               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.7.2015
            COM(2015) 370 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta

               EUROOPA LIIDU SOLIDAARSUSFONDI KASUTUSELEVÕTMISEKS VAJALIKE TINGIMUSTE TÄITMINE

               1.SISSEJUHATUS

               Käesolev otsus hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”) kasutuselevõtmist summas 16 274 765 eurot pärast kolme õnnetust Bulgaarias ja Kreekas. Nimetatud kasutuselevõtmist rahastatakse täies ulatuses 50 000 000 euro suurustest kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, mis on juba 2015. aasta eelarvesse kantud ja seetõttu ei ole paranduseelarve vajalik.

               2.TEAVE JA TINGIMUSTE TÄITMINE

               2015. aasta aprilli lõpus sai komisjon kolm taotlust rahalise abi saamiseks fondist. Üks taotlus on seotud õnnetusega Bulgaarias (karmid talvetingimused) ja kaks õnnetustega Kreekas (Évrose jõe ja Kesk-Kreeka üleujutused), mis toimusid 2015. aasta jaanuaris ja veebruaris. Komisjon on kõik kolm taotlust põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta)
                  1
                (edaspidi „määrus”), eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Allpool on esitatud hinnangute kõige olulisemad asjaolud.

               2.1.BULGAARIA

               (1)2015. aasta jaanuari lõpus ja veebruari alguses kannatas suurem osa Bulgaariast tugevate vihma- ja lumesadude, üleujutuste ja maalihete all, mis põhjustasid olulist kahju avaliku sektori taristule, äriühingutele, eraisikute varale ja kodudele ning kahjustasid põllumajandussektorit.

               (2)Komisjon sai Bulgaaria taotluse 24. aprillil 2015 kaheteistkümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 30. jaanuaril 2015.

               (3)Komisjon hindas, et Bulgaarias toimunud eri õnnetustel on ühine loodusliku päritoluga meteoroloogiline põhjus ja seetõttu kuuluvad need Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kohaldamisalasse.

               (4)Taotlust esitades palus Bulgaaria fondist oodatava toetuse raames ettemaksu. Pärast taotluse esialgset hindamist jõudis komisjon järeldusele, et määruse artiklis 4a sätestatud tingimused on täidetud. Komisjoni otsusega C(2015) 4179 tehti Bulgaariale ettemaks summas 637 782 eurot, mis moodustab 10 % fondist oodatavast rahalisest toetusest.

               (5)Bulgaaria ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 243,305 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustab 0,622 % Bulgaaria kogurahvatulust ehk 103,6 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Bulgaaria suhtes 2015. aastal kohaldatud suurõnnetuse künnisest, mis oli 234,871 miljonit eurot (s.o 0,6 % kogurahvatulust 2013. aasta andmete alusel). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab künnise, võib kõnealust õnnetust määruse artikli 2 lõike 2 tähenduses lugeda suureks loodusõnnetuseks.

               (6)Otsese kahju kogusumma on fondist eraldatava rahalise toetuse arvutamise aluseks. Rahalist toetust võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorra- ja päästemeetmeteks.

               (7)Mis puutub õnnetuse mõjusse ja tagajärgedesse, siis mõjutasid karmid talvetingimused peaaegu kogu Bulgaaria territooriumi. Saadud teabe kohaselt mõjutasid sündmused kõige raskemalt riigi kagupiirkonda. Ainuüksi Burgasi linnas jäi tulvavee alla üle 300 hoone. Maalihked hävitasid olulise taristu. Tammid purunesid, mitu jõge (nt Maritsa/Évrose jõgi) tõusid üle kallaste ja ujutasid üle põllumajandusmaid ja metsi. Tugevad tuuled hävitasid männimetsi, põhjustasid voolukatkestusi ja häirisid sidevõrkude tööd. Teed olid murdunud puude tõttu suletud.

               (8)Bulgaaria ametiasutused on hinnanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 239,225 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. See summa moodustab üle 98 % teatatud kogukahjust. Bulgaaria ametiasutused selgitasid avaliku sektori kahju ebaproportsionaalselt suurt osakaalu sellega, et kohalikud ametiasutused ei suutnud erasektori kahju ulatust taotluse esitamiseks kehtestatud 12-nädalase tähtaja jooksul nõuetekohaselt hinnata. Seetõttu jääb erasektori kahju suuremas osas taotlusest välja. Suurim osa hädaolukorras vajalike meetmete kuludest (üle 97 miljoni euro) on seotud üleujutusevastase kaitse taristu kindlustamisega. Transporditaristu taastamiseks on hinnangute kohaselt vaja üle 46 miljoni euro.

               (9)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Bulgaaria ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidega Bulgaariale ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

               (10)Mis puutub kõnealusest õnnetuse liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis 2010. aastal võttis Bulgaaria Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/60/EÜ (üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta; edaspidi „üleujutuste direktiiv”) üle oma õigusse ning keskkonna- ja veemajandusministeeriumi välja töötatud üleujutusohu ja -riski hindamise metoodika alusel on iga valglapiirkonna puhul korraldatud esialgne üleujutusriski hindamine.

               (11)Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Bulgaaria suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust õnnetuse liiki käsitlevate liidu õigusaktidega.

               (12)Bulgaaria ametiasutused on teatanud, et ligikaudu 32 275 euro suurusel kahjul on olemas kindlustuskate. See summa on abikõlblikest kuludest maha arvatud.

               2.2.KREEKA (Évrose jõe ning riigi kesk- ja lääneosa üleujutused)

               (1)Kreekat mõjutasid alates 2015. aasta veebruari algusest laiaulatuslikud Évrose ja Ardase jõe üleujutused Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas, mis põhjustasid kahju olulisele taristule, avalikele hoonetele, kodudele, äriühingutele ja põllumajandusele.

               (2)Samal ajal mõjutasid suuremat osa Kesk- ja Lääne-Kreekast, sealhulgas Ípeirose, Lääne- ja Kesk-Kreeka ning Tessaalia piirkonda sarnased sündmused, mis põhjustasid isegi suuremat kahju kui Ida-Makedoonias.

               (3)Kreeka esitas 23. aprillil 2015 kaks taotlust rahalise toetuse saamiseks fondist, mis jääb kaheteistkümnenädalase tähtaja raamesse alates esimese kahjustuse registreerimisest 4. veebruaril 2015 (Évrose jõgi) ja 1. veebruaril (riigi kesk- ja lääneosa). Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast „piirkondlikku katastroofi”. Kokku mõjutas õnnetus viit NUTS 2 piirkonda: Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonda (Évrose jõe üleujutus) ning Ípeirose, Lääne-Kreeka, Kesk-Kreeka ja Tessaalia piirkonda (riigi kesk- ja lääneosa üleujutused).

               (4)Komisjoni hindamise käigus selgus siiski, et sündmused Kreekas (ja suurõnnetus Bulgaarias) on omavahel seotud ja neil on sama meteoroloogiline põhjus. Seetõttu otsustas komisjon käsitleda Kreeka juhtumeid üheainsa piirkondliku õnnetusena vastavalt määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatule. Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub solidaarsusfondi kohaldamisalasse.

               (5)Kahe taotluse ühendamine ei mõjuta fondist makstava rahalise toetuse summat, kuid see vähendab oluliselt Kreeka halduskoormust seoses rakendamise ja aruandlusega.

               (6)Taotlusi esitades palus Kreeka fondilt oodatavate toetuste raames ettemaksu. Pärast taotluste esialgset hindamist ja enne otsuse langetamist nende ühendamise kohta jõudis komisjon järeldusele, et määruse artiklis 4a sätestatud tingimused on mõlemal juhul täidetud.

               (7)Kreeka ametiasutused hindavad üleujutustest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 395,878 miljonit eurot (Évrose üleujutuse kahjud summas 132,454 miljonit eurot pluss riigi kesk- ja lääneosa üleujutuste kahjud summas 263,424 miljonit eurot). See summa moodustab 36 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Kreeka suhtes 2015. aastal kohaldatud suurõnnetuse künnisest, mis oli 1 091,315 miljonit eurot (s.o 0,6 % kogurahvatulust 2013. aasta andmete alusel) ja seetõttu ei loeta seda suurõnnetuseks. Otsese kahju kogusumma moodustab viies kõnealuses NUTS 2 piirkonnas siiski 4,78 % kaalutud keskmisest sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja ületab seega oluliselt määruses sätestatud 1,5 % suurust piirkondade kaalutud SKP künnist, mis on vajalik õnnetuse käsitamiseks piirkondliku õnnetusena.

               (8)Otsese kahju kogusumma on fondist makstava rahalise toetuse kindlaksmääramise aluseks. Rahalist toetust võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorra- ja päästemeetmeteks.

