				|

		52013PC0687

			Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks /* COM/2013/0687 final - 2013/0328 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Ettepaneku taust
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30.
novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi
„algmäärus”) kohaldamist teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi importi
käsitlevas dumpinguvastases menetluses.
·      Üldine taust
Käesolev ettepanek on seotud algmääruse
rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud
sisuliste ja menetlusnõuetega.
·      Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Komisjoni määrusega (EL) nr 418/2013
kehtestas Euroopa Komisjon teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi
suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.
·      Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega
Ei kohaldata.
2.           Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine
·      Konsulteerimine huvitatud isikutega
Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise
ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.
·      Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
·      Mõju hindamine
Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse
rakendamisest.
Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist,
kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·      Kavandatud meetmete kokkuvõte
Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel
järeldustel dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta. Seepärast
tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud nõukogu määruse ettepaneku,
mis tuleks avaldada hiljemalt 8. novembril 2013.
·      Õiguslik alus
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009, 30.
november 2009, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole
Euroopa Ühenduse liikmed („algmäärus”).
·      Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse
kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud
algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.
Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide
valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ning kodanike
rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne
ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata.
·      Vahendi valik
Kavandatav vahend: määrus.
Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel
põhjusel.
Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest
algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
2013/0328 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS,
millega kehtestatakse teatava Indiast pärit
roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja
nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta
määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest
riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”)[1], eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi
„komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist
nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1.           MENETLUS
1.1.        Ajutised meetmed
(1)       Määrusega (EL) nr 418/2013[2] (edaspidi „ajutine määrus”)
kehtestas komisjon teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes
ajutise dumpinguvastase tollimaksu.
(2)       Uurimine algatati pärast
seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse
esitaja”) esitas 28. juunil 2012. aastal kaebuse liidu tootjate
nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatava roostevaba terastraadi
kogutoodangust liidus.
(3)       Samaaegse subsiidiumivastase
uurimise tulemusena kehtestas komisjon teatava Indiast pärit roostevaba
terastraadi impordi suhtes määrusega (EL) nr 419/2013[3] ajutise tasakaalustava
tollimaksu ja määrusega (EL) nr 861/2013[4]
lõpliku tasakaalustava tollimaksu.
1.2.        Uurimisega seotud isikud
(4)       Uurimise esialgses etapis
moodustati India eksportivatest tootjatest ja liidu tootjatest valim. Esialgses
etapis taheti valimit moodustada ka sõltumatutest importijatest. Kuna aga kaks
kolmest valimisse kaasatud importijast ei saatnud küsimustikule vastuseid, ei
olnud importijate väljavõtteline uuring enam teostatav. Seepärast kasutati
lõplike järelduste tegemiseks kogu teavet, mis oli kättesaadav koostööd
tegevate importijate kohta, eelkõige niivõrd, kui see oli seotud liidu
huvidega.
(5)       Üks eksportiv tootja väitis,
et kuna liidu tootmisharu kantud kahju kindlakstegemiseks ei kasutatud kaebuse
esitajate hulka mitte kuuluvate äriühingute müüki, ei saa liidu tootjate
valimit pidada representatiivseks. Nõue lükati tagasi, sest valimi koostamisel
võeti aluseks kõikidelt koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud vastused,
olenemata sellest, kas need tootjad representatiivsuse kindlakstegemise etapis
toetasid kaebust või mitte, ja valim moodustati tootmismahtude põhjal.
(6)       Üks liidu tootjaga seotud
eksportiv tootja oli kaebuse vastu ja taotles individuaalset kontrollimist,
sest väikeste ekspordimahtude tõttu ei kaasatud teda eksportivate tootjate
valimisse. Ka vastavat liidu tootjat ei kaasatud väikese tootmismahu tõttu
liidu tootjate valimisse. Komisjon nõustus individuaalse kontrollimisega, kuid
eksportiv tootja võttis oma taotluse tagasi.
(7)       Seitse valimist välja jäänud
India eksportivat tootjat taotlesid individuaalset kontrollimist. Kaks neist
vastasid küsimustikule, viis aga mitte. Kahest vastused saatnud tootjast üks
võttis individuaalse kontrollimise taotluse tagasi. Selle tulemusena vaatas
komisjon läbi ühe valimist välja jäänud India eksportiva tootja taotluse:
– KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)       Esialgses etapis leiti, et
mitte ükski algul valimisse kaasatud eksportiv tootja ei ole esitanud piisavalt
usaldusväärset teavet, seepärast kohaldati algmääruse artiklit 18. Komisjon
otsustas laiendada valimit kolme äriühingu võrra, lähtudes nende ekspordimahust
ja koostöövalmidusest, mida nad ilmutasid menetluse algatamise järel. Selle
tulemusena on komisjon vaadanud läbi küsimustiku vastused ja teinud
kontrollkäigud järgmiste India eksportivate tootjate valdustesse:
- Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana;
- Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra;
- Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)       Peale eespool kirjeldatu
kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 4–7 ja 14.
1.3.        Uurimisperiood ja
vaatlusalune periood
(10)     Nagu on sätestatud ajutise
määruse põhjenduses 20, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine
ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi
„uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine
hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. märtsini 2012
(edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.4.        Järgnenud menetlus
(11)     Pärast selliste oluliste
faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada
ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgne avalikustamine”), esitas
märkusi mitu huvitatud isikut, nimelt kõik 3 valimisse kaasatud eksportivat
tootjat, see eksportiv tootja, kes oma individuaalse kontrollimise taotluse
tagasi võttis, kaebuse esitaja ja 11 kasutajat. Kõigile huvitatud
isikutele, kes esitasid vastava taotluse, võimaldati ärakuulamine. Komisjon
jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Kõik saadud
märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse.
(12)     Komisjon teatas huvitatud
isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavatses ta
soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava Indiast pärit
roostevaba terastraadi impordi suhtes ja ajutise tollimaksu abil tagatud
summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplik avalikustamine”). Huvitatud
isikutele nähti samuti ette aeg, mille jooksul nad said esitada märkusi lõpliku
avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti
vajaduse korral arvesse.
(13)     Pärast lõplikku avalikustamist
saadud märkuste põhjal teatas komisjon huvitatud isikutele teatavate
eksportivate tootjate dumpingutaseme kohta tehtud järelduste muutmisest.
Huvitatud isikutele nähti uuesti ette aeg, mille jooksul nad said esitada
märkusi täiendava avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning
neid võeti vajaduse korral arvesse. Üks huvitatud isik – kaebuse esitaja –
kritiseeris tõsiasja, et teatavate eksportivate tootjate dumpingu taseme kohta
tehtud järeldusi muudeti uute andmete ja märkuste põhjal, mis saadi pärast
esialgset avalikustamist ja uurimise lõplikus etapis. Samuti väitis ta, et tema
menetlusõigusi on rikutud.
(14)     Komisjon leidis siiski, et ta
peab võtma arvesse huvitatud isikutelt saadud esildisi ning vajaduse korral
muutma oma järeldusi, kui märkused on põhjendatud. Mitte ühelgi neist juhtudest
ei kasutatud dumpingu kindlakstegemiseks uusi kontrollimata andmeid. Peale
selle järgiti kõikide huvitatud isikute menetlusõigusi, sest neid informeeriti
nõuetekohaselt ja õigeaegselt ning neile anti sama tähtaeg märkuste
esitamiseks.
2.           Vaatlusalune toode ja samasugune toode
(15)     Nagu
on märgitud ajutise määruse põhjenduses 21, on vaatlusalune toode
määratluse kohaselt roostevaba terastraat, mis sisaldab:
–
2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud
traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31
massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22
massiprotsendi,
–
alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud
traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25
massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6
massiprotsendi,
ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7223 00 19
ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast.
(16)     Mõni kasutaja väljendas muret
selle üle, et ei tehta vahet vaatlusaluse toote ja samasuguse toote eri liikide
vahel, sest kõigi tooteliikide puhul eksisteerib väga lai tootevalik. Eriti
tunti muret selle üle, kuidas on uurimise käigus võimalik tagada kõigi
tooteliikide õiglane võrdlus. Nagu enamiku uurimiste puhul, hõlmab vaatlusaluse
toote määratlus paljusid erinevaid tooteliike, millel on samad või sarnased
füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Asjaolu, et need omadused
võivad tooteliigiti varieeruda, võib tõepoolest põhjustada olukorra, et
määratlusega hõlmatakse palju erinevaid liike. See on nii ka käesoleva uurimise
puhul. Komisjon võttis tooteliikide vahelisi erinevusi arvesse ja tagas õiglase
võrdluse. Igale tooteliigile, mida tootsid ja müüsid India eksportivad tootjad
ning mida tootis ja müüs liidu tootmisharu, anti ainukordne kontrollnumber.
