Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0634

Ettepanek Nõukogu määrus millega lõpetatakse Vene Föderatsioonist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine  /* KOM/2006/0634 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 26.10.2006KOM(2006) 634 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega lõpetatakse Vene Föderatsioonist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Vene Föderatsioonist pärit räni importi käsitleva menetluse suhtes pärast vahepealset läbivaatamist nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 alusel. |Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb menetlusest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas puuduvad kehtivad õigusnormid. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba olnud võimalus kaitsta oma huve menetluse ajal algmääruse sätete kohaselt. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmääruses ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loendit. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatava meetme kokkuvõte 5. aprillil 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (ELT C 82, 5.4.2006, lk. 64) Vene Föderatsioonist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise algatamisest. Läbivaatamise taotluse esitas vene eksportiv ränitootja Sual Kremny Ural LLC koos oma sidusettevõttega (edaspidi „taotluse esitaja“) ja selle eesmärk piirnes ettevõttele kohaldatava dumpingumarginaali määramisega. 29. mail 2006 võttis taotluse esitaja taotluse ametlikult tagasi. Kuna taotluses esitatud teave ei anna mingit alust järeldamiseks, et kõnealuse läbivaatamise lõpetamine võiks olla ühenduse huvidega vastuolus, on tehtud ettepanek, et nõukogu lõpetaks käesoleva läbivaatamise ja säilitaks taotluse esitaja suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu. Sellepärast soovitatakse komisjonil võtta vastu lisatud nõukogu määruse ettepanek, et selle saaks edastada nõukogule ja avaldada seejärel Euroopa Liidu Teatajas. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike finants- ja halduskoormus tuleb hoida võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: määrus. |Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette teisi võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega lõpetatakse Vene Föderatsioonist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. MENETLUS1.1 Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed2.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2229/2003[2] kehtestati Venemaalt pärit räni suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Ettevõtte SKU LLC (Sual-Kremny-Ural, Uurali piirkond, Venemaa) ja selle sidusettevõtte ZAO KREMNY (Irkutsk, Irkutski piirkond, Venemaa) suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on 22,7%. Otsusega 2004/445/EÜ[3] kiitis komisjon heaks taotluse esitaja pakutud kohustuse võtmise ettepaneku.1.2 Vahepealse läbivaatamise taotlus3.  6. veebruaril 2006 laekus komisjonile osalise läbivaatamise taotlus, mis põhines nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[4] (edaspidi „algmäärus“) artikli 11 lõikel 3 ja mis käsitles Vene Föderatsioonist pärit räni impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid.4.  Taotluse esitas ettevõte SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Uurali piirkond, Venemaa, koos oma sidusettevõttega ZAO KREMNY, Irkutsk, Irkutski piirkond, Venemaa (edaspidi “taotluse esitaja”) ja selle eesmärk piirnes ettevõttele kohaldatava dumpingumarginaali määramisega.5.  Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.6.  Komisjon algatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega[5] (edaspidi „algatamisteade“) räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise; vaatlusalune toode liigitatakse CN-koodi 2804 69 00 alla ja see on pärit Vene Föderatsioonist.7.  Komisjon teavitas uurimise algatamisest ametlikult taotluse esitajat, ekspordiriigi esindajaid ja ühenduse tootjate ühendust. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates märgitud tähtaja jooksul; taotluse esitajale saadeti küsimustikud.8.  Uurimisperiood kestis 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2006.2. TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA VAHEPEALSE LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE9.  29. mail 2006, s.o enne küsimustiku vastuste esitamist, võttis taotluse esitaja oma taotluse ametlikult tagasi.10.  Kaaluti, kas on õigustatud uurimise jätkamine ex officio taotluse tagasivõtmisest hoolimata. Kuna aga taotlus võeti tagasi uurimise varases järgus, polnud nimetatud uurimisperioodil kogutud mingisuguseid tõendeid ja puudusid ka esialgsed uurimistulemused, mis oleksid võimaldanud uurimist jätkata.11.  Taotluses esitatud teave ei andnud mingit alust järeldamiseks, et kõnealuse läbivaatamise lõpetamine võiks olla ühenduse huvidega vastuolus.12.  Kõiki huvitatud isikuid teavitati kavatsusest käesolev menetlus lõpetada. Üks huvitatud isik väitis, et taotluse esitaja ekspordib kõnealust toodet endiselt Euroopa Ühendusse dumpinguhindadega ja et uurimine peaks seetõttu jätkuma. Siinkohal tuleb märkida, et käesoleva uurimise lõpetamine ei too kaasa kehtivate dumpinguvastaste meetmete kaotamist, et seada jalule õiglased kaubandustavad. Seetõttu tuli nimetatud väide tagasi lükata.13.  Lisaks soovisid veel kaks huvitatud isikut uurimise jätkamist, et kaotada kehtivad meetmed, kuna kõnealust toodet Euroopa Ühenduses väidetavalt napib. See teema jääb aga käesolevast uurimisest välja, sest viimane piirdub ühe eksportija dumpingumarginaali ümberhindamisega. Uurimise jätkamine ei mõjuta seetõttu kuidagi teistele eksportijatele kohaldatavaid meetmeid. Järelikult ei saaks selle raames käsitleda toote nappuse teemat mittediskrimineerival viisil.14.  Eelöeldu põhjal järeldati, et tuleb lõpetada Vene Föderatsioonist pärit räni impordile kohaldatavate lõplike dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine. Taotluse esitaja suhtes tuleb säilitada kehtivad meetmed, ilma et see mõjutaks meetmete kehtivusaega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 115.  Käesolevaga lõpetatakse Vene Föderatsioonist pärit räni impordile määruse (EÜ) nr 2229/2003 alusel kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikega 3.16.  Ettevõtete SKU LLC (Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Uurali piirkond, Venemaa) ja ZAO KREMNY (Irkutsk, Irkutski piirkond, Venemaa) suhtes praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitatakse.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 339, 24.12.2003, lk 3.[3] ELT L 127, 29.4.2004, lk 114.[4] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[5] ELT C 82, 5.4.2006, lk.64.