               (9)Komisjoni otsusega COM (2015) 4180 määrati Évrose üleujutuse puhul ettemaks summas 331 135 eurot ning komisjoni otsusega COM (2015) 4181 määrati riigi kesk- ja lääneosa puhul ettemaks summas 658 560 eurot, mis mõlemal juhul moodustab 10 % fondist eraldatavast oodatavast toetusest.

               (10)Mis puutub õnnetuste mõjusse ja tagajärgedesse, siis Évrose valgala üleujutused mõjutasid eelkõige põllumajandussektorit. Üle ujutati ligikaudu 17 500 hektarit maad, mille käigus hävisid põllumajandustaristu, laohooned ja põllumajanduskultuurid. Kannatada sai või hävis 150 km teid. 17 asulas said kannatada veevarustus- ja kanalisatsioonitaristu. Üleujutused tekitasid kahju ka avalikele hoonetele (koolid, võimlad, raamatukogud). Kreeka lääne-, kesk- ja põhjaosas kannatasid Ípeiros, Aitoolia-Akarnaania, Evrytanía, Fthiótida, Tessaalia ja Peloponnesos tugevate vihmasadude ja tormide ning mägedes ka tugeva lumesaju all. Nii avamerel kui ka maismaal möllasid tormised lõunatuuled. Nimetatud sündmused põhjustasid voolukatkestusi, jõed tõusid üle kallaste ning ulatuslike maalihete tagajärjel lõigati mitu mägiasulat muust maailmast ära ja elanikud tuli evakueerida. Õnnetus kahjustas rohkem kui 60 % Ípeirose teedevõrgust. Põllumajandus kandis kahju põllumajanduskultuuride hävimise tõttu haritud maadel. Sündmused mõjutasid kauplusi, kodumajapidamisi, äriettevõtteid, loomakasvatus- ja põllumajandusettevõtteid. Ohus oli ka osa Kreeka kultuuripärandist. Näiteks viisid Árachthose jõe tormavad veed Tzoumérkas kaasa ajaloolise Pláka silla.

               (11)Kreeka ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 308,445 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Kõige suurem osa kuludest on seotud transpordisektoriga (üle 196 miljoni euro). Sellele järgnevad üleujutusevastase kaitse taristu kindlustamisega seotud kulud (83 miljonit eurot).

               (12)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Kreeka ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

               (13)Mis puutub kõnealusest õnnetuse liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. Komisjonile esitati 2012. aasta novembris ajakohastatud esialgne üleujutusriski hindamise aruanne. Lisaks rahastatakse osana 2014.–2020. aasta riiklikust strateegilisest raamistikust Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavast rakenduskavast „Taristu, transport, keskkond ja säästev areng” temaatilise eesmärgi nr 5 raames meetmeid, mille eesmärgiks on leevendada kliimamuutuse negatiivseid mõjusid ning kohanduda uue kuiva ja kuuma kliima ja võimalike äärmuslike ilmastikunähtustega, nagu üleujutused.

               (14)Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Kreeka suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust õnnetuse liiki käsitlevate liidu õigusaktidega.

               (15)Kreeka ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               3.RAHASTAMINE

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, EURATOM) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020
                  2
               ), eriti selle artikli 10 kohaselt võib Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga (2011. aasta hinnad). Fondist abi saamise tingimusi on kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 661/2014. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  3
                punktis 11 on sätestatud fondi kasutuselevõtmise kord.

               Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suurõnnetuse künnist (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul suurem kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetusele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %.

               Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

               Bulgaaria ja Kreeka taotluste ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on fondist antava abi suurus arvutatud järgmiselt:

                        Õnnetus

                        Otsene kahju
                        (miljonites eurodes)

                        Kohaldatud piirkondliku õnnetuse künnis (miljonites eurodes)

                        Suurõnnetuse künnis
                        (miljonites eurodes)

                        Abikõlblike meetmete kogukulu
                        (miljonites eurodes)

                        Alla künnist jääv 2,5 % otsesest kahjust (eurodes)

                        Künnist ületav 6 % otsesest kahjust (eurodes)

                        Kavandatava abi kogusumma (eurodes)

                        BULGAARIA

                        243,305

                        -

                        234,871

                        239,225

                        5 871 775

                        506 040

                        6 377 815

                        KREEKA

                        395,878

                        124,354

                        1 091,315

                        308,445

                        9 896 950

                        -

                        9 896 950

                        KOKKU

                        16 274 765

               50 000 000 euro suurune summa võeti ettemaksete tegemiseks kasutusele 2015. aasta eelarve vastuvõtmise ajal ja vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud kanti eelarvesse. Olles kõnealused taotlused läbi vaadanud
                  4
                ning arvestades maksimaalset abisummat, mida fondist saab anda, teeb komisjon ettepaneku võtta nende kahe juhtumi jaoks fondist kasutusele 16 274 765 eurot, mis saadakse spetsiaalselt ettemaksete tegemiseks 2015. aasta Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud 50 000 000 euro suurusest summast.

               Kooskõlas määruse artikli 4a lõikega 2 maksti 10 % ettemaksena juba välja 1 627 477 euro suurune summa (637 782 eurot Bulgaariale ja 989 695 eurot Kreekale). Välja maksta jääb 14 647 288 eurot, millest 5 740 033 eurot on mõeldud Bulgaariale ja 8 907 255 eurot Kreekale.

               Pärast nimetatud ettemaksete tegemist on eelarves ettemaksete jaoks kasutada vahendeid summas 48 372 523 eurot. Kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 11, millega nähakse ette assigneeringute ümberpaigutamise võimalus, teeb komisjon ettepaneku võtta kõnealustest kasutada olevatest vahenditest kasutusele Bulgaaria ja Kreeka jaoks vajalikud 14 647 288 eurot. Pärast väljamaksmata 14 647 288 euro eraldamist jääb 2015. aastal muudeks ettemakseteks kasutada 33 725 235 euro suurune summa, kui selleks peaks vajadus tekkima. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnatakse seda ülejäänud aasta jooksul laekuda võivate taotluste rahuldamiseks piisavaks.

               Eriarvamuste korral kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe
                  5
                punktiga 11.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,
                  6
                eriti selle artikli 4 lõiget 3,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  7
                eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut
                  8
               ,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust õnnetuste tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  9
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Bulgaaria on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks karmide talvetingimuste tõttu.

               (4)Kreeka on esitanud kaks taotlust fondi vahendite kasutuselevõtmiseks üleujutuste tõttu.

               (5)Komisjoni hinnangul vastavad taotlused nõukogu määruses 2012/2002 sätestatud tingimustele abi andmiseks solidaarsusfondist.

               (6)Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda rahalist abi kogusummas 16 274 765 eurot vastavalt Bulgaaria ja Kreeka esitatud taotlustele.

               (7)Kooskõlas 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 11 teise lausega on assigneeringuid võimalik ümber paigutada. 2015. eelarveaasta ettemaksete assigneeringuid on kasutatud väga piiratud ulatuses käesoleva otsusega hõlmatud kolme taotluse jaoks ning praegu on seoses kõnealuste taotlustega välja maksmata 14 647 288 eurot. Seetõttu rahastatakse fondi kasutuselevõtmist kogu vajamineva summa ulatuses Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarves kättesaadavate assigneeringute kasutamise kaudu ja täiendavaid assigneeringuid ei ole vaja. Seega ei ole paranduseelarve vajalik, kuna käesolev otsus sisaldab kogu vajalikku teavet fondi kasutuselevõtmiseks.

               (8)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kogu fondist kasutusele võetav summa kaetakse liidu 2015. aasta eelarvest eelarvereal 13 06 01 kättesaadavatest assigneeringutest, mis on mõeldud spetsiaalselt ettemaksete tegemiseks.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

                Seda kohaldatakse alates [otsuse vastuvõtmise kuupäev] [kuupäev, mille märgib Euroopa Parlament enne otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas].

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

                     (2)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (3)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)
                  Komisjoni teatis C(2015) xxxx.