Number sõltus toote põhiomadustest, antud juhul terase klassist,
tõmbetugevusest, kattest, pinnast, läbimõõdust ja kujust. Sellepärast võrreldi
liitu eksporditud traadiliike toote kontrollnumbri alusel selliste liidu
tootmisharu toodetud ja müüdud toodetega, millel on samad või sarnased
omadused. Kõik need tooteliigid kuulusid algatamisteates[5] ja ajutises määruses esitatud
vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse alla.
(17)     Üks
isik kordas oma väidet, et niinimetatud kõrgtehnilised tooteliigid on erinevad
ja ei ole asendatavad muude vaatlusaluse toote liikidega. Sellest tulenevalt
tuleks need toote määratlusest välja jätta. Kui määratakse kindlaks, et
tegemist on toodetega, mis on sarnased, nii et need kuuluvad sama tooteliigi
alla, tuleb kooskõlas kohtupraktikaga hinnata, kas neil on samad tehnilised ja
füüsikalised omadused, samad põhilised lõppkasutajad ning sama hinna ja kvaliteedi suhe. Sellega seoses tuleks samuti
hinnata nende toodete vastastikust asendatavust ja seda, kas need on
konkureerivad tooted.[6] Uurimise tulemusel leiti, et asjaomase isiku viidatud nn
kõrgtehnilistel tooteliikidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised
omadused, mis muudel uurimisega hõlmatud toodetel. Nad on roostevabast terasest
ja tegemist on traadiga, ka tootmisprotsess on sarnane, selles kasutatakse
samasuguseid masinaid, nii et tootjad võivad vastavalt nõudlusele lülituda
ümber ühelt tootevariandilt teisele. Sellepärast konkureerivad tootjad suurt
roostevaba terastraadi valikut hõlmavate lepingute pärast, kuigi eri liiki
traadid ei ole otseselt omavahel asendatavad ega konkureeri otseselt
üksteisega. Pealegi toodavad ja müüvad neid tooteliike niihästi liidu
tootmisharu ettevõtted kui ka India eksportivad tootjad, kasutades sarnast
tootmismeetodit. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.
(18)     Vastuseks lõplikule
avalikustamisele väitis üks isik, et analüüs, mille komisjon koostas, et teha
kindlaks, kas uurimine peaks hõlmama nn kõrgtehnilisi tooteliike, ei ole
piisavalt põhjalik. See väide lükati tagasi. Uurimise tulemusel tehti kindlaks,
et kõrgtehnilised tooteliigid kuuluvad põhjenduses (17) osutatud
tootemääratluse alla. Huvitatud isik on ekslikult eeldanud, et kõik
kohtupraktikas osutatud kriteeriumid peavad olema täidetud üheaegselt – see ei
ole nii. Kohtupraktika[7]
kohaselt on komisjonil toote määratluse piiritlemisel lai otsustusõigus ja ta
peab oma hinnangus tuginema kohtu välja töötatud kriteeriumidele. Sageli, nagu
ka käesoleva juhtumi puhul, võivad teatavad kriteeriumid kallutada hinnangut
ühele või teisele poole; sellises olukorras peab komisjon koostama
üldhindamise, nagu käesoleval juhul on tehtud. Seepärast on huvitatud isik
ekslikult eeldanud, et sama tootemääratluse alla kuulumiseks peavad tooteliigi
kõik omadused olema samad.
(19)     Mõned kasutajad väitsid, et nn
200. seeria roostevaba terastraat tuleks toote määratlusest välja jätta.
Eelkõige väitsid nad, et seda liiki traati liidu tootmisharu praktiliselt ei
tooda. See väide ei ole siiski põhjendatud. Esiteks ei ole asjaolu, et liidu
tootmisharu ei tooda teatavat tooteliiki, piisav põhjus selleks, et jätta
asjaomane tooteliik uurimisega hõlmamata, kui tootmisprotsess on selline, et
liidu tootjad võiksid kõnealust tooteliiki tootma hakata. Teiseks leiti – nagu
ka kõrgtehnilise traadi puhul –, et need vaatlusaluse toote liigid on
füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomaduste poolest identsed või
sarnased muude samasuguse toote liikidega, mida toodab või müüb liidu
tootmisharu. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.
(20)     Teiseks väitsid nad, et
vaatlusaluse toote määratlusega tuleks hõlmata ka valtstraat. Kuigi valtstraati
kasutatakse toormena vaatlusaluse toote tootmisel, võib seda kasutada ka
teistsuguste toodete, näiteks kinnituste ja naelte tootmisel. Erinevalt
vaatlusalusest tootest ei kujuta valtstraat endast seega terasest valmistoodet.
Külmvormimist hõlmava tootmisprotsessi abil saab muu hulgas ka valtstraadi
muuta vaatlusaluseks tooteks või samasuguseks tooteks. Sellest tulenevalt ei
saa valtstraati lugeda toote määratluse alla kuuluvaks algmääruse tähenduses.
(21)     Eespool esitatud teavet
arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21–24 esitatud
vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratlus.
3.           DUMPING
3.1.        Sissejuhatus
(22)     Kolme valimisse kaasatud India
eksportiva tootja valdustesse tehtud kontrollkäikude ja kogutud teabe järgneva
analüüsimise ajal leiti, et nad kõik olid esitanud mõningat teavet, mida ei
saanud pidada usaldusväärseks. Komisjon jätkas oma uurimist, analüüsides kogu
teavet, mis esitati talle vastuseks esialgsele avalikustamisele ja sellele
järgnenud ärakuulamiste käigus.
(23)     Nagu on märgitud ajutise
määruse põhjenduses 26, leidis komisjon ühe eksportiva tootja puhul, et
küsimustiku vastustes esitatud kulud ei ole vastavuses äriühingusisese
kuluarvestussüsteemiga. Äriühing väitis, et mittevastavus tuleneb
registreerimisvigadest ja varude väärtuse hindamise meetodist, mis on
äriühingusisese kuluarvestussüsteemi ja aastaaruandes avaldatud andmete puhul
erinev.
(24)     Nagu on märgitud ajutise
määruse põhjenduses 28, olid äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis sisaldunud
andmed küll kooskõlas äriühingu auditeeritud finantsaruannetega, kuid ei olnud
võimalik kontrollida äriühingusisesest kuluarvestussüsteemist
traaditootmisüksuse kohta saadud andmete vastavust äriühingu poolt spetsiaalselt
uurimisküsimustiku vastusena koostatud kulutabelitele. Sellest tulenevalt
leitakse kooskõlas algmääruse artikliga 18, et kõnealuse dumpinguvastase
uurimise käigus tuleks kasutada äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis
sisalduvat teavet.
(25)     Seepärast kohandas komisjon
esialgu kuluandmeid, mille nimetatud eksportiv tootja oli esitanud
küsimustikule vastates, kasutades selleks äriühingusisesest
kuluarvestussüsteemist saadavaid fakte.
(26)     Nagu on märgitud ajutise
määruse põhjenduses 27, väitis eksportiv tootja, et äriühingusiseses
kuluarvestussüsteemis sisalduvad andmed ei ole usaldusväärsed ning neid ei
tohiks uurimise käigus kasutada. Äriühing tõi sisearvestuse arvudes, mille
komisjon oli võtnud kulude kohandamisel aluseks, esile mitu viga ja määratlusprobleemi.
Äriühing väitis, et komisjon oleks analüüsil pidanud aluseks võtma küsimustiku
vastustes märgitud kulud. Lisaks esitas äriühing hiljem, pärast ajutiste
meetmete kehtestamist, andmed, milles sisearvestuses ja küsimustiku vastustes
esitatud traaditootmiskulud olid omavahel vastavusse viidud. Selle põhjal,
võttes ühtlasi arvesse kontrollkäigul kogutud tõendeid, võiks seega
aktsepteerida teatavaid tootmiskulusid, nagu kõnealune äriühing neid algul oma
küsimustiku vastustes esitas.
(27)     Olemasolevate tõendite
valguses ei saa aga teatavate äriühingu poolt küsimustiku vastustes esitatud
kulude, nagu näiteks üldkulude ja finantskulude jaotust pidada uurimise
seisukohalt usaldusväärseks. Komisjon leidis, et need kulud tuleks jaotada
äriühingu kogukäibe ja müüdud kauba maksumuse põhjal vastavalt algmääruse
artikli 2 lõikele 5. Selle põhjal sai enamikku küsimustiku vastustes esitatud
kulusid aktsepteerida ja käibe jaotus lepiti äriühinguga kokku uurimise
lõplikus etapis. Dumpingumarginaali tase vähenes, kui pakkimiskulud ja teatavad
üldkulud uuesti läbi vaadati. Seega leitakse, et selle eksportiva tootja
dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks ei tuleks enam kasutada algmääruse
artiklit 18.
