				|

		52014PC0324

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS euro kasutuselevõtu kohta Leedus 1. jaanuaril 2015 /* COM/2014/0324 final - 2014/0170 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Nõukogu otsustas 3. mail 1998. aastal, et
Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg,
Madalmaad, Portugal, Austria ja Soome olid täitnud vajalikud tingimused euro
kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999. aastal. Taani ja Ühendkuningriik kasutasid
loobumisklauslit, mistõttu nõukogu nende kohta hinnangut ei andnud. Kreekat ja
Rootsit vaatles nõukogu kui liikmesriike, kelle suhtes on kehtestatud erand. 19.
juunil 2000. aastal otsustas nõukogu, et Kreeka oli täitnud vajalikud
tingimused, et võtta euro kasutusele 2001. aasta 1. jaanuaril. Euroopa Liiduga 1.
mail 2004. aastal ühinenud riigid (Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu,
Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia) on nende ühinemisakti artikli 4
kohaselt liikmesriigid, kelle suhtes on kehtestatud erand. 11. juulil 2006.
aastal otsustas nõukogu, et Sloveenia oli täitnud vajalikud tingimused, et
võtta euro kasutusele 2007. aasta 1. jaanuaril. Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007.
aastal ühinenud Bulgaaria ja Rumeenia on nende ühinemisakti artikli 5 kohaselt
liikmesriigid, kelle suhtes on kehtestatud erand. Nõukogu otsustas 10. juulil 2007.
aastal, et Küpros ja Malta olid täitnud vajalikud tingimused, et võtta euro
kasutusele 1. jaanuaril 2008. aastal. Nõukogu otsustas 8. juulil 2008. aastal,
et Slovakkia oli täitnud vajalikud tingimused, et võtta euro kasutusele 1.
jaanuarist 2009. Nõukogu otsustas 13. juulil 2010. aastal, et Eesti oli täitnud
vajalikud tingimused, et võtta euro kasutusele 1. jaanuaril 2011. Euroopa
Liiduga 1. juulil 2013. aastal ühinenud Horvaatia on tema ühinemisakti artikli 5
kohaselt liikmesriik, kelle suhtes kehtib erand. Nõukogu otsustas 9. juulil 2013.
aastal, et Läti oli täitnud vajalikud tingimused, et võtta euro kasutusele 1.
jaanuarist 2014.
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi
toimimise leping”) artikli 140 lõikega 1 on ette nähtud, et vähemalt kord kahe
aasta järel või kui seda taotleb mõni liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud
erand, annavad komisjon ja Euroopa Keskpank nõukogule aru nende riikide
edusammudest majandus- ja rahaliiduga seotud kohustuste täitmisel, kelle suhtes
on kehtestatud erand. Komisjon peaks esitama oma ja Euroopa Keskpanga (EKP)
aruannete põhjal nõukogule ettepaneku võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu
artikli 140 lõike 2 kohase menetlusega vastu otsus tühistada kehtestatud erand
nende liikmesriikide puhul, kes on täitnud vajalikud tingimused.
Nii komisjoni kui ka EKP lähenemisaruanne
avaldati 4. juunil 2014. Kõnealustes aruannetes hinnatakse Leedu õigusaktide,
sealhulgas Leedu keskpanga põhikirja kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega
130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga. Aruannetes vaadeldakse ka püsiva
vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamist lähenemiskriteeriumide täitmise
alusel ning võetakse arvesse mitmeid teisi ELi toimimise lepingu artikli 140
lõike 1 viimases lõigus nimetatud tegureid.
Komisjoni lähenemisaruandes jõutakse
järeldusele, et Leedu täidab euro kasutuselevõtu tingimusi.
Komisjon on oma ja EKP aruande põhjal vastu
võtnud lisatud ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega tühistatakse Leedu
suhtes kehtestatud erand alates 1. jaanuarist 2015.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Majandus- ja rahanduskomitees ning majandus-
ja rahandusministrite nõukogus / eurorühmas peetakse liikmesriikidega eri
valdkondade raames korrapäraselt arutelusid majanduspoliitiliste probleemide
üle. Arutelud hõlmavad mitteametlikke nõupidamisi euroalaga liitumisega seotud
küsimustes (sh vahetuskursipoliitika). Arutelud teadlaste ja muude huvitatud
isikutega toimuvad konverentside/seminaride ja erikohtumiste raames.
Majanduse arengut euroalal ja liikmesriikides
hinnatakse erinevate majanduspoliitika koordineerimise ja järelevalve
menetluste raames (eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 121 raames) ning
komisjon hindab ja analüüsib korrapäraselt riigispetsiifilisi ja kogu euroala
hõlmavaid suundumusi (sh koostab prognoose, avaldab korrapäraselt trükiseid,
annab oma panuse majandus- ja rahanduskomitee ning majandus- ja
rahandusministrite nõukogu / eurorühma töösse). Kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega ja varasema tavaga ei koostatud ametlikku mõjuhinnangut.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Õiguslik alus
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi
toimimise lepingu artikli 140 lõige 2, milles on sätestatud menetlus, mille
kohaselt nõukogu võtab vastu otsuse euro kasutuselevõtu kohta ja tühistab
asjaomase liikmesriigi suhtes kehtestatud erandi.
Nõukogu võtab otsuse vastu komisjoni
ettepanekul pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja pärast arutelu
Euroopa Ülemkogus ning olles saanud kvalifitseeritud häälteenamusega
vastuvõetud soovituse nendelt liikmetelt, kes esindavad liikmesriike, kelle
rahaühik on euro.
3.2.        Subsidiaarsus ja
proportsionaalsus
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Käesolev algatus ei lähe oma eesmärgi
saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab seega proportsionaalsuse
põhimõttele.
3.3.        Õigusakti valik
Otsus on ainuke sobiv õigusakt kooskõlas ELi
toimimise lepingu artikli 140 lõikega 2.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
2014/0170 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
euro kasutuselevõtu kohta Leedus 1. jaanuaril
2015
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 140 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni aruannet[1],
võttes arvesse Euroopa Keskpanga aruannet[2],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
võttes arvesse arutelu Euroopa Ülemkogus,
võttes arvesse neid liikmesriike esindavate
nõukogu liikmete soovitust, mille rahaühik on euro,
ning arvestades järgmist:
(1)       Majandus- ja rahaliidu kolmas
etapp algas 1. jaanuaril 1999. aastal. Brüsselis 3. mail 1998. aastal toimunud
nõukogu kohtumisel, millest võtsid osa riigipead ja valitsusjuhid, otsustati,
et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg,
Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome olid täitnud vajalikud tingimused euro
kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999[3].
(2)       Nõukogu sätestas otsuses 2000/427/EÜ[4], et Kreeka oli täitnud
vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2001. Nõukogu sätestas
otsuses 2006/495/EÜ[5],
et Sloveenia oli täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1.
jaanuaril 2007. Nõukogu sätestas otsustes 2007/503/EÜ[6] ja 2007/504/EÜ[7], et Küpros ja Malta
olid täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2008.
Nõukogu sätestas otsuses 2008/608/EÜ[8],
et Slovakkia oli täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. Nõukogu
sätestas otsuses 2010/416/EL[9],
et Eesti oli täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks. Nõukogu
sätestas otsuses 2013/387/EL[10],
et Läti oli täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks.
(3)       Vastavalt Euroopa Ühenduse
asutamislepingule (edaspidi „EÜ asutamisleping”) lisatud protokolli (teatavate
Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta) lõikele 1
teatas Ühendkuningriik nõukogule, et ta ei kavatse 1. jaanuaril 1999. aastal
üle minna majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. Seda teadet ei ole
muudetud. Vastavalt EÜ asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Taanit
käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 ning Edinburghis 1992. aasta detsembris
riigipeade ja valitsusjuhtide poolt vastuvõetud otsusele teatas Taani
nõukogule, et ta ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Taani ei ole
taotlenud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”)
artikli 140 lõikes 2 osutatud menetluse algatamist.
(4)       Otsusega 98/317/EÜ on
kehtestatud Rootsi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1
määratletud erand. Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti[11] artiklile 4 on Tšehhi
Vabariigi, Leedu, Ungari ja Poola suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu
artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2005. aasta ühinemisakti[12] artiklile 5 on
Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 139
lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt ühinemisakti[13] artiklile 5 on
Horvaatia suhtes kehtestatud aluslepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud
erand.
(5)       Euroopa Keskpank (EKP)
asutati 1. juulil 1998. aastal. Euroopa rahasüsteem asendati
vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni
1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja
rahaliidu kolmandas etapis.[14]
Vahetuskursimehhanismi menetlus majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (ERM
II) kehtestati Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade
vahel 16. märtsil 2006. aastal sõlmitud lepinguga, millega kehtestatakse
vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis.[15]
(6)       ELi toimimise lepingu artikli
140 lõikes 2 on sätestatud asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtestatud erandi
tühistamise kord. Vähemalt kord iga kahe aasta jooksul või selle liikmesriigi
taotlusel, kelle suhtes on kehtestatud erand, annavad komisjon ja EKP nõukogule