|

52010PC0782

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2010/0782 lõplik - NLE 2010/0376 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 20.12.2010KOM(2010) 782 lõplik2010/0376 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksSELETUSKIRIEttepanku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1] (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile importi käsitleva menetluse suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on toimunud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Praegu kohaldatav meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (ELT L 288, 6.11.2007, lk 1) Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 15/2009 (ELT L 6, 10.1.2009, lk 1) ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 806/2010 (ELT L 242, 15.9.2010, lk 6). Kohaldatakse ka nõukogu määrusega (EÜ) nr 15/2009 (ELT L 6, 10.1.2009, lk 1) kehtestatud tasakaalustavat tollimaksu. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmäärustes sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruste rakendamise tulemus. Algmäärustega ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid need sisaldavad täielikku nimekirja tingimustest, mida tuleb hinnata. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetme kokkuvõte 1. detsembril 2009. aastal algatas komisjon Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus äriühinguga Garware Polyester Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”) seotud dumpingu uurimisega. Läbivaatamine algatati, sest India eksportiv tootja esitas piisaval hulgal esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et dumpinguga seotud asjaolud, mille alusel need meetmed kehtestati, on muutunud ning et nimetatud muutused on püsivad. Taotluse esitaja puhul kehtiva normaalväärtuse ja tema poolt ELi suunatud ekspordi hinna võrdlus näitas, et läbivaatamise uurimise perioodil ei eksportinud see äriühing oma toodangut dumpinguhinnaga. Samuti näitas uurimine, et muutunud asjaolusid, mille alusel läbivaatamine algatati, võib põhjendatult pidada püsivateks, sest taotluse esitaja on tootmisprotsessi ja tehnoloogiat oluliselt muutnud. Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, millega kehtestataks äriühingu Garware Polyester Ltd. suhtes kohaldatavaks tollimaksu määraks 0% ning mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 1. märtsil 2011. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, eriti selle artikli 11 lõige 3. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel. |Meetmete vormi kirjeldatakse eelmainitud algmäärustes ja need ei võimalda teha riiklikke otsuseid. Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |Vahendi valik |Kavandatav vahend: nõukogu määrus. |Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet. |1.  2010/0376 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[2] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS2.  Varasemad uurimised ja kehtivad dumpinguvastased meetmed3.  Nõukogu kehtestas 2001. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1676/2001[3] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „PET-kile”) impordi suhtes. Meetmetega kehtestati väärtuseline dumpinguvastane tollimaks, mis ulatus 0% kuni 62,6%, individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 53,3 %.4.  2006. aasta märtsis muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006[4] meetmeid, mis olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001. Võttes arvesse lõplikke tasakaalustavaid tollimakse käsitleva aegumise läbivaatamise tulemusi (nõukogu määrus (EÜ) nr 367/2006[5]) kehtestati dumpinguvastane tollimaks, mis oli vahemikus 0–18 %.5.  Pärast vahepealset läbivaatamist, milles uuriti India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited’i subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006[6] lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli selle äriühingu suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001, millele on osutatud põhjenduses 1.6.  Pärast India eksportivalt tootjalt uue taotluse saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006[7] määrust (EÜ) nr 1676/2001 ühe India eksportija osas. Muudetud määrusega kehtestati asjaomase äriühingu suhtes dumpingumarginaal 15,5 % ja dumpinguvastase tollimaksu määr on 3,5 %; arvesse võeti äriühingu suhtes kohaldatavat ekspordisubsiidiumi määra, mis tehti kindlaks subsiidiumivastase uurimise käigus, millest tulenevalt võeti vastu eespool osutatud määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu, kohaldati tema suhtes kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.7.  Pärast dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas nõukogu 2007. aasta novembris määrusega (EÜ) nr 1292/2007[8] Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama määrusega lõpetati algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportiva tootja dumpingu uurimisega.8.  Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009[9] lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007, ning lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.9.  Määrusega (EÜ) nr 1292/2007 jäeti alles ka meetmete laiendamine Brasiiliast ja Iisraelist pärit impordile, kusjuures teatavate äriühingute puhul meetmeid ei kohaldatud. Määrust (EÜ) nr1292/2007 muudeti sellega seonduvalt viimast korda määrusega (EÜ) nr 806/2010[10].10.  Käesoleva vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja, äriühing Garware Polyester Limited suhtes kehtib praegu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr 14,7 %.11.  Kehtivad tasakaalustