele ja muudele liidu
asjakohastele ühtlustavatele õigusaktidele.
(44)     Et tagada turujärelevalve
eesmärgil tulemuslik juurdepääs teabele, peaks kõigi küttegaasiseadmeid
käsitlevate kohaldatavate liidu õigusaktide kindlakstegemiseks vajalik teave
olema kättesaadav ühes ühises ELi vastavusdeklaratsioonis.
(45)     Abiseadmete tootjad peaksid
andma välja abiseadme vastavussertifikaadi, et esitada käesolevas määruses
nõutud teave abiseadme vastavuse kohta käesoleva määruse nõuetele. Kui
abiseadmele kohaldatakse ka teisi liidu ühtlustamisõigusakte, peaksid
abiseadmete tootjad andma vajaduse korral välja ka nende õigusaktide kohase ELi
vastavusdeklaratsiooni.
(46)     CE-märgis ehk küttegaasiseadme
vastavuse näitaja on nähtavaks tagajärjeks kogu menetlusele, mis hõlmab vastavushindamist
selle laiemas tähenduses. CE-märgist hõlmavad üldpõhimõtted ja selle seos
teiste märgistega on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. CE-märgise
kinnitamist käsitlevad eeskirjad tuleks sätestada käesolevas määruses.
(47)     Abiseadmed ei ole küttegaasiseadmed,
vaid vahetooted, mis on kättesaadavad üksnes spetsialistide hulgas ja mis on
ette nähtud seadmesse ühendamiseks. Kuna abiseadme nõuetekohane projekteerimine
aitab kaasa valmisseadme õigele ja ohutule töötamisele ja kuna seadme gaasiga
seotud ohte võib hinnata üksnes pärast abiseadme ühendamist, on asjakohane, et
abiseadmed ei kanna CE-märgist.
(48)     Küttegaasiseadmete ja
abiseadmete käesolevas määruses sätestatud olulistele nõuetele vastavuse
kontroll on vajalik selleks, et pakkuda kasutajatele ja kolmandatele isikutele
tõhusat kaitset.
(49)     Küttegaasiseadmete olulistele
nõuetele vastavuse tagamiseks on vaja kehtestada nõuetekohased
vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad järgima. Nimetatud menetlused
tuleks kehtestada direktiivis nr 768/2008/EÜ sätestatud vastavushindamise
moodulite alusel.
(50)     Käesolevas määruses sätestatud
vastavushindamismenetluste puhul on vajalik liikmesriikide poolt komisjonile
teatatud vastavushindamisasutuste sekkumine.
(51)     Kogemus on näidanud, et
direktiivis 2009/142/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused
peavad täitma, et neist saaks komisjoni teavitada, ei ole piisavad nende
asutuste ühtlaselt kõrgetasemeliseks toimimiseks kogu liidus. Siiski on
oluline, et kõik vastavushindamisasutused täidaksid oma funktsioone samal
tasemel ja õiglase konkurentsi tingimustes. Selleks on vaja kehtestada
kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad saada teavitatud,
et osutada vastavushindamisteenuseid.
(52)     Vastavushindamise kvaliteedi
ühtlase taseme tagamiseks tuleb kehtestada nõuded, mida peavad täitma
teavitavad asutused ja muud teavitatud asutuste hindamisse, nendest
teavitamisse ja järelevalvesse kaasatud asutused.
(53)     Kui vastavushindamisasutus
tõendab vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumidele, tuleks
eeldada, et ta vastab käesolevas määruses sätestatud vastavatele nõuetele.
(54)     Käesolevas määruses
kehtestatud süsteemi peaks täiendama määruses (EÜ) nr 765/2008 ette nähtud
akrediteerimissüsteem. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuste
pädevuse kontrollimise oluline vahend, tuleks seda kasutada ka teavitamise
eesmärgil.
(55)     Määrusega (EÜ) nr 765/2008
ette nähtud läbipaistev akrediteerimine, mis tagab vastavustunnistuste
usaldusväärsuse vajaliku taseme, peaks kujunema kogu liidu riiklike asutuste
jaoks eelistatuimaks vahendiks, millega tõendada vastavushindamisasutuste
tehnilist pädevust. Riiklikud asutused võivad siiski olla seisukohal, et neil
on olemas asjakohased vahendid, et kõnealune hindamine ise läbi viia. Tagamaks
teiste riiklike asutuste läbi viidud hindamiste piisav usaldusväärsus, tuleks
neil sellisel juhul esitada komisjonile ja teistele liikmesriikidele
dokumentaalsed tõendid selle kohta, et hinnatud vastavushindamisasutused
täidavad asjakohaste õigusaktidega kehtestatud nõudeid.
(56)     Vastavushindamisasutused
kasutavad tihti vastavushindamise mõne toimingu täitmiseks alltöövõtjaid või
tütarettevõtjaid. Liidu turule lastavate küttegaasiseadmete nõutava
kaitsetaseme tagamiseks on oluline, et vastavushindamisse kaasatud alltöövõtjad
ja tütarettevõtjad täidaksid seoses vastavushindamise ülesannetega samu nõudeid
kui teavitatud asutused. Seega on oluline, et teavitatavate asutuste pädevuse
ja tegevuse hindamine ning juba teavitatud asutuste järelevalve hõlmaks ka
alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tegevust.
(57)     Teavitamismenetluse tõhusust
ja läbipaistvust tuleb suurendada ning eelkõige kohandada seda uue
tehnoloogiaga, et luua elektroonilise teavitamise võimalus.
(58)     Kuna vastavushindamisasutused
võivad pakkuda oma teenuseid kogu liidus, peaksid teised liikmesriigid ja
komisjon saama võimaluse esitada teavitatud asutuste kohta vastuväiteid. Seega
on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgitada kõik võimalikud
vastavushindamisasutuste pädevust puudutavad kahtlused või probleemid, enne kui
nad alustavad tegevust teavitatud asutustena.
(59)     Konkurentsivõime suurendamise
eesmärgil on ülioluline, et vastavushindamisasutused kohaldaksid
vastavushindamismenetlusi ilma ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel
ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb tagada
vastavushindamismenetluste tehnilise rakendamise järjekindlus. Seda on võimalik
kõige paremini saavutada vastavushindamisasutuste vahelise asjakohase
koordineerimise ja koostöö kaudu.
(60)     Selleks et tagada käesoleva
määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda
rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
eeskirjad, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[34].
(61)     Nõuandemenetlust tuleks
kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega kohustatakse teavitavat
liikmesriiki võtma vajalikud parandusmeetmed teavitatud asutuste suhtes, mis ei
vasta enam teavitamise aluseks olnud nõuetele.
(62)     Tehnilise arengu
arvessevõtmiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu õigusakte
kooskõlas aluslepingu artikliga 290 seoses muudatustega selliste teatiste sisus
ja vormis, mis käsitlevad gaasivarustust liikmesriikide territooriumil.
(63)     Komisjon peaks delegeeritud
õigusakte ette valmistades ja koostades tagama asjaomaste dokumentide
samaaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
(64)     On vaja kehtestada üleminekukord,
mis võimaldab teha turul kättesaadavaks või võtta kasutusele küttegaasiseadmeid
ja abiseadmeid, mis on kooskõlas direktiiviga 2009/142/EÜ juba turule lastud.
(65)     Liikmesriigid peaksid
kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse
rikkumise korral, ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Karistused peaksid
olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
(66)     Kuna käesoleva määruse
eesmärki, nimelt tagada, et turul olevad küttegaasiseadmed täidavad nõudeid,
mis tagavad kasutajate tervise ja ohutuse ning koduloomade või vara kaitse ja
ratsionaalse energiakasutuse ning samas ka siseturu toimimise, ei suuda
liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja mõju tõttu on seda
parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa
Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas
kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev
määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(67)     Direktiiv 2009/142/EÜ tuleks
seepärast kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisala
(1)
Käesolevat määrust kohaldatakse seadmete ja
abiseadmete suhtes.
(2)
Käesoleva määruse kohaldamisel peetakse seadme
kasutamist tavapäraseks, kui täidetud on järgmised tingimused:
(a)
seade on õigesti paigaldatud ja sellele tehakse
tootja juhendi kohaselt korrapäraselt tehnohooldust;
(b)
seadme kasutamise ajal gaasi kvaliteet ja toiterõhk
kõiguvad tavapäraselt;
(c)
seadet kasutatakse ettenähtud otstarbel või
põhjendatult eeldataval viisil.
(3)
Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste toodete
suhtes:
(a)
tootmisruumides teostatavates tööstusprotsessides
kasutamiseks ette nähtud seadmed;
(b)
õhusõidukites ja raudteel kasutamiseks ette nähtud
seadmed;
(c)
laborites teadustöö otstarbel ajutiseks
kasutamiseks ette nähtud seadmed.
(4)
Juhul kui seadmeid ja abiseadmeid puudutavad
käesoleva määrusega hõlmatud aspektid on üksikasjalikumalt hõlmatud liidu muude
ühtlustamisõigusaktidega, käesolevat määrust selliste seadmete või abiseadmete
suhtes seoses nimetatud aspektidega ei kohaldata.
(5)
Käesoleva määruse I lisa punkti 3.5 sätestatud
olulist nõuet ratsionaalse energiakasutuse kohta ei kohaldata nende seadmete
suhtes, mis kuuluvad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 15 kohaselt kehtestatud
meetme kohaldamisalasse.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas
määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(1)
„seadmed” – toidu valmistamiseks, jahutamiseks, õhu
konditsioneerimiseks, ruumide kütmiseks, kuuma vee tootmiseks, valgustamiseks
ja pesemiseks kasutatavad küttegaasi põletavad seadmed, samuti puhurpõletid ja
puhurpõletiga varustatud küttekehad;
(2)
„abiseadmed” – ohutus-, juhtimis- ja
reguleerimisseadmed ja nende alakoostud, mida turustatakse kutsealaseks
kasutamiseks gaasiseadmetest eraldi ning mis on ette nähtud ühendamiseks
küttegaasiseadmesse või sellise seadme valmistamiseks;
(3)
„põlemine” – protsess, mille käigus küttegaas
reageerib hapnikuga, tootes soojust või valgust;
(4)
„pesemine” – pesemisprotsess tervikuna, sealhulgas
kuivatamine ja triikimine;
(5)
„küttegaas” – mis tahes kütus, mis temperatuuril
15 °C ja rõhul 1 baar on gaasilises olekus.
(6)
„tööstusprotsess” – materjalide, taimede,
elusloomade, loomsete saaduste, toiduainete või muude toodete ekstraheerimine,
kasvatamine, rafineerimine, töötlemine, tootmine, valmistamine või
ettevalmistamine nende kaubandusliku kasutamise otstarbel;
(7)
„erikonstruktsioon” – seadme konstruktsioon juhul,
kui see on ette nähtud üksnes spetsiifilise vajaduse rahuldamiseks
spetsiifilises protsessis;
(8)
„tootmisruumid” – mis tahes koht, kus peamine
tegevus on tööstuslik tootmisprotsess, mille suhtes kohaldatakse konkreetseid
riiklikke tervise- ja ohutuseeskirju;
(9)
„gaasi perekond” – rühm sarnase põlemiskäitumisega
küttegaase, mida omavahel ühendab hulk Wobbe indekseid;
(10)
„gaasirühm” – Wobbe indeksi konkreetne ulatus
asjaomases perekonnas;
(11)
„Wobbe indeks” – küttegaaside vahetatavuse näitaja,
mida kasutatakse erineva koostisega küttegaaside põlemisenergia väljundi
võrdlemiseks seadmes;
(12)
„seadme kategooria” – selliste gaasi perede ja/või
gaasirühmade identifitseerimine, mille ohutuks ja soovitud tulemuslikkuse
tasemel põletamiseks seade on ette nähtud, nagu näitab Euroopa Standardikomitee
määratud seadme kategooriamärgis;
(13)
„turul kättesaadavaks tegemine” – seadmete tasu
eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas
turustamiseks või kasutamiseks;
(14)
„abiseadmete turul kättesaadavaks tegemine” –
abiseadmete tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kutsealaseks
kasutamiseks eesmärgiga ühendada need seadmesse või valmistada selline seade;
(15)
„energiatõhusus” – seadme energiaväljundi ja
energiasisendi vaheline suhe;
(16)
„turule laskmine” – seadme või abiseadme liidu
turul esmakordselt kättesaadavaks tegemine;
(17)
„kasutuselevõtt” – seadme esmakordne kasutamine või
selle esmakordne kasutamine tootja oma tarbeks;
(18)
„tootja” – mis tahes füüsiline isik või juriidiline
isik, kes valmistab seadme või abiseadme või kes laseb selle projekteerida või
valmistada ja kes turustab seda oma nime või kaubamärgi all;
(19)
„volitatud esindaja” – liidus asuv füüsiline või
juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema
nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega;
(20)
„importija” – liidus asuv juriidiline või füüsiline
isik, kes laseb liidu turule kolmandast riigist pärit seadme või abiseadme;
(21)
„levitaja” – füüsiline või juriidiline isik
tarneahelas, välja arvatud tootja või importija, kes teeb seadme või abiseadme
turul kättesaadavaks;
(22)
„ettevõtja” – tootja, volitatud esindaja, importija
ja levitaja;
(23)
„tehniline spetsifikatsioon” – dokument, millega nähakse
ette seadmele või abiseadmele esitatavad tehnilised nõuded;
(24)
„harmoneeritud standard” – mõiste on määratletud
määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis c;
(25)
„akrediteerimine” – mõiste on määratletud määruse
(EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 10;
(26)
„riiklik akrediteerimisasutus” – mõiste on
määratletud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 11;
(27)
„vastavushindamine” – hindamisprotsess, mille
käigus hinnatakse, kas seadme või abiseadmega seotud käesolevas määruses
sätestatud olulised nõuded on täidetud;
(28)
„vastavushindamisasutus” – asutus, kes teeb
vastavushindamise toiminguid, sealhulgas kalibreerib, katsetab, sertifitseerib
ja kontrollib;
(29)
„tagasivõtmine” – meede, mille eesmärk on võtta
turult tagasi seade, mis on lõpptarbija jaoks juba kättesaadavaks tehtud;
(30)
„kõrvaldamine” – meede, mille eesmärk on takistada
turustusahelas oleva seadme või abiseadme turul kättesaadavaks tegemist;
(31)
„CE-märgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et
seade vastab märgise tootele paigaldamist sätestavate liidu ühtlustamisõigusaktide
alusel kohaldatavatele nõuetele;
(32)
„liidu ühtlustamisõigusaktid” – toodete turustuse
tingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid.