(28)     Nagu on sätestatud ajutise
määruse põhjenduses 30, leidis komisjon ühe teise eksportiva tootja puhul, et
selle äriühingu poolt küsimustiku vastustes esitatud andmed tooraine ostmise ja
tarbimise kohta ei ole vastavuses tootja laoarvestussüsteemist leitud
andmetega. Eelkõige ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa oli kummaski
andmeallikas erinev. Komisjon tegi kindlaks, et teraseklass on lõpptoote
maksumuse määramisel otsustav tegur ja et ebausaldusväärne teave teraseklasside
kohta võib tugevasti moonutada üksikute tooteliikide kulude ja müügihinna
kindlaksmääramist ning võib seega olla eksitav; ta andis eksportivale tootjale
mitmel korral sellest olulisest kaalutlusest teada.
(29)     Nagu on märgitud ajutise
määruse põhjenduses 31, väitis eksportiv tootja siiski, et failid, mis
sisaldasid andmeid tooraineostude kohta ja mille komisjon leidis kontrollkäigu
ajal, olid mittetäielikud, sest äriühingu teised üksused olid ostnud
täiendavalt toorainet, kuid ei olnud neist ostudest teada andnud ning need ei
sisaldunud failides, mille komisjon kontrollkäigu ajal leidis ja millega ta
tutvus. Peale selle väitis eksportiv tootja, et täheldatud lahknevused kogustes
teraseklasside kaupa tulenevad asjaolust, et mõned teraseklassid kattuvad
osaliselt üksteisega ning et tootmisprotsessi mõne osa puhul ei ole võimalik
individuaalsete teraseklasside tasandil arvestust pidada.
(30)     Ajutise määruse põhjenduses 32
märkis komisjon siiski, et äriühingu eeltoodud väited tooraine täiendava
ostmise kohta ei ole tõendatud ning igal juhul pole need piisavad selgitamaks
täheldatud lahknevusi üksikute teraseklasside tasandil. Samuti märkis komisjon,
et äriühing oli väitnud, et kõigis tootmisetappides ei ole võimalik üksikute
teraseklasside kaupa täpset arvestust pidada. See väide vähendab teraseklasside
arvestussüsteemi usaldusväärsust veelgi. Seepärast tuli teraseklasside kohta
esitatud teavet esialgu käsitada eksitavana.
(31)     Ajutise määruse põhjenduses 33
leidis komisjon, et esitatud tooraine jaotusandmed teraseklasside kaupa ei ole
usaldusväärsed ning neid ei peaks esialgu arvesse võtma ning et otsused tuleks
teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Kuna
arvestussüsteem ei olnud tervikuna usaldusväärne, ei olnud võimalik teha
otsuseid mitte ühegi aruandes kajastatud teraseklassi alusel. Sellepärast
kasutati kõiki tooteid hõlmava üldise dumpingumarginaali arvutamiseks kogu
tooraine kui terviku kogutarbimist, võtmata arvesse jaotust teraseklasside
kaupa.
(32)     Pärast esialgsete järelduste
avalikustamist vaidlustas äriühing selle esialgse lähenemisviisi üldjoontes,
kuid ei suutnud endiselt esitada üksühest vastavust toote kontrollnumbri
tasemel. Ent uurimise hilisemas etapis esitas äriühing piisaval määral
vastavusse viidud andmed, kui tooraine rühmitati peamiste teraseklassi seeriate
kaupa vastavalt nende keemilisele koostisele (nn 200., 300. ja 400. seeria
teras vastavalt AISI klassifikatsioonile). Äriühing pakkus välja ka
alternatiivse rühmitamisviisi, milles täiendava rühmitustegurina lisati
lõppkasutus. Kuna aga lõppkasutust ei saa kontrollida, arvutas komisjon
dumpingumarginaali ümber teraseklasside põhjal, mis rühmitati keemilise
koostise järgi vastavalt teraseklasside sarjadele (AISI klassifikatsiooni 200.,
300. ja 400. seeria). Teraseklasside seeriad kujutavad endast üldkasutatavat,
objektiivset ja kontrollitavat kriteeriumi, ent
selle konkreetse äriühingu puhul ei võimalda kontrollnumbri kasutamine viia
andmeid täielikult vastavusse ning ei tagaks seepärast õiglast võrdlust
usaldusväärsete andmete alusel algmääruse tähenduses.
(33)     Kuna äriühingu esitatud
lisateave ei võimaldanud aga andmeid uurimise jaoks piisavalt üksikasjalikult
vastavusse viia, jäädakse esialgse järelduse juurde, et äriühingu
jälgitavussüsteemid ei ole piisavalt usaldusväärsed, ning tootmiskulude
lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kohaldatakse
algmääruse artiklit 18 – seega põhineb see eelmises põhjenduses osutatud
alternatiivil.
(34)     Nagu on märgitud ajutise
määruse põhjenduses 34, leidis komisjon kolmanda eksportiva tootja puhul
kontrollkäigu ajal, et küsimustiku vastustes esitatud andmed toorainevoogude
kohta ei ole kooskõlas tootja raamatupidamissüsteemis sisalduvate andmetega.
Ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa on kummaski andmeallikas erinev.
(35)     Nagu on märgitud ajutise
määruse põhjenduses 35, tunnistas eksportiv tootja küll, et küsimustiku
vastused sisaldasid mõningaid vigu, ent väitis siiski, et kui võtta arvesse
varudes toimunud muutusi, on tooraine üldkogustes täheldatud erinevused siiski
võimalik kooskõlla viia. Kuid äriühing väitis ühtlasi, et osaliselt kattuvad
teraseklassid ei võimalda andmeid täielikult kooskõlla viia iga üksiku
teraseklassi kaupa. Esialgse avalikustamise järel esitatud märkustes väitis
äriühing ka, et mõnikord ei vasta müügiarvele märgitud teraseklass tegelikult
eksporditavale teraseklassile. Peale selle väitis äriühing, et roostevaba
terase tööstuses ei kasutata teraseklasse eriti täpselt, vaid et pigem esineb
erinevusi teraseklassi avaldatud keemilise koostise ja tegeliku toote vahel.
Äriühing väitis, et neid selgitusi arvesse võttes puudutaksid komisjoni
täheldatud lahknevused ainult tühist osa ekspordist.
(36)     Komisjon leidis, et avastatud
lahknevusi ei saa kogu ulatuses selgitada juhuslike ebatäpsustega. Vastupidi:
esitatud argumendid õõnestasid veelgi äriühingu arvestussüsteemi usaldusväärsust
tervikuna, eelkõige arvestades teraseklasside otsustavat rolli lõpptoote
maksumuse määramisel.
(37)     Uurimise hilisemas etapis
väitis äriühing aga, et kui komisjon ei aktsepteeri äriühingu algselt esitatud
andmeid teraseklasside kohta, ei ole täpsemat tulemust võimalik saada ka siis,
kui selle asemel, et koondada ühtekokku kõik toote kontrollnumbrid, nagu tehti
ajutises etapis, koondaks komisjon ühte rühma ainult need konkreetsed
teraseklassid, mille vahel on leitud lahknevusi, või teise võimalusena koondaks
teraseklassid rühmadesse nende keemilise koostise põhjal, mida väljendavad
teraseklasside seeriad (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria).
Äriühing pakkus ühtlasi välja veel ühe meetodi 300. seeria teraseklasside
rühmitamiseks väiksematesse allrühmadesse.
(38)     Sellest tulenevalt arvutas
komisjon dumpingumarginaali uuesti ümber teraseklassi rühmade põhjal, lähtuvalt
nende keemilisest koostisest, mida väljendavad teraseklasside seeriad (AISI
klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria), et järgida sama meetodit, mida on
kirjeldatud põhjenduses 30. Teraseklasside seeriad kujutavad endast
üldkasutatavat, objektiivset ja kontrollitavat kriteeriumi, ent selle konkreetse äriühingu puhul ei võimalda
kontrollnumbri kasutamine viia andmeid täielikult vastavusse ning ei tagaks
seepärast õiglast võrdlust usaldusväärsete andmete alusel algmääruse tähenduses.

(39)     Kuna äriühingu esitatud
lisateave ei võimaldanud aga andmeid uurimise jaoks piisavalt üksikasjalikult
vastavusse viia, jäädakse esialgse järelduse juurde, et äriühingu
jälgitavussüsteemid ei ole piisavalt usaldusväärsed, ning tootmiskulude
lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kohaldatakse
algmääruse artiklit 18 – seega põhineb see eelmises põhjenduses osutatud alternatiivil.
(40)     Kaebuse esitaja väitis, et
vaatlusaluse toote rühmitamine teraseklassidesse ei lase komisjonil teha
korrektset kasumlikkuse testi, et määrata normaalväärtus toote kontrollnumbrite
kaupa.
(41)     Komisjon teeb seda analüüsi
tasemel, mis on kooskõlas eksportivate ja liidu tootjate sisemise
arvestussüsteemiga, mis võimaldab esitatud arve tõendada. Seega lükatakse väide
tagasi.
(42)     Kuna muid märkusi ei esitatud,
kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 37 ja 38.
3.2.        Normaalväärtus
(43)     Ühe eksportiva tootja puhul,
kelle suhtes kohaldatakse algmääruse artiklit 18, on normaalväärtuse määramine
uuesti läbi vaadatud pärast seda, kui tema tootmiskulud ümber hinnati. Lõplikus
etapis võeti tootmiskulude kindlaksmääramisel aluseks teatatud tootmiskulud tooteühiku
kohta, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud, k.a finantskulud, kasutades
algmääruse artikli 2 lõikes 5 lubatud jaotusmeetodit.
(44)     Kolme viimati valimisse
kaasatud eksportiva tootja puhul ja selle eksportiva tootja puhul, kellele
võimaldati individuaalne kontrollimine, leiti omamaine müük olevat üldiselt
representatiivne, moodustades vähemalt 5 % äriühingu vaatlusaluse toote
ekspordimüügist liitu. Sama representatiivsuskontroll tehti ka igale
tooteliigile, mida viimati valimisse kaasatud tootjad müüsid omamaisel turul ja
mis leiti olevat võrreldav liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega vastavalt
algmääruse artikli 2 lõikele 2.
(45)     Tehes kindlaks, kui suure osa
moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel
turul, uuris komisjon samuti, kas viimati valimisse kaasatud eksportivate
tootjate ja individuaalselt kontrollitava eksportiva tootja omamaist müüki saab
pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks vastavalt algmääruse
artikli 2 lõikele 4.
(46)     Ühe viimati valimisse kaasatud
eksportiva tootja puhul leiti, et äriühingu poolt algul esitatud kulude jaotus
ei olnud adekvaatne, sest selles ei olnud arvesse võetud traadi jämedust, mis
on üks peamisi kulutegureid. Äriühingu nõusolekul kohandati kulude jaotamise
meetodit.
(47)     Ühe teise viimati valimisse
kaasatud eksportiva tootja puhul korrigeeriti dumpingumarginaali määramisel
tehtud tehniline viga. Peale selle palus tootja, et komisjon teeks täiendavaid
kohandusi kasumlikkuse katses ja hinnasoodustustes. Neid nõudeid ei peetud
põhjendatuks.
(48)     Selle eksportiva tootja puhul,
kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, parandati tehniline viga. Sama
eksportiv tootja esitas täiendavaid väiteid komisjoni poolt kindlakstehtud
müügi-, üld- ja halduskulude ning riigisiseste transpordikulude kohta ja palus
teha kohanduse vaatlusaluse toote füüsiliste erinevuste arvessevõtmiseks sise-
ja eksporditurul. Need eksportiva tootja taotletud kohandused lükati tagasi,
kuna arvutused põhinesid äriühingu esitatud kuluandmetel, mida oli
kontrollkäigu ajal kontrollitud, ja kuna füüsiliste erinevuste väide ei leidnud
tõendamist.
(49)     Selle tulemusena kinnitatakse
ajutise määruse põhjendustes 39–48 kirjeldatud normaalväärtuse määramise
metoodika, mida kohaldati ka kolme viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja
suhtes ja selle eksportiva tootja suhtes, kellele võimaldati individuaalne
kontrollimine.
3.3.        Ekspordihind
(50)     Ühe eksportiva tootja puhul
parandati tema väidete peale teatavad tehnilised vead: nimelt oli kohati
kasutatud vale vahetuskurssi ja eksikombel olid dumpinguarvutustesse lisatud
teatavad kontsernisisesed müügitehingud.
(51)     Ühe teise eksportiva tootja
puhul oli dumpinguarvutustesse lisatud seotud äriühingu kaudu toimunud müük.
(52)     Üks viimati valimisse kaasatud
eksportivatest tootjatest väitis, et hüvitised, mida ta oli saanud DEPB- ja
DDS-toetuskava alusel, tuleb lisada ekspordihindadele.
(53)     Üks teine viimati valimisse
kaasatud eksportiv tootja esitas DDS-toetuskava alusel saadud hüvitised negatiivsete
hinnasoodustustena, suurendades nõnda kunstlikult ekspordihinda.
(54)     Komisjon analüüsis mõlema
äriühingu hinnakäitumist liidu turul ja jõudis järeldustele, mis tulenesid
algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaldamisest ja mis seega ei vaja edasist korrigeerimist.
Esimesena nimetatud äriühingu väide lükati seega tagasi ja viimasena nimetatud
äriühingu soodustust ei võetud arvesse.
(55)     Üks viimati valimisse kaasatud
eksportivatest tootjatest väitis, et tema ekspordihindu tuleks korrigeerida
ülespoole, et viia need vastavusse tema omamaiste hindadega, sest tema omamaine
müük toimus oma kaubamärgi all, saavutades seeläbi kõrgema hinnataseme.
Äriühing ei suutnud aga tõendada, et arved, mille kohta ta selle väite esitas,
olid tõepoolest seotud kaubamärgi all toimunud müügiga, ning seega lükati see
väide tagasi.
(56)     Kuna muid märkusi ei esitatud,
kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50–52.
3.4.        Võrdlus
(57)     Üks eksportiv tootja väitis,
et kuna tema tootmiskulude kindlakstegemiseks arvestati kõik toote kontrollnumbrid
kokku, tuleks ka ekspordihindu käsitleda samamoodi ja normaalväärtusega
võrdlemisel tulnuks kasutada ühtainsat ekspordihinda.
(58)     Komisjon püüdis uurimise
käigus saada andmeid kulude ja ekspordihinna kohta toote kontrollnumbri järgi,
ei saanud aga asjaomaselt äriühingult andmeid, mis oleksid olnud vajalikul
määral vastavuses ja oleksid võimaldanud teha tootmiskulud usaldusväärselt
kindlaks toote kontrollnumbri põhjal. Uurimisel ei leitud aga mingeid puudusi
toote kontrollnumbri järgi esitatud ekspordihindade tasemes ning seega ei oleks
olnud asjakohane kohaldada tegelike ekspordihindade kindlakstegemiseks
algmääruse artiklit 18. Kuna komisjon ei pea sobivaks vähendada teatatud
hindade üksikasjalikkuse määra, arvestades õiglaseks võrdluseks vajalikke
uurimisstandardeid, lükati väide tagasi.
(59)     Kuna muid märkusi ei esitatud,
kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 53–55.
3.5.        Dumpingumarginaalid
(60)     Nagu on sätestatud algmääruse
artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi iga valimisse kaasatud äriühingu puhul
samasuguse toote kohta kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust
vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(61)     Kooskõlas algmääruse artikli 9
lõikega 6 tuleb seetõttu, et kahe suhtes kolmest algselt valimisse kaasatud
eksportivast tootjast kohaldatakse algmääruse artiklit 18, valimist välja
jäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrata selle
algselt valimisse kaasatud eksportiva tootja keskmise dumpingumarginaali
põhjal, kelle suhtes algmääruse artiklit 18 enam ei kohaldata, ja nende kahe
viimati valimisse kaasatud äriühingu keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle
dumpingumarginaalid ei ole miinimumtasemel. Sellest lähtuvalt arvutati valimist
välja jäetud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks 8,4 %.
(62)     Kõikide teiste India eksportivate tootjate puhul määras
komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Selleks võrreldi väljavõttelise
uuringu küsimuste vastustes näidatud ekspordi üldkoguseid ja Eurostati
impordistatistikal põhinevat koguimporti Indiast. Kuna koostöö tase oli kõrge,
määrati dumpingu jääkmarginaali tasemeks valimisse kaasatud eksportivate
tootjate puhul tuvastatud kõrgeim dumpingumarginaal. Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingumääraks 16,2 %.
(63)     Sellest tulenevalt on
esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina
CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:
 Äriühing || Lõplik dumpingumarginaal
 GARG Inox || 11,8 %
 KEI Industries || 7,7 %
 Macro Bars and Wires || 0,0 %
 Nevatia Steel & Alloys || 4,1 %
 Raajratna Metal Industries || 16,2 %
 Kontsern Venus || 11,6 %
 Viraj Profiles || 6,8 %
 Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud || 8,4 %
 Kõik muud äriühingud || 16,2 %
4.           Liidu tootmisharu
4.1.        Liidu tootmisharu
(64)     Mõned kasutajad seadsid
kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 63 märgitud liidu tootjate arvu.
Nad väidavad, et tootjate arvu hinnati valesti ning et tegelikult on liidu
turul vähem tootjaid.
(65)     Komisjon märgib, et eespool
nimetatud väidet ei ole kinnitanud ükski tõend. Komisjon kontrollis kaebuses
esitatud liidu tootjate arvu siis, kui ta kontrollis representatiivsust, ja
veel kord uurimise ajal. Komisjon võttis selles küsimuses ühendust kõigi 27
teadaoleva liidu tootjaga. Uurimisel leidis kinnitust, et liidus tootis
uurimisperioodi ajal samasugust toodet 27 liidu tootjat. Väide on seetõttu
tagasi lükatud ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 63.
4.2.        Liidu toodang ja liidu
tootjate väljavõtteline uuring
(66)     Kuna märkusi ei esitatud,
kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64–67.
5.           KAHJU
5.1.        Liidu tarbimine
(67)     Mõni kasutaja väitis, et kahju
analüüsimisel oleks tulnud jätta arvesse võtmata 2009. aasta andmed, sest
tol aastal aset leidnud finantskriis avaldas moonutavat mõju, seda eelkõige liidu
tarbimisele. Isegi kui 2009. aasta andmed oleksid analüüsist välja jäetud,
oleks tarbimine ikkagi näidanud kasvutrendi (+5 %), mis on märk turu
kosumisest. Pealegi tunnistatakse finantskriisi negatiivset mõju ajutise
määruse põhjenduses 68. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse
ajutise määruse põhjendus 68.
5.2.        Import liitu vaatlusalusest
riigist
(68)     Äriühingu Macro Bars and Wires
puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal jääb allapoole algmääruse artikli 9
lõikes 3 ette nähtud miinimumläve. Sellepärast leitakse, et kõnealune
eksportiv tootja ei ole uurimisperioodil tegelenud dumpinguga algmääruse
artikli 1 lõike 2 tähenduses. Selle tulemusena jäeti tema
impordimahud esialgu kindlaksmääratud Indiast pärit dumpingimpordi mahu hulgast
välja. Üks eksportiv tootja, nimelt kontsern Venus, väitis, et teatavad
tehingud on ekslikult kahekordselt arvesse võetud. Komisjon nõustus eksportiva
tootjaga ja korrigeeris dumpingimpordi kogumahtu, jättes need tehingud sealt
välja.
(69)     Sellest tulenevalt muudeti dumpingimpordi
mahtu, turuosa ja keskmist hinda.
(70)     Dumpinguhinnaga impordi maht
ja turuosa
   || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood
 Maht || 15 826 || 27 291 || 34 494 || 33 252
 Indeks (2009=100) || 100 || 172 || 218 || 210
 Turuosa || 12,0 % || 14,6 % || 17,6 % || 16,9 %
 Indeks (2009=100) || 100 || 121 || 146 || 140
 Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused
(71)     Äriühing Macro Bars and Wires
eksportis vaatlusalust toodet uurimisperioodil piiratud koguses ja kontserni
Venus eespool nimetatud tehingud hõlmasid samuti piiratud koguseid, mistõttu ei
toonud nende impordimahtude mahaarvamine Indiast pärit dumpingimpordi
kogumahust kaasa olulisi muutusi ajutise määruse põhjendustes 69 ja 71
kirjeldatud suundumustes. Seega kinnitatakse need ajutise määruse põhjendused.
(72)     Dumpingimpordi keskmine hind
   || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood
 Keskmine hind || 2380 || 2811 || 3259 || 3207
 Indeks (2009=100) || 100 || 118 || 137 || 135
 Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused
(73)     Dumpingimpordi mahu
korrigeerimine ei too kaasa Indiast pärit dumpingimpordi keskmiste hindade või
arvutatud hinna allalöömise marginaali märkimisväärset muutust. Kaalutud
keskmine hinna allalöömise marginaal on 15 %, mis kinnitab ajutise määruse
järeldust.
(74)     Üks India eksportiv tootja
väitis, et liidu müügihinnad tunduvad äärmiselt ebatõenäolised ja on ilmselt
moonutatud. Rõhutatakse siiski, et hinna allalöömise taseme arvutustes
kasutatud hinnad tulenesid valimisse kaasatud liidu tootjate valdustesse tehtud
kontrollkäikudel kogutud ja kontrollitud teabest.
(75)     Kinnitatakse ajutise määruse
põhjendustes 75–77 kirjeldatud tulemuste põhjal tehtud järeldused.
5.3.        Liidu tootmisharu
majanduslik olukord
(76)     Mõni
huvitatud isik väitis, et ülemaailmset majanduskriisi arvesse võttes tuleks
liidu tootmisharu saavutatud tulemusi pidada mõistlikult positiivseteks ning et
peale ühe kahjunäitaja – turuosa – ei osuta ükski teine näitaja kahju
olemasolule.
(77)     Üks
isik väitis, et liidu tootmisharu keskmine müügihind suurenes ligikaudu 34 %,
kusjuures liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid samal perioodil vaid 13 %.
Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusaluse perioodi alguses, nimelt 2009. aastal,
müüs liidu tootmisharu tooteid tootmiskuludest madalama hinnaga ning alles
alates 2011. aastast õnnestus müüa tootmiskuludest kõrgema hinnaga.
(78)     Uurimine näitas, et kuigi mõni
kahjunäitaja näitas positiivset arengutrendi, näiteks tootmismaht ja
tootmisvõimsuse rakendusaste, või püsis stabiilsena, nagu tööhõive, ei järginud
paljud teised liidu tootmisharu finantsolukorraga seotud näitajad, nimelt
kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus, vaatlusalusel
perioodil rahuldavat arengutrendi. Kuigi investeeringute näitaja 2010. aastal
paranes, langes see 2011. aastal ja uurimisperioodil allapoole 2009. aasta
taset. Aastatel 2009–2011 investeeringutasuvus küll tõepoolest paranes,
saavutades 6,7 % taseme, kuid uurimisperioodil vähenes jälle 0,8 %-le.
Sarnaselt paranesid kuni 2011. aastani ka kasumlikkuse ja rahavooga seotud
näitajad, kuid uurimisperioodil hakkasid need jälle halvenema. Sellepärast võib
järeldada, et liidu tootmisharu olukord hakkas pärast 2009. aastat
paranema, kuid seejärel aeglustas taastumist Indiast pärit dumpingimport.
(79)     Ühe huvitatud isiku taotlusel
kinnitatakse, et ajutise määruse põhjenduses 100 kindlaks määratud varude
tase on seotud valimisse kaasatud liidu äriühingute tegevusega.
(80)     Liidu tootmisharu väitis, et
esialgses etapis kasumimarginaali sihtväärtuseks seatud 5 % on liiga
väike. Seda väidet ei põhjendatud piisavalt. Ajutise määruse põhjenduses 95
selgitatakse, millistel põhjustel valiti selline kasumimarginaal, ning uurimine
ei paljastanud mingeid põhjuseid selle muutmiseks. Sellepärast säilitatakse
lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %.
(81)     Üks eksportiv tootja väitis,
et liidu tootmisharu raskused on suuremalt osalt seotud struktuuriliste
probleemidega ja seepärast on kasumimarginaali sihtväärtus 5 %
ebarealistlik.
(82)     Tuletatakse meelde, et
vastavalt kohtupraktikale[8]
peavad institutsioonid määrama kindlaks kasumimarginaali, millele liidu tootmisharu
saaks tavapärastel konkurentsitingimustel ja dumpingimpordi puudumise korral
mõistlikul määral loota. Aastal 2007 oli kasumimarginaal 3,7 %.
Alates 2008. aastast on see finants- ja majanduskriisi mõjul muutunud
negatiivseks. Kaebuse esitaja väitis ja uurimise tulemusena tehti kindlaks, et
dumpingimport hakkas liidu turule saabuma alates 2007. aastast, mil
impordimahud suurenesid 2006. aasta 17 727 tonnilt 24 811 tonnile.
Seepärast ei olnud kasumimarginaali sihttaset võimalik kindlaks teha kasumi põhjal,
millega liidu samasuguse toote tootjad võinuksid mõistlikul määral arvestada.
Seega, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 95, pidas komisjon
asjakohaseks kasutada 5 % kasumimarginaali, lähtudes tegelikust kasumist, mida
on täheldatud teistes terasetööstuse harudes, mis ei ole kandnud kahju
subsideeritud või dumpingimpordi tõttu, nagu on tehtud ka teistes hiljutistes
sama sektori samalaadseid tooteid käsitlevates uurimistes.[9] Lisaks sellele tuleks märkida,
et igal juhul peetakse 2007. aastal täheldatud 3,7 % kasumimarginaali
dumpingimpordi esinemise ja kasvava osakaalu tõttu liiga madalaks. Sellepärast
säilitatakse lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %.
5.4.        Järeldus kahju kohta
(83)     Seepärast järeldab komisjon,
et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3
lõike 5 tähenduses. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise
määruse põhjendused 78–105.
6.           Põhjuslik seos
6.1.        Dumpingimpordi mõju
(84)     Üks eksportiv tootja väitis,
et ajutises määruses on eiratud asjaolu, et liidu tootmisharul oli alates 2009. aastast
võimalik saada kasu tarbimise suurenemisest, ning et komisjon ei saa eeldada,
et liidu tootmisharu suudab oma turuosa piiramata ajaks säilitada.
(85)     Vastuseks nendele väidetele
tuleb märkida, et uurimine näitas, et Indiast pärit dumpingimpordi turuosa
suurenes kiiremas tempos kui tarbimine liidu turul. Indiast pärit
dumpingimpordi maht kasvas 110 %, samas kui tarbimine suurenes samal
perioodil 50 %. Peale selle selgus uurimise tulemusena samuti, et Indiast
pärit impordi keskmine hind oli samal perioodil pidevalt väiksem liidu
tootmisharu keskmisest hinnast ning uurimisperioodil toimus liidu tootmisharu
keskmise hinna allalöömine 15 % võrra. Selle tulemusena saab järeldada, et
kuigi liidu tootmisharu sai tõepoolest teataval määral kasu suurenenud
tarbimisest ja tal õnnestus suurendada ka oma müügimahtu 40 %, ei suutnud
ta säilitada oma turuosa, mida oleks võinud eeldada paranenud turutingimustes
ja liidu tootmisharu kasutamata tootmisvõimsust arvesse võttes.
6.2.        Muude tegurite mõju
6.2.1.     Dumpinguvaba import
(86)     Vaatlusaluse perioodi jooksul
on dumpinguvaba impordi areng ja hinnad olnud võrreldavad dumpingimpordi arengu
ja hindadega. Lisaks olid dumpingimpordi hinnad põhimõtteliselt samal tasemel
nagu dumpinguvaba impordi hinnad, nimelt dumpinguvaba impordi keskmised hinnad
olid 0,4 % madalamad. Peale selle moodustab dumpinguvaba impordi maht
vähem kui kuus protsenti Indiast pärinevast koguimpordist ja pisut üle ühe
protsendi turuosast. Seega on komisjon seisukohal, et Indiast pärit
dumpinguvaba impordi tekitatud kahju ei kaota põhjuslikku seost Indiast pärit
dumpingimpordi ja liidu tootmisharu poolt uurimisperioodil kantud olulise kahju
vahel.
6.2.2.     Import kolmandatest
riikidest
(87)     Kaks India eksportivat tootjat
ja India valitsus kordasid väidet, et Hiina Rahvavabariigist pärit roostevaba
terastraadi import oleks tulnud uurimisega hõlmata ning et Hiina
Rahvavabariigist pärit impordi mõju liidu turule ja liidu tootmisharule on
alahinnatud.
(88)     Nagu on märgitud ajutise
määruse põhjenduses 115, ei ole alates menetluse algatamisest kuni praeguseni
esitatud mingeid tõendeid liidu tootmisharule kahju põhjustava dumpingu kohta,
mis oleksid õigustanud dumpinguvastase uurimise algatamist Hiina
Rahvavabariigist pärit impordi suhtes. Seetõttu on väide, et Hiina
Rahvavabariik oleks tulnud uurimisega hõlmata, alusetu ja lükatakse tagasi.
(89)     Vaatlusalusel perioodil näitas
Hiina Rahvavabariigist pärit import siiski kasvutrendi ja saavutas uurimisperioodil
8,3 % suuruse turuosa, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 113.
Peale selle olid Hiinast pärit impordi hinnad madalamad liidu tootmisharu
hindadest ja India eksportivate tootjate poolt liidu turul küsitavatest
hindadest. Seega uuriti täiendavalt, kas Hiina Rahvavabariigist pärit import
võis suurendada liidu tootmisharu kantud kahju ja kõrvaldada põhjusliku seose
nimetatud kahju ja Indiast pärit dumpingimpordi vahel.
(90)     Esialgses etapis kasutada
olnud teabe põhjal oli alust arvata, et Hiinast pärit importtoodete valik oli
teistsugune ning et Hiina tooteid turustati teistsugustes turusegmentides
võrreldes liidu tootmisharu toodetega või võrreldes liidu turul müüdavate
Indiast pärit toodetega.
(91)     Pärast
ajutise meetme avalikustamist sai komisjon mitu väidet, mis osutasid
võimalusele, et odav Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil kaotab
põhjusliku seose Indiast pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu kantud
olulise kahju vahel.
(92)     Kaht uurimisalust CN-koodi
käsitleva impordistatistika põhjal tehtud analüüs näitas, et 29 % Hiinast
pärit impordist toimus madalamas turusegmendis (CN-koodi 7223 00 99
all). See selgitab osaliselt, miks Hiina toodete
keskmised hinnad on madalamad liidu tootmisharu ja India eksportivate tootjate
omadest. CN-koodi 7223 00 99 kohta esitatud statistika näitas
ka, et Hiina tootjate kliendid asusid peamiselt Ühendkuningriigis, kus liidu
tootmisharu tootmisega praktiliselt ei tegelenud.
 Keskmine hind (eurot/mln t) || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood
 7223 00 19 || 2 974 || 3 286 || 3 436 || 2 995
 7223 00 99 || 765 || 1 458 || 1 472 || 1 320
 Allikas: Eurostat
(93)     Mis puutub CN-koodi 7223 00 19,
siis toote kontrollnumbrite põhjal tehtud analüüsid näitasid, et nii liidu
tootmisharu kui ka India tootjad konkureerivad peamiselt kõrgemas turusegmendis,
kus sama CN-koodiga toodete hinnad võivad olla kuni neli korda kõrgemad kui
madalamas turusegmendis.[10]
Uurimise tulemusena ilmnes ka, et üldiselt on hinnaerinevused seotud
tooteliigiga ja niklisisaldusega.
(94)     Seoses Hiina Rahvavabariigist
pärit impordi hinnatasemega tuleb rõhutada, et alates aastast 2009 kuni
uurimisperioodini on Hiinast pärit impordi keskmine hind jäänud Indiast pärit
dumpingekspordi hindadest kõrgemaks, nagu võib näha järgmise tabeli põhjal,
milles on esitatud CN-koodi 7223 00 19 alla kuuluva India dumpingekspordi
keskmine hind.
             Keskmine hind (eurot/mln t) ||             2009 ||             2010 ||             2011 ||             Uurimisperiood ||             Uurimisperiood +1
             7223 00 19 ||             2974 ||             3286 ||             3436 ||             2995 ||             3093
             Allikas: Eurostat
(95)     Uurimisperioodil langes
Hiinast pärit impordi keskmine hind esimest korda allapoole India
dumpingimpordi hinda. Siiski leiti, et see on ajutine, kuna Hiinast pärit
impordi hinnatase tõusis ja oli aasta pärast uurimisperioodi jälle India
hindadest kõrgem.
(96)     Peale selle näitas Indiast ja
Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahtude võrdlus, et vaatlusaluse perioodi
mis tahes hetkel, eelkõige uurimisperioodil, olid Hiina Rahvavabariigist pärit
impordi mahud palju väiksemad kui Indiast pärit impordi mahud. Hiina
Rahvavabariigist pärit impordi mahud moodustasid tavaliselt vähem kui poole
Indiast pärit koguimpordist.
(97)     Sellest tulenevalt võis Hiina
Rahvavabariigist pärit import küll süvendada liidu tootmisharu kantud kahju,
kuid ei saanud mõjutada liidu tootmisharu olukorda sellisel määral, et kaoks põhjuslik
seos Indiast pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 113.
6.2.3.     Konkurents teiste liidu
tootjatega
(98)     Üks isik väitis, et liidu
tootjate kehvad majandustulemused võisid olla tingitud konkureerimisest teiste
liidu tootjatega, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ega väljendanud
menetluse algatamise etapis oma toetust uurimisele.
(99)     Teiste liidu tootjate turuosa
areng oli järgmine:
   || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood
 Teiste liidu tootjate turuosa (mln t) || 34 926 || 55 740 || 55 124 || 55 124
 Indeks (2009 = 100) || 100 || 160 || 158 || 158
 Teiste liidu tootjate turuosa || 26,6 % || 29,8 % || 28,1 % || 27,9 %
 Allikas: kaebus ja representatiivsusuuringu vastused
(100)   Nende liidu tootjate müük, kes
ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ja kes ei väljendanud spetsiaalselt oma
toetust uurimisele, moodustas 44 % liidu kogumüügist, nagu on
märgitud ajutise määruse põhjenduses 86. Nende müügimaht suurenes 58 %:
2009. aastal oli see hinnanguliselt 34 926 tonni ja kasvas
vaatlusalusel perioodil 55 124 tonnini. Selline kasv on siiski
suhteliselt tagasihoidlik, võrreldes Indiast pärit dumpingimpordi kasvuga samal
perioodil (+110 %). Lisaks püsis nende liidu tootjate turuosa
vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena ning ei leitud tõendeid selle
kohta, et nende hinnad oleksid madalamad valimisse kaasatud liidu tootjate
hindadest. Sellepärast järeldatakse, et nende müük liidu turul ei mõjutanud
liidu tootmisharu kantud kahju suurust.
6.3.        Järeldus põhjusliku seose
kohta
(101)   Kuna märkusi ei esitatud,
kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 121–124.
7.           Liidu huvid
7.1.        Üldised kaalutlused
(102)   Kuna märkusi ei esitatud,
kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 125.
7.2.        Liidu tootmisharu huvid
(103)   Kuna märkusi ei esitatud,
kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 126–133.
7.3.        Sõltumatute importijate
huvid
(104)   Kuna märkusi ei esitatud,
kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 142–144.
7.4.        Kasutajate huvid
(105)   Pärast ajutiste meetmete
kehtestamist võtsid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühing komisjoniga
ühendust ning näitasid üles huvi teha uurimise raames koostööd. Nende taotluse
peale saadeti neile aprillis 2013 küsimustikud. Kuid ainult kaks kasutajat
saatsid vastused kogu küsimustikule ning ühtekokku esindasid koostööd tegevad
kasutajad 12 % Indiast pärit koguimpordist uurimisperioodil ja 2,5 %
liidu kogutarbimisest ja andsid tööd 32 inimesele, kes tegelesid vaatlusalust
toodet sisaldava lõpptoote valmistamisega. Küsimustikule saadetud vastustes
sisalduvate uute andmete põhjal hinnati uuesti majanduslikku mõju, mida meetmed
kasutajatele avaldavad, ning esitatud teabe kontrollimiseks tehti kontrollkäik
kahe kasutaja juurde.
(106)   Kasutajad väitsid, et ajutise
määruse põhjenduses 136 märgitud kasumlikkuse tase 9 % oli liiga
kõrge ja ei olnud kasutajate tootmisharu puhul tüüpiline. Pärast küsimustikule
täiendavate vastuste saamist arvutati uuesti koostööd tegevate kasutajate
keskmine kasumlikkus ja selleks määrati 2 % käibest.
(107)   Samuti leiti, et koostööd tegevate
kasutajate puhul moodustasid ostud Indiast keskmiselt 44 % vaatlusaluse
toote koguostudest ning India oli ainsaks tarneallikaks kahe koostööd tegeva
kasutaja jaoks. Uurimisperioodil moodustas vaatlusaluse tootega seotud
kaubakäive keskmiselt 14 % koostööd tegevate kasutajate kogukäibest.
(108)   Kui eeldada, et käiku läheb
liidu turu jaoks halvim stsenaarium, st olukord, kus turustusahelale ei ole
võimalik üle kanda mingit potentsiaalset hinnatõusu ja kasutajad jätkavad
ostmist Indiast varasemas mahus, tähendaks tollimaks, et kasutajate poolt
vaatlusaluse tootega või selle kasutamisega seotud tegevuse tulemusena
saavutatud kasumlikkus väheneks sedavõrd, et kasutajad jääksid kahjumisse:
nende kasumlikkus jõuaks (negatiivsele) -0,6 % tasemele.
(109)   Komisjon tunnistab, et
individuaalsel tasandil on mõju lühiajalises ja keskmises perspektiivis suurem
nende kasutajate jaoks, kelle import pärineb eranditult Indiast. Kuid selliseid
kasutajaid on suhteliselt vähe (kaks koostööd tegevat kasutajat). Pealegi on
neil – tingimusel, et nende India tootja teeb koostööd – võimalus taotleda
tollimaksutagastust kooskõlas algmääruse artikliga 11, kui on täidetud
kõik sellise tagastuse saamise tingimused.
(110)   Mõni kasutaja väljendas
veelkord muret, et meetmed avaldavad eriti suurt mõju teatavat liiki traadile,
mida Euroopas ei toodeta, nimelt nn 200. seeria traadile, nagu on kirjeldatud
ajutise määruse põhjenduses 139. Kasutajate sõnul on liidu tootmise
puudumine tingitud piiratud nõudlusest ja tootmisprotsessi spetsiifilisusest.
(111)   Uurimine seevastu näitas, et
liidu tootmisharu toodab siiski sellist liiki roostevaba terastraati ning et
see moodustab piiratud osa liidu turust. Kasutajate jaoks on olemas ka
alternatiivseid tarneallikaid, mis asuvad dumpingu- ja subsiidiumivastaste
meetmetega hõlmamata riikides. Peale selle saab samal eesmärgil kasutada muud
liiki roostevaba terastraati. Sellepärast ei saa meetmete kehtestamine avaldada
liidu turule ja nimetatud kasutajatele märkimisväärset mõju. Seega lükatakse
kõnealune väide tagasi.
(112)   Mõni kasutaja juhtis tähelepanu
asjaolule, et liidu tootjate pakutav samasuguse toote tarneaeg on pikem kui
Indiast pärit vaatlusaluse toote tarneaeg. Kauplejate ja ettevõtjate võimalus
varusid koguda ja tagada nende kiire kättesaadavus ei muuda siiski faktilisi
tõendeid dumpingimpordi negatiivse mõju kohta. Seega tuleb see väide tagasi
lükata.
(113)   Eespool esitatud teavet arvesse
võttes leitakse, et isegi kui mõnele kasutajale võivad Indiast pärit impordi
suhtes kehtestatavad meetmed avaldada suuremat negatiivset mõju kui teistele
kasutajatele, saab liidu turg hoopis kasu meetmete kehtestamisest. Eelkõige
leitakse, et õiglaste kaubandustingimuste taastamine liidu turul võimaldaks
liidu tootmisharul viia oma hinnad kooskõlla tootmiskuludega, säilitada
tootmine ja tööhõive, võita tagasi varasemalt kaotatud turuosa ja saada kasu
suuremast mastaabisäästust. See peaks tootmisharul võimaldama saavutada
mõistlikud kasumimarginaalid, mis võimaldavad keskpikas ja pikas perspektiivis
tõhusalt tegutseda. Samaaegselt parandab tootmisharu oma üldist
finantsolukorda. Lisaks tehti uurimise raames kindlaks, et meetmed avaldavad
kasutajatele ja sõltumatutele importijatele üldiselt piiratud mõju. Seetõttu
järeldatakse, et meetmete alusel saadav üldine kasu näib kaaluvat üles
vaatlusaluse toote kasutajatele liidu turul avalduva mõju.
7.5.        Järeldus liidu huvide kohta
(114)   Eespool esitatud teavet arvesse
võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 145 ja 146 esitatud hinnang.
8.           Lõplikud dumpinguvastased meetmed
8.1.        Kahju kõrvaldamist
võimaldav tase
(115)   Ühe eksportiva tootja puhul
korrigeeriti kahju kõrvaldamist võimaldavat taset allapoole pärast seda, kui ta
oli väitnud, et on tehtud tehniline viga, mille puhul teatavates tehingutes
kasutatud vahetuskursid on segi aetud ja arvutusse on lisatud kontsernisiseseid
tehinguid. Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 148–151.