                     (5)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

                     (7)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (8)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (9)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0221

Ettepanek: nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta Euroopa Ühenduse nimel  /* KOM/2009/0221 lõplik */

		ETBrüssel 13.5.2009KOM(2009) 221 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta Euroopa Ühenduse nimelSELETUSKIRITeema: Nõukogu otsuse ettepanek ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta1. Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon (edaspidi „assotsiatsioonileping”) ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi (edaspidi „Jordaania”) vahel, jõustus 1. mail 2002. aastal Kõnealuse lepingu artiklis 64 käsitatakse teadus- ja tehnoloogiakoostööd eriti tähtsa ja suure potentsiaaliga valdkonnana ning nähakse muu hulgas ette püsivate sidemete loomine lepinguosaliste teadusringkondade vahel. Sarnaselt on artiklis 62 märgitud, et piirkondlik koostöö keskendub muu hulgas teadus- ja tehnoloogiauuringutele.2. 20. veebruari 2007. aasta kirjaga esitas Jordaania planeerimise ja rahvusvahelise koostöö minister pr Suhair Al-Ali ametliku taotluse alustada läbirääkimisi teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu üle. 14. märtsi 2007. aasta kirjas nõustus volinik Potočnik selle taotlusega.3. Seega volitas nõukogu komisjoni ettepaneku alusel komisjoni pidama 7. aprillil 2008 Euroopa Ühenduse nimel Jordaania Hašimiidi Kuningriigiga läbirääkimisi teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu üle ning andis asjakohased läbirääkimisjuhised. Läbirääkimiste tulemusel valmis käesolevale dokumendile lisatud lepingu eelnõu, mis parafeeriti 28. jaanuaril 2009.4. Jordaania on aktiivne partner, kellel on järgmised olulised eelised:– ülikoolide ja kõrgharidusasutuste võrgustik, arenenud ja hästi varustatud teadus- ja tehnoloogiakeskused, nt NCARTT (National Center for Agricultural Research and Technology Transfer) agronoomia valdkonnas;– hea integreeritus rahvusvaheliste ja piirkondlike teadusvõrkudega, mis osalevad jätkusuutliku arengu ülemaailmsel foorumil ja on ühinenud rahvusvahelise konventsiooniga Conférence des Nations Unies sur l'environnement et le développement (CNUED) (bioloogiline mitmekesisus, kõrbestumine, jne).5. Jordaania on suuteline olema piirkondlik (Süüria, Liibanon, Palestiina omavalitsus, Iisrael, Egiptus ja Türgi) teaduskoostöö keskus. Piirkondlikul tasandil teeb Jordaania aktiivselt koostööd Euroopa – Vahemere piirkonna teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alase koostöö seirekomisjoniga (MoCo), kus teda esindab teaduse ja tehnoloogia kõrgem nõukogu (Higher Council for Science and Technology, HCST). HCST asutati 1987 selleks, et luua riiklik teadus- ja tehnoloogiabaas, mis aitaks saavutada riiklikke arengueesmärke ning tõsta teadlikkust teadus- ja arendustegevuse olulisusest. Selleks eraldati vajalikke rahalisi vahendeid ja seati teadus- ja arendustegevuses kesksele kohale arenguprioriteedid.6. HCST viis koos Kanada rahvusvahelise arengu-uuringute keskusega läbi riikliku teadusuuringute süsteemi analüüsi, milles sooviti luua riiklik teadusuuringute süsteem, mis on suuteline looma ja ellu viima kõiki sektoreid, eriti VKEsid hõlmavat teadus-, tehnika- ja innovatsioonipoliitikat. Rahvusvaheliseks ja piirkondlikuks koostööks sobivad prioriteetsed valdkonnad on energeetika, jätkusuutlik areng (veevarude ja loodusvarade majandamine) tervishoid, põllumajandus ja arheoloogia. Seepärast võttis Jordaania valitsus 2005.–2010. aastaks vastu strateegilise dokumendi, et teadus ja tehnoloogia paremini integreerida riiklikesse programmidesse, luua valdkondade- ja institutsioonidevahelisi võrgustikke kaasav teadus- ja tehnoloogiabaas ning tugevdada partnerlusi ja luua sünergiat teadusringkondade ja innovatsiooni valdkonna osaliste vahel. Kindlaksmääratud valdkonnad on kooskõlas seitsmenda raamprogrammi prioriteetidega ning Jordaania teadusasutuste osalemine rahvusvaheliste teadusrühmade töös aitab tõhustada Jordaania riiklikku teadusuuringute süsteemi ja parandada teadus- ja tehnoloogiakoostööd kõnealuses piirkonnas.7. Leping tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt seni, kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud.Eespool osutatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu:– volitaks komisjoni allkirjastama Euroopa Ühenduse nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu;– kiidaks heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu ajutise kohaldamise.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta Euroopa Ühenduse nimelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1],ning arvestades järgmist:(1) Komisjon on pidanud ühenduse nimel Jordaania Hašimiidi Kuningriigiga läbirääkimisi teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise üle.(2) Läbirääkimised lõppesid juurdelisatud lepingu sõlmimisega, mis parafeeriti 28. jaanuaril 2009.(3) Komisjoni läbirääkimiste tulemusena valminud leping tuleb allkirjastada, pidades silmas selle võimalikku sõlmimist hilisemal kuupäeval,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1(1) Ühenduse nimel kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu allkirjastamine, tingimusel et nõukogu teeb otsuse kõnealuse lepingu sõlmimise kohta.(2) Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.(3) Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isik/isikud, kellel on õigus Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutada ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping.Artikkel 2(1) Lepingut kohaldatakse ajutiselt vastavalt lepingu artikli 7 lõikele 2 seni, kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud.(2) Komisjon võtab vastu ühenduse seisukoha, mis esitatakse lepingu artikli 4 lõike 2 alusel asutatud ühiskomitees seoses lepingu artikli 7 lõike 5 kohaste lepingu tehniliste muudatustega.Artikkel 3Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISALEPINGEuroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingEuroopa Ühendus (edaspidi „ühendus”) ühelt pooltningJordaania Hašimiidi Kuningriik (edaspidi „Jordaania”) teiselt poolt,edaspidi „lepinguosalised”,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lausega ja lõike 3 esimese lõiguga.VÕTTES ARVESSE teaduse ja tehnoloogia tähtsust majanduslikule ja sotsiaalsele arengule ning sellele osutamist 1. mail 2002 jõustunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, artiklis 43.VÕTTES ARVESSE Euroopa naabruspoliitikat ja ELi strateegiat suhete tihendamiseks naaberriikidega, mille raames on lepinguosalised saanud kokku ja leppinud kokku tegevuskava, mille üheks prioriteediks on „tugevdada teadus- ja tehnoloogiakoostööd”. Euroopa naabruspoliitika ühine tegevuskava on kooskõlas Jordaania valitsuse rakendusprogrammiga (2007–2009) Kuluna Al Urduni jaoks / riikliku tegevuskavaga, mille eesmärk on arendada välja jätkusuutlikud sotsiaal-majanduslikud reformid.ARVESTADES, et ühendus ja Jordaania on mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas alustanud ühiseid teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust ning et mõlema huvides oleks osaleda teise poole teadus- ja arendustegevuses vastastikkuse alusel.SOOVIDES kehtestada teadus- ja tehnoloogiauuringute jaoks ametlikku raamistikku, et laiendada ja tugevdada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning edendada sellise koostöö tulemuste rakendamist oma sotsiaalse ja majandusliku kasu huvides.SOOVIDES avada Euroopa teadusruumi ka mitteliikmesriikidele ning eelkõige Vahemere piirkonna partnerriikidele,On kokku leppinud järgmises:Artikkel 1Reguleerimisala ja põhimõtted1. Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad ühenduse ja Jordaania vahelist koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades, milles tegeletakse teaduse ja tehnoloogiaga seotud teadus- ja arendustegevusega.2. Koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:– teadmistepõhise ühiskonna edendamine eesmärgiga edendada lepinguosaliste sotsiaalset ja majanduslikku arengut;– eeliste võrdsel andmisel põhinev vastastikune kasu;– vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise teadusprogrammidele ja -projektidele;– koostööd hõlbustada võiva teabe õigeaegne vahetamine;– intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste õiglane jagamine;– osalemine ja rahastamine kooskõlas asjaomaste õigus- ja haldusnormidega.Artikkel 2Koostööviisid1. Jordaanias asutatud õigussubjektid, nagu on määratletud I lisas, sealhulgas nii füüsilised isikud kui ka eraõiguslikud ja avalik-õiguslikud juriidilised isikud osalevad Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarengu ja tutvustamistegevuse raamprogrammi (edaspidi „raamprogramm”) kaudsetes meetmetes vastavalt I ja II lisas sätestatud või osutatud tingimustele. Euroopa Ühenduse liikmesriikides asutatud õigussubjektid, nagu on määratletud I lisas, osalevad Jordaania teadusprogrammides ja -projektides EÜ raamprogrammi teemavaldkondadele vastavates valdkondades samadel tingimustel, mida kohaldatakse Jordaania õigussubjektide suhtes, vastavalt I ja II lisas sätestatud või osutatud tingimustele.2. Koostöö võib hõlmata ka järgmist:– korrapärased arutelud Jordaania ja ühenduse teaduspoliitika ja teadustöö kavandamise suundumuste ja prioriteetide üle;– arutelud koostöövõimaluste, arengu ja väljavaadete üle;– Jordaania ja ühenduse programmide ja teadusprojektide rakendamist ning käesoleva lepingu raames tehtud teadustöö tulemusi käsitleva teabe õigeaegne edastamine;– ühisnõupidamised;– teadustöötajate, inseneride ja tehnikute külastused ja vahetus, sealhulgas koolituse eesmärgil;– seadmete, materjalide ja teimimise teenuste vahetamine ning jagamine;– suhtlus Jordaania ja ühenduse programmi- või projektijuhtide vahel;– ekspertide osalemine seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades;– käesoleva lepingu raames tehtava koostööga seotud tavasid, õigus- ja haldusnorme ning programme käsitleva teabe vahetus;– teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alane koolitus;– vastastikune juurdepääs kõnealuse koostööga hõlmatud teadus- ja tehnoloogiaalasele teabele;– mis tahes muud koostööviisid, mille suhtes võtab vastava otsuse vastu Euroopa Ühenduse – Jordaania teadus- ja tehnoloogiakoostöö ühiskomitee, nagu on määratletud artiklis 4, ning mille puhul leitakse, et see on kooskõlas mõlema lepinguosalise kohaldatavate tegevuspõhimõtete ja korraga.Artikkel 3Koostöö tõhustamine1. Lepinguosalised teevad oma kohaldatavate õigusaktide raames jõupingutusi, et soodustada käesolevas lepingus käsitletud tegevuses osalevate teadustöötajate vaba liikumist ja resideerimist ning soodustada selles tegevuses kasutatavate