aru vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikes 1 sätestatud menetlusele.
(7)       Liikmesriikide
õigusaktidesse, sealhulgas keskpanga põhikirja tehakse vajalikud muudatused, et
tagada nende kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning Euroopa
Keskpankade Süsteemi ning EKP põhikirjaga („EKPSi ja EKP põhikiri”). Komisjoni
ja EKP aruannetes antakse üksikasjalik hinnang Leedu õigusaktide kooskõlale ELi
toimimise lepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga.
(8)       Vastavalt ELi toimimise
lepingu artiklis 140 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli nr 13
artiklile 1 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 esimeses taandes
ettenähtud hindade stabiilsuse kriteerium, et liikmesriigil on püsiva
stabiilsustasemega hinnanäitajad ning keskmine inflatsioonimäär vaadelduna ühe
aasta kestel enne kontrollimist ei ületa rohkem kui 1,5 protsendipunkti võrra
kolme kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Hindade
stabiilsuse kriteeriumi täitmist mõõdetakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2494/95[16] määratletud
tarbijahindade harmoneeritud indeksi põhjal. Hindade stabiilsuse kriteeriumi
täitmise hindamisel mõõdetakse liikmesriikide inflatsiooni muutust
protsentides, võrreldes viimase 12 kuu näitajate aritmeetilist keskmist
eelnenud 12 kuu näitajate aritmeetilise keskmisega. Komisjoni ja EKP aruannetes
võeti arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti kolme hindade
stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi inflatsioonimäärade
kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti. 2014. aasta aprillis
lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus oli 1,7 protsenti, kusjuures
Läti, Portugal ja Iirimaa olid hindade stabiilsuse seisukohast kolm kõige
paremaid tulemusi saavutanud liikmesriiki ning nende riikide inflatsioonimäärad
olid vastavalt 0,1 protsenti, 0,3 protsenti ja 0,3 protsenti. Põhjendatud on
jätta parimaid tulemusi saavutanud liikmesriikide määramisel välja riigid,
kelle inflatsioonimäära ei saa teiste liikmesriikide puhul käsitada põhjendatud
võrdlusalusena. Sellised kõrvalekaldega riigid on varem kindlaks määratud 2004.,
2010. ja 2013. aasta lähenemisaruannetes. Praegu on põhjendatud jätta Kreeka,
Bulgaaria ja Küpros parimate tulemustega riikide hulgast välja[17]. Kontrollväärtuse
arvutamiseks asendatakse need Läti, Portugali ja Iirimaaga, kelle keskmine
inflatsioonimäär on madaluselt järgmine.
(9)       Vastavalt protokolli nr 13
artiklile 2 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 teise taande
kohane riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei
kehti liikmesriigi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 6 nimetatud
nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.
(10)     Vastavalt protokolli nr 13
artiklile 3 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 kolmanda taande
kohane Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda,
et liikmesriik on järginud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismiga
ettenähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta
jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul
omal algatusel devalveerinud oma vääringu kahepoolset keskmist vahetuskurssi
euro suhtes. Alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa II vahetuskursimehhanism (ERM
II) vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamise raamistik. Selle kriteeriumi
täitmise hindamisel analüüsisid komisjon ja EKP oma aruannetes 2014. aasta 15.
mail lõppenud kaheaastast ajavahemikku.
(11)     Vastavalt protokolli artiklile
4 tähendab ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljanda taande kohane
intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne
kontrollimist ei ületa keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär
liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse
osas kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Intressimäärade
lähenemise kriteeriumi puhul kasutati kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade
võrreldavaid intressimäärasid. Intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel
võtsid komisjon ja EKP oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille
arvutamiseks liidetakse kolme hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi
saavutanud liikmesriigi nominaalsete pikaajaliste intressimäärade
aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti. Võttes aluseks pikaajalised
intressimäärad Lätis (3,3 protsenti), Iirimaal (3,5 protsenti) ja
Portugalis (5,9 protsenti), oli 2014. aasta aprillis lõppenud üheaastasel
ajavahemikul kontrollväärtus 6,2 protsenti.
(12)     Vastavalt protokolli nr 13
artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad
andmed komisjon. Komisjon esitas käesoleva ettepaneku koostamiseks vajalikud
andmed. Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui
liikmesriigid olid 1. aprilliks 2014. aastaks andnud aru vastavalt nõukogu
määrusele (EÜ) nr 479/2009[18].
(13)     Komisjoni ja EKP koostatud
aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Leedu on täitnud majandus- ja
rahaliidu saavutamisega seotud kohustusi, tehakse järgmised järeldused:
(a)     Leedu siseriiklikud õigusaktid,
sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 130
ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga;
(b)     selle kohta, kuidas Leedu on täitnud ELi
toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 neljas taandes nimetatud
lähenemiskriteeriume, on tuvastatud järgmist:
–
2014. aasta aprillis lõppenud üheaastase
ajavahemiku jooksul oli Leedu keskmine inflatsioonimäär 0,6 %, mis on
allpool kontrollväärtust ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähikuudel;
–
Leedu suhtes ei kohaldata nõukogu otsust ülemäärase
eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ning eelarvepuudujääk 2013. aastal oli 2,1 %
SKPst;
–
Leedu on olnud ERM II liige alates 28. juunist 2004;
vahetuskursimehhanismiga liitumisel kohustusid ametiasutused ühepoolselt
säilitama valuutakomitee süsteemi. Käesolevale hindamisele eelnenud kahe aasta
vältel ei kaldunud liti vahetuskurss keskkursist kõrvale ega olnud surve all;
–
2014. aasta aprillis lõppenud üheaastase ajavahemiku
jooksul oli Leedu pikaajaline intressimäär keskmiselt 3,6 %, mis on
tublisti allpool kontrollväärtust.
(c)     võttes arvesse õigusaktide kooskõla ja
lähenemiskriteeriumide täitmisele antud hinnangut ning lisategureid, täidab
Leedu euro kasutuselevõtu tingimused,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Leedu täidab euro kasutuselevõtuks vajalikud
tingimused. 2003. aasta ühinemisakti artiklis 4 osutatud erand Leedu suhtes
tühistatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Artikkel 2
Käesolev otsus
on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT [...], lk [...].
[2]               ELT [...], lk [...].
[3]               Nõukogu otsus 1998/317/EC, 3. mai 1998, vastavalt
aluslepingu artikli 109j lõikele 4 (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 30).
[4]               Nõukogu otsus 2000/427/EÜ, 19. juuni 2000, vastavalt
asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Kreekas 1.
jaanuaril 2001 (EÜT L 167, 7.7.2000, lk 19).
[5]               Nõukogu otsus 2006/495/EÜ, 11. juuli 2006 , vastavalt
asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1.
jaanuaril 2007 . aastal (ELT L 195, 15.7.2006, lk 25).
[6]               Nõukogu otsus 2007/503/EÜ, 10. juuli 2007, vastavalt
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu
kohta Küprosel 1. jaanuaril 2008. aastal (ELT L 186, 18.7.2007, lk 29).
[7]               Nõukogu otsus 2007/504/EÜ, 10. juuli 2007, vastavalt
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu
kohta Maltal 1. jaanuaril 2008 . aastal (ELT L 186, 18.7.2007, lk 32).
[8]               Nõukogu otsus 2008/608/EÜ, 8. juuli 2008, vastavalt
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu
kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal (ELT L 195, 24.7.2008, lk 24).
[9]               Nõukogu otsus 2010/416/EL, 13. juuli 2010 , vastavalt
aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril
2011 (ELT L 196, 28.7.2010, lk 24).
[10]             Nõukogu otsus 2013/387/EL, 9. juuli 2013, euro
kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 (ELT L 195, 18.7.2013, lk 24).
[11]             ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.
[12]             ELT L 157, 21.6.2005, lk 203.
[13]             ELT L 112, 24.4.2012, lk 21.
[14]             EÜT C 236, 2.8.1997, lk 5.
[15]             ELT C 73, 25.3.2006, lk 21.
[16]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995,
tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995).
[17]             12. aprillil 2014 oli 12 kuu keskmine
inﬂatsioonimäär Kreekas, Bulgaarias ja Küprosel vastavalt -1,2 %, -0,8 %
ja - 0,4 % ning euroalal 1,0 %.
[18]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 479/2009, 25. mai 2009, Euroopa
Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust
käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.6.2017
            COM(2017) 266 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Hispaania taotlus – EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.20. jaanuaril 2017 esitas Hispaania taotluse EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                NACE Revision 2 osa 5 (kivi- ja pruunsöe kaevandamine) alla kuuluvas majandussektoris Hispaanias NUTS 2. tasandi piirkonnas Castilla-Leónis (ES41).