(116)   Sama eksportiv tootja väitis,
et India eksport liitu müüakse hulgimüüjatele, liidu tootmisharu müüb liidu
turul aga lõppkasutajatele ja seega ei teinud komisjon võrdlust sobival
kaubandustasandil. Uurimine näitas siiski, et India eksportivad tootjad müüvad
kaupa mõlemale kliendikategooriale ning et nad konkureerivad liidu tootjatega
samade kliendikategooriate pärast.
8.2.        Järeldus kahju kõrvaldamist
võimaldava taseme kohta
(117)   Äriühingu Macro Bars and Wires
jaoks ei arvutatud individuaalset kahjumarginaali, sest kõnealuse äriühingu
lõplik dumpingumarginaal oli miinimumtasemel, nagu on märgitud põhjenduses 51.

(118)   Ajutises määruses kasutatud
metoodika kinnitatakse.
8.3.        Lõplikud meetmed
(119)   Eespool esitatud teavet silmas
pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada
lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on piisav dumpingimpordi
tekitatud kahju kõrvaldamiseks, võttes arvesse komisjoni määrusega (EL) nr 419/2013
kehtestatud subsiidiumimarginaali.
(120)   Seepärast määrati
dumpinguvastase tollimaksu määrad kindlaks, võrreldes kahjumarginaale
dumpingumarginaalidega, kusjuures dumpingumarginaalist lahutati vastav täielik
subsiidiumimarginaal. Lõplikud dumpinguvastase tollimaksu määrad on seega
järgmised:
 Äriühing || Dumpingumarginaal || Tasakaalustav tollimaks || Kahjumarginaal || Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr
 GARG Inox || 11,8 % || 3,4 % || 22,6 % || 8,4 %
 KEI Industries || 7,0 % || 0,0 % || 41,9 % || 7,7 %
 Macro Bars and Wires || 0,0 % || 3,4 % || 30,3 % || 0,0 %
 Nevatia Steel & Alloys || 4,1 % || 3,4 % || 23,8 % || 0,7 %
 Raajratna Metal Industries || 16,2 % || 3,7 % || 17,2 % || 12,5 %
 Kontsern Venus || 11,6 % || 3,0 % || 23,4 % || 8,6 %
 Viraj Profiles Vpl. Ltd. || 6,8 % || 0,0 % || 32,1 % || 6,8 %
 Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud || 8,4 % || 3,4 % || 23,7 % || 5,0 %
 Kõik muud äriühingud || 16,2 % || 3,7 % || 41,9 % || 12,5 %
(121)   Käesolevas määruses sätestatud
äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks
käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis
uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud
tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse
„kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse eranditult selliste toodete
impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud konkreetsed
juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine
äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud,
sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi
nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude
äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.
(122)   Üks India eksportiv tootja
pakkus algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt hinnakohustist.
(123)   Viimastel aastatel on
vaatlusaluse toote hind olnud märkimisväärselt volatiilne ja seepärast ei sobi
selle puhul fikseeritud hinnakohustis. Et seda probleemi lahendada, pakkus
India eksportiv tootja toormaterjali kulul põhinevat indekseerimisklauslit.
Sellega seoses olgu märgitud, et hindade ja indeksi kõikumise vahel ei ole
kindlaks tehtud otsest ja täpset seost ning seega ei peeta indekseerimist
asjakohaseks. Lisaks tuvastati uurimise käigus, et vaatlusalusel tootel on
erinevaid tüüpe, mida ei ole lihtne üksteisest eristada, kuid millel on
märkimisväärsed hinnaerinevused.
(124)   Peale selle toodab eksportiv
tootja tervet rida erinevaid roostevabasid terastooteid ja võib müüa neid
tooteid seotud kaubandusettevõtete kaudu samadele Euroopa Liidus asuvatele
klientidele. See tekitaks tõsise ristkompenseerimisohu ning muudaks kohustise
üle järelevalve teostamise äärmiselt raskeks.
(125)   Eelnimetatu põhjal jõudis
komisjon järeldusele, et kohustise pakkumist ei saa vastu võtta.
(126)   Taotlus kohaldada individuaalse
äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast
juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku
asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[11]
koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või
tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused
äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse
vastavalt lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise määrust,
ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse
individuaalseid tollimaksumäärasid.
8.4.        Ajutiste dumpinguvastaste
tollimaksude lõplik sissenõudmine
(127)   Arvestades tuvastatud
dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset,
leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna
tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära
ulatuses,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1.           Käesolevaga kehtestatakse
lõplik dumpinguvastane tollimaks imporditava roostevaba terastraadi suhtes, mis
sisaldab:
- 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja
arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31
massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22
massiprotsendi,
- alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja
arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25
massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6
massiprotsendi,
ja mis praegu klassifitseeritakse
CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on
pärit Indiast.
2.           Lõpliku dumpinguvastase
tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja
lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne
tollimaksu tasumist, on järgmine:
 Äriühing || Tollimaks (%) || TARICi lisakood
 Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana ja Pune, Maharashtra || 8,4 || B931
 KEI Industries Ltd, New Delhi || 7,7 || B925
 Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra || 0,0 || B932
 Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra || 0,7 || B933
 Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat || 12,5 || B775
 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B776
 Precision Metals, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B777
 Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B778
 Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B779
 Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra ja Mumbai, Maharashtra || 6,8 || B780
 Lisas loetletud äriühingud || 5,0 || B781
 Kõik muud äriühingud || 12,5 || B999

3.           Kui ei ole sätestatud
teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Kui mõni India eksportiv tootja esitab
komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et
– ta ei ole uurimisperioodi vältel (1.
aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012) eksportinud Indiast pärinevaid artikli 1
lõikes 1 kirjeldatud kaupu,
– ta ei ole seotud ühegi eksportija ega
tootjaga, kelle suhtes kehtivad käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ning
– ta on vaatlusaluseid tooteid pärast
uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu
lepinguga kohustuse eksportida pärast selle perioodi lõppu neid tooteid liitu
märkimisväärses koguses,
võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva
tootja I lisas esitatud loetellu.
Artikkel 3
Lõplikult nõutakse sisse summad, mis on
tagatud vastavalt määrusele (EL) nr 418/2013 ajutise dumpinguvastase
tollimaksu kehtestamisega imporditava roostevaba terastraadi suhtes, mis
sisaldab:
- 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja
arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31
massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22
massiprotsendi,
- alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja
arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25
massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6
massiprotsendi,
ja mis praegu klassifitseeritakse
CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on
pärit Indiast. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastase tollimaksu
lõplikku määra, vabastatakse.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA:
Valimist välja jäänud India koostööd tegevad eksportivad tootjad
TARICi lisakood B781
 Äriühingu nimi || Linn
 Bekaert Mukand Wire Industries || Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharashtra
 Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. || Mumbai, Maharashtra
 Bhansali Stainless Wire || Mumbai, Maharashtra
 Chandan Steel || Mumbai, Maharashtra
 Drawmet Wires || Bhiwadi, Rajastan
 Jyoti Steel Industries Ltd. || Mumbai, Maharashtra
 Mukand Ltd. || Thane
 Panchmahal Steel Ltd. || Dist. Panchmahals, Gujarat
[1]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
[2]               ELT L 126, 8.5.2013, lk 1.
[3]               ELT L 126, 8.5.2013, lk 19.
[4]               ELT L 240, 7.9.2013, lk 1.
[5]               ELT C 240, 10.8.2012, lk 6.
[6]               Kohtuasi C-595/11: Steinel [2013], seni avaldamata.
[7]               Kohtuasi T-170/94 Shanghai Bycicles, EKL 1997, lk II-1383,
punkt 64.
[8]               Kohtuasi T-210/95: European Fertilizer Manufacturer’s
Association (EFMA) vs. nõukogu, EKL 1999, II-3291, punkt 60.
[9]               Nõukogu määrus (EL) nr 383/2009, 5. mai 2009,
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja
järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes lõplik dumpinguvastane
tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud
ajutine tollimaks, ELT L 118, 13.5.2009, lk 1; komisjoni määrus
(EL) nr 1071/2012, 14. november 2012, millega kehtestatakse
ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit
tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes,
ELT L 318, 15.11.2012, lk 10; komisjoni määrus (EL) nr 845/2012,
18. september 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane
tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega
terastoodete impordi suhtes, ELT L 252, 19.9.2012, lk 33.
[10]             Märgitakse siiski, et nii liidu tootmisharu kui ka India
eksportivad tootjad tegutsevad ka madalamas turusegmendis, kuigi väiksemal
määral.
[11]             European Commission, Directorate-General for Trade,
Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.