kaupade piiriülest liikumist.2. Kui ühendus annab kooskõlas oma eeskirjadega ühepoolselt toetust ühenduse kaudses meetmes osalevale Jordaania õigussubjektile, tagab Jordaania, et tehingu suhtes ei kohaldata mingeid makse ega lõivusid.Artikkel 4Lepingu haldamineEuroopa Ühenduse – Jordaania teadus- ja tehnoloogiakoostööühiskomitee1. Käesoleva lepinguga reguleeritud tegevusi koordineerib ja hõlbustab Jordaania poolt teaduse ja tehnoloogia kõrgem nõukogu (Higher Council for Science and Technology) ning ühenduse poolt Euroopa Komisjon, kes tegutsevad lepinguosaliste täitevasutustena (edaspidi „täitevasutused”).2. Täitevasutused loovad Euroopa Ühenduse – Jordaania teadus- ja tehnoloogiakoostöö ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee”), mille ülesanneteks on:– käesoleva lepingu rakendamise tagamine, hindamine ja läbivaatamine ning lepingu lisade muutmine või uute lisade vastuvõtmine lepinguosaliste teaduspoliitika arengu arvessevõtmiseks, tingimusel et mõlemad lepinguosalised täidavad selleks vajalikud siseriiklikud menetlused;– igal aastal selliste valdkondade tuvastamine, milles tuleks koostööd arendada ja parandada, ning selleks vajalike meetmete kaalumine;– Jordaania ja ühenduse teaduspoliitika ja teadustöö kavandamise edasiste suundumuste ja prioriteetide ning käesoleva lepingu raames tehtava koostöö edasiste väljavaadete korrapärane arutamine;– lepinguosalistele käesoleva lepingu rakendamiseks soovituste andmine, mis võib hõlmata artikli 2 lõikes 2 osutatud tegevuste kindlaks määramist ja ettepanekuid nende täiendamiseks ning konkreetseid meetmeid artikli 1 lõikega 2 ettenähtud vastastikuse juurdepääsu parandamiseks.3. Ühiskomitee, kuhu kuuluvad täitevasutuste esindajad, võtab vastu oma töökorra.4. Üldjuhul tuleb ühiskomitee kokku kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Jordaanias. Vajaduse korral ja lepinguosaliste kokkuleppel võib korraldada erakorralisi koosolekuid. Ühiskomitee istungi järeldused ja soovitused edastatakse Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga moodustatud assotsiatsioonikomiteele.Artikkel 5RahastamineKäesoleva lepingu raames toimub vastastikune osalemine teadusuuringutes vastavalt I lisas määratletud tingimustele ning need peavad olema kooskõlas kummagi lepinguosalise territooriumil kehtivate õigus- ja haldusnormide, tegevuspõhimõtete ja programmide rakendamise tingimustega.Kui üks lepinguosaline annab teise lepinguosalise osalejatele kaudse koostööga seoses rahalist toetust, on rahastava lepinguosalise poolt teise lepinguosalise osalejatele antav abi, rahaline või muu toetus maksu- ja tollimaksuvaba.Artikkel 6Tulemuste ja teabe levitamine ja kasutamineSaavutatud ja/või vahetatud tulemuste levitamine ja kasutamine ning käesoleva lepingu raames toimuva teadustegevusega seotud intellektuaalomandi õigustest teavitamine, nende haldamine, jagamine ja kasutamine toimub II lisas sätestatud tingimustel.Artikkel 7Lõppsätted1. I ja II lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.2. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele oma lepingu jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamisest kuni kõnealuste siseriiklike menetluste lõpuleviimiseni. Kui üks lepinguosaline teatab, et ta lepingut ei sõlmi, lepitakse kokku, et ajutise kohaldamise ajal algatatud projektid ja tegevused, mis on nimetatud teatamise hetkel veel lõpetamata, jätkuvad, kuni need jõuavad käesolevas lepingus sätestatud tingimustel lõpule.3. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest kuus kuud ette. Käesoleva lepingu lõpetamise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.4. Käesolev leping jääb jõusse seni, kuni kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma soovist käesolev leping lõpetada. Sel juhul kaotab leping kehtivuse kuus kuud pärast vastava teate kättesaamist.5. Kui üks lepinguosalistest otsustab oma artikli 1 lõikes 1 osutatud teadusprogramme ja -projekte muuta, teatab asjaomase lepinguosalise täitevasutus teise lepinguosalise täitevasutusele, milles kõnealused muutused täpselt seisnevad. Erandina käesoleva artikli lõikest 3 võib käesoleva lepingu lõpetada vastastikusel kokkuleppel, kui üks lepinguosalistest teatab teisele kuu aja jooksul pärast käesolevas lõikes osutatud muutuste tegemist kavatsusest käesolev leping lõpetada.6. Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi territooriumi suhtes. See ei takista koostööd teha avamerel, kosmoses või kolmandate riikide territooriumil kooskõlas rahvusvahelise õigusega.SELLE KINNITUSEKS on Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.KOOSTATUD …. (koht) … (kuupäev) kahes eksemplaris inglise, bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: | | JORDAANIA HAŠIMIIDI KUNINGRIIGI NIMEL: |I LISAEuroopa Liidu liikmesriikide ja Jordaania õigussubjektide osalemise tingimusedKäesoleva lepingu kohaldamisel tähendab „õigussubjekt” füüsilist isikut või tegevuskoha siseriikliku õiguse või ühenduse õiguse kohaselt asutatud juriidilist isikut, kellel on iseseisev õigusvõime ja kellel on õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi.I. Tingimused, mida kohaldatakse Jordaania õigussubjektide osalemise suhtes raamprogrammi kaudsetes meetmetes1. Jordaania õigussubjektide osalemine raamprogrammi kaudsetes meetmetes toimub tingimustel, mille on sätestanud Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 167.Lisaks võivad Jordaania õigussubjektid osaleda kaudsetes meetmetes, mida võetakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 164.2. Ühendus võib eraldada lõikes 1 osutatud kaudsetes meetmetes osalevatele Jordaania õigussubjektidele toetusi tingimustel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 167 alusel vastuvõetud otsuses (18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad) [2] ning mis on kooskõlas Euroopa Ühenduse finantsmäärustega ja muude kehtivate õigusaktidega.3. Toetuslepinguga või lepinguga, mille ühendus sõlmib Jordaania mis tahes õigussubjektiga kaudse meetme elluviimiseks, on ette nähtud kontrollid ja auditid, mille korraldavad või mille korraldamise loa annavad komisjon või Euroopa Ühenduste Kontrollikoda.Koostöö vaimus ja vastastikuseid huve silmas pidades annavad Jordaania asjaomased ametiasutused mõistlikkuse ja võimaluste piires igakülgset abi, mis võib vastavas olukorras olla selliste kontrollide ja auditite korraldamiseks vajalik, või aitab neile kaasa.II. Tingimused, mida kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikide õigussubjektide osalemise suhtes Jordaania teadusprogrammides ja -projektides1. Euroopa Liidu liikmesriigi õiguse või ühenduse õiguse alusel asutatud ja ühenduses tegutsevatel õigussubjektidel on õigus osaleda Jordaania teadus- ja arendusprogrammide projektides koos Jordaania õigussubjektidega.2. Kui punktis 1 ja II lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse Jordaania teadus- ja arendusprogrammide uurimisprojektides osalevate ühenduse õigussubjektide õiguste ja kohustuste suhtes ning ettepanekute esitamise ja hindamise ning selliseid projekte käsitlevate lepingute määramise ja sõlmimise tingimuste suhtes teadus- ja arendusprogrammide rakendamist käsitlevaid Jordaania õigusakte, mis kehtivad Jordaania õigussubjektide suhtes, et tagada võrdne kohtlemine, võttes arvesse Jordaania ja ühenduse vahelise koostöö laadi selles valdkonnas.Jordaania teadus- ja arendusprogrammide uurimisprojektides osalevate ühenduse õigussubjektide rahastamise suhtes kohaldatakse teadus- ja arendusprogrammide rakendamist käsitlevaid Jordaania õigusakte, mis kehtivad väljaspool Jordaaniat asuvate õigussubjektide suhtes.III. Teave osalemise võimaluste kohtaJordaania ja Euroopa Komisjon teevad korrapäraselt kättesaadavaks teabe kehtivate programmide ja mõlema lepinguosalise õigussubjektide nendes osalemise võimaluste kohta.II LISAIntellektuaalomandi õiguste jagamise põhimõttedI. KohaldamineKäesoleva lepingu kohaldamisel on intellektuaalomand Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand.Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendavad „teadmised” tulemusi, sealhulgas teavet, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta, samuti autoriõigusi või kõnealuse teabega seotud õigusi, mis tulenevad patendi, disainilahenduse, sordiaretuse või neid täiendava kaitse tunnistuse väljaandmise taotlustest või väljaandmisest või muust samalaadsest kaitsest.II. Kaudses koostöös osalevate lepinguosaliste õigussubjektide intellektuaalomandi õigused1. Kumbki lepinguosaline tagab, et ta käsitleb teise lepinguosalise territooriumil asutatud õigussubjektide, kes osalevad käesoleva lepingu kohaselt tehtavas otseses koostöös, intellektuaalomandi õigusi ja kohustusi ning koostöös osalemisega seotud õigusi ja kohustusi kooskõlas asjakohaste õigus- ja haldusnormide ning lepinguosaliste suhtes kohaldatavate rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu 1C lisaga, samuti kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooni (24. juuli 1971. aasta Pariisi akt) ja tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga (14. juuli 1967. aasta Stockholmi akt).2. Kumbki lepinguosaline tagab, et intellektuaalomandi osas koheldakse otseses koostöös osalevaid teise lepinguosalise osalejaid võrdväärselt enda osalejatega vastavalt iga teadusprogrammi või -projekti osaluseeskirjadele või kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele.III. Lepinguosaliste intellektuaalomandi õigused1. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse teadmiste suhtes, mille lepinguosalised on loonud käesoleva lepingu artikli 2 kohase tegevuse käigus, järgmisi eeskirju.a) Teadmised loonud lepinguosaline on kõnealuste teadmiste omanik. Kui lepinguosaliste osa teadmisi loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt.b) Lepinguosaline, kelle omandis asjakohased teadmised on, võimaldab teisel lepinguosalisel neid teadmisi kasutada käesoleva lepingu artiklis 2 osutatud tegevuses. Teadmiste kasutusõigused antakse kasutustasuta.2. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste teaduskirjanduse suhtes järgmisi eeskirju.a) Kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest tegevusest tulenevaid või nendega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ja tulemusi ajakirjade, artiklite, aruannete või raamatute, sealhulgas videolintide ja tarkvara kujul, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, paljundamiseks, taasesitamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.b) Kõigile autoriõigusega kaitstavaid andmeid ja teavet sisaldavatele eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis on koostatud käesoleva jao alusel, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on sõnaselgelt keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.3. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste mitteavaldatava teabe suhtes järgmisi eeskirju.a) Edastades teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase tegevusega seotud teavet, määrab kumbki lepinguosaline konfidentsiaalsete sümbolite või legendiga kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi.b) Teavet vastuvõttev lepinguosaline võib omal vastutusel edastada mitteavaldatavat teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsetel eesmärkidel.c) Mitteavaldatavat teavet andva lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavaldatavat teavet laiemalt, kui on lubatud punktis b. Lepinguosalised teevad koostööd sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra väljaarendamiseks ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma siseriiklike tegevuspõhimõtete ja õigusaktidega lubatud ulatuses.d) Käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste esindajate korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata mitteavaldatavat või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või kaudsetest meetmetest tulenevat teavet käsitatakse konfidentsiaalse teabena, tingimusel et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on edastamise ajal teavitatud edastatava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt punktile a.e) Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle punktide a ja d kohaselt teatavaks saanud mitteavaldatava teabe suhtes kohaldatakse kõnealustes punktides sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita punktide a ja d sätteid levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu otsuse ettepanek ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKPoliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: RTD, JRC, ENTR, INFSO ja TREN.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised nimetused:Lepingu rakendamisega seotud kulud (õpikojad, seminarid, koosolekud ja videokonverentsid) kaetakse Euroopa Ühenduse raamprogrammi eriprogrammide halduskulude ridadelt (XX.01.05.03).3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele oma lepingu jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Lepinguosalised kohaldavad käesolevat lepingut ajutiselt alates selle allkirjastamisest ja leping jääb jõusse seni, kuni kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma soovist leping lõpetada, nagu on sätestatud lepingu artikli 7 lõikes 4.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |XX.01.05.03 | Kohustuslik/ Mittekohust. | Liigendatud [3] Liigendamata [4] | EI | JAH | JAH | Nr [1A] || | | | | | |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud [5] | | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | | | | | | | |Maksete assigneeritud | | b | | | | | | | |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [6] | | | | |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |Maksete assigneeringud | | b+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [7] | | |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | | | | | | | |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | | | | | | | |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | a+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | b+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |…………………… | f | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | | | | | | | |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi üleplaneerimine.Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [8] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludeleEttepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)| | Enne meetme rakendamist  [aasta n-1] | | Olukord pärast meetme rakendamist |Eelarverida | Tulud | | | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [9] || a) Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | | || b) Tulude muutus | | | | | | | | |(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj |Personal kokku | | | | | | |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusOtsus võimaldab lepinguosalistel parandada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeLepingu aluspõhimõtted on mõlemapoolne kasu, vastastikune juurdepääs teineteise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdne kohtlemine, intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste õiglane jagamine. Samuti on ettepanek kooskõlas ühenduse kaetavate halduskuludega, mis on mõeldud ELi ekspertide ja ametnike lähetusteks ning õpikodade, seminaride ja koosolekute korraldamiseks Euroopa Ühenduses ja Jordaanias.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesOtsus peaks võimaldama saada Jordaanial ja Euroopa Ühendusel vastastikust kasu oma konkreetsete teadusprogrammidega saavutatud teaduslikest ja tehnoloogilistest edusammudest. See võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edastamist teadlastele, tootjatele ja kodanikele.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id) [10].ٱ Tsentraliseeritud haldamineٱX otse, haldajaks on komisjonٱ kaudselt, haldamine on delegeeritud:ٱ täitevasutusteleٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöösٱ liikmesriikidegaٱ kolmandate riikidegaٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. Järelevalve kordKomisjoni talitused hindavad koostöölepingu raames korrapäraselt kõiki tegevusi, millele lisanduvad ühenduse ja Jordaania ühised korrapärased hindamised. Kõnealune hindamine hõlmab järgmist:a) tulemuslikkuse näitajad: – lähetuste ja koosolekute arv; eri valdkondade arv, milles koostööd tehakse;b) teabe kogumine – raamprogrammi eriprogrammidest saadud teabe põhjal ning teabe alusel, mida Jordaania annab lepingu kohaselt loodavale ühiskomiteele.6.2. HindamineKomisjon hindab käesoleva koostöölepinguga hõlmatud tegevusi korrapäraselt.6.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusLepinguosalised hindavad vähemalt iga kahe aasta tagant lepingu kohaldamist artiklis 4 osutatud ühiskomitee koosolekutel.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDKui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste töövõtjate kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi nende lepinguosalistele, korraldab komisjon vajaduse korral finantsauditi, seda eelkõige juhul, kui tal on põhjust kahelda tehtud töö või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tõepärasuses.Ühenduse finantsauditeid teevad ühenduse töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Ühendus on kõnealuse valiku tegemisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib ühendust teavitada.Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse Euroopa Ühenduse finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr 2988/95, 2185/96 ja 1073/99.Eelkõige peavad lepingutes sisalduma järgmised punktid:- lepingu erisätted, millega kaitstakse EÜ finantshuve tehtud tööde kontrollimise kaudu;- pettustevastase võitluse valdkonna haldusinspektorite osalemine määruste nr 2185/96 ja 1073/99 kohaselt;- lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul musta nimekirja koostamine ja halduskaristuste kohaldamine raammääruse nr 2988/95 kohaselt,- asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul jõustatakse EÜ asutamislepingu artikli 256 kohaselt.Lisaks korraldavad teadusuuringute peadirektoraadi vastutavad töötajad rutiinse meetmena teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli. Kohapealset kontrolli korraldab Euroopa Kontrollikoda.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU || | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |TEGEVUSEESMÄRK NR 1 [11] … | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 1…. | | | | | | | | | | | | | | | | |1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |2. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 2…. | | | | | | | | | | | | | | | | |1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |1. eesmärk kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |TEGEVUSEESMÄRK NR 21 … | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 1…. | | | | | | | | | | | | | | | | |1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |2. eesmärk kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |TEGEVUSEESMÄRK NR n1 … | | | | | | | | | | | | | | | | |n eesmärk kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |KULUD KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | |8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigidAmetikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) || | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal [12] (XX 01 01) | A*/AD | | | | | | || B*, C*/AST | | | | | | |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal [13] | | | | | | |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal [14] | | | | | | |KOKKU | | | | | | |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusLepingu haldamine hõlmab ELi ja Jordaania ekspertide ning ametnike lähetusi ja koosolekutel osalemist.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtudAmetikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtudAmetikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigusAmetikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida(number ja nimetus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | aasta n+5 jj | KOKKU |1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | | |Täitevasutused [15] | | | | | | | |Muu tehniline ja haldusabi | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |sise- | | | | | | | |välis- | | | | | | | |Tehniline ja haldusabi kokku | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | | | | | | |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)(täpsustada eelarverida) | | | | | | |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | | | | | | |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal(122 000 eurot aastas ametnike puhul)8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) ||| aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Komiteed [16] | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | | |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | | | | | | | |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] ELT C, lk…[2] ELT L 391, lk 1, 30.12.2006.[3] Liigendatud assigneeringud.[4] Liigendamata assigneeringud.[5] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[6] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[7] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[8] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.[9] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[10] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.[11] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[13] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[14] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[15] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[16] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.--------------------------------------------------