Artikkel 3
Turul
kättesaadavaks tegemine ja kasutuselevõtt
(1)
Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed
tagamaks, et seadmeid võib turul kättesaadavaks teha ja kasutusele võtta üksnes
siis, kui need vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(2)
Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed
tagamaks, et abiseadmeid võib turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui need
vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(3)
Käesolev määrus ei piira liikmesriikide õigust
kehtestada nõudeid, mida nad võivad pidada vajalikuks, tagamaks et inimesed,
koduloomad ja vara on seadmete tavapärase kasutuse ajal kaitstud, eeldusel et see
ei tähenda sellistel seadmetel muudatuste tegemist.
Artikkel 4
Gaasivarustuse
tingimused
(1)
Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi
liikmesriike aegsasti nende territooriumil kasutatavatest küttegaasi liikidest
ja vastavatest toiterõhkudest ning nende mis tahes muudatustest II lisas
sätestatud nõuete kohaselt.
(2)
Komisjon tagab edastatud teabe avaldamise Euroopa
Liidu Teatajas.
Artikkel 5
Olulised
nõuded
Seadmed ja abiseadmed peavad vastama nende
suhtes kohaldatavatele I lisas sätestatud olulistele nõuetele.
Artikkel 6
Vaba liikumine
(1)
Liikmesriigid ei keela, piira ega takista käesoleva
määrusega hõlmatud aspektidega seotud alustel käesoleva määrusega vastavuses
olevate seadmete turul kättesaadavaks tegemist ja kasutusele võtmist.
(2)
Liikmesriigid ei keela, piira ega takista käesoleva
määrusega hõlmatud riskidega seotud alustel käesoleva määrusega vastavuses
olevate abiseadmete turul kättesaadavaks tegemist ja kasutusele võtmist.
(3)
Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide kohustust
näha ette meetmeid seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
kasutamise ja hoonete energiatõhususe edendamisega kooskõlas direktiividega
2009/28/EÜ, 2010/31/EL ja 2012/27/EL. Sellised meetmed peavad olema vastavuses
aluslepinguga.
II PEATÜKK
ETTEVÕTJATE
KOHUSTUSED
Artikkel 7 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R2]
Tootjate
kohustused
(1)
Seadmeid või abiseadmeid turule lastes tagavad
tootjad, et need on kavandatud ja toodetud kooskõlas I lisas sätestatud
oluliste nõuetega.
(2)
Seadmete või abiseadmete tootjad koostavad III
lisas osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja viivad läbi artiklis 14 osutatud
vastavushindamismenetluse.
Kui esimeses lõigus osutatud menetlusega on
tõendatud seadme vastavus asjakohastele nõuetele, koostavad tootjad ELi
vastavusdeklaratsiooni ning kinnitavad tootele CE-märgise.
Kui esimeses lõigus osutatud menetlusega on
tõendatud abiseadme vastavus asjakohastele nõuetele, koostavad tootjad
abiseadme vastavussertifikaadi.
(3)
Tootjad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni ja
ELi vastavusdeklaratsiooni kümne aasta jooksul pärast seadme turule laskmist.
Tootjad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni ja
abiseadme vastavussertifikaadi kümne aasta jooksul pärast abiseadme turule
laskmist.
(4)
Tootjad tagavad menetluste olemasolu seeriatoodangu
vastavuse säilimiseks käesoleva määruse nõuetele. Arvesse võetakse muudatusi
seadme või abiseadme konstruktsioonis või omadustes ja muudatusi neis
harmoneeritud standardites või muudes tehnilistes spetsifikatsioonides, mille
põhjal seadme või abiseadme vastavus kinnitati.
Kui seda peetakse seadmest või abiseadmest
tulenevat ohtu silmas pidades asjakohaseks, kontrollivad tootjad tarbijate ja
teiste lõppkasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks turul kättesaadavaks
tehtud seadet pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad
registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate seadmete ja abiseadmete ja nende
tagasivõtmiste kohta ning teavitavad levitajaid kõnealusest järelevalvest.
(5)
Tootjad tagavad, et nende seadmed või abiseadmed
kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud nende identifitseerimist
võimaldavat elementi.
Kui seadme või abiseadme suurus või laad seda ei
võimalda, tagavad tootjad, et nõutav teave on esitatud pakendil.
(6)
Tootjad märgivad oma nime, registreeritud ärinime
või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi
seadmele või, kui see ei ole võimalik, seadme pakendile või sellega
kaasasolevasse kasutusjuhendisse. Aadress peab osutama ühele ainsale kohale,
kus tootjaga saab ühendust võtta. Kontaktandmed on esitatud asjaomase
liikmesriigi määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste kasutajate ning
turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.
Tootjad märgivad oma nime, registreeritud ärinime
või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi
abiseadmele või, kui see ei ole võimalik, abiseadme pakendile või sellega
kaasasolevasse kasutusjuhendisse. Aadress peab osutama ühele ainsale kohale,
kus tootjaga saab ühendust võtta.
(7)
Tootjad tagavad, et seadmega on kaasas I lisa
punkti 1.5 kohased juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi määratletud
keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.
Juhised ja ohutusteave peavad olema selged, arusaadavad ja mõistetavad.
Tootjad tagavad, et abiseadmega on kaasas
abiseadme vastavussertifikaat, mis sisaldab muu hulgas I lisa punkti 1.7
kohaseid juhiseid ühendamise või kokkupaneku, seadistamise, töö ja hooldamise
kohta keeles, mis on seadme tootjate jaoks kergesti arusaadav. Juhised peavad
olema selged, arusaadavad ja mõistetavad.
(8)
Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda,
et seade või abiseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale
määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia seade või
abiseade nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane, kõrvaldada see turult või
võtta tagasi. Kui seade või abiseade kujutab endast ohtu, teavitavad tootjad
sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad
seadme või abiseadme kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad
mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.
(9)
Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse
põhjendatud nõudmisel talle seadme või abiseadme käesolevale määrusele
vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele
asutusele kergesti arusaadav. Teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil
või elektrooniliselt. Importijad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel
koostööd nende poolt turule lastud seadmete või abiseadmetega kaasnevate ohtude
kõrvaldamiseks võetavates meetmetes.
Artikkel 8 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R3]
Volitatud
esindajad
(1)
Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata
volitatud esindaja.
Artikli 7 lõikes 1 sätestatud kohustused ja
tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei kuulu volitatud esindaja ülesannete
hulka.
(2)
Volitatud esindaja täidab ülesandeid tootjalt
saadud volituste piires. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt
järgmist:
(a)
säilitada ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilist
dokumentatsiooni riiklike ametiasutuste jaoks kättesaadavana vähemalt kümne
aasta jooksul pärast seadme turule laskmist;
(b)
säilitada abiseadme vastavussertifikaati ja
tehnilist dokumentatsiooni riiklike asutuste jaoks kättesaadavana vähemalt
kümne aasta jooksul pärast abiseadme turule laskmist;
(c)
esitada pädeva riikliku asutuse põhjendatud
nõudmisel kogu teave ja dokumentatsioon, mis tõendab seadme või abiseadme
vastavust nõuetele;
(d)
teha pädevate riiklike asutustega viimaste
nõudmisel koostööd kõigis volitatud esindaja volitustega hõlmatud seadmete või
abiseadmete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes.
Artikkel 9 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R4]
Importijate
kohustused
(1)
Importijad lasevad turule ainult nõuetele vastavaid
seadmeid või abiseadmeid.
(2)
Enne seadme turule laskmist tagavad importijad, et
tootja on läbi viinud artiklis 14 osutatud vastavushindamismenetluse. Nad
tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et seade kannab
CE-märgist, et sellega on kaasas I lisa punkti 1.5 kohased juhised ja
ohutusteave ning et tootja on täitnud artikli 7 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded.
Enne abiseadme turule laskmist tagavad importijad,
et tootja on läbi viinud vastavushindamismenetluse kooskõlas artikliga 14. Nad
tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et abiseade kannab
CE-märgist, et sellega on kaasas abiseadme vastavussertifikaat, mis sisaldab
muu hulgas I lisa punkti 1.7 kohaseid juhiseid ühendamise või kokkupaneku,
seadistamise, töö ja hooldamise kohta, ning et tootja on täitnud artikli 7
lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded.
Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et
seade või abiseade ei vasta I lisas sätestatud olulistele nõuetele, ei lase ta
seadet või abiseadet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Lisaks teavitab
importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui seade või abiseade kujutab
endast ohtu.
(3)
Importijad märgivad oma nime, registreeritud
ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava
postiaadressi seadmele või, kui see ei ole võimalik, seadme pakendile või
sellega kaasasolevasse dokumenti. Kontaktandmed on esitatud asjaomase
liikmesriigi määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate ning
turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.
Importijad märgivad oma nime, registreeritud
ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi
abiseadmele või, kui see ei ole võimalik, abiseadme pakendile. Kontaktandmed on
esitatud asjaomase liikmesriigi määratletud keeles, mis on seadme tootjate ja
turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.
(4)
Importijad tagavad, et seadmega on kaasas I lisa
punkti 1.5 kohased juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi määratletud
keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.
Importijad tagavad, et abiseadmega on kaasas
abiseadme vastavussertifikaat, mis sisaldab muu hulgas I lisa punkti 1.7
kohaseid juhiseid ühendamise või kokkupaneku, seadistamise, töö ja hooldamise
kohta asjaomase liikmesriigi määratletud keeles, mis on seadme tootjate jaoks
kergesti arusaadav.
(5)
Importijad tagavad, et sel ajal, kui seade või abiseade
on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine ega transportimine selle
vastavust I lisas sätestatud nõuetele.
(6)
Kui seda peetakse seadmest või abiseadmest
tulenevat ohtu silmas pidades asjakohaseks, kontrollivad importijad tarbijate
ja teiste lõppkasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks pädevate asutuste
nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel turul kättesaadavaks tehtud seadmeid või
abiseadmeid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad
registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate seadmete ja abiseadmete ja nende
tagasivõtmiste kohta ning teavitavad levitajaid kõnealusest järelevalvest.
(7)
Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust
uskuda, et seade või abiseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta
käesolevale määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia
seade või abiseade nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane, kõrvaldada
see turult või võtta tagasi. Kui seade või abiseade kujutab endast ohtu,
teavitavad importijad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid
asutusi, mille turul nad seadme või abiseadme kättesaadavaks tegid, esitades
eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.
(8)
Importijad säilitavad 10 aastat pärast seadme
turule laskmist turujärelevalveasutustele esitamiseks ELi
vastavusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon
esitatakse kõnealustele asutustele viimaste nõudmisel.
Importijad säilitavad 10 aastat pärast abiseadme
turule laskmist turujärelevalveasutustele esitamiseks abiseadme vastavussertifikaadi
koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon esitatakse kõnealustele
asutustele viimaste nõudmisel.
(9)
Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse
põhjendatud nõudmisel talle seadme või abiseadme vastavust tõendava kogu teabe
ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav.
Teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil või elektrooniliselt. Importijad
teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd nende poolt turule lastud
seadmete või abiseadmetega kaasnevate ohtude kõrvaldamiseks võetavates
meetmetes.
Artikkel 10 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R5]
Levitajate
kohustused
(1)
Seadet või abiseadet turul kättesaadavaks tehes
peavad levitajad hoolikalt järgima käesoleva määruse nõudeid.
(2)
Enne seadme turul kättesaadavaks tegemist
kontrollivad levitajad, kas seade kannab CE-märgist, kas sellega on kaasas I
lisa punkti 1.5 kohased juhised ja ohutusteave liikmesriigi määratud keeles,
millest saavad kergesti aru asjaomase riigi tarbijad ja muud lõppkasutajad,
mille turul toode kättesaadavaks tehakse, ning kas tootja ja importija on
täitnud vastavalt artikli 7 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 9 lõikes 3 sätestatud
nõuded.
Enne abiseadme turul kättesaadavaks tegemist
kontrollivad levitajad, kas abiseadmega on kaasas abiseadme
vastavussertifikaat, mis sisaldab muu hulgas I lisa punkti 1.7 kohaseid
juhiseid ühendamise või kokkupaneku, seadistamise, töö ja hooldamise kohta
keeles, millest seadme tootjad kergesti aru saavad, ning kas tootja ja
importija on täitnud artikli 7 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 9 lõikes 3
sätestatud nõuded.
Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et
seade või abiseade ei vasta I lisas sätestatud olulistele nõuetele, ei lase ta
seadet või abiseadet turule enne, kui see pole nõuetega vastavusse viidud.
Lisaks teavitab levitaja tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi, kui
seade või abiseade kujutab endast ohtu.
(3)
Levitajad tagavad, et sel ajal, kui seade või
abiseade on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine ega transportimine
selle vastavust I lisas sätestatud olulistele nõuetele.
(4)
Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust
uskuda, et seade või abiseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta
käesolevale määrusele, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed, et viia
seade nõuetega vastavusse, kõrvaldada see turult või võtta tagasi. Kui seade
kujutab endast ohtu, teavitavad levitajad sellest viivitamata nende
liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad seadme kättesaadavaks tegid,
esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete
kohta.
(5)
Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse
põhjendatud nõudmisel talle seadme või abiseadme vastavust tõendava teabe ja
dokumentatsiooni. Teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil või
elektrooniliselt. Levitajad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel
koostööd nende poolt turule lastud seadme või abiseadmega kaasnevate ohtude
kõrvaldamiseks võetavates meetmetes.
Artikkel 11 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R6]
Tootja
kohustuste kohaldamine importija ja levitaja suhtes
Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse
importijat või levitajat tootjana ning tema suhtes kohaldatakse artiklist 7
tulenevaid tootja kohustusi, kui ta laseb seadme või abiseadme turule oma nime
või kaubamärgi all või muudab juba turule lastud seadet või abiseadet viisil,
mis võib mõjutada vastavust käesoleva määruse nõuetele.
Artikkel 12 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R7]
Ettevõtjate
tuvastamine
Ettevõtjad esitavad turujärelevalveasutustele
nõudmise korral teabe, mille alusel on võimalik tuvastada järgmist:
(a)
ettevõtja, kes on neile seadme või abiseadme
tarninud;
(b)
ettevõtja, kellele nad on seadme või abiseadme
tarninud.
Ettevõtjad peavad olema valmis esitama
esimeses lõigus osutatud teavet kümne aasta jooksul pärast seda, kui seade või
abiseade neile tarniti ja kümne aasta jooksul pärast seda, kui nad ise seadet
või abiseadet tarnisid.
III PEATÜKK
SEADMETE
JA ABISEADMETE VASTAVUS
Artikkel 13 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R8]
Seadmete
ja abiseadmete vastavuse eeldus
Seadmed ja
abiseadmed, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega,
mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat
vastavuses I lisas osutatud oluliste nõuetega, mida nimetatud standardid või
nende osad käsitlevad.
Artikkel 14
Seadmete
ja abiseadmete vastavushindamismenetlus
(1)
Enne kui seade või abiseade turule lastakse, esitab
tootja selle vastavushindamismenetluse läbiviimiseks kooskõlas lõikega 2 või 3.
(2)
Seeriatoodetud seadmete ja abiseadmete vastavust
käesoleva määruse nõuetele kontrollitakse III lisa punktis 1 osutatud ELi
tüübihindamismenetluse käigus (moodul B – tootetüüp) tootja valikul koos ühega
järgmistest vastavushindamismenetlustest:
(a)
tüübivastavusmenetlus, mis põhineb tootmise
sisekontrollil, lisaks III lisa punktis 2 sätestatud juhuslike ajavahemike
järel tehtud seadme või abiseadme kontrollid (moodul C2) või
(b)
tüübivastavusmenetlus, mis põhineb III lisa punktis
3 sätestatud tootmisprotsessi kvaliteedi tagamisel (moodul D), või
(c)
tüübivastavusmenetlus, mis põhineb III lisa punktis
4 sätestatud tootekvaliteedi tagamisel (moodul E), või
(d)
tüübivastavusmenetlus, mis põhineb III lisa punktis
5 sätestatud seadme või abiseadme kinnitamisel (moodul F).
(3)
Seadme tootmise korral üksiktootena või väikestes
kogustest võib tootja valida vastavusmenetluse, mis põhineb III lisa punktis 6
sätestatud tooteühiku kinnitamisel (moodul G).
(4)
Pärast lõike 2 punktides a–d või lõikes 3 osutatud
menetluste lõpetamist kinnitab tootja nõuetele vastavale seadmele artikli 18
kohaselt CE-märgise ja koostab ELi vastavusdeklaratsiooni.
Pärast lõike 2 punktides a–d osutatud menetluste
lõpetamist annab abiseadme tootja välja abiseadme vastavussertifikaadi.
(5)
Seadme või abiseadme vastavushindamismenetlusega
seotud protokollid ja kirjad koostatakse lõigetes 2 ja 3 osutatud menetluste
läbiviimise eest vastutava asutuse asukohariigi ametlikus keeles/ametlikes
keeltes või asutuse heaks kiidetud keeles.
Artikkel 15
ELi
vastavusdeklaratsioon [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R10]
(1)
ELi vastavusdeklaratsioon kinnitab, et I lisas
sätestatud olulised nõuded on täidetud.
(2)
ELi vastavusdeklaratsioon järgib V lisas sätestatud
näidise ülesehitust, sisaldab III lisas sätestatud asjakohastes
vastavushindamismenetlustes määratletud elemente, ning seda ajakohastatakse
pidevalt. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus
seade turule lastakse või turul kättesaadavaks tehakse.
(3)
Kui seadme suhtes kohaldatakse enam kui üht ELi
vastavusdeklaratsiooni ette nägevat liidu õigusakti, koostatakse üks neid kõiki
arvestav deklaratsioon. Deklaratsioon sisaldab teavet asjaomaste õigusaktide
kohta, sealhulgas nende avaldamisviiteid.
(4)
ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab
tootja endale vastutuse seadme vastavuse eest käesolevas määruses sätestatud
nõuetele.
Artikkel 16
Abiseadme
vastavussertifikaat
(1)
Abiseadme vastavussertifikaat kinnitab, et I lisas
sätestatud olulised kohaldatavad nõuded on täidetud.
(2)
Abiseadme vastavussertifikaat järgib VI lisas
sätestatud näidise ülesehitust. Selleks et aidata kaasa vastavusele I lisas
valmisseadmetele kohaldatavatele põhinõuetele, esitatakse abiseadme
vastavussertifikaadil abiseadme omadused ja sertifikaat sisaldab juhiseid selle
kohta, kuidas see tuleb seadmega ühendada või sellise seadme saamiseks kokku
panna. Sertifikaat sisaldab ka III lisas sätestatud asjakohastes vastavushindamismenetlustes
määratletud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. Sertifikaat on
koostatud keeles, millest seadme tootjad kergesti aru saavad.
(3)
Abiseade tarnitakse koos abiseadme
vastavussertifikaadiga.
(4)
Kui abiseade on hõlmatud muude liidu õigusaktidega,
mis hõlmavad muid CE-märgist nõudvaid aspekte, näitavad viimased, et abiseade
vastab eeldatavasti nende muude õigusaktide sätetele. Sel juhul esitatakse
nende õigusaktidega nõutavates ja abiseadmega kaasas olevates dokumentides,
märkustes ja juhendites nimetatud õigusaktide Euroopa Liidu Teatajas
avaldamise viide.
(5)
Abiseadme vastavussertifikaadi koostamisega võtab
tootja endale vastutuse abiseadme vastavuse eest käesolevas määruses sätestatud
nõuetele.
Artikkel 17 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R11]
CE-märgise
üldpõhimõtted
CE-märgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr
765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid.
Artikkel 18 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R12]
CE-märgise
ja pealdiste kinnitamise eeskirjad ja tingimused
(1)
CE-märgis ja IV lisas osutatud pealdised
kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil seadmele või selle
andmeplaadile.
(2)
IV lisa punktis 2 osutatud pealdised kinnitatakse
nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil abiseadmele või selle andmeplaadile,
juhul kui see on asjakohane.
(3)
CE-märgis või IV lisas osutatud pealdised
kinnitatakse seadmele või abiseadmele enne selle turule laskmist.
(4)
CE-märgisele järgneb seadme tootmise kontrollifaasi
kaasatud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber.
(5)
Tootmise kontrollifaasi kaasatud teavitatud asutuse
identifitseerimisnumber kinnitatakse abiseadmele.
(6)
CE-märgisele ning lõigetes 4 ja 5 osutatud
identifitseerimisnumbrile võib järgneda muu märgis, mis osutab erilisele ohule
või kasutusviisile.
IV PEATÜKK
VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST
TEAVITAMINE
Artikkel 19 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R13]
Teavitamine
Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi
liikmesriike asutustest, kes on volitatud kolmanda isikuna täitma
vastavushindamisülesandeid kooskõlas artikliga 14.
Artikkel 20 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R14]
Teavitavad
asutused
(1)
Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes
vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja nendest teavitamiseks ning
teavitatud asutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise
eest, samuti artiklis 24 sätestatud nõuete täitmise eest.
(2)
Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1
osutatud hindamist ja järelevalvet teeb määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja
sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus.
(3)
Kui teavitav asutus delegeerib või annab muul
viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või jälgimise asutusele,
mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja
täitma mutatis mutandis artikli 21 lõigetes 1–6 sätestatud nõudeid. Lisaks
peavad kõnealusel asutusel olema korraldused oma tegevusest tulenevate kulude
katmiseks.
(4)
Teavitav ametiasutus vastutab täielikult lõikes 3
osutatud asutuse tegevuse eest.
Artikkel 21 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R15]
Nõuded
teavitavale asutusele
(1)
Teavitav asutus luuakse nii, et ei tekiks huvide
konflikti vastavushindamisasutustega.
(2)
Teavitava asutuse tööd korraldatakse ja juhitakse
nii, et oleks tagatud asutuse objektiivsus ja erapooletus.
(3)
Teavitava asutuse töö korraldatakse nii, et
vastavushindamisasutusest teavitamisega seotud otsused teeb pädev isik, kes ei
viinud läbi hindamist.
(4)
Teavitav asutus ei tohi pakkuda ega osutada
teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid
ärilisel või konkureerival alusel.
(5)
Teavitav asutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.
(6)
Teavitaval asutusel peab oma ülesannete
nõuetekohaseks täitmiseks olema piisavalt pädevaid töötajaid.
Artikkel 22 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R16]
Teavitavate
asutuste teabekohustused
Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma
vastavushindamisasutuste hindamise, nendest teavitamise ja teavitatud asutuste
järelevalve menetlustest, ning neis tehtud muudatustest.
Komisjon teeb
kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.
Artikkel 23 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R17]
Nõuded
teavitatud asutusele
(1)
Teavituse esitamiseks peab teavitatud asutus
vastama lõigetes 2–11 sätestatud nõuetele.
(2)
Vastavushindamisasutus peab olema asutatud
vastavalt liikmesriigi õigusele ning olema õigusvõimeline isik.
(3)
Vastavushindamisasutus peab olema kolmandast
isikust asutus, kes on sõltumatu organisatsioonist või seadmest või
abiseadmest, mida ta hindab.
Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või
kutseliitu, mis esindab nende seadmete või abiseadmete projekteerimise,
tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega seotud
ettevõtteid, mida ta hindab, võib – tingimusel, et ta on sõltumatu, ja kui on
tõestatud, et puudub huvide konflikt – pidada selliseks asutuseks.
(4)
Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja
vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla ei
hinnatavate seadmete või abiseadmete projekteerija, tootja, tarnija,
paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja ega hooldaja ega esindada mõnda nimetatud
isikut. See ei välista vastavushindamisasutuse tegevuseks vajalike hinnatud
seadmete või abiseadmete kasutamist ega selliste seadmete või abiseadmete
kasutamist isiklikuks otstarbeks.
Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja
vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla
otseselt seotud nende seadmete või abiseadmete projekteerimise, tootmise või
valmistamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada
sellega tegelevat isikut. Nad ei tohi osaleda tegevuses, mis võib seada
kahtluse alla nende otsuste sõltumatuse ja usaldusväärsuse vastavushindamistoimingutes,
mille tegemiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste
puhul.
Vastavushindamisasutused tagavad, et nende
tütarettevõtjate või lepingupartnerite tegevus ei mõjuta
vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust.
(5)
Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teevad
vastavushindamistoiminguid suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase
tehnilise pädevusega ning ei allu ühelegi surveavaldusele ega ahvatlusele,
eelkõige rahalisele, mis võib nende otsuseid või vastavushindamistoimingute
tulemusi mõjutada; see on eriti oluline isikute või isikute rühmade puhul, kes
on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest.
(6)
Vastavushindamisasutus peab olema võimeline täitma
temale II lisa alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega
seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus
täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja vastutusel.
Vastavushindamisasutuse käsutuses peavad olema
alati kõigile seadmete või abiseadmete liikidele või kategooriatele, millega
seoses temast on teavitatud, ning kõigile vastavushindamismenetlustele vastavad
järgmised vahendid:
(a)
töötajad, kellel on tehnilised teadmised ning
piisav asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks;
(b)
menetluste kirjeldused, mille kohaselt
vastavushindamist tehakse ning mis tagavad läbipaistvuse ning nende menetluste
kordamise võimaluse. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused,
kus eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud
tegevust;
(c)
menetlused tegevuseks, mille raames võetakse
asjakohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri,
kõnealuse seadme või abiseadme tehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas
tegemist on mass- või seeriatootmisega.
Vastavushindamisasutusel peavad olema vajalikud
vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase teostamisega seotud tehniliste
ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs vajalikule varustusele ja
vahenditele.
(7)
Vastavushindamistoimingute teostamise eest
vastutavatel töötajatel peavad olema järgmised oskused:
(a)
põhjalik tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis
hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, millega seoses nimetatud
vastavushindamisasutusest on teavitatud;
(b)
piisavad teadmised nende poolt tehtavate
hindamistoimingute nõuetest ning hindamistoimingute tegemiseks kohased oskused;
(c)
I lisas sätestatud oluliste nõuete, kohaldatavate
harmoneeritud standardite ning ELi ühtlustamisõigusaktide ja siseriiklike
õigusaktide asjakohaste sätete tundmine ja mõistmine;
(d)
oskus koostada sertifikaate, protokolle ja
aruandeid, mis tõestavad hindamistoimingute läbiviimist.
(8)
Tuleb tagada vastavushindamisasutuste, nende
juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate
erapooletus.
Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja
vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate tasu suurus ei
tohi sõltuda tehtud hindamistoimingute arvust ega nende tulemustest.
(9)
Vastavushindamisasutus sõlmib
vastutuskindlustuslepingu, välja arvatud juhul, kui vastutust kannab riik
vastavalt riigisisesele õigusele või kui vastavushindamise eest vastutab
otseselt liikmesriik ise.
(10)
Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad
ametisaladust teabe osas, mis on saadud III lisa või selle rakendamiseks
kehtestatud riigisisese õiguse mis tahes sätte kohaselt täidetud ülesannete
käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus
asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse.
(11)
Vastavushindamisasutused osalevad asjakohases
standardimistöös ja asjakohaste liidu ühtlustamisõigusaktide alusel loodud
teavitatud asutuste koordineerimisrühma töös või tagavad, et tema
vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad on sellisest
tegevusest teadlikud, ning rakendavad nimetatud rühma töö tulemusena koostatud
haldusotsuseid ja -dokumente üldiste suunistena.
Artikkel 24 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R18]
Nõuetele
vastavuse eeldamine teavitatud asutuse puhul
Kui vastavushindamisasutus tõendab, et ta
vastab sellistes asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades
sätestatud kriteeriumidele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu
Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 23 sätestatud nõuetele
kohaldatavate harmoneeritud standarditega hõlmatud nõuete ulatuses.
Artikkel 25 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R20]
Teavitatud
asutuse tütarettevõtjad ja alltöövõtjad
(1)
Kui teavitatud asutus sõlmib vastavushindamisega
seotud ülesannete täitmiseks lepingu või teeb selle ülesandeks
tütarettevõtjale, tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklis
23 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale asutusele.
(2)
Teavitatud asutus vastutab täielikult oma
alltöövõtjate ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, olenemata sellest,
kus nad asuvad.
(3)
Alltöövõtjat või tütarettevõtjat võib kasutada ainult
kliendi nõusolekul.
(4)
Teavitatud asutus hoiab teavitavatele asutustele
kättesaadavana dokumente, mis puudutavad alltöövõtja või tütarettevõtja
kvalifikatsiooni hindamist ja nende tehtud tööd III lisa alusel.
Artikkel 26 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R22]
Teavitamise
taotlus
(1)
Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse
selle liikmesriigi teavitavale asutusele, mille territooriumil ta asub.
(2)
Teavitamise taotlusele lisatakse
vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja seadme/abiseadme
või seadmete/abiseadmete kirjeldus, millega tegelemiseks ta väidab end pädev
olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistus
(kui selline on olemas), milles kinnitatakse, et vastavushindamisasutus vastab
artiklis 23 sätestatud nõuetele.
(3)
Kui vastavushindamisasutus ei saa
akrediteerimistunnistust esitada, esitab ta teavitavale asutusele dokumendid,
mille alusel saab vastavust artiklis 23 sätestatud nõuetele kontrollida,
tunnustada ja korrapäraselt jälgida.
Artikkel 27 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R23]
Teavitamismenetlus
(1)
Teavitavad asutused võivad teavitada ainult
artiklis 23 sätestatud nõuetele vastavatest vastavushindamisasutustest.
(2)
Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide
teavitamiseks komisjoni väljatöötatud ja tema hallatavat elektroonilist
teavitamise vahendit.
(3)
Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet
vastavushindamisega seotud tegevusest, vastavushindamismoodulist või
-moodulitest ja asjaomasest seadmest/abiseadmest või seadmetest/abiseadmetest
ning asjakohase pädevuse kinnitusest.
(4)
Kui teavitus ei põhine artikli 26 lõikes 2 osutatud
akrediteerimistunnistusel, esitab teavitav asutus komisjonile ja teistele
liikmesriikidele dokumentaalsed tõendid, mis kinnitavad, et
vastavushindamisasutus on pädev ja et on kehtestatud asutuse korrapärast
järelevalvet tagav kord, millega tagatakse ka edaspidi vastavus artiklis 23
sätestatud nõuetele.
(5)
Asjaomane asutus võib tegutseda teavitatud
asutusena ainult juhul, kui komisjon või teised liikmesriigid ei ole esitanud
vastuväiteid kas kahe nädala jooksul pärast teavitamist – kui kasutatakse
akrediteerimistunnistust – või kahe kuu jooksul pärast teavitamist – kui
akrediteerimist ei kasutata.
Ainult sellist asutust käsitatakse käesoleva
määruse mõistes teavitatud asutusena.
(6)
Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse
teavituse kõigist asjaomastest hilisematest muudatustest.
Artikkel 28 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R24]
Identifitseerimisnumber
ja loetelu teavitatud asutustest
(1)
Komisjon määrab teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri.
Komisjon määrab üheainsa identifitseerimisnumbri,
isegi kui asutuse kohta esitatakse teavitus liidu mitme erineva õigusakti
alusel.
(2)
Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks käesoleva
määruse alusel nimekirja teavitatud asutustest; nimekiri sisaldab ka asutustele
antud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks neist on
teavitatud.
Komisjon tagab, et nimekirja ajakohastatakse.
Artikkel 29 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R25]
Teavituse
muutmine
(1)
Kui teavitav asutus on tuvastanud või talle on
teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 23 sätestatud nõuetele
või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab teavitav asutus teavitust,
peatab teavituse või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või
kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teatab sellest viivitamata
komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
(2)
Juhul kui teavitust piiratakse, see peatatakse või
tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, astub
teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente
menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleksid nõudmisel
kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele asutustele.
Artikkel 30 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R26]
Teavitatud
asutuste pädevuse vaidlustamine
(1)
Komisjon uurib igat juhtumit, mille puhul tal on
kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole
enam pädev või et teavitatud asutus ei täida enam talle esitatud nõudeid ja
ülesandeid.
(2)
Teavitav liikmesriik esitab komisjonile viimase
nõudmisel kogu teabe seoses teavituse alusega või asjaomase teavitatud asutuse
pädevuse säilimisega.
(3)
Komisjon tagab, et tundlikku teavet, mille ta oma
uurimise käigus on kogunud, käsitatakse konfidentsiaalsena.
(4)
Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei
täida või on lakanud täitmast teavitamise aluseks olevaid nõudeid, võtab ta
vastu rakendusakti, milles nõutakse, et teavitav liikmesriik võtaks
parandusmeetmed, sealhulgas tühistaks vajaduse korral teavituse.
Esimeses lõigus nimetatud rakendusakt võetakse
vastu kooskõlas artikli 36 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 31 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R27]
Teavitatud
asutuste töökohustused
(1)
Teavitatud asutused teevad vastavushindamisi
kooskõlas III lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega.
(2)
Vastavushindamistoiminguid tehakse tasakaalustatud
viisil, ettevõtjaid liigselt koormamata.
Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete
täitmise käigus arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema
struktuuri, kõnealuse seadme või abiseadme tehnoloogia keerukuse astet ning
seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.
Seejuures järgivad nad siiski rangusastet ja
kaitsetaset, mida nõutakse, et tagada seadme või abiseadme vastavus käesoleva
määruse sätetele.
(3)
Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole
järginud I lisas sätestatud olulisi nõudeid või vastavaid harmoneeritud
standardeid või muid tehnilisi spetsifikatsioone, nõuab ta kõnealuselt tootjalt
asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta vastavustunnistust.
(4)
Kui teavitatud asutus avastab pärast sertifikaadi
väljastamist vastavuse järelevalve käigus, et seade või abiseade ei vasta enam
nõuetele, nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab
või tühistab sertifikaadi.
(5)
Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole
soovitud mõju, teavitatud asutus kas piirab sertifikaati, peatab selle või
tunnistab kehtetuks.
Artikkel 32
Teavitatud
asutuste otsuste vaidlustamine
Liikmesriigid tagavad, et on olemas menetlus
teavitatud asutuste otsuste vaidlustamiseks.
Artikkel 33 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R28]
Teavitatud
asutuste teabekohustus
(1)
Teavitatud asutus teavitab teavitavat asutust
järgmisest:
(a)
sertifikaadi andmisest keeldumine, selle piiramine,
peatamine või tühistamine;
(b)
teavituse sihtvaldkonda ja tingimusi mõjutavad
asjaolud;
(c)
turujärelevalveasutustelt saadud teabenõuded
vastavushindamistoimingute kohta;
(d)
nõudmise korral vastavushindamistoimingud, mida nad
teavituse sihtvaldkonnas on teinud, ja muu tegevus, sealhulgas piiriülene
tegevus ja alltöövõtt.
(2)
Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva
määruse alusel teavitatud sarnase vastavushindamistegevuse ja samade seadmete
või abiseadmetega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja
taotluse korral ka positiivsete vastavushindamistulemuste kohta.
Artikkel 34 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R29]
Kogemuste
vahetus
Komisjon korraldab kogemuste vahetuse
liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate siseriiklike asutuste vahel.
Artikkel 35 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
R30]
Teavitatud
asutuste töö koordineerimine
Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel
teavitatud asutuste tegevus põhineb asjakohasel koordineerimisel ja koostööl
ning toimub teavitatud asutuste valdkondliku töörühma või töörühmade vormis.
Liikmesriigid tagavad nende teavitatud
asutuste osalemise nimetatud rühma või rühmade töös otseselt või määratud
esindajate vahendusel.
V PEATÜKK
KOMITEEMENETLUS
Artikkel 36
Komiteemenetlus
(1)
Komisjoni abistab küttegaasiseadmete komitee.
Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
(2)
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
(EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Artikkel 37
Lisade
muutmine
Gaasivarustuse tingimuste tehnilise arengu
arvessevõtmiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 38 vastu delegeeritud
õigusakte seoses II lisas sätestatud liikmesriikide territooriumil kasutatavaid
gaasivarustuse tingimusi käsitlevate teatuste sisu ja vormi muudatustega.
Artikkel 38
Delegeeritud
volituste rakendamine
(1)
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
(2)
Artiklis 37 osutatud volitused delegeeritakse
määramata ajaks.
(3)
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 37
osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud
hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide
kehtivust.
(4)
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(5)
Artikli 37 alusel vastu võetud delegeeritud
õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe
kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja
nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda
tähtaega kahe kuu võrra.
VI PEATÜKK
ÜLEMINEKU-
JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 39
Karistused
Liikmesriigid kehtestavad normid käesoleva
määruse sätete rikkumise eest ettevõtjatele kohaldatavate karistuste kohta ja
võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Kõnealused normid
võivad hõlmata kriminaalkaristusi raskete rikkumiste eest.
Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad,
proportsionaalsed ja hoiatavad.
Liikmesriigid teatavad nendest normidest
komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja
teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest normidesse tehtavatest
muudatustest.
Artikkel 40
Üleminekusätted
(1)
Liikmesriigid ei takista direktiiviga 2009/142/EÜ
hõlmatud ja selle direktiivi nõuetele vastavate ning enne [artikli 42 lõikes
2 osutatud kuupäev] turule lastud seadmete turul kättesaadavaks tegemist
ja/või kasutusele võtmist.
(2)
Liikmesriigid ei takista direktiiviga 2009/142/EÜ
hõlmatud ja selle direktiivi nõuetele vastavate ning enne [artikli 42 lõikes
2 osutatud kuupäev] turule lastud abiseadmete turul kättesaadavaks
tegemist.
Artikkel 41
Kehtetuks
tunnistamine
Direktiiv 2009/142/EÜ tunnistatakse kehtetuks
alates [artikli 42 lõikes 2 osutatud kuupäev].
Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt VII
lisas esitatud vastavustabelile.
Artikkel 42
Jõustumine
ja kohaldamine
(1)
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
(2)
Määrust kohaldatakse alates [kahe aasta jooksul
pärast jõustumist].
(3)
Erandina lõikest 2 kohaldatakse artikleid 19–35
alates [kuus kuud pärast jõustumist].
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT L 330, 16.12.2009, lk 10.
[2]               EÜT L 196, 26.7.1990, lk 15.
[3]               ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.
[4]               EÜT L 167, 22.6.1992, lk 17.
[5]               ELT L 239, 6.9.2013, lk 136.
[6]               ELT L 239, 6.9.2013, lk 162.
[7]               ELT L 278, 12.10.2012, lk 1.
[8]               ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.
[9]               ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.
[10]             ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.
[11]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012,
25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse
nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ,
2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks
nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ
(ELT L 316, 14.11.2012.)
[12]             Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrus, milles käsitletakse toodete turujärelevalvet ning millega muudetakse
nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 1999/5/EÜ, 2000/9/EÜ,
2000/14/EÜ, 2001/95/EÜ, 2004/108/EÜ, 2006/42/EÜ, 2006/95/EÜ, 2007/23/EÜ,
2008/57/EÜ, 2009/48/EÜ, 2009/105/EÜ, 2009/142/EÜ ja 2011/65/EL ning määrust
(EL) nr 305/2011, määrust (EÜ) nr 764/2008 ja määrust (EÜ) nr 765/2008
(COM(2013) 75 final).
[13]             EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.
[14]             ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.
[15]             Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, KOM(2011) 206 lõplik.
[16]             Ex-post evaluation of Directive 2009/142/EC on appliances
burning gaseous fuels (GAD), Final Report, Risk & Policy Analysts Limited,
märts 2011,
http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/03_2011_finalreport_gas_en.pdf.
[17]             Uus õigusraamistik – ühtlustamispakett (kaupade paketi
rakendamine), komisjoni talituste töödokument (mõjuhinnang) – lisatud
dokumendile „10 ettepanekut viia toodete harmoneerimise direktiivid vastavusse
otsusega nr 786/2008/EÜ”, SEK(2011) 1376 lõplik.
[18]             http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2004:296:0002:0007:ET:PDF.

[19]             Näiteks biomassist toodetud küttegaas, kus „biomass”
tähendab bioloogilist ja põllumajanduslikku päritolu, metsatööstusest ja
sellega seotud tööstusest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest pärit
toodete, jäätmete ja jääkide biolagunevaid osi (sealhulgas taimsed ja loomsed
ained), samuti tööstus- ja olmejäätmete biolagunevaid osi.
[20]             Mandaat M400 – I faas: Standardization in the field of gas
qualities, Final report, CEN/BT/WG 197 (2012) evaluating the impact of H gas
quality variations on the behaviour of GAD compliant appliances (Standardimine
gaasi omaduste valdkonnas, lõplik aruanne CEN/BT/WG 197 (2012), milles
hinnatakse H-gaasi omaduste varieerumise mõju GAD-le vastavate seadmete töös.)
Mandaat M475:
CENile transpordis ja maagaasitorustikesse paiskamiseks kasutatava biometaani
standardimiseks antud mandaat.
[21]             ELT C […], […], lk […].
[22]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/142/EÜ, 30.
november 2009, küttegaasiseadmete kohta (ELT L 330, 16.12.2009, lk 10).
[23]             ELT C 136, 4.6.1985, lk 1.
[24]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012,
25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse
nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ,
2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks
nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr
1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).
[25]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 768/2008/EÜ, 9.
juuli 2008, toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse
kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 82).
[26]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9.
juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded
seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93
(ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).
[27]             ELT L […], […], lk […]..
[28]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ, 21.
oktoober 2009, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete
ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).
[29]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23.
aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise
edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja
hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).
[30]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL, 19.
mai 2010, hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).
[31]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL, 25.
oktoober 2012, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive
2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja
2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).
[32]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/73/EÜ, 13.
juuli 2009, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega
tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).
[33]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012,
25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse
nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ,
2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks
nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr
1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).
[34]             Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 20122, millega kehtestatakse
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT
L 55, 28.2.2011, lk 13).
I LISA
OLULISED
NÕUDED
SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED
1. Määruses sätestatud olulised nõuded on
kohustuslikud.
2. Olulisi nõudeid tuleb tõlgendada ja
kohaldada selliselt, et arvesse võetakse tehnika taset ja käibelolevaid projekteerimis-
ja tootmistavasid, samuti tehnilisi ja majanduslikke kaalutlusi, mis on
kooskõlas tervise ja ohutuse kõrgetasemelise kaitsega.
1.         ÜLDNÕUDED
1.1. Seadmed projekteeritakse ja toodetakse
selliselt, et need töötavad ohutult ja ei põhjusta tavapärase ja ette nähtud
võimsusega kasutuse korral ohtu inimestele, koduloomadele ega varale.
Abiseadmed projekteeritakse ja toodetakse
selliselt, et need täidavad tõrgeteta oma otstarvet, olgu need ette nähtud
seadmesse ühendamiseks või sellise seadme algdetailideks.
1.2. Tootjal on kohustus analüüsida ohte, et
tuvastada need, mis kehtivad tema seadme või abiseadme suhtes. Seejärel peab ta
seadme projekteerimisel ja tootmisel arvestama analüüsi tulemusi.
1.3. Sobivaimaid lahendusi otsides peab seadme
või abiseadme tootja järgima järgmisi põhimõtteid nende esitamise järjekorras:
(a)
tegema kõik võimaliku ohtude kõrvaldamiseks või
vähendamiseks (olemuslikult ohutu projekteerimine ja tootmine);
(b)
ohtude puhul, mida ei ole võimalik kõrvaldada,
võtma vajalikud kaitsemeetmed;
(c)
kui võetud kaitsemeetmed on puudulikud, teavitama
kasutajaid jääkohtudest ning märkima, kas on vaja kindlaid ettevaatusabinõusid.
1.4. Seadme projekteerimisel ja tootmisel ning
kasutusjuhendite koostamisel ei võta tootja arvesse üksnes seadme ettenähtud
kasutusotstarvet, vaid ka mõistlikult eeldatavat otstarvet.
1.5. Turule laskmisel on toode varustatud:
(a)
paigaldajale mõeldud tehniliste juhistega;
(b)
kasutajale mõeldud kasutus- ja hooldusjuhenditega;
(c)
asjakohaste hoiatusmärgistega, mis peavad olema ka
pakendil.
Juhendid ja hoiatusmärgised on tarbijatele ja
muudele lõppkasutajatele arusaadavas keeles, nagu on määratlenud asjaomane
liikmesriik.
1.6.1.
Paigaldajale mõeldud tehnilised juhised sisaldavad kõiki vajalikke paigaldus-,
seadistus- ja hooldusjuhendeid, et tagada nende tööde korrektne teostamine ja
seadme ohutu kasutamine.
Paigaldusjuhised
sisaldavad ka tehnilisi üksikasju seadme ja paigalduskoha liidese kohta, et
lülitada seade nõuetekohaselt gaasivõrku, omatarbeenergiavarustuse kohta, õhu
etteande kohta põlemisel ja gaasipõlemisjääkide väljajuhtimise süsteemi kohta.
1.6.2. Kasutajale mõeldud kasutus- ja
hooldusjuhendid sisaldavad kõikvõimalikku teavet seadme ohutu kasutamise
tagamiseks ning ennekõike juhivad kasutaja tähelepanu kõikvõimalikele
kasutuspiirangutele.
Seadme tootja tagab, et seadmega kaasas olevad
juhendid sisaldavad kogu vajalikku ja nõuetekohast teavet valmisseadme
abiseadmete seadistamise, kasutamise ja hooldamise kohta.
1.6.3. Seadmel ja selle pakendil asuvatel
hoiatusmärgistel on selgelt välja toodud kasutatava gaasi liik, gaasi rõhk,
seadme liik ja mis tahes kasutuspiirangud, eelkõige teave selle kohta, kas
seade tuleb paigaldada üksnes piisava õhuringlusega ruumi, et tagada sellega
seotud ohtude miinimumini viimine.
1.7. Kaasas olevate abiseadmete kohta
esitatakse abiseadmete vastavustõend, mis sisaldab juhiseid nende ühendamise, kokkupaneku,
seadistamise, töö ja hooldamise kohta.
2.         MATERJALID
2.1. Seadmete ja abiseadmete materjalid peavad
sobima ettenähtud otstarbel kasutamiseks ja olema vastupidavad neile
eeldatavasti mõju avaldavate tehniliste, keemiliste ja termiliste tingimuste
suhtes.
2.2. Seadme tootja või tarnija tagab ohutuse
seisukohast tähtsate materjalide nõuetele vastavad omadused.
3.         PROJEKTEERIMINE JA TOOTMINE
Käesolevas punktis seadmete suhtes sätestatud olulistest
nõuetest tulenevaid kohustusi kohaldatakse vajaduse korral ka abiseadmetele.
3.1. Üldsätted
3.1.1. Seadmed toodetakse nii, et tavapärase
kasutamise korral ei esine tõenäoliselt nende ohutust vähendavat
ebastabiilsust, deformatsioone, purunemist ega kulumist.
3.1.2. Seadme käivitamise ja/või kasutamise
käigus tekkiv kondensatsioon ei tohi mõjutada seadme ohutust.
3.1.3. Seadmed projekteeritakse ja toodetakse
nii, et välise tuleohu korral oleks plahvatusoht viidud miinimumini.
3.1.4. Seadmed toodetakse nii, et oleks
välistatud vee ja mittevajaliku õhu tungimine gaasiringi.
3.1.5. Omatarbeenergiavarustuse normaalse
kõikumise korral peavad seadmed jätkama ohutut töötamist.
3.1.6. Omatarbeenergiavarustuse suur
kõikumine, katkemine või taastumine ei tohi tekitada ohtlikku olukorda.
3.1.7. Seadmed projekteeritakse ja toodetakse
nii, et oleks välistatud elektrist tulenev oht. Asjakohases valdkonnas on
kõnealune nõue täidetud juhul, kui seade on vastavuses raadioseadmeid
käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/5/EÜ[1] sätestatud
ohutusnõuetega ning teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid
käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/95/EÜ[2] sätestatud elektriga
seotud ohte käsitlevate ohutuseesmärkidega.
3.1.8. Seadmed projekteeritakse ja toodetakse
nii, et oleks välistatud igasugune elektromagnetilistest nähtustest põhjustatud
gaasioht. Asjakohases valdkonnas on kõnealune nõue täidetud juhul, kui seade on
vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/5/EÜ ning
elektromagnetilist ühilduvust käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivis 2004/108/EÜ[3]
sätestatud elektromagnetilise ühilduvuse nõuetega.
3.1.9. Kõik seadme surve all olevad osad
peavad vastu pidama neile mõjuvatele mehhaanilistele ja termilistele pingetele
selliselt, et ei tekiks ohutust mõjutavaid muutusi.
3.1.10. Seadmed projekteeritakse ja
valmistatakse selliselt, et ohutus-, juhtimis- või reguleerimisseadme rike ei
põhjustaks ohtlikku olukorda.
3.1.11. Kui seade on varustatud ohutus- ja
juhtimisseadmetega, ei tohi juhtimisseadmete töö domineerida ohutusseadmete töö
üle.
3.1.12. Kõik seadme osad, mis on paigaldatud
või seadistatud gaasiseadme tootmise ajal ja ei ole ette nähtud gaasiseadme
paigaldajale või kasutajale käsitsemiseks, peavad olema asjakohaselt kaitstud.
3.1.13. Hoovad ning teised juhtimis- ja
seadistusseadmed peavad olema selgelt märgistatud, andmaks asjakohasid juhiseid
nende väära töö/kasutamise vältimiseks. Need peavad olema projekteeritud nii,
et oleks välistatud iseeneslik töölehakkamine.
3.2. Põlemata gaasi eraldumine
3.2.1. Seadmed peavad olema toodetud
selliselt, et lekkiva küttegaasi hulk ei oleks ohtlik.
3.2.2. Seadmed peavad olema valmistatud nii,
et küttegaasi eraldumine oleks kõikides tööetappides piiratud, vältimaks
põlemata küttegaasi ohtlikku kogunemist seadmesse.
3.2.3. Seadmed, mis on mõeldud kasutamiseks
sisetingimustes ja -ruumides, peavad olema projekteeritud ja valmistatud
viisil, mis hoiaks nendes kohtades ja ruumides mis tahes olukorras ära põlemata
küttegaasi ohtliku kogunemise.
3.2.4. Seadmed, mis on projekteeritud ja toodetud
töötamiseks toksilisi komponente sisaldaval küttegaasil, ei või kujutada ohtu
nendega kokku puutuvate inimeste ega koduloomade tervisele.
3.3. Süütamine
Seadmed
peavad olema valmistatud nii, et tavapärasel kasutamisel oleks tagatud ladus
süütamine ja taassüütamine ning ühtlane süütamine.
3.4. Põlemine
3.4.1. Seadmed peavad olema toodetud nii, et
tavapärase kasutamise korral oleks tagatud leegi stabiilsus ja põlemisel
tekkivad jääkproduktid ei sisaldaks lubamatus kontsentratsioonis tervisele
kahjulikke aineid.
3.4.2. Seadmed peavad olema toodetud nii, et
tavapärase kasutamise korral ei esineks põlemisjääkide juhuslikku eraldumist.
3.4.3. Seade, mis on ühendatud põlemisjääkide
eemaldamiseks mõeldud lõõriga, peab olema projekteeritud ja toodetud selliselt,
et halbade tõmbetingimuste korral ei eralduks asjaomasesse ruumi või
asjaomasele alale ohtlikus koguses põlemisjääke.
3.4.4. Seadmed peavad olema projekteeritud ja toodetud
selliselt, et tavapärase kasutamise korral ei põhjusta need tervisele kahjulike
ainete lubamatut kontsentratsiooni, mis kujutaks tõenäolist ohtu nendega kokku
puutuvate inimeste ja koduloomade tervisele.
3.5. Ratsionaalne energiakasutus
Seadmed peavad olema projekteeritud ja toodetud
selliselt, et arvestades tehnilist taset ja ohutust, oleks tagatud energia ratsionaalne
kasutamine.
3.6. Temperatuur
3.6.1. Seadme osad, mis on ette nähtud
paigutamiseks pindade vahetusse lähedusse, ei tohi kuumeneda sellise
temperatuurini, mis põhjustaks ohtliku olukorra.
3.6.2. Käsitsemiseks ettenähtud nuppude ja
hoobade pinnatemperatuur ei tohi olla gaasiseadme kasutajatele tavapärastes
kasutamistingimustes ohtlik.
3.6.3. Seadmete väliste osade, v.a soojuse
ülekandmisega seotud pinnad või osad, pinnatemperatuur ei tohi töötamisel olla
kasutajale, eelkõige lastele ja eakatele ohtlik, arvestades viimaste puhul
asjakohast reageerimisaega.
3.7. Kokkupuude toidu ja olmeveega
Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud
materjalide ja esemete kohta[4]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 305/2011 ehitustoodete
ühtlustatud turustustingimuste kohta,[5]
ei või seadmete valmistamiseks kasutatavad osad ega materjalid, mis võivad
puutuda kokku toidu ja olmeveega nõukogu direktiivi 98/83/EÜ artikli 2
tähenduses,[6]
vähendada toidu või vee kvaliteeti.
II LISA
GAASITARNETINGIMUSI KÄSITLEVATE
LIIKMESRIIKIDE TEATISTE SISU
(1)
Artiklis 4 sätestatud liikmesriikide teatised
komisjonile ja teistele liikmesriikidele sisaldavad järgmist:
(a)
i)          ülemine kütteväärtus (GCV, MJ/m3)  minimaalne/maksimaalne;
ii)      Wobbe'i indeks (MJ/m3)                        minimaalne/maksimaalne.
(b)
Gaasi koostis osakaaluna % koguhulgast:
–
C1–C5 sisaldus (%) (kokku)                  minimaalne      maksimaalne;
–
N2 + CO2 sisaldus (%)                            minimaalne      maksimaalne;
–
CO sisaldus (%)                                     minimaalne      maksimaalne;
–
küllastumata HC                                    minimaalne      maksimaalne;
–
vesiniku sisaldus (%)                              minimaalne      maksimaalne.
(c)
Teave küttegaaside toksiliste koostisosade kohta.
Teatis sisaldab lisaks üht järgmist näitajat:
(a)
seadme toiterõhk (mbar):           nominaalne/minimaalne/maksimaalne;
(b)
i) toiterõhk tarnekohas (mbar):   nominaalne/minimaalne/maksimaalne;
ii) lõppkasutaja gaasiseadme lubatav rõhukadu
(mbar):                                                                           nominaalne/minimaalne/maksimaalne.
(2)
Wobbe'i indeksi ja ülemise kütteväärtuse
võrdlustingimused on järgmised:
(a)
võrdlustemperatuur põlemisel: 15 °C;
(b)
võrdlustemperatuur mahu mõõtmisel: 15 °C;
(c)
võrdlusrõhk mahu mõõtmisel: 1013,25 mbar.
III LISA
SEADMETE JA ABISEADMETE
VASTAVUSHINDAMISMENETLUSED
1. MOODUL B: ELi
TÜÜBIHINDAMINE – TOODANGU LIIK
1.1. ELi tüübihindamine on
vastavushindamismenetluse osa, mille puhul teavitatud asutus hindab seadme või
abiseadme tehnilist projekti ja kontrollib ning kinnitab, et seadme või
abiseadme tehniline projekt vastab käesoleva määruse nõuetele.
1.2. ELi tüübihindamine toimub seadme või
abiseadme tehnilise projekti nõuetele vastavuse hindamise vormis punktis 1.3
osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja täiendavate tõendite ning kavandatava
toodangu lõppseadme või -abiseadme tootenäidise (tooteliigi) kontrollimise
teel.
1.3. Tootja esitab ELi tüübihindamistaotluse
ühele enda valitud teavitatud asutusele.
1.3.1. Taotlus sisaldab järgmist:
(a)
tootja nime ja aadressi ning juhul, kui taotluse on
esitanud volitatud esindaja, ka tema nime ja aadressi,
(b)
kirjalikku kinnitust selle kohta, et samasugust
taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele,
(c)
tehnilisi dokumente. Tehnilised dokumendid
võimaldavad hinnata seadme või abiseadme vastavust määrusega kohaldatavatele
nõuetele ning sisaldavad nõuetekohast riskianalüüsi ja -hinnangut. Tehnilistes
dokumentides loetletakse kohaldatavad nõuded ja käsitletakse seadme või
abiseadme projekteerimist, valmistamist ja tööpõhimõtet hindamiseks vajalikul
määral. Tehnilised dokumendid sisaldavad vajaduse korral vähemalt järgmist:
(1)
seadme või abiseadme üldkirjeldus;
(2)
konstruktsiooni põhimõtteline lahendus ning
koostisosade, alakoostude, lülituste ja muude asjakohaste elementide
tööjoonised ja skeemid;
(3)
eelnimetatud joonistest ja skeemidest ning seadme või
abiseadme tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;
(4)
loetelu täielikult või osaliselt kohaldatud
harmoneeritud standarditest ja/või muudest asjakohastest tehnilistest
spetsifikatsioonidest, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu
Teatajas, ning kui kõnealuseid harmoneeritud standardeid ei ole kohaldatud,
siis nende lahenduste kirjeldused, mis on võetud vastu käesoleva määruse
oluliste ohutusnõuete järgimiseks. Osaliselt kohaldatud harmoneeritud
standardite puhul täpsustatakse tehnilises dokumentatsioonis, milliseid osi on
kohaldatud;
(5)
tehtud projektiarvutuste tulemused, läbiviidud
hindamised jne;
(6)
katseprotokollid;
(7)
kavandatava toodangu näidised. Teavitatud asutus
võib nõuda lisanäidiseid, kui see on kontrollimiseks vajalik;
(8)
tõendusmaterjal tehnilise projekti nõuetele
vastavuse kohta. Tõendusmaterjalis on nimetatud kõik kasutatud dokumendid,
eelkõige juhul, kui asjaomaseid harmoneeritud standardeid ja/või tehnilisi
spetsifikatsioone ei ole täielikult kohaldatud. Vajaduse korral sisaldab
tõendusmaterjal tootja asjakohases laboris või tootja nimel või vastutusel
mõnes teises katselaboris tehtud katsete tulemusi;
(9)
seadme paigaldus- ja kasutusjuhendid;
(10)
abiseadme vastavuse sertifikaat, mis sisaldab
juhiseid selle kohta, kuidas tuleb abiseade seadmega ühendada või seadmeks
kokku panna.
1.3.2. Vajaduse korral sisaldavad tehnilised
dokumendid järgmist:
(a)
EÜ tüübihindamistõend ja abiseadme vastavuse tõend
seadmega ühendatud abiseadmete puhul;
(b)
seadme või abiseadme tootmis- ja/või kontrolli-
ja/või järelevalvemeetodeid käsitlevad tunnistused ja tõendid;
(c)
kõik muud dokumendid, mis võimaldavad teavitatud
asutusel seadmeid paremini hinnata.
1.4. Teavitatud asutus toimib alljärgnevalt.
Seadme ja abiseadme puhul:
1.4.1. kontrollib tehnilisi dokumente ja lisatud
tõendusmaterjali, et hinnata seadme või abiseadme tehnilise projekti nõuetele
vastavust.
Näidis(t)e puhul:
1.4.2. teeb kindlaks, kas need on valmistatud
vastavalt tehnilistele dokumentidele ning selgitab välja osad, mis on
projekteeritud vastavalt kehtivatele harmoneeritud standarditele ja/või
tehnilistele dokumentidele ning osad, mis ei ole projekteeritud vastavalt
nimetatud standarditele;
1.4.3. teostab või laseb teostada vajalikud
hindamised ja/või katsed, et kontrollida, kas juhul, kui tootja on teinud
valiku kasutada harmoneeritud standarditele ja/või tehnilistele dokumentidele
vastavaid lahendusi, on neid rakendatud nõuetekohaselt;
1.4.4. teostab või laseb teostada vajalikud
hindamised ja/või katsed, et kontrollida, kas juhul, kui tootja ei ole
harmoneeritud standarditele ja/või tehnilistele dokumentidele vastavaid
lahendusi rakendanud, on tootja kasutatavad lahendused kooskõlas käesoleva
määruse vastavate oluliste nõuetega;
1.4.5. lepib tootjaga kokku hindamiste ja
katsete teostamise asukoha.
1.5. Teavitatud asutus koostab
hindamisaruande, kuhu on märgitud vastavalt punktile 1.4 tehtud toimingud ja
nende tulemused. Ilma et see piiraks tootja kohustusi teavitatud asutuste ees,
avalikustab teavitatud asutus aruande sisu kas täielikult või osaliselt ainult
tootja loal.
1.6. Kui seadme või abiseadme tüüp vastab
käesoleva määruse nõuetele, väljastab teavitatud asutus tootjale ELi
tüübihindamistõendi. Tõend sisaldab tootja nime ja aadressi, kontrollimise
järeldusi, kehtivustingimusi (kui need kehtestatakse) ja hindamise läbinud
tüübi identifitseerimiseks vajalikke andmeid ning vajaduse korral
töökirjeldust. Tõendil võib olla üks või enam lisa.
Tõend ja selle lisad sisaldavad kogu
asjakohast teavet, mis võimaldab hinnata valminud seadme või abiseadme vastavust
kontrollitud tüübile, seda seadet hinnata ja teha kasutuskontrolli.
Tõend kehtib maksimaalselt 10 aastat
alates selle väljaandmiskuupäevast. Kui tüüp ei vasta käesoleva määruse
nõuetele, keeldub teavitatud asutus ELi tüübihindamistõendit välja andmast ning
teeb selle taotlejale teatavaks keeldumist üksikasjalikult põhjendades.
1.7. Teavitatud asutus hoiab end kursis mis
tahes muutustega valdkonna üldtunnustatud tehnilises tasemes, mis viitavad
sellele, et kinnitatud tüüp ei pruugi enam vastata käesoleva määruse nõuetele,
mistõttu asutus seejärel otsustab, kas need muutused toovad kaasa täiendava
uurimise. Kui uurimine on vajalik, teatab teavitatud asutus sellest tootjale.
Tootja teavitab teavitatud asutust, kelle käes
on hoiul ELi tüübihindamistõendiga seotud tehniline dokumentatsioon, kõigist
kinnitatud seadme või abiseadme tüübis tehtud muudatustest, mis võivad mõjutada
selle vastavust käesoleva määruse olulistele nõuetele või tõendi kehtivuse
tingimusi. Sellised muudatused tuleb täiendavalt heaks kiita ja vormistada
esialgse ELi tüübihindamistõendi lisana.
1.8. Kõik teavitatud asutused teatavad oma
teavitavatele asutustele ja teistele teavitatud asutustele ELi
tüübihindamistõendist ja/või selle lisadest.
Teavitatud asutus, mis keeldub ELi tüübihindamistõendi
andmisest või selle tühistab või peatab või seda muul viisil piirab, annab sellest
teada oma teavitavale asutusele ja teistele teavitatud asutustele ning
põhjendab oma otsust.
Komisjon, liikmesriigid ja teised teavitatud asutused
võivad saada taotluse korral koopia EÜ tüübihindamistõendist ja/või selle
lisadest. Komisjon ja liikmesriigid võivad taotluse korral saada tehniliste
dokumentide ja teavitatud asutuse tehtud kontrollimiste tulemuste koopia. Teavitatud
asutus säilitab ELi tüübikinnitustõendi, selle lisade ja täienduste ning tootja
dokumentatsiooni sisaldava tehnilise toimiku koopiat kuni nimetatud tõendi
kehtivusaja lõpuni.
1.9. Tootja säilitab riigi pädevate asutuste
tarbeks ELi tüübihindamistõendit, selle lisade ja täienduste koopiaid koos
tehniliste dokumentidega kümme aastat pärast seadme või abiseadme turulelaskmist.
1.10. Tootja volitatud esindajal on õigus
esitada punktis 1.3 esitatud avaldust ja täita punktides 1.7 ja 1.9 sätestatud
kohustusi, eeldusel, et need on volituses ära märgitud.
2. MOODUL C2:
TÜÜBIVASTAVUS, MIS PÕHINEB TOOTMISE SISEKONTROLLIL JA JUHUSLIKE AJAVAHEMIKE
JÄREL TEHTAVAL SEADMETE JA ABISEADMETE KONTROLLIL
2.1.
Tüübivastavus, mis põhineb tootmise sisekontrollil ja juhuslike ajavahemike
järel tehtud seadmete või abiseadmete kontrollil, on vastavushindamismenetluse
osa, mille puhul tootja täidab punktides 2.2, 2.3 ning 2.4 või 2.5 sätestatud
kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomased seadmed või abiseadmed vastavad
ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse nõuetele.
2.2. Tootmine
Tootja võtab kõik
vajalikud meetmed, et tootmisprotsess ja selle kontroll tagaksid toodetud
seadmete või abiseadmete vastavuse ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile
ja käesoleva määruse nõuetele.
2.3. Seadmete või
abiseadmete kontroll
Tootja valitud teavitatud asutus teeb või
laseb teha seadmete või abiseadmete kontrolli nimetatud asutuse määratletud
juhuslike ajavahemike järel, et kontrollida seadme suhtes tehtud sisekontrolli
kvaliteeti, võttes muu hulgas arvesse seadmete või abiseadmete tehnoloogilist
keerukust ja tootekoguseid. Enne turulelaskmist kontrollib teavitatud asutus valmisseadmetest
või abiseadmetest kohapeal võetud asjakohast valimit ja teeb harmoneeritud
standardite ja/või tehniliste spetsifikatsioonide asjaomastes osades kindlaks
määratud katsed või samaväärsed katsed, et kontrollida seadme või abiseadme
vastavust ELi tüübihindamistõendis märgitud tüübile ja käesoleva määruse
asjaomastele nõuetele. Kui valimi kvaliteet ei ole vastuvõetaval tasemel, võtab
asutus asjakohased meetmed, et hoida ära asjaomase seadme või abiseadme turulelaskmine.
Rakendatav valimimeetod peaks võimaldama
kindlaks määrata, kas seadme või abiseadme valmistamise protsess toimub selle
nõuetelevastavuse tagamiseks ettenähtud piirides.
Tootja kinnitab
teavitatud asutuse vastutusel tootele valmistamise protsessi käigus kõnealuse
asutuse identifitseerimisnumbri.
2.4. CE-märgis ja
ELi vastavusdeklaratsioon
2.4.1. Tootja
kinnitab CE-märgise ja IV lisas osutatud pealdised igale seadmele, mis vastab
ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse
kohaldatavatele nõuetele.
2.4.2. Tootja
koostab iga tootemudeli kohta kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja säilitab
seda riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest.
ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse seade, mille kohta see koostati.
Vastava taotluse
korral tehakse ELi vastavusdeklaratsiooni koopia taotluse esitanud asutusele
kättesaadavaks.
2.5. Abiseadme
vastavustõend
2.5.1. Tootja
kinnitab IV lisa punktis 3 osutatud pealdised igale abiseadmele, mis vastab ELi
tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse kohaldatavatele
nõuetele.
2.5.2. Tootja
koostab iga abiseadme mudeli kohta kirjaliku vastavustõendi ja säilitab seda
riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates abiseadme turulelaskmisest.
Abiseadme vastavustõendis määratletakse abiseadme mudel, mille kohta see
koostati, ning tõend on abiseadmega kaasas.
2.6. Volitatud
esindaja
Tootja volitatud
esindajal on õigus täita punktides 2.4 või 2.5 sätestatud kohustusi tootja
nimel ja vastutusel eeldusel, et need on volituses ära märgitud.
3. MOODUL D:
TOOTMISPROTSESSI KVALITEEDI TAGAMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUS
3.1.
Tüübivastavus, mis põhineb tootmisprotsessi kvaliteedikontrollil, on
vastavushindamismenetluse osa, mille puhul tootja täidab punktides 3.2 ning 3.5
või 3.6 sätestatud kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomased seadmed või
abiseadmed vastavad ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva
määruse kohaldatavale nõuetele.
3.2. Tootmine
Tootjal on
kehtestatud punkti 3.3 kohane heakskiidetud süsteem tootmiskvaliteedi
tagamiseks, valmistoodete kontrollimiseks ja asjaomaste seadmete või
abiseadmete katsetamiseks, ja selle suhtes kohaldatakse punkti 3.4 kohast
järelevalvet.
3.3.
Kvaliteedisüsteem
3.3.1. Tootja
esitab tema enda valitud teavitatud asutusele taotluse hinnata asjaomaste
seadmete või abiseadmete tarvis kehtestatud kvaliteedisüsteemi.
Taotlus sisaldab
järgmist:
tootja nimi ja aadress ning juhul, kui
taotluse on esitanud volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress;
kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust
taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;
kogu asjakohane teave mooduli B alusel heaks
kiidetud seadme või abiseadme kohta,
kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid;
kinnitatud tüübi tehnilised dokumendid ja EÜ
tüübihindamistõendi koopia.
3.3.2. Kvaliteedisüsteem tagab seadmete ja
abiseadmete vastavuse ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva
määruse vastavatele nõuetele.
Kõik tootja vastu võetud põhimõtted, nõuded ja
sätted dokumenteeritakse süstemaatiliselt ja korrektselt kirjalike
tegevussuuniste, menetluste ja juhistena. Kvaliteedisüsteemi käsitlev
dokumentatsioon võimaldab kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja
-aruannete järjepidevat tõlgendamist.
Eelkõige sisaldab see piisavat kirjeldust
järgmise kohta:
(a)
seadmetega seotud kvaliteedieesmärgid, juhtkonna
organisatsiooniline struktuur ning kohustused ja volitused,
(b)
asjakohased valmistamis-, kvaliteedikontrolli ja
kvaliteedi tagamise meetodid, menetlused ning süsteemsed meetmed,
(c)
enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad
hindamised ja katsetused ning nende sagedus,
(d)
kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks ülevaatusaruanded
ning katse- ja taatlustulemused, asjaomaste töötajate kvalifikatsiooniaruanded
jne ning
(e)
vahendid, mille abil teostatakse järelevalvet
seadme nõutava kvaliteedi ja kvaliteedisüsteemi tõhusa toimimise üle.
3.3.3. Teavitatud asutus hindab kvaliteedisüsteemi,
et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 nimetatud nõuetele.
Harmoneeritud standardit ja/või tehnilisi
spetsifikatsioone rakendava riikliku standardi spetsifikatsioonidele vastavate
kvaliteedisüsteemide puhul eeldab teavitatud asutus kooskõla nende nõuetega.
Lisaks kvaliteedisüsteemide alaseid kogemusi
omavatele isikutele on auditirühmas vähemalt üks liige, kellel on asjaomase
seadme või abiseadme valdkonna ja tehnoloogia hindamise kogemusi ning kes
tunneb käesoleva määrusega kohaldatavaid nõudeid. Audit hõlmab kontrollkäiku
tootja ettevõttesse. Auditirühm vaatab läbi punkti 3.3.1 alapunktis e osutatud
tehnilised dokumendid, et kontrollida, kas tootja on mõistnud käesoleva
määrusega kohaldatavaid nõudeid ja on võimeline tegema vajalikke kontrollitoiminguid,
et tagada seadmete ja abiseadmete vastavus kõnealustele nõuetele.
Otsusest teatatakse tootjale. Teade sisaldab
auditi järeldusi ja põhjendatud hinnangut.
3.3.4. Tootja
kohustub täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja tagama,
et see püsib piisava ja tõhusana.
3.3.5. Tootja teatab kvaliteedinõuded heaks
kiitnud teavitatud asutusele igast kvaliteedisüsteemis kavandatavast
muudatusest.
Teavitatud asutus
hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem
vastab jätkuvalt punktis 3.3.2 osutatud nõuetele või on vaja uut hindamist.
Otsusest
teatatakse tootjale. Teade sisaldab hindamise järeldusi ja põhjendatud
hinnangut.
3.4. Järelevalve,
mida teostab teavitatud asutus
3.4.1. Järelevalve
eesmärk on tagada, et tootja täidab heakskiidetud kvaliteedisüsteemist
tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.
3.4.2. Tootja
tagab teavitatud asutusele juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja
laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige:
(a)
kvaliteedisüsteemi dokumendid ja
(b)
kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks
ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, asjaomaste töötajate
kvalifikatsiooniaruanded jne.
3.4.3. Teavitatud asutus viib vähemalt kord
kahe aasta jooksul läbi korralise auditi tagamaks, et tootja säilitab ja
kohaldab kvaliteedisüsteemi, ja esitab tootjale auditiaruande.
3.4.4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus
teha tootja juurde ette teatamata kontrollkäike. Vajaduse korral võib
teavitatud asutus nende kontrollkäikude ajal teha seadmete või abiseadmete
katsetusi või lasta neid teha veendumaks, et kvaliteedisüsteem toimib
nõuetekohaselt. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ja
juhul, kui tehti katseid, ka katseprotokolli.
3.5. CE-märgis ja ELi vastavusdeklaratsioon
3.5.1. Tootja kinnitab CE-märgise ja IV lisas osutatud pealdised, samuti punktis
3.3.1 osutatud teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse
identifitseerimisnumbri igale üksikule seadmele, mis vastab ELi
tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määrusega kohaldatavatele
nõuetele.
3.5.2. Tootja koostab iga seadme kohta
kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda riigi pädevate asutuste
tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest. ELi
vastavusdeklaratsioonis määratletakse seadme mudel, mille kohta see koostati.
Vastava taotluse korral tehakse ELi
vastavusdeklaratsiooni koopia taotluse esitanud asutusele kättesaadavaks.
3.6. Abiseadme vastavustõend
3.6.1. Tootja
kinnitab IV lisa punktis 3 osutatud pealdised ning punktis 3.3.1 osutatud
teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse identifitseerimisnumbri igale
üksikule abiseadmele, mis vastab ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile
ja käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
3.6.2. Tootja
koostab iga abiseadme kohta kirjaliku vastavustõendi ja säilitab seda riigi
pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates abiseadme turulelaskmisest.
Abiseadme vastavustõendis määratletakse abiseadme mudel, mille kohta see
koostati, ning tõend on abiseadmega kaasas.
3.7. Tootja
säilitab riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest:
(a)
punktis 3.3.1 osutatud dokumente,
(b)
teavet punktis 3.3.5 osutatud muudatuse kohta
heakskiidetud kujul,
(c)
punktides 3.3.5, 3.4.3 ja 3.4.4 osutatud teavitatud
asutuse otsuseid ja aruandeid.
3.8. Kõik teavitatud asutused teatavad oma
teavitavatele asutustele igast kvaliteedisüsteemi kinnitamisest või kinnituse
tühistamisest ja teevad teavitavatele asutustele korraliselt või nende taotluse
korral kättesaadavaks teabe kvaliteedisüsteemi hindamiste kohta.
Kõik teavitatud asutused teatavad teistele
teavitatud asutustele nendest juhtumitest, mil kvaliteedisüsteemi kas ei
kinnitatud, kinnitus peatati, tühistati või seda piirati muul viisil, ning
põhjendavad oma otsust.
3.9. Volitatud esindaja
Tootja volitatud esindajal on õigus täita
punktides 3.3.1, 3.3.5 ning 3.5 või 3.6 ja 3.7 sätestatud kohustusi tootja
nimel ja vastutusel eeldusel, et need on volituses ära märgitud.
4. MOODUL E:
SEADME VÕI ABISEADME KVALITEEDI TAGAMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUS
4.1.
Tüübivastavus, mis põhineb seadme või abiseadme kvaliteedikontrollil, on
vastavushindamismenetluse osa, mille puhul tootja täidab punktides 4.2 ning 4.5
või 4.6 sätestatud kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomased seadmed või
abiseadmed vastavad ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva
määrusega kohaldatavale nõuetele.
4.2. Tootmine
Tootjal on
kehtestatud punkti 4.3 kohane heakskiidetud süsteem valmis seadme või abiseadme
kontrollimiseks ja katsetamiseks, ja selle suhtes kohaldatakse punkti 4.4
kohast järelevalvet.
4.3.
Kvaliteedisüsteem
4.3.1. Tootja
esitab tema enda valitud teavitatud asutusele taotluse hinnata asjaomaste
seadmete või abiseadmete tarvis kehtestatud kvaliteedisüsteemi.
Taotlus sisaldab järgmist:
(a)
tootja nimi ja aadress ning juhul, kui taotluse on
esitanud volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress,
(b)
kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust
taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele,
(c)
kogu vajalik teave kavandatava seadmekategooria
kohta,
(d)
kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid ning
(e)
kinnitatud tüübi tehnilised dokumendid ja EÜ
tüübihindamistõendi koopia.
4.3.2. Kvaliteedisüsteemiga tagatakse
asjaomaste seadmete või abiseadmete vastavus ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud
tüübile ja käesoleva määrusega kohaldatavale nõuetele.
Kõik tootja vastu võetud põhimõtted, nõuded ja
sätted dokumenteeritakse süstemaatiliselt ja korrektselt kirjalike
tegevussuuniste, menetluste ja juhistena. Kvaliteedisüsteemi käsitlev
dokumentatsioon võimaldab kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja
-aruannete järjepidevat tõlgendamist.
Eelkõige sisaldab see piisavat kirjeldust
järgmise kohta:
(a)
kvaliteedialased eesmärgid ja tootekvaliteediga seotud
organisatsiooniline struktuur ning juhtkonna kohustused ja volitused;
(b)
pärast tootmist tehtavad hindamised ja katsetused;
(c)
kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks
ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, asjaomaste töötajate
kvalifikatsiooniaruanded jne;
(d)
vahendid, mille abil teostatakse järelevalvet
kvaliteedisüsteemi tõhusa toimimise üle.
4.3.3. Teavitatud asutus hindab
kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 4.3.2 nimetatud
nõuetele.
Harmoneeritud standardit ja/või tehnilisi
spetsifikatsioone rakendava riikliku standardi spetsifikatsioonidele vastavate
kvaliteedisüsteemide puhul eeldab teavitatud asutus kooskõla nende nõuetega.
Lisaks kvaliteedisüsteemide alast kogemust
omavatele isikutele on auditirühmas vähemalt üks liige, kellel on asjaomase
seadme või abiseadme valdkonna ja tehnoloogia hindamise kogemusi ning kes
tunneb käesoleva määrusega kohaldatavaid nõudeid. Audit hõlmab kontrollkäiku
tootja ettevõttesse. Auditirühm vaatab läbi punkti 4.3.1 alapunktis e osutatud
tehnilised dokumendid, et kontrollida, kas tootja on mõistnud käesoleva
määrusega kohaldatavaid nõudeid ja on võimeline tegema vajalikke
kontrollitoiminguid, et tagada seadmete ja abiseadmete vastavus kõnealustele
nõuetele.
Otsusest teatatakse tootjale. Teade sisaldab
auditi järeldusi ja põhjendatud hinnangut.
4.3.4. Tootja kohustub täitma kinnitatud
kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja tagama, et see püsib piisava ja
tõhusana.
4.3.5. Tootja teatab kvaliteedinõuded heaks
kiitnud teavitatud asutusele igast kvaliteedisüsteemis kavandatavast muudatusest.
Teavitatud asutus hindab kavandatavaid
muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab jätkuvalt punktis
4.3.2 osutatud nõuetele või on vaja uut hindamist.
Otsusest teatatakse tootjale. Teade sisaldab
hindamise järeldusi ja põhjendatud hinnangut.
4.4. Järelevalve,
mida teostab teavitatud asutus
4.4.1. Järelevalve
eesmärk on tagada, et tootja täidab heakskiidetud kvaliteedisüsteemist
tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.
4.4.2. Tootja
tagab teavitatud asutusele juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja
laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige:
(a)
kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid,
(b)
kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks
ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, asjaomaste töötajate
kvalifikatsiooniaruanded jne.
4.4.3. Teavitatud asutus viib vähemalt kord
kahe aasta jooksul läbi korralise auditi tagamaks, et tootja säilitab ja
kohaldab kvaliteedisüsteemi, ning esitab tootjale auditiaruande.
4.4.4. Lisaks
sellele võib teavitatud asutus teha tootja juurde ette teatamata kontrollkäike.
Vajaduse korral võib teavitatud asutus nende kontrollkäikude ajal teha seadmete
või abiseadmete katsetusi või lasta neid teha veendumaks, et kvaliteedisüsteem
toimib nõuetekohaselt. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande
ja juhul, kui tehti katseid, ka katseprotokolli.
4.5. CE-märgis ja
ELi vastavusdeklaratsioon
4.5.1. Tootja
kinnitab CE-märgise ja IV lisas osutatud pealdised,
samuti punktis 4.3.1 osutatud teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse
identifitseerimisnumbri igale üksikule seadmele, mis vastab ELi
tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määrusega kohaldatavatele
nõuetele.
4.5.2. Tootja
koostab iga seadme mudeli kohta kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja
säilitab seda riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates
seadme turulelaskmisest. ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse seadme
mudel, mille kohta see koostati.
Vastava taotluse
korral tehakse ELi vastavusdeklaratsiooni koopia taotluse esitanud asutusele
kättesaadavaks.
4.6.
Abiseadme vastavustõend
4.6.1. Tootja
kinnitab IV lisa punktis 3 osutatud pealdised ning punktis 4.3.1 osutatud
teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse identifitseerimisnumbri igale
üksikule abiseadmele, mis vastab ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile
ja käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
4.6.2. Tootja
koostab iga abiseadme mudeli kohta kirjaliku vastavustõendi ja säilitab seda
riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates abiseadme turulelaskmisest.
Abiseadme vastavustõendis määratletakse abiseadme mudel, mille kohta see
koostati, ning tõend on abiseadmega kaasas.
4.7. Tootja säilitab riigi pädevate asutuste
tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme või abiseadme turulelaskmisest:
(a)
punktis 4.3.1 osutatud dokumente,
(b)
teavet punktis 4.3.5 osutatud muudatuse kohta
heakskiidetud kujul,
(c)
punktides 4.3.5, 4.4.3 ja 4.4.4 osutatud teavitatud
asutuse otsuseid ja aruandeid.
4.8. Kõik teavitatud asutused teatavad oma
teavitavatele asutustele igast kvaliteedisüsteemi kinnitamisest või kinnituse
tühistamisest ja teevad teavitavatele asutustele korraliselt või nende taotluse
korral kättesaadavaks teabe juhtumitest, mil kvaliteedisüsteemi kas ei
kinnitatud, kinnitus peatati, tühistati või seda piirati muul viisil.
Kõik teavitatud asutused teatavad teistele
teavitatud asutustele kvaliteedisüsteemi kinnitamisest. Kõik teavitatud
asutused teatavad teistele teavitatud asutustele nendest juhtumitest, mil
kvaliteedisüsteemi kas ei kinnitatud, kinnitus peatati või tühistati, ning põhjendavad
oma otsust.
4.9. Volitatud esindaja
Tootja volitatud esindajal on õigus täita
punktides 4.3.1, 4.3.5 ning 4.5 või 4.6 ja 4.7 sätestatud kohustusi tootja
nimel ja vastutusel eeldusel, et need on volituses ära märgitud.
5. MOODUL F:
SEADME VÕI ABISEADME KONTROLLIMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUS
5.1.
Tüübivastavus, mis põhineb seadme või abiseadme kontrollimisel, on
vastavushindamismenetluse osa, mille puhul tootja täidab punktides 5.2, 5.5.1
ning 5.6 või 5.7 sätestatud kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomased
seadmed või abiseadmed, mille suhtes kehtivad punkti 5.3 sätted, vastavad ELi
tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määrusega kohaldatavale
nõuetele.
5.2. Tootmine
Tootja võtab kõik
vajalikud meetmed, et tootmisprotsess ja selle kontroll tagaksid toodetud
seadmete või abiseadmete vastavuse ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud
kinnitatud tüübile ja käesoleva määruse nõuetele.
5.3. Tõendamine
Tootja valitud
teavitatud asutus teeb või laseb teha asjakohased
hindamised ja katsetused, et kontrollida seadmete või abiseadmete vastavust ELi
tüübihindamistõendis kirjeldatud kinnitatud tüübile ja käesoleva määruse
nõuetele.
Hindamised ja
katsetused seadmete või abiseadmete nõuetekohasuse kontrollimiseks teeb tootja
ise või laseb teha kas iga seadme või abiseadme hindamise ja katsetamise teel
punktis 5.4 kirjeldatud viisil või seadmete või abiseadmete statistilise
hindamise ja katsetamise teel punktis 5.5 kirjeldatud viisil.
5.4. Iga seadme
või abiseadme vastavuse hindamine ja katsetamine
5.4.1. Iga seadme
ja abiseadme suhtes viiakse eraldi läbi asjaomastes harmoneeritud standardites
ja/või tehnilistes spetsifikatsioonides kindlaks määratud hindamised või katsed
või samaväärsed katsed, et kontrollida seadme või abiseadme vastavust ELi tüübihindamistõendis
märgitud tüübile ja käesoleva määruse asjaomastele nõuetele.
Harmoneeritud
standardi puudumise korral otsustab teavitatud asutus, millised katsed tehakse.
5.4.2. Teavitatud
asutus annab läbiviidud hindamiste ja katsete kohta välja vastavustunnistuse ja
kannab või laseb oma vastutusel kanda igale heakskiidetud seadmele või
abiseadmele identifitseerimisnumbri.
Tootja säilitab
vastavustunnistuse riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates
seadme või abiseadme turulelaskmisest.
5.5. Statistiline
vastavustõendamine
5.5.1. Tootja
võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess ja selle järelevalve
tagaksid iga kord ühtlase tootepartii, ning esitab oma seadmed ja abiseadmed
kontrollimiseks ühtlaste tootepartiidena.
5.5.2. Igast
partiist võetakse kooskõlas käesoleva määrusega
juhuslik valim. Valimis sisalduva iga seadme ja abiseadme suhtes viiakse eraldi
läbi asjaomastes harmoneeritud standardites ja/või tehnilistes
spetsifikatsioonides kindlaks määratud hindamised või katsed või samaväärsed
katsed, et kontrollida seadme või abiseadme vastavust käesoleva määruse
asjaomastele nõuetele ning otsustada, kas partii kiidetakse heaks või lükatakse
tagasi. Harmoneeritud standardi puudumise korral otsustab teavitatud asutus,
millised katsed tehakse.
5.5.3. Partii
heakskiitmise korral loetakse kõik partiisse kuuluvad seadmed ja abiseadmed
heakskiidetuks, välja arvatud valimis sisalduvad seadmed või abiseadmed, mis ei
saavutanud katsetes rahuldavat tulemust.
Teavitatud asutus
annab läbiviidud hindamiste ja katsete kohta välja vastavustunnistuse ja kannab
või laseb oma vastutusel kanda igale heakskiidetud seadmele või abiseadmele
identifitseerimisnumbri.
Tootja säilitab
vastavustunnistuse riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates
seadme või abiseadme turulelaskmisest.
5.5.4. Partii
tagasi lükkamise korral võtab pädev asutus asjakohased meetmed, et hoida ära
partii turulelaskmine. Partiide korduvate tagasilükkamiste korral võib pädev
asutus peatada statistilise tõendamise ja võtta asjakohased meetmed.