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining

                        Liikmesriik

                        Hispaania

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Castilla-León (ES41)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        20. jaanuar 2017

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        20. jaanuar 2017

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        3. veebruar 2017

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        17. märts 2017

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        9. juuni 2017

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõige 2

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 5 (kivi- ja pruunsöe kaevandamine)

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        5

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud)

                        1. veebruarist 2016 kuni 1. novembrini 2016

                        Koondamiste koguarv

                        339

                        Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid kokku:

                        339

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        339

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        125

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        1 603 940

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        66 500

                        Kogueelarve (eurodes):

                        1 670 440

                        Fondi toetus (60 %) (eurodes)

                        1 002 264

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Hispaania ametiasutused esitasid taotluse EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining 20. jaanuaril 2017, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Hispaania ametiasutustelt lisateavet 3. veebruaril 2017. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 9. juunil 2017.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 5 (kivi- ja pruunsöe kaevandamine) alla kuuluvas majandussektoris koondati 339 töötajat
                  6
               . Koondamised leidsid aset NUTS 2 tasandi piirkonnas Castilla-Leónis (ES41).

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Hullera Vasco Leonesa S.A.   (HVL)

                        227

                        Centro de Investigación y Desarrollo S.A.   (CIDSA)

                        68

                        Hijos de Baldomero García S.A.

                        7

                        Minas del Bierzo Alto S.L.

                        8

                        Unión Minera del Norte S.A.   (UMINSA)

                        29

                        Ettevõtjaid kokku: 5

                        Koondamisi kokku

                        339

                        Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid kokku:

                        339

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Hispaania ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt on toetuse saamise tingimus vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas.

               7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 1. veebruarist 2016 kuni 1. novembrini 2016.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Kõik vaatlusperioodil aset leidnud koondamised on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise või selle kehtivuse lõppemise kuupäevast.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 339.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               10.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumisest tingitud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Hispaania, et Euroopa söetööstus kannab üha enam kahju Euroopa Liitu mittekuuluvatest riikidest pärit odavama söe tekitatava konkurentsi tõttu.

               11.Söe tootmine ELi tasandil langes järsult perioodil 2005–2015. 2005. aastal vastas Euroopa söetoodang 198,8 miljonile naftaekvivalenttonnile,
                  7
                samas kui 2015. aastal oli see 145,3 miljonit naftaekvivalenttonni. Toodangu vähenemine moodustas 26,9 %. Söe tootmine langes pidevalt perioodil 2005–2010 (–17,9 %), taastus 2011. aastal (+1,7 %) ja langes uuesti järjepidevalt ajavahemikul 2012–2015 (–14,4 %). Sama perioodi jooksul suurenes söe tootmisvõimsus maailmas 26,3 % võrra 3 033,6 miljonilt naftaekvivalenttonnilt 2005. aastal 3 830,1 miljoni naftaekvivalenttonnini 2015. aastal. Tagajärjeks oli, et ELi turuosa ülemaailmses söetootmises vähenes ja langes 6,6 %lt 2005. aastal 3,8 %ni 2015. aastal.

               Ülemaailmne söetootmine
                  (miljonites naftaekvivalenttonnides)

                        2005

                        2006

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        EL

                        198,8

                        193,2

                        187,0

                        178,9

                        167,9

                        165,6

                        Kogu maailm

                        3 033,6

                        3 188,5

                        3 326,7

                        3 436,0

                        3 435,3

                        3 627,6

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        EL

                        168,4

                        167,7

                        157,3

                        150,3

                        145,3

                        Kogu maailm

                        3 891,4

                        3 930,4

                        3 986,5

                        3 988,9

                        3 830,1

                        Allikas: BP Statistical review
                           8

               12.Euroopa söeturgu iseloomustab impordi suurenemine koos samaaegse toodangu vähenemisega. 2010. aastal ületas import tootmise ja sellest ajast alates on ELi söetootmine olnud impordist väiksem. Lisaks kasvas aastatel 2010–2014 import 16,5 % võrra (230,9 miljonilt tonnilt 2010. aastal 268,9 miljoni tonnini 2014. aastal).

               Söeimport ELis ja Hispaanias, 2010–2014
                  (miljonites tonnides)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        EL

                        230,9

                        245,2

                        262,1

                        267,0

                        268,9

                        Hispaania

                        12,5

                        16,5

                        22,6

                        14,0

                        17,1

               Allikas: Datacomex, Ministerio de Economía y Competitividad.