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.9.2016
            COM(2016) 622 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Eesti taotlus – EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.11. mail 2016 esitasid Eesti ametiasutused taotluse EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                NACE Revision 2 osa 19 (koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine) ja osa 20 (kemikaalide ja keemiatoodete tootmine) alla kuuluvates majandussektorites Eestis.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFile esitatud taotlus

                        EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals

                        Liikmesriik

                        Eesti

                        Asjaomane piirkond (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        EE00 – Eesti
                           4

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        11. mai 2016

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        11. mai 2016

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        25. mai 2016

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        6. juuli 2016

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        28. september 2016

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõige 2

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        3

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Rev 2 osa)
                           5

                        19 (koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine)

                        20 (kemikaalide ja keemiatoodete tootmine)

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud)

                        1. august 2015 – 1. mai 2016

                        Koondamisi kokku

                        1 550

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        1 550

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        800

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        1 740 070

                        EGFi rakendamise eelarve
                           6
                         (eurodes)

                        145 527

                        Kogueelarve (eurodes)

                        1 885 597

                        EGFi toetus eurodes (60 %)

                        1 131 358

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Eesti ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals 11. mail 2016, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 11. mail 2016 ja palus Eesti ametiasutustelt lisateavet 25. mail 2016. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 28. septembril 2016.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud seoses 1 550 koondamisega NACE Revision 2 osa 19 (koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine) ja osa 20 (kemikaalide ja keemiatoodete tootmine) alla kuuluvates majandussektorites.

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Eesti Energia AS

                        532

                        Nitrofert AS

                        421

                        Viru Keemia Grupp AS (VKG)

                        597

                        Ettevõtjaid kokku: 3

                        Koondamisi kokku:

                        1 550

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        1 550

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Eesti ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt on toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas.

               7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 1. augustist 2015 kuni 1. maini 2016.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –689 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
                  7
                artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Eesti ametiasutused on enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva kinnitanud, et need 689 töötajat on tõepoolest koondatud;

               –471 töötajat koondati alates kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta;

               –390 töötajat koondati alates kuupäevast, mil nende tööleping tegelikult lõpetati või lõppes.

               Rahastamisnõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Rahastamisnõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1550.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel

               10.Tõendamaks seost koondamise ja maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel, väidavad Eesti ametiasutused, et riik on väike ja avatud majandusega ning sõltub suurel määral kaupade ja teenuste ekspordist (ligi 80 % SKPst 2015. aastal võrreldes 43,5 %-ga EL 28s). Eesti majandus on hiljutiste üleilmsete naftaturu kõikumiste ning rahvusvahelises kaubanduses omatava Euroopa positsiooni üldise halvenemise tagajärjel tugevasti kannatanud. Eesti kirdeosas paiknevat Ida-Virumaad on kriis tabanud eriti rängalt, mitte ainult maakonna Venemaa piiri lähedaseks geopoliitiliseks äärealaks olemise tõttu, vaid eelkõige seetõttu, et kõnealusesse piirkonda on koondunud tootmisharud, mis sõltuvad nafta- ja gaasihindadest. Mõju neile kahele majandussektorile, mille kohta on esitatud käesolev taotlus, on olnud erinev.

               11.Mis puudutab kemikaalide ja keemiatoodete tootmist, siis mineraalväetiste tootmine on väga energiamahukas (gaasihinnad moodustavad kuni 80 % kõigist tootmiskuludest). Kuna maagaasi hinnad on palju tõusnud, on soodsama gaasihinnaga piirkondadel väljaspool Euroopat konkurentsieelis, mis võimaldab väetisi toota märksa väiksemate kuludega kui Euroopas. Siin kehtivad rangemad keskkonnanõuded on selle sektori konkurentsivõimet Euroopas veelgi vähendanud. ELi osakaal maailma kemikaalitootmises vähenes 30,9 %-lt 2004. aastal 17 %-le 2014. aastal. EL on kemikaalide müügi esikoha maailmas järk-järgult Hiinale loovutanud ning Hiina on sama ajavahemiku jooksul oma turuosa 9 %-lt ligikaudu 35 %-le suurendanud. Ka ülejäänud Aasia riikide turuosa on suurenenud, sama on teinud USA turuosa, kus odava kildagaasi kättesaadavus on muutnud tootmise suhteliselt odavaks
                  8
               .

               12.Mis puudutab koksi ja puhastatud naftatoodete tootmist, eelkõige põlevkiviõli tootmist, siis sõltub põlevkiviõli tootmine naftahinnast maailmaturul. Kuna põlevkiviõli tootmine on suhteliselt kulukas, on selle tootmine majanduslikult teostatav üksnes juhul, kui naftahind on kõrge
                  9
               . Eesti statistikaameti andmetel on langevate naftahindade tõttu mineraalkütuste eksport vähenenud 2016. aasta esimese kahe kuu jooksul 25 % võrreldes sama perioodiga eelmisel aastal.

               13.Praeguseks ei ole koksi ja puhastatud naftatoodete tootmise sektorist EGFile veel ühtegi taotlust laekunud. Kemikaalide ja keemiatoodete tootmise sektorist on EGFile laekunud üks taotlus,
                  10
                mille põhjenduseks toodi globaliseerumise mõju kaubandusele.

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               14.2015. aasta juulis sulges sünteetilist ammoniaaki ja karbamiidi tootev ettevõtja Nitrofert oma tehase. See otsus oli tingitud maagaasi hindade märkimisväärsest tõusust ning mineraalväetiste hindade langusest, mis omakorda tulenes peamiselt ülemaailmse konkurentsi tihenemisest esmajoones Aasia konkurentide mõjul. Nitrofert on olnud raskustes alates 2009. aastast, mil esimest korda otsustati tootmine katkestada. Hiljem tootmist jätkati, kuid see peatati aasta pärast uuesti. Kuna olukorra võimalikust paranemisest märke ei olnud, võeti vastu otsus lõpetada töölepingud ettevõtja kõigi 421 töötajaga.