5.6. CE-märgis ja
ELi vastavusdeklaratsioon
5.6.1. Tootja
kinnitab CE-märgise ja IV lisas osutatud pealdised,
samuti punktis 5.3 osutatud teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse
identifitseerimisnumbri igale üksikule seadmele, mis vastab ELi
tüübihindamistõendis kirjeldatud kinnitatud tüübile ja käesoleva määrusega
kohaldatavatele nõuetele.
5.6.2. Tootja
koostab iga seadme mudeli kohta kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja
säilitab seda riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates
seadme turulelaskmisest. ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse seadme
mudel, mille kohta see koostati.
Vastava taotluse
korral tehakse ELi vastavusdeklaratsiooni koopia taotluse esitanud asutusele
kättesaadavaks.
Punktis 5.3 osutatud
teavitatud asutuse nõusolekul ja vastutusel võib asutuse
identifitseerimisnumbrid seadmetele kinnitada ka tootja.
5.7.
Abiseadme vastavustõend
5.7.1. Tootja
kinnitab IV lisa punktis 3 osutatud pealdised ning punktis 5.3 osutatud
teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse identifitseerimisnumbri igale
üksikule abiseadmele, mis vastab ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile
ja käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
5.7.2. Tootja
koostab iga abiseadme mudeli kohta kirjaliku vastavustõendi ja säilitab seda
riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates abiseadme turulelaskmisest.
Abiseadme vastavustõendis määratletakse abiseadme mudel, mille kohta see
koostati, ning tõend on abiseadmega kaasas.
Punktis 5.3
osutatud teavitatud asutuse nõusolekul ja vastutusel võib asutuse
identifitseerimisnumbrid abiseadmetele kinnitada ka tootja.
5.8. Teavitatud
asutuse nõusolekul ja vastutusel võib tootja kinnitada asutuse
identifitseerimisnumbrid seadmetele ja abiseadmetele tootmisprotsessi käigus.
5.9. Volitatud
esindaja
Tootja volitatud
esindajal on õigus täita kohustusi tootja nimel ja vastutusel eeldusel, et need
on volituses ära märgitud. Volitatud esindaja ei või täita tootja kohustusi,
mis on sätestatud punktides 5.2 ja 5.5.1.
6. MOODUL G: ÜKSIKTOOTE
TÕENDAMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUS
6.1. Tüübivastavus, mis põhineb üksiktoote
tõendamisel, on vastavushindamismenetlus, mille puhul tootja täidab punktides
6.2, 6.3 ja 6.5 sätestatud kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomane sead,
mille suhtes kehtivad punkti 6.4 sätted, vastab käesoleva määrusega
kohaldatavale nõuetele.
6.2. Tehnilised dokumendid
Tootja koostab tehnilised dokumendid ja teeb
need kättesaadavaks punktis 6.4 osutatud teavitatud asutusele. Dokumendid
võimaldavad hinnata seadme vastavust kohaldatavatele nõuetele ning sisaldavad
asjakohast riskianalüüsi ja -hinnangut. Tehnilistes dokumentides loetletakse
kohaldatavad nõuded ja käsitletakse seadme projekteerimist, valmistamist ja
tööpõhimõtet hindamiseks vajalikul määral.
6.2.1. Tehnilised dokumendid sisaldavad
vajaduse korral vähemalt järgmist:
(a)
seadme üldkirjeldus;
(b)
konstruktsiooni põhimõtteline lahendus ning
koostisosade, alakoostude, lülituste ja muude asjakohaste elementide
tööjoonised ja skeemid;
(c)
eelnimetatud joonistest ja skeemidest ning seadme
tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;
(d)
loetelu täielikult või osaliselt kohaldatud
harmoneeritud standarditest ja/või muudest asjakohastest tehnilistest
spetsifikatsioonidest, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu
Teatajas, ning kui kõnealuseid harmoneeritud standardeid ei ole kohaldatud,
siis nende lahenduste kirjeldused, mis on võetud vastu käesoleva määruse
oluliste nõuete järgimiseks. Osaliselt kohaldatud harmoneeritud standardite
puhul täpsustatakse tehnilises dokumentatsioonis, milliseid osi on kohaldatud;
(e)
tehtud projektiarvutuste tulemused, läbiviidud
hindamised jne;
(f)
katseprotokollid;
(g)
paigaldus- ja kasutusjuhendid.
6.2.2. Vajaduse korral sisaldavad tehnilised
dokumendid järgmist:
(a)
seadmesse integreeritud abiseadmete vastavustõend;
(b)
seadme tootmis-, kontrolli- ja järelevalvemeetodeid
käsitlevad tunnistused ja tõendid;
(c)
kõik muud dokumendid, mis võimaldavad teavitatud
asutusel seadmeid paremini hinnata.
Tootja säilitab tehnilised dokumendid riigi
pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest.
6.3. Tootmine
Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et
tootmisprotsess ja selle kontroll tagaksid toodetud seadmete vastavuse
käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
6.4. Tõendamine
Tootja valitud teavitatud asutus teostab või
laseb teostada asjaomastes harmoneeritud standardites ja/või tehnilistes
spetsifikatsioonides kindlaks määratud hindamised või katsed või samaväärsed
katsed, et kontrollida seadme vastavust käesoleva määruse asjaomastele
nõuetele. Harmoneeritud standardi ja/või tehnilise spetsifikatsiooni puudumise
korral otsustab teavitatud asutus, millised katsed tehakse.
Kui teavitatud asutus peab vajalikuks, siis
võib teostada hindamised ja katsed pärast seadme paigaldamist.
Teavitatud asutus annab läbiviidud hindamiste
ja katsete kohta välja vastavustunnistuse ja kannab või laseb oma vastutusel
kanda heakskiidetud seadmele identifitseerimisnumbri.
Tootja säilitab vastavustunnistuse riigi
pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest.
6.5. CE-märgis ja ELi vastavusdeklaratsioon
6.5.1. Tootja kinnitab CE-märgise ja IV lisas
osutatud pealdised, samuti punktis 6.4 osutatud teavitatud asutuse vastutusel
selle asutuse identifitseerimisnumbri igale üksikule seadmele, mis vastab
käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
6.5.2. Tootja koostab kirjaliku ELi
vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda riigi pädevate asutuste tarbeks
vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest. ELi vastavusdeklaratsioonis
määratletakse seade, mille kohta see koostati.
Vastava taotluse korral tehakse ELi
vastavusdeklaratsiooni koopia taotluse esitanud asutusele kättesaadavaks.
6.6. Volitatud esindaja
Tootja volitatud esindajal on õigus täita
punktides 6.2 ja 6.5 sätestatud kohustusi tootja nimel ja vastutusel eeldusel,
et need on volituses ära märgitud.
IV LISA
            CE-MÄRGIS JA PEALDISED
(1)
Seade või selle andmeplaat kannab määruse (EÜ) nr
765/2008 II lisas ette nähtud CE-märgist, millele järgneb toote EÜ
järelevalvega seotud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber ning CE-märgise
kinnitamise aasta kaks viimast numbrit.
(2)
Seade või selle andmeplaat kannab järgmist teavet:
(a)
tootja nimi, registreeritud kaubanimetus,
registreeritud kaubamärk või tunnusmärk,
(b)
seadme liik, partii- või seerianumber või muu
tähis, mis võimaldab selle identifitseerimist,
(c)
vajaduse korral kasutatava elektritoiteallika liik,
(d)
seadme liigitähis,
(e)
gaasi toiterõhk,
(f)
nõuetekohase ja ohutu paigaldamise tagamiseks
vajalik teave, mille puhul on võetud arvesse seadme olemust.
(3)
Abiseade või selle andmeplaat kannab vajaduse
korral lõikes 2 ette nähtud teavet.
V LISA
ELi
VASTAVUSDEKLARATSIOON
ELi vastavusdeklaratsioon sisaldab järgmisi elemente:
(a)
seade/seadme mudel (toode, partii, liik või
seerianumber);
(b)
tootja või vajaduse korral tema volitatud esindaja
nimi ja aadress;
(c)
vastavusdeklaratsioon väljastatakse üksnes tootja
vastutusel;
(d)
deklareeritav toode (seadme identifitseerimine
viisil, mis võimaldab jälgitavust; jälgitavuse huvides võib seadme
identifitseerimiseks kasutada pilti):
(1)
seadme kirjeldus,
(2)
järgitud vastavushindamismenetlus,
(3)
vastavushindamise läbi viinud teavitatud asutuse
nimi ja aadress,
(4)
viide ELi tüübihindamistõendile;
(e)
eespool kirjeldatud deklareeritav toode on
kooskõlas järgmiste asjaomaste liidu ühtlustatud õigusaktidega: ……………. (viide
muudele liidu kehtivatele õigusaktidele);
(f)
viited kasutatud harmoneeritud standarditele või
viited muudele tehnilistele spetsifikatsioonidele, millele vastavust
deklareeritakse;
(g)
teavitatud asutus/asutused … (nimi, aadress, number)
teostas/teostasid … (tegevuse kirjeldus) ja andis/andsid välja järgmise(d)
tõendi(d): …;
(h)
täiendav teave:
alla kirjutanud (kes ja kelle nimel): …………………….
(väljaandmise koht ja kuupäev)
(nimi, ametinimetus) (allkiri)
VI LISA
ABISEADME
VASTAVUSTÕEND
Abiseadme
vastavustõend sisaldab järgmisi elemente:
(a)
abiseade/abiseadme mudel (toode, partii, liik või
seerianumber);
(b)
tootja või vajaduse korral tema volitatud esindaja
nimi ja aadress;
(c)
abiseadme vastavustõend väljastatakse üksnes
abiseadme tootja vastutusel.
(d)
deklareeritav toode (abiseadme identifitseerimine
viisil, mis võimaldab jälgitavust; jälgitavuse huvides võib abiseadme
identifitseerimiseks kasutada pilti):
(1)
abiseadme kirjeldus ja omadused,
(2)
järgitud vastavushindamismenetlus,
(3)
vastavushindamise läbi viinud teavitatud asutuse
nimi ja aadress,
(4)
viide ELi tüübihindamistõendile;
(e)
eespool kirjeldatud deklareeritav toode on
kooskõlas järgmise määrusega: ……………. küttegaasiseadmete kohta (viide
käesolevale määrusele);
(f)
viited kasutatud harmoneeritud standarditele või viited
muudele tehnilistele spetsifikatsioonidele, millele vastavust deklareeritakse;
(g)
teavitatud asutus/asutused … (nimi, aadress,
number) teostas/teostasid … (tegevuse kirjeldus) ja andis/andsid välja
järgmise(d) tõendi(d): …;
(h)
juhiseid selle kohta, kuidas tuleb abiseade seadmega
ühendada või seadmeks kokku panna selliselt, et see vastaks valmisseadmete
suhtes kehtivatele olulistele nõuetele;
(i)
täiendav teave:
alla kirjutanud (kes ja kelle nimel): …………;
(väljaandmise koht ja kuupäev)
(nimi, ametinimetus) (allkiri)
VII LISA
 VASTAVUSTABEL
 Direktiiv 2009/142/EÜ || Käesolev määrus
   ||
 Artikli 1 lõike 1 esimene lõik || Artikli 1 lõige 1
 Artikli 1 lõike 1 teine lõik || Artikli 1 lõike 3 punkt a
 Artikli 1 lõige 2 || Artikli 2 lõiked 1, 2 ja 5
 Artikli 1 lõige 3 || Artikli 1 lõige 2
 ___ || Artikli 2 lõiked 3, 4 ja 6–31
 Artikli 2 lõige 1 || Artikli 3 lõige 1
 ___ || Artikli 3 lõige 2
 Artikli 2 lõige 2 || Artikli 4 lõige 1
 ___ || Artikli 4 lõige 2
 Artikkel 3 || Artikkel 5
 Artikkel 4 || Artikkel 6
 ___ || Artikkel 7
 ___ || Artikkel 8
 ___ || Artikkel 9
 ___ || Artikkel 10
 ___ || Artikkel 11
 ___ || Artikkel 12
 ___ || Artikkel 13
 Artikli 5 lõike 1 punkt a || ___
 Artikli 5 lõike 1 punkt b || ___
 Artikli 5 lõige 2 || ___
 Artikkel 6 || ___
 Artikkel 7 || ___
 Artikli 8 lõiked 1–4 || Artikli 14 lõiked 1–5
 Artikli 8 lõige 5 || ___
 ___ || Artikli 14 lõige 6
 Artikli 8 lõige 6 || Artikli 14 lõige 7
 ___ || Artikkel 15
 ___ || Artikkel 16
 ___ || Artikkel 17
 Artikkel 9 || ___
 Artikli 10 lõige 1 || Artikli 18 lõige 1
 Artikli 10 lõige 2 || ___
 Artikkel 11 || ___
 Artikkel 12 || ___
 ___ || Artikli 18 lõiked 2–5
 ___ || Artikkel 19
 ___ || Artikkel 20
 ___ || Artikkel 21
 ___ || Artikkel 22
 ___ || Artikkel 23
 ___ || Artikkel 24
 ___ || Artikkel 25
 ___ || Artikkel 26
 ___ || Artikkel 27
 ___ || Artikkel 28
 ___ || Artikkel 29
 ___ || Artikkel 30
 ___ || Artikkel 31
 ___ || Artikkel 32
 ___ || Artikkel 33
 ___ || Artikkel 34
 ___ || Artikkel 35
 ___ || Artikkel 36
 ___ || Artikkel 37
 ___ || Artikkel 38
 ___ || Artikkel 39
 ___ || Artikkel 40
 Artikkel 13 || __
 Artikkel 14 || __
 Artikkel 15 || __
 Artikkel 16 || __
 ___ || Artikkel 41
 I lisa || I lisa
 ___ || II lisa
 II lisa || III lisa
 III lisa || IV lisa
 IV lisa || __
 V lisa || __
 VI lisa || __
 ___ || V lisa
 ___ || VI lisa
 ___ || VII lisa
[1]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/5/EÜ, 9.
märts 1999, raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende
nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10).
[2]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/95/EÜ, 12.
detsember 2006, teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid
käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 374,
27.12.2006, lk 10).
[3]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/108/EÜ, 15.
detsember 2004, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste
liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks
direktiiv 89/336/EMÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 24).
[4]               Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1935/2004,
27. oktoober 2004, toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete
kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ
(ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).
[5]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 305/2011,
9. märts 2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud
turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ
(ELT L 88, 4.4.2011, lk 5).
[6]               Nõukogu direktiiv 98/83/EÜ, 3.
november 1998, olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32).