               Söeimport ELis ja Hispaanias, 2010–2014,
                  muutus võrreldes eelmise aastaga (%)

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        EL

                        6,20

                        6,89

                        1,86

                        0,72

                        Hispaania

                        32,71

                        37,55

                        –38,57

                        21,94

               13.Söeimpordi maht ELi mittekuuluvatest riikidest kasvas, samas kui söe hind vähenes. Hinnalanguse peamine põhjus oli maailmamajanduse nõrkus, millele lisandus nõudluse langus, mille tingisid tööstustootmise aeglustumine Aasias (peamiselt Hiinas) ja ületootmine Hiinas, mille põhjustas söepalavik sajandi esimesel kümnendil
                  9
               . Peamiste söeeksportijate kasutatav vääring
                  10
                odavnes USA dollariga võrreldes ja see surus hinnad veelgi allapoole. Söe müügihind Euroopas langes seega 120 eurolt tonni eest (2011. aasta keskel) 50 euroni tonni eest (2015. aastal)
                  11
               . See hinnalangus on muutnud paljud ELi söekaevandused kahjumlikuks ja põhjustanud nende sulgemise.

               14.Hispaanias järgisid nii söetootmine kui ka import ELi tasandile sarnast söetootmise ja impordi suundumust. Hispaanias olid siiski nii tootmise langus kui ka impordi kasv järsemad. Perioodil 2010–2015 vähenes söetootmine Hispaanias 63,3 % võrra (8,35 miljonilt tonnilt 3,06 miljoni tonnini). Söetootmise langus Castilla-Leóni piirkonnas, kus koondamised toimusid, oli isegi järsem (86,27 %). 2014. aastal kasvas söeimport Hispaaniasse 2010. aastaga võrreldes 36,76 % võrra (st 20 protsendipunkti rohkem kui söeimpordi kasv ELi).

                        Söetootmine (miljonites tonnides)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        Hispaania

                        8,35

                        6,62

                        6,16

                        4,36

                        3,90

                        3,06

                        Castilla-Leóni piirkond

                        2,45

                        1,85

                        1,56

                        0,95

                        1,04

                        0,41

               Allikas: IRMC – Instituto para la restructuración de la minería del carbón.

                        Söetootmine, muutus eelmise aastaga võrreldes (%)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        Hispaania

                        –11,59

                        –20,73

                        –6,93

                        –29,16

                        10,58

                        –21,39

                        Castilla-Leóni piirkond

                        –22,66

                        –24,35

                        –15,56

                        –39,13

                        9,29

                        –60,41

               15.Hispaania söekaevandussektori reorganiseerimise ja ümberkujundamise eesmärk majandus- ja finantskriisile eelnenud aastatel oli paremas kasumiolukorras kaevandusettevõtete püsimajäämise soodustamine. Mida ei osatud ette näha, oli majanduslangusest põhjustatud söehindade järsk langus (peaaegu 60 %), mis muutis riigisisese söetootmise kahjumlikuks. Castilla-Leóni piirkonnas tegutsevate söekaevandusettevõtete arv vähenes 25 % võrra, kuna hindade ja söetootmise vähenemine tõi kaasa kümne söekaevandusettevõtte sulgemise ajavahemikul 2010–2016.

               Söetootmisettevõtted Castilla-Leóni piirkonnas (2010–2016)

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               16.Koondamisi põhjustanud sündmus on söehinna langus siseturul, mille põhjustasid söe madalad hinnad rahvusvahelistel turgudel, mis kukkusid muu hulgas majanduse aeglustumise tagajärjel. Praeguste hindadega ei ole riigisisene söetootmine kasumlik. See on toonud kaasa söe riigisisese tootmise vähenemise (eespool juba nimetatud) ja mitme söekaevanduse sulgemise, mille tagajärjeks on koondamised.

               Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus

               17.Hispaania väidab, et hoolimata sellest, et üheksakuulise vaatlusperioodi vältel toimus koondamisi vähem kui 500, tuleks esitatud taotlust siiski käsitada EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase taotlusena, sest koondamistest mõjutatud piirkond koosneb peamiselt kõrvalistest mägedevahelistest orgudest, mis on hõredalt asustatud ja sõltuvad suures osas ühestainsast majandussektorist. Seega võib seda piirkonda käsitleda väikese turuna.

               18.Koondamistest mõjutatud piirkond on Castilla-Leóni kaevanduspiirkond. Kaevanduspiirkond koosneb mägedevahelistest orgudest, mis paiknevad Leóni ja Palencia provintside põhjaosas Kantaabria mäeahelikus,
                  12
                ja hõlmab 81 linna, mis sõltuvad majanduslikult söekaevandamisest (31 nendest sõltuvad oluliselt).

               Söekaevanduspiirkonnad

                        Oluliselt söest sõltuv piirkond

                        Mõõdukalt söest sõltuv piirkond

               19.Kaevanduspiirkonnas on 111 342 elanikku, kes elavad hajutatult ligikaudu 8 696 km2 suurusel alal. Asustustihedus on seetõttu väga väike, ainult 12,8 elanikku km2 kohta, mis jääb kaugele riigi keskmisest (92,1 elanikku/km2) või ELi keskmisest (117,5 elanikku/km2).

               20.Kaevanduspiirkond koosneb väikelinnadest, millest 44 % moodustavad linnad, kus elab 500 või vähem elanikku. Ainult piirkonna viies suurimas linnas on elanikke 5 000 – 10 000. Nendes linnades, mis sageli paiknevad isoleeritud piirkondades, on probleeme seoses liikuvusega ja ühendatusega suure läbilaskevõimega teedega, tehnoloogiliste taristutega, tööstusmaa arendamisega jne, põhjuseks peamiselt mägipiirkonnas paiknemisega seotud raskused.

               21.Kaevanduspiirkonnas on väga keeruline tööhõive olukord. Töötuse näitajad võivad viia järelduseni, et tööhõive on paranenud alates 2012. aastast, mis oli kriisi kõige raskem aasta. Tegelikkus on siiski vastupidine. Töökohtade puudus piirkonnas kasvab ja ehkki töötute arv ajavahemikul 2010–2015 vähenes, oli selle põhjus elanike ränne riigi sees või nende väljaränne piirkondadesse, kus tööalased väljavaated on paremad.

               22.2015. aasta detsembris oli töötute arv 1,03 % võrra väiksem kui 2010. aasta detsembris, samas kui piirkonna elanike arv vähenes samal perioodil 8,5 % võrra. Töötuse dünaamika vanuserühmade alusel näitas nendel aastatel järsku vähenemist 25–44aastaste vanuserühma kuuluvate töötute seas
                  (–11 %) ja isegi järsemat (–33 %) nooremate kui 25aastaste rühmas. Sama suundumust võib märgata vanuserühmade põhise dünaamika puhul. Suurim elanike arvu langus on toimunud nooremate kui 25aastaste rühmas (–22 %), millele järgneb 25–44aastaste rühm (–17 %). Vanemate kui 45 aasta vanuste elanike rühmas muutusi ei olnud (–0,08 %), samas kui töötus suurenes selles vanuserühmas ligikaudu 27 %
                  13
               .

                Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               23.Kuigi viimasel kahel aastal on töötus Hispaanias vähenenud, on töötuse määr endiselt kõrge (18,6 %)
                  14
               .

               24.Kaevanduspiirkond on väike geograafiliselt isoleeritud territoorium, seetõttu avaldavad 339 koondamist suurt mõju piirkonna majandusele, mis näeb praegu vaeva, et tulla toime koondamistega kaevandamisega seotud tööstusharudes. Need koondamised ei ole osa käesolevast taotlusest, kuna kaevandamisega seotud tööstusharud tegutsevad osast 5 (kivi- ja pruunsöe kaevandamine) erinevas NACE osas. Kaevanduspiirkonnas ei ole juba praegu tööpakkumisi, põhjuseks muutused kaevandussektoris (tootmise langus pärast impordi suurenemist) viimastel aastatel. Need uued koondamised saavad tööhõive olukorda piirkonnas ainult veelgi halvendada.

               25.Kaevandusettevõtete sulgemise tagajärjel on töökohtade nappus toonud kaasa eespool juba osutatud rahvaarvu vähenemise kaevanduspiirkonnas, mis on veelgi süvendanud rahvastikukao ohtu piirkonnas. Käesolevas taotluses nimetatud koondamised avaldavad piirkonnas täiendavat negatiivset mõju, kuna võivad seada ohtu jõupingutused, mida on tehtud selleks, et julgustada elanikke sinna elama jääma.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               26.Eeldatavalt osalevad kõik koondatud töötajad meetmetes. Töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        328

                        (96,8 %)

                        Naised:

                        11

                        (3,2 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        339

                        (100,0 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        0

                        (0,0 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        0

                        (0,0 %)

                        25–29aastased:

                        6

                        (1,8 %)

                        30–54aastased:

                        326

                        (96,2 %)

                        55–64aastased:

                        7

                        (2,0 %)

                        üle 64 aasta vanused

                        0

                        (0,0 %)

               27.Hispaania ametiasutused osutavad EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid lisaks kuni 125 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 30aastased, arvestades, et kõik punktis 5 osutatud koondamised toimuvad NUTS 2. tasandi piirkonnas Castilla-Leónis (ES41), mis on noorte tööhõive algatuse kohaselt rahastamiskõlblik.

               28.Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes seega eeldatavasti 464 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat, sh mittetöötavad ja mitteõppivad noored.

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               29.Koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele pakutavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmist tegevust.

               –Tutvustav kohtumine ja teabetunnid: see on esimene meede, mida kõigile sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele pakutakse ning see hõlmab järgmist: üldised ja individuaalsed teabetunnid oskuste ning koolitusvajaduste kohta, olemasolevate nõustamis- ja koolitusprogrammide kohta ning toetuste ja stiimulite kohta, meede hõlmab osalevate töötajate kutsesobivuse määramist ja neile sobiva tööturule tagasipöördumise plaani koostamist.

               –Kutsenõustamine ja nõustamine, mida pakutakse kogu rakendusperioodi jooksul.

               –Aktiivse tööotsimise toetamine: meede hõlmab aktiivset tööotsimist, sealhulgas kohalike ja piirkondlike töövõimaluste otsimist ning töökohtade ja tööotsijate kokkuviimist.

               –Koolitus: meede hõlmab mitmesuguseid õppekursusi, näiteks 1) valdkonnaüleste oskuste ja pädevuste alane koolitus. Pakutakse tööotsingutehnikaid käsitlevaid seminare, koolitust isiklike ja sotsiaalsete oskuste ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, samuti võõrkeelte õpet; 2) kutseõpe. Kutseõppes keskendutakse nende kaevandamisega seotud oskuste täiendamisele, mis võivad olla olulised teiste majandussektorite töökohtadel (näiteks lõhkeainete käitlejate, lõhkeseadmete spetsialistide ja lõhkajate oskuste täiendamine), või sektoripõhiste ja töökohapõhiste oskuste omandamisele sektorite jaoks, kus võimalused on olemas või kus eeldatakse nende tekkimist, näiteks turismi- ja hotellinduse alane koolitus maapiirkondades, kaevanduspiirkondade keskkonna taastamise, taasmetsastamise ja maastikukujundusega seotud koolitus, abiõendus geriaatrias, mükoloogia (metsaseente alane koolitus: kuidas ära tunda söödavaid liike, kuidas seeni loodussäästlikult korjata jne); 3) töökogemuse kaudu omandatud oskuste kohta tunnistuste andmiseks vajalike testide ettevalmistamine.

               –Ettevõtluse edendamine: pakutakse mitmesugust toetust koondatud töötajatele, kes kavatsevad oma ettevõtet luua, nt 1) sissejuhatavad moodulid, milles keskendutakse füüsilisest isikust ettevõtjate ettevõtlusalgatuste edendamisele ja äriideede genereerimisele; 2) projektide ja algatuste alane nõustamine, mille eesmärk on välja töötada, koostada ja juhendada elujõulisi äri- või füüsilisest isikust ettevõtjate projekte; 3) ettevõtlusega alustamise koolitus, mis hõlmab ettevõtlusprotsessi erinevaid astmeid alates algteadmistest või esmasest kokkupuutest keerulisemate teemadega nagu planeerimine, teostatavusuuringute läbiviimine, äriplaani koostamine jne; 4) ettevõtte loomisega kaasnev nõustamine: toetus seisneb ettevõtlusega alustavate isikute isiklikus juhendamises ettevõtte käivitamisperioodil.

               –Ettevõtluse alustamise toetus: Töötajad, kes loovad oma ettevõtte, saavad kuni 15 000 euro suuruse toetuse äritegevuse alustamisega seotud kulude katmiseks, varadesse investeerimiseks ja jooksvateks kuludeks.

               –Stiimulid: pakutakse erinevaid stiimuleid: 1) osalemise stiimul. Et innustada koondatud töötajaid ning mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori neis meetmetes osalema, saavad osalejad pärast kolmekuulist aktiivset osalemist ja vähemalt ühe nende individuaalses meetmepaketis sisalduva meetme täitmist kätte 150 eurot; 2) toetus transpordikulude katteks. Töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele, kes osalevad meetmes, mis toimub väljaspool nende elukohalinna, makstakse transpordikulude katteks toetust, mis võrdub summaga, mis kulub ühiskondliku transpordiga nende kodulinnast meetme toimumise linna sõitmiseks. Kui puudub sobiv transpordiühendus, peavad osalejad kohalesaamiseks kasutama oma sõidukeid, nende kulude katteks saavad nad 0,19 eurot kilomeetri kohta; 3) toetus ülalpeetavate isikute hooldajatele. Töötajad ning mittetöötavad ja mitteõppivad noored, kelle peres on ülalpeetavaid isikuid (lapsed, vanurid või puudega inimesed) saavad meetmes osalemise korral 15 eurot päevas. Toetuse eesmärk on katta täiendavad hoolduskulud, et osalejad saaksid koolituses või muudes meetmetes osaleda; 4) koolitustoetus. Osalejad, kes võtavad osa nende jaoks koostatud tööle saamise protsessiks kavandatud koolitustundidest vähemalt 75 % ulatuses, saavad koolituse lõppedes toetuse, mille summa varieerub vastavalt koolitustundide arvule. Toetuse summa ulatub 100 eurost lühikoolituse puhul (25–50 tundi) kuni 600 euroni 450 tundi või kauem kestvate koolituste puhul; 5) töötamise stiimulid. Uuesti tööle asunud töötajatele makstakse kõige rohkem kuue kuu vältel 150 euro suurust igakuist palgalisa; 6) töölevõtmise toetused. See toetus tuleb koondatud töötajatele kasuks, sest aitab neil leida uut tööd mõnes teises ettevõttes kas tähtajalise või tähtajatu lepingu alusel. Kui ettevõtja võtab töötaja uuele tööle tähtajatu lepingu alusel, makstakse ettevõtjale kuni 5 000 eurot toetust ühe töötaja kohta; kui töötajaga sõlmitakse uus tööleping vähemalt 6 kuuks, siis saab ettevõtja 1 000 eurot toetust ühe töötaja kohta.

               30.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               31.Hispaania ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               32.Hinnangulised kogukulud on 1 670 440 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 1 603 940 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 66 500 eurot.

               33.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 002 264 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           15

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           16

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti a ja punkti c kohased meetmed):

                        Tutvustav kohtumine ja teabetunnid
                           (Programa de información y acogida)

                        464

                        328

                        152 240

                        Kutsenõustamine ja nõustamine
                           (Acciones de orientación y asesoramiento)

                        355

                        284

                        100 800

                        Aktiivse tööotsimise toetamine
                        Acciones de intermediación y gestión)

                        270

                        333

                        90 000

                        Koolitus
                           (Acciones de formación y requalificación profesional)

                        225

                        2 183

                        491 100

                        Ettevõtluse edendamine
                           (Programa de emprendimiento)

                        62

                        1 315

                        81 500

                        Ettevõtlusalane starditoetus

                        30

                        12 500

                        375 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        1 290 640

                        (80,47 %)

                        Toetused ja stiimulid (meetmed EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt):

                        Stiimulid
                           (Programa de incentivos)

                        280

                        1 119

                        313 300

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        313 300

                        (19,53 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        18 000

                        2. Haldamine

                        –

                        28 500

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        8 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        12 000

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        66 500

                        (3,98 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        1 670 440

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        1 002 264

               34.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               35.Hispaania ametiasutused kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               36.Hispaania ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 15. veebruaril 2017. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 15. veebruarist 2017 kuni 15. veebruarini 2019. Mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud meetmete kulude katteks võib saada toetust kuni 31. detsembrini 2017, nagu sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikes 2.

               37.Hispaania ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. veebruaril 2017. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 1. veebruarist 2017 kuni 15. augustini 2019.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               38.Riiklikud eel- või kaasrahastamise vahendid saadakse Castilla-Leóni autonoomselt piirkonnalt.

               39.Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               40.Hispaania ametiasutused on märkinud, et kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel on konsulteeritud ametiühingute (UGT
                  17
                ja CCOO
                  18
               ), CECALE,
                  19
                Castilla-Leóni ettevõtjate ühenduste konföderatsiooniga, ADEga
                  20
                (piirkondlik majandusarengu, innovatsiooni, rahastamise ja ettevõtete rahvusvahelistumise asutus) ja FAFECYLiga
                  21
                (piirkondliku avaliku tööturuasutuse juurde kuuluv riiklik fond). Taotlust ja selle sisu arutati sotsiaalpartneritega. Sellel eesmärgil toimus 2016. aasta juunist kuni oktoobrini kuus kohtumist.

               Juhtimis- ja kontrollsüsteemid

               41.Hispaania on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondi. ADE tegutseb korraldusasutuse vahendusasutusena.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               42.Hispaania ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtted, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               43.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  22
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               44.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 002 264 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               45.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  23
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               46.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 002 264 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               47.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Hispaania taotlus – EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  24
               , eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  25
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  26
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)20. jaanuaril 2017 esitas Hispaania taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osa 5 (kivi- ja pruunsöe kaevandamine) alla kuuluvas majandussektoris Hispaanias ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS)
                  27
                2. tasandi piirkonnas Castilla-Leónis (ES41). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Hispaania teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastavaid individuaalseid teenuseid ka 125 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele.

               (5)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Hispaania esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju.

               (6)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Hispaaniale taotluse alusel rahalist toetust summas 1 002 264 eurot.

               (7)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 002 264 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]
                  28*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)
                  See on esimene taotlus, mis on seotud koondamistega kivi- ja pruunsöe kaevandamise sektoris.

                     (7)
                  Naftaekvivalenttonn(id), mille lühend on toe, on normitud energiaühik. Kokkuleppeliselt on see võrdne ligikaudse energiahulgaga, mida on võimalik saada ühest tonnist toornaftast. See on standarditud ühik, mille alumine kütteväärtus on 41 868 kilodžauli/kg ja mida on võimalik kasutada eri allikatest saadud energia võrdlemiseks.

                     (8)
                  www.bp.com

                     (9)
                  Hiina RVs tehtud investeeringud söetootmisvõimsusesse viie aasta (2006–2010) kava jooksul olid 2,5 korda suuremad kui riigi kogu ajaloo jooksul.

                     (10)
                  Maailma viis peamist söeeksportijat on Indoneesia, Austraalia, Venemaa, USA ja Colombia.

                     (11)
                  Coal Medium-term Market Report 2015, OECD/IEA. www.iea.org.

                     (12)
                  Kantaabria mäeahelik sirutub mööda Kantaabria mere rannikut enam kui 300 km pikkuselt läbi Põhja-Hispaania, Püreneede läänepiirist kuni Galicia massiivini Galicias. See tõmbab järsu eraldusjoone põhjas asuva „rohelise Hispaania“ ja kuiva keskplatoo vahele.

                     (13)
                  Allikas: SEPE andmetel põhinev ADE analüüs (töötus) ja Consejería de Economía y Hacienda de la Junta de Castilla y León andmed (elanikkond).

                     (14)
                  2016. aasta IV kvartali andmed. http://www.datosmacro.com/paro-epa/espana.

                     (15)
                  Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Hispaania esitatud taotluses.

                     (16)
                  Ümardamise tõttu ei ole kogusummad päris täpsed.

                     (17)
                  Unión Regional de Trabajadores de Castilla y León (UGT).

                     (18)
                  Unión sindical de Comisiones obreras de Castilla y León (CCOO).

                     (19)
                  Confederación de Organizaciones Empresariales de Castilla y León (CECALE).

                     (20)
                  Agencia de Innovación y Financiación Empresarial de Castilla y León (ADE).

                     (21)
                  Fundación para el Anclaje Empresarial y para el Empleo de Castilla y León (FAFECYL).

                     (22)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (23)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (24)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (25)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (26)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (27)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (28)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.2.2017
            COM(2017) 64 final
            2017/0020(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu – Mehhiko ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses EÜ–Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid) III lisa muutmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev leping allkirjastati Brüsselis 8. detsembril 1997. Kaubanduse liberaliseerimise sätted kehtestati lepingu alusel loodud EÜ–Mehhiko ühisnõukogu otsusega nr 2/2000 (edaspidi „otsus nr 2/2000“).

                  EÜ–Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 III lisas, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega toode“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid, on kehtestatud lepinguosaliste territooriumilt pärinevate toodete päritolureeglid.

                  Euroopa Liit on kehtestanud tolliliidu Andorra Vürstiriigiga selliste toodete osas, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97, ja San Marino Vabariigiga kõigi toodete suhtes. Selles tolliliidus kuuluvad Mehhikost pärinevad kaubad ELi–Mehhiko kokkuleppe alusel Andorrasse ja San Marinosse sisenemisel sooduskohtlemise alla.

                  Lepiti kokku, et Mehhiko käsitab nüüdsest tooteid, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 ja pärinevad Andorra Vürstiriigist ja tooteid, mis pärinevad San Marino Vabariigist, EList pärinevate toodetena otsuse nr 2/2000 III lisa tähenduses.

                  Mehhiko Ühendriikidega lepiti kokku muuta ELi–Mehhiko ühiskomitee otsust nr 1/2017, et alaliselt kehtestada selles otsuses sisalduvad harmoneeritud süsteemi rubriiki 2914 ja 2915 kuuluvaid kemikaale käsitlevad tootepõhised päritolureeglid. See on kooskõlas ELi–Mehhiko lepingu käimasoleval ajakohastamisel tootepõhiste päritolureeglitega seoses võetud lähenemisviisiga.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud vabakaubanduslepingutes on vastastikkus tagatud Andorrale ja San Marinole ning see võimaldab käsitada nendest riikidest pärit tooteid Euroopa Liidust pärinevate toodetena. Seda vastastikkust laiendatakse nüüd Mehhiko suhtes.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kuna ettepanek on seotud Euroopa Liidu kaubanduspoliitikaga, on sobiv õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on taotletavate eesmärkide saavutamiseks vajalik või sobiv.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata. Käesoleva ettepanekuga ajakohastatakse olemasolevat teksti.

               •Mõjuhinnang

                  Käesoleva ettepanekuga muudetakse olemasolevat kahepoolset kaubanduslepingut. Muid võimalusi kaaluma ei pea.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Võimalik mõju eelarvele on tollimaksust saadavate omavahendite vähenemine ligikaudu 5 miljonit eurot aastas.

               5.MUU TEAVE

                  Puudub.

               2017/0020 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu – Mehhiko ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses EÜ–Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid) III lisa muutmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9
                  1
               ,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ühenduse – Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000
                  2
                III lisas on kehtestatud lepinguosaliste territooriumilt pärinevate toodete päritolureeglid. Artikli 38 kohaselt võib ELi–Mehhiko ühiskomitee muuta otsuse nr 2/2000 III lisa.

               (2)Euroopa Liit on kehtestanud tolliliidu Andorra Vürstiriigiga selliste toodete osas, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97, ja San Marino Vabariigiga nende toodete suhtes, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–97. Selles tolliliidus kuuluvad Mehhikost pärinevad kaubad otsuse 2/2000 alusel Andorrasse ja San Marinosse sisenemisel sooduskohtlemise alla.

               (3)Lepiti kokku, et Mehhiko käsitab nüüdsest tooteid, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 ja pärinevad Andorra Vürstiriigist ning tooteid, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–97 ja pärinevad San Marino Vabariigist, EList pärinevate toodetena otsuse nr 2/2000 III lisa tähenduses.

               (4)Otsuse nr 2/2000 III lisa tuleb täiendada VI liitega, et kõnealuseid tooteid koheldaks Mehhikosse importimisel sarnaselt EList pärinevate toodetega ning et sätestada III lisa kohaldamine selliste toodete suhtes.

               (5)Vastavalt V ühisdeklaratsioonile,
                  3
                mis on lisatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu alusel loodud EÜ–Mehhiko ühisnõukogu otsusele nr 2/2000,
                  4
                mis allkirjastati Brüsselis 8. detsembril 1997,
                  5
                peab kõnealuse lepinguga loodud ELi–Mehhiko ühiskomitee üle vaatama vajaduse pikendada otsuse nr 2/2000 III lisa II liite a jao märkustes 2 ja 3 esitatud päritolureeglite kohaldamise aega pärast 30. juunit 2003. See hõlmab otsuse nr 2/2000 III lisa II liites kehtestatud tootepõhiseid päritolureegleid harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 kuuluvate kemikaalide kohta.

               (6)XX/XX/2017 võttis ühiskomitee vastu otsuse nr 1/2017, millega pikendatakse neljandat korda tootepõhiste päritolureeglite kohaldamise aega harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 kuuluvate kemikaalide suhtes. Otsust 1/2017 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2019.

               (7)On peetud asjakohaseks pikendada otsuse nr 1/2017 I lisas kehtestatud tootepõhiste päritolureeglite kohaldamise aega alaliselt, kuna need reeglid on kooskõlas Mehhiko ja Euroopa Liidu vahelise lepingu ajakohastamise põhimõtetega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1. Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu – Mehhiko ühiskomitees võetav seisukoht seoses EÜ–Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 ja ELi–Mehhiko ühiskomitee otsuse nr 1/2017 muudatustega põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi–Mehhiko ühiskomitee otsuse eelnõul.

               2. Liidu esindajad ELi-Mehhiko ühiskomitees võivad kokku leppida lõikes 1 osutatud ELi-Mehhiko ühiskomitee otsuse eelnõu väiksemates muudatustes ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Pärast seda, kui ELi-Mehhiko ühiskomitee otsus EÜ–Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 III lisa muutmise kohta on vastu võetud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus:

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub:

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3,3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu – Mehhiko ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses EÜ–Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid) III lisa muutmisega

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  6

                  Tulude eelarverida: 12. peatükk (otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud tollimaksud ja muud maksud)

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  7

               ☒ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Ei kohaldata

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk nr

                  Ei kohaldata

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Tollimaksud

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Mehhiko ja ELi vaheline kaubavahetus harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 kuuluvate kemikaalidega, mille suhtes muudetakse tootepõhised päritolureeglid alaliselt kehtivaks, ei vähene.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Ei kohaldata

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Ei kohaldata

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Ei kohaldata

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Ei kohaldata

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –◻ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               –◻ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               ☒ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamine käivitub alates 1. jaanuarist 2020,

               –millele järgneb täielik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  8

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻ rakendusametite kaudu;

               ☒ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Ei kohaldata

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Ei kohaldata

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  Ei kohaldata

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta.

                  Ei kohaldata

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos.

                  Ei kohaldata

               2.3.Pettuse ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  Ei kohaldata

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Ei kohaldata

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               Ei kohaldata

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –☒ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –◻ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –☒ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –◻Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –☒Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –◻Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☒Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

                  Ei kohaldata

               –◻ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

                  Ei kohaldata

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –◻Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               –☒Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               omavahenditele

               mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           9

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Ettepanekul puudub lõppkuupäev

                        Artikkel 120

                        20 000 500 000

                        -5

                        -5

                        -5

                        -5

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  Ei kohaldata

               Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.

                  Teatavate harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 kuuluvate kemikaalide suhtes, mis imporditakse Mehhikost, kohaldatakse 0% soodustollimaksumäära ajutise erandi alusel, mille kehtivus lõpeb 31. detsembril 2019. Erandi alaliselt kehtivaks muutmisega loobutakse kõnealuste toodete suhtes enamsoodustusrežiimi 5,5 % tollimaksumäära kohaldamisest, mis oleks kuulunud kohaldamisele 1. jaanuarist 2020.

                     (1)
                  ELT C 326, 14.12.2013, lk 146.

                     (2)
                  EÜT L 157, 28.10.2000, lk 10.

                     (3)
                  EÜT L 245, 29.9.2000, lk 1167.

                     (4)
                  EÜT L 245, 29.9.2000, lk 1 ja EÜT L 157, 30.6.2000, lk 10.

                     (5)
                  EÜT L 276, 28.10.2000, lk 45.

                     (6)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (7)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (8)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (9)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.2.2017
            COM(2017) 64 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu – Mehhiko ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid) III lisa muutmisega

               EUROOPA LIIDU – MEHHIKO ÜHISKOMITEE OTSUS nr X/XXXX,

               XX XXXXXX XXXX,

               seoses EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 III lisa (mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid) muudatustega

               ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsust nr 2/2000 (edaspidi „otsus nr 2/2000“) ja selle III lisa, eriti selle artiklit 38,

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     Otsuse nr 2/2000 III lisas on kehtestatud lepinguosaliste territooriumilt pärinevate toodete päritolureeglid.

               (2)
                     Euroopa Liit on sõlminud tolliliidu nii Andorra Vürstiriigi kui ka San Marino Vabariigiga ning seetõttu kuuluvad Mehhikost pärinevad neisse kahte riiki eksporditavad tooted sooduskohtlemise alla.

               (3) Kokkuleppe kohaselt käsitab Mehhiko Andorra Vürstiriigist pärit tooteid, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97, ja San Marino Vabariigist pärit tooteid, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–97, EList pärinevatena otsuse nr 2/2000 III lisa tähenduses.

               (4)
                     Otsuse nr 2/2000 III lisasse tuleks lisada VI liide, et kõikide nende toodete suhtes oleks Mehhikosse importimise korral võimalik kohaldada samasugust kohtlemist nagu Euroopa Liidust pärit toodete suhtes ja et sätestada III lisa kohaldamine nende toodete suhtes.

               (5)
                     Ühiskomitee võttis XX/XX/2017 vastu otsuse nr 1/2017, millega neljandat korda pikendatakse tootepõhiste päritolureeglite kohaldamist harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 2914 ja 2915 kuuluvate kemikaalide suhtes. Otsuses nr 1/2017 sätestatud pikendamine kehtib kuni 31. detsembrini 2019.

               (6)
                     Mehhiko ja Euroopa Liidu vahelise lepingu ajakohastamise põhimõtetest lähtuvalt leitakse, et tootepõhiste päritolureeglite kohaldamist, mida pikendati otsuse nr 1/2017 I lisaga, tuleks alaliselt jätkata.

               (7)
                     Seetõttu tuleks vastavalt muuta EÜ-Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2000 III lisa,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1. Otsuse nr 2/2000 III lisa II liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

               2. Otsuse nr 2/2000 III lisasse lisatakse VI liide, nagu see on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud üksteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               XXXX, XX XXXX 2017

               Ühiskomitee nimel

               I LISA

               Otsuse nr 2/2000 III lisa II liite kirjed seoses harmoneeritud süsteemi rubriikidega 2914 ja 2915 asendatakse järgmisega:

                        „HSi rubriik

                        Tootekirjeldus

                        Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse

                        (1)

                        (2)

                        (3)                  või                     (4)

                        ex 2914

                        Diatsetoonalkohol

                        Metüülisobutüülketoon

                        Mesitüüloksiid

                        Valmistamine atsetoonist

                        Valmistamisprotsess, mille käigus toimub keemiline reaktsioon*

                        2915

                        Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped, nende anhüdriidid, halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad peroksühapped, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid, v.a

                        Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriigi 2915 ja 2916 materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

                        Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

                        äädikhappe anhüdriid, etüül- ja n-butüülatsetaat, vinüülatsetaat, isopropüül- ja metüülamüülatsetaat, mono-, di- ja trikloroäädikhape, ning nende soolad ja estrid

                        Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriigi 2916 materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

                        Valmistamisprotsess, mille käigus toimub keemiline reaktsioon**

               *
                     „keemiline reaktsioon“ – protsess, sealhulgas biokeemiline protsess, mille tulemusel tekib molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või molekulis sisalduvate aatomite paigutuse muutumise teel uue struktuuriga molekul.

               Päritolu määramisel ei tohiks võtta arvesse järgmisi protsesse:

               a)
                     lahustamine vees või muudes lahustites;

               b)
                     lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või

               c)
                     kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine.

               **
                     „keemiline reaktsioon“ – protsess, sealhulgas biokeemiline protsess, mille tulemusel tekib molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või molekulis sisalduvate aatomite paigutuse muutumise teel uue struktuuriga molekul.

               Päritolu määramisel ei tohiks võtta arvesse järgmisi protsesse:

               a)
                     lahustamine vees või muudes lahustites;

               b)
                     lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või

               c)
                     kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine. “

               II LISA

               Otsuse nr 2/2000 III lisasse lisatakse VI liide:

               „VI liide

               ANDORRA VÜRSTIRIIK JA SAN MARINO VABARIIK

               1.
                     Mehhiko kohaldab selliste Andorra Vürstiriigist pärit toode suhtes, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97, samasuguseid tolliprotseduure nagu Euroopa Liidust imporditavate ja pärinevate toodete suhtes, kuni püsib nõukogu 26. novembri 1990. aasta otsusega 90/680/EMÜ
                  1
                loodud tolliliit.

               2.
                     Andorra kohaldab selliste Mehhikost pärit toodete importimisel, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97, samasugust tariifset sooduskohtlemist nagu Euroopa Liit, kuni püsib nõukogu 26. novembri 1990. aasta otsusega 90/680/EMÜ1 loodud tolliliit.

               3.
                     Mehhiko kohaldab selliste San Marino Vabariigist pärit toodete suhtes, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–97, samasuguseid tolliprotseduure nagu Euroopa Liidust imporditavate ja pärinevate toodete suhtes, kuni kehtib Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vaheline koostöö- ja tolliliiduleping, mis sõlmiti Brüsselis 16. detsembril 1991.

               4.
                     San Marino kohaldab selliste Mehhikost pärit toodete importimisel, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–97, samasugust tariifset sooduskohtlemist nagu Euroopa Liit, kuni kehtib Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vaheline koostöö- ja tolliliiduleping, mis sõlmiti Brüsselis 16. detsembril 1991.

               5.
                     EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsuse nr 2/2000 III lisa, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid, kohaldatakse mutatis mutandis punktides 1–4 osutatud toodetega kauplemise suhtes.

               6.
                     Eksportija või tema volitatud esindaja märgib liikumissertifikaadi EUR.1 või arvedeklaratsiooni lahtrisse 2 „Mehhiko“ ja kas „Andorra Vürstiriik“ või „San Marino Vabariik“. Samasugune märge tehakse ka liikumissertifikaadi EUR.1 või arvedeklaratsiooni lahtrisse 4 Andorra Vürstiriigist või San Marino Vabariigist pärit toodete kohta.

               7.
                     Euroopa Liit saadab Mehhikole liikumissertifikaadi EUR.1 näidised, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi kasutatavad margid ning Andorra Vürstiriigis ja San Marino Vabariigis kontrolliprotseduuride eest vastutavate asutuste aadressid.

               8.
                     Kui Andorra Vürstiriigi või San Marino Vabariigi pädev valitsusasutus ei järgi III lisa sätteid, võib Mehhiko anda asja arutamiseks tollikoostöö ja päritolureeglite erikomiteele, mis loodi otsuse nr 2/2000 artikliga 17, et küsimuse lahendamiseks võetaks asjakohaseid meetmeid.“

                     (1)
                  Nõukogu 26. novembri 1990. aasta otsus Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel kirjade vahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta (EÜT L 374, 31.12.1990, lk 13).