               2015. aasta oktoobris otsustas Eesti Energia, kes on Balti riikide juhtiv energiaettevõtja ja maailma suurim põlevkivi töötlev ettevõtja, vähendada põlevkiviõli tootmist madalamate naftahindade tagajärjel järsult langenud kasumi tõttu. Selle otsuse tulemusena lõpetati kollektiivselt tööleping 114 töötajaga. Järgmistel kuudel koondati veel 418 töötajat.

               Kolmas taotlusega hõlmatud ettevõtja Viru Keemia Grupp (VKG), kes on samuti põlevkiviõli tootja Ida-Virumaal, on silmitsi samasuguste probleemidega, mille on põhjustanud naftahindade langus. VKG sulges tehase 2016. aasta jaanuaris, mistõttu koondati 597 töötajat.

               Koondamiste eeldatav mõju kohapealsele, piirkonna ja riigi majandusele ning tööhõivele

               15.Koondamiste mõju kohapealsele ja piirkonna majandusele ning tööhõivele on eeldatavasti märkimisväärne. Põlevkiviõli tootmise järsk vähenemine mõjutab omakorda teisi sektoreid, nagu energiasektor, töötlev tööstus ja mäetööstus. Kaevandamissektoris vähenes tootmine 40 %, sest põlevkivi kaevandamine vähenes nafta ja põlevkivitoodete madala hinnaga kaasnevast madalast nõudlusest tingituna.

               16.Ida-Virumaal on asukoha ja demograafilise olukorra tõttu suuri probleeme. Maakond asub Eesti kirdeosas Läänemere ääres umbes 200 kilomeetri kaugusel elava majandusega pealinna piirkonnast ja pidevaks edasi-tagasi sõitmiseks on vahemaa pealinnaga liiga pikk. Idas piirneb maakond Venemaa Föderatsiooniga. Kuna Venemaal on väiksemad palgad, praegune majanduslik olukord ebasoodne ja piiriülese tööloa puhul kehtivad piirangud, ei ole ka piiriülese töökoha omamine alternatiiv. Vahetult läände ja lõunasse jäävad maakonnad on hõredalt asustatud põllumajanduspiirkonnad. Ida-Virumaa on iseenesest kõige enam linnastunud piirkond Eestis. Rohkem kui 80 % rahvastikust elab linnades, mis tavaliselt on monokultuursed asulad ühe või kahe suure tootmistehase ümber.

               17.Umbes 80 % Ida-Virumaa elanikest on venelased, kes asusid piirkonda Nõukogude ajal ja töötasid sealsetes uutes Nõukogude tööstusettevõtetes. Paljudel neist ei ole Eesti kodakondsust ning nad räägivad esimese ja sageli vaid ainsa keelena vene keelt.

               18.Pärast Eesti iseseisvumist on selle piirkonna tööturu probleemid olnud spetsiifilised, sest Nõukogude okupatsiooni ajal ehitatud suured tööstusrajatised on tühjaks jäänud või restruktureeritud. Selle tagajärjel on kõnealuse piirkonna töötuse määr tunduvalt kõrgem (2015. aastal oli see 11,7 % võrreldes riigi keskmise 6,2 %ga). Kuna vene keel ei ole Eestis riigikeel, siis on üksnes hea eesti keele oskusega isikutel võimalik leida tööd teistes Eesti piirkondades või uute Ida-Virumaale investeerivate ettevõtjate juures. Kultuuribarjäärile lisaks on puudulik riigikeele oskus üks peamistest teguritest, mis takistab koondatud töötajatel uue töökoha leidmist riigi mõnes teises piirkonnas, samas on see takistuseks ka ettevõtjate jaoks, kes soovivad piirkonda investeerida, või inimeste jaoks, kes sinna piirkonda kolivad.

               19.Piirkonna rahvaarv, mis oli 2015. aastal 150 000, moodustab vaid 9,5 % riigi töövõimelisest elanikkonnast, kuid 17,3 % Eesti töötutest. Pidades silmas, et piirkonna tööhõive üldine olukord on keeruline ning vabu töökohti on vähe (vabade töökohtade määr on vabade töökohtade osakaal töökohtade koguarvust, Ida-Virumaal oli see 2015. aasta neljandas kvartalis 0,8 %, kusjuures Eesti keskmine oli 1,2 %),
                  11
                on suhteliselt sarnase tehnilise profiiliga töötajate kollektiivne koondamine ja sarnase profiiliga töökohtade otsing muutnud tööturu olukorra taastumise keeruliseks.

               20.Koostatud on piirkonna arengu strateegia, mis on esitatud Ida-Virumaa 2015.–2020. aasta tegevuskavas
                  12
               . Potentsiaalsete kasvavate sektoritena on nimetatud logistikat ja turismi ning algust on tehtud majanduskasvu kiirendamist ja majandusstruktuuri mitmekesistamist soodustavate taristuprojektidega. Muud sektorid, kus oleks võimalik luua uusi töökohti, on puidu-, metalli- ja ehitusmaterjalide tootmine. Kavandatud individuaalsete meetmete pakett, mida kaasrahastatakse EGFi vahenditest, toetab täielikult tegevuskava, pakkudes koolitusmeetmeid, mille eesmärk on valmistada koondatud töötajaid ette nende kasvavate majandussektorite jaoks.

               Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus

               21.Nagu eespool märgitud, võib käsitada Ida-Virumaad ääremaal paiknemise ning demograafilise olukorra tõttu väikese tööturuna. Eesti ametiasutused väidavad ka seda, et kemikaalide ja keemiatoodete tootmise sektoriga seoses oleks igal juhul tulnud esitada EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohane taotlus. Selles sektoris oli koondamistega seotud vaid üks äriühing, kuid koondatute arv ei olnud nii suur, et esitada artikli 4 lõike 1 punkti a kohast taotlust. Kuigi koondamised toimusid NACE Revision 2 osa tasandil määratuna kahes eri majandussektoris, otsustasid Eesti ametiasutused kahe taotluse esitamise asemel liita koondamised ühte piirkondlikku taotlusesse, sest koondamised toimusid samas kohas, sama aja jooksul ja koondatud töötajatel oli väga sarnane taust. Seetõttu on taotluses erandkorras ühendatud kahes eri sektoris toimunud koondamised, millel ei ole otsest seost, kuid mis kõik toimusid ühel väikesel tööturul samal ajal ning see mitte ainult ei vähenda halduskoormust, vaid võimaldab tegevust kooskõlastada, sest mõlema sektori koondatud töötajatele saab pakkuda ühismeetmeid.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatavad meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               22.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 800. Peamine põhjus, miks sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv on suhteliselt väike, on see, et need meetmed on suunatud sellistele koondatud töötajatele, kes on tööturul eriti haavatavad. Mõned töötajatest teatasid, et nad ei hakka meetmetes osalema. Arvestades esimeste koondamiste ja meetmete kohaldamisega alustamise vahelist aega, eeldavad Eesti ametiasutused, et mõni vähem haavatav isik on enne meetmete kohaldamise algust suutnud töö leida. Eeldatavasti meetmetes osalevad koondatud töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv (ümardatud esimese kümnendkohani)

                        Sugu:

                        mehed:

                        565

                        (70,6 %)

                        naised:

                        235

                        (29,4 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        294

                        (36,8 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        506

                        (63,3 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        31

                        (3,9 %)

                        25–29aastased:

                        47

                        (5,9 %)

                        30–54aastased:

                        380

                        (47,5 %)

                        55–64aastased:

                        334

                        (41,8 %)

                        üle 64 aasta vanused:

                        8

                        (1 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               23.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Formaalõppe toetamine – koolituskulude katmine: see meede on suunatud töötutele, kes alustavad formaalõppega või jätkavad oma õpinguid, et viia haridustee lõpule, täiendada oma oskusi ja osaleda koolitusel. Õpingute maksimaalne kavandatav kestus on 2,5 aastat.

               –Koolituskulude hüvitamine tööandjatele: meedet kohaldatakse juhul, kui tööandja on tööle võtnud mõne sihtrühma kuuluva toetusesaaja. Eesti Töötukassa võib (tööandjaga sõlmitud eelneva kokkuleppe alusel) hüvitada 50 % töötaja koolituskuludest, kuid mitte rohkem kui 1 250 eurot. Koolitused peavad toimuma rakendusperioodi jooksul. See meede hõlmab ka kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamise kulusid.

               –Tööturukoolitus: see meede kestab kuni üks aasta, kuid kursused peavad olema lõpetatud enne rakendusperioodi lõppu. Neil kursustel ei õpetata üksnes spetsiifilisi kutseoskusi, vaid on võimalik ka omandada üld- või pehmeid oskusi (nt arvuti kasutamise oskus, ettevõtlusoskused). Keegi ei saa samaaegselt osaleda tööturukoolitusel ja formaalõppes. Tööturukoolitust pakkuv meede hõlmab kvalifikatsiooni tõendava dokumendi, sh kutsetunnistuste või juhiloa saamisega seotud kulusid, samuti kaetakse sellega nende saamiseks makstavad riigilõivud.

               –Eesti keele kursused: kõigil toetusesaajatel on õigus koolitusel osaleda, sealhulgas ka neil, kes on juba uue töökoha leidnud, kuid kes peavad püsivalt tööle jäämiseks parandama oma eesti keele oskust.

               –Tööpraktika: meetme eesmärk on pakkuda sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele praktilisi töökogemusi. Praktikal osalemist võimaldavad tööandjad selleks, et parandada osalejate teadmisi ja oskusi, mida on vaja nende võimalikult kiireks tööturule naasmiseks.

               –Võlanõustamine: meetme peamine eesmärk on õpetada, kuidas tulla toime olukorras, kus sissetulek on vähenenud ja märkimisväärsed rahalised kohustused juba võetud. Nõustamine on oluline tööturule naasmise seisukohast ja selleks, et nõustutaks vastu võtma uut töökohta, kus palk võib olla väiksem.

               –Psühholoogiline nõustamine: meetmega pakutakse psühholoogilise nõustamise teenuseid, et aidata lahendada isiklikke probleeme ja töö leidmisel esinevaid takistusi, millega koondatud võivad kokku puutuda.

               –Formaalõppes osalejate õppetoetus: õpingute ajal saab iga osaleja õppetoetust 260 eurot kuus. Selleks et motiveerida inimesi formaalõppega algust tegema ja/või õpinguid jätkama, makstakse õppetoetust kogu õppeperioodi jooksul, kuid ainult rakendusperioodi lõpuni. Seda summat vähendatakse 130 euroni kuus juhul, kui osaleja leiab tööd, kuid soovib töö kõrvalt õpingud lõpule viia.

               –Stipendium ning transpordi- ja majutushüvitis eesti keele kursustel osalemiseks: kui keeleõppes osaleja on töötu, siis makstakse talle stipendiumi ning ta saab ka transpordi- ja majutuskulude hüvitist.

               –Liikuvustoetus: toetust makstakse töötutele, kes ei ole leidnud sobivat tööd kodu lähedal, ja/või neile, kes töötavad vähemalt 20 km kaugusel oma elukohast. Hüvitist makstakse kuus kuud pärast uuel töökohal tööle asumist, kuid mitte kauem meetme kestusest. Kui tegemist on tähtajalise töölepinguga, makstakse hüvitist samuti esimese kuue kuu jooksul, kuid mitte kauem kui pool lepingu kestusest. Hüvitismäär on 0,1 eurot ühe kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 300 eurot ühe kalendrikuu jooksul. Maksete arvutamisel võetakse aluseks lühim vahemaa elukohast töökohani.

               24.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               25.Eesti ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               26.Kavandatud meetmepakett on kooskõlas Eesti regionaalarengu strateegias (2014–2020)
                  13
                ning Ida-Virumaa tegevuskavas (2015–2020)
                  14
                kindlaks määratud vajadustega. Eesti ametiasutused on kinnitanud, et kooskõlastatud meetmepakett on kooskõlas ressursitõhusale ja säästvale majandusele üleminekuga ning omab häid võimalusi selle ülemineku soodustamiseks.

               Hinnanguline eelarve

               27.Meetmete hinnanguline kogukulu on 1 885 597 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste maksumust summas 1 740 070 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami-, kontrolli- ja aruandluskulusid summas 145 527 eurot. Eesti ametiasutused kinnitavad, et Eesti kannab ise peaaegu kõik meetmete ettevalmistamise ning teavitamise ja reklaami kulud.

               28.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 131 358 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (ümardatult) (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Formaalõppe toetamine – formaalõppe kulude katmine

                        47

                        5 750

                        270 250

                        Koolituskulude hüvitamine tööandjatele

                        129

                        338

                        43 661

                        Tööturukoolitus

                        379

                        851

                        322 704

                        Eesti keele kursused

                        451

                        944

                        425 523

                        Tööpraktika

                        273

                        649

                        177 117

                        Võlanõustamine

                        51

                        116

                        5 901

                        Psühholoogiline nõustamine

                        50

                        416

                        20 791

                        Vahesumma a

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        1 265 947

                        (72,75 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Formaalõppes osalejate õppetoetus

                        47

                        4 181

                        196 521

                        Stipendium ning transpordi- ja majutushüvitis eesti keele kursustel osalemiseks

                        301

                        393

                        118 177

                        Liikuvustoetus

                        175

                        911

                        159 425

                        Vahesumma b

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        474 123

                        (27,25 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        100

                        2. Haldamine

                        –

                        109 635

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        400

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        35 392

                        Vahesumma c

                        Protsent kogukuludest

                        –

                        145 527

                        (7,7 %)

                        Kogumaksumus (a + b + c)

                        –

                        1 885 597

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        1 131 358

               29.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Eesti ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               30.Eesti ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. juulil 2016. Seega on meetmete võtmiseks vajalikud kulud EGFist toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud alates 1. juulist 2016 kuni 1. juulini 2018. Erandiks on üle kahe aasta kestva formaalõppe kulud, mille puhul antakse rahalist toetust kuni 1. jaanuarini 2019.

               31.Eesti ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 11. mail 2016. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 11. maist 2016 kuni 1. jaanuarini 2019.

               Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               32.Riikliku kaasrahastamise vahendid saadakse tööturuteenuste ja -toetuste vahenditest, mis on ette nähtud Eesti Töötukassa aktiivsete tööturumeetmete rahastamiseks Eestis. Eelrahastamiseks on riigieelarvest kättesaadavaks tehtud täiendavad vahendid.

               33.Eesti ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               34.Eesti ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud kõigi huvirühmade, sh sotsiaalpartnerite, ettevõtjate ja riiklike tööhõiveasutustega konsulteerides. 15. veebruaril 2016 korraldasid ametiühingud ja Ida-Virumaa tööandjate ühendus ümarlaua, et arutada kriisi võimalikke lahendusi. Pärast seda, 2016. aasta aprilli alguses, toimus Sotsiaalministeeriumis koosolek, kus arutati võimalikku EGFi kaasrahastamise taotlemist. Kõrgetasemelisel koosolekul osalesid Eesti Ametiühingute Keskliidu, Eesti Tööandjate Keskliidu, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Eesti Töötukassa esindajad. Seejärel korraldati Ida-Virumaal piirkondliku tasandi koosolek, kuhu kutsuti kõik asjaomased piirkondlikud osapooled.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               35.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Eesti ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab Sotsiaalministeeriumi strateegia ja eelarve haldamise teenistus (mis on EGFi korraldusasutus) ning Rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond (mis on EGFi auditeerimisasutus) ja Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond (mis on EGFi sertifitseerimisasutus). Mõned korraldusasutuse ülesanded delegeeritakse sihtasutusele „Innove“, mis on määratud teise tasandi vahendusasutuseks.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               36.Eesti ametiasutused on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtted, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               37.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  15
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               38.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 131 358 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               39.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  16
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               40.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 131 358 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               41.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Eesti taotlus – EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  17
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  18
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  19
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Eesti ametiasutused esitasid 11. mail 2016 taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega majanduse tegevusalade klassifikaatori (edaspidi „NACE“) Revision 2 osa 19 (koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine) ja osa 20 (kemikaalide ja keemiatoodete tootmine) alla kuuluvates majandussektorites Eestis (Eesti Vabariik ei ole jaotatud ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS)
                  20
                2. tasandi piirkondadeks). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFist rahalise toetuse määramise nõuetele, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Eesti ametiasutuste esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamised mõjutavad tööhõivet ning kohapealset, piirkonna ja riigi majandust rängalt.

               (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Eesti ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 1 131 358 eurot.

               (6)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 131 358 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]
                  21*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  Eesti Vabariik ei ole jagatud NUTS 2. tasandi piirkondadeks.

                     (5)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (6)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (7)
                  Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

                     (8)
                  http://fr.zone-secure.net/13451/186036/publication/contents/pdfweb.pdf

                     (9)

                     http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/6/64/EY._Estonian_oil_shale_mining_and_oil_production_macroeconomic_impacts_study.pdf

                     (10)
                  EGF/2013/009 PL/Zachem

                     (11)

                     http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=WSV014&lang=1

                     (12)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                     (13)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/eesti_regionaalarengu_strateegia_2014-2020.pdf

                     (14)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                     (15)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (16)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (17)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (18)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (19)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (20)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (21)
                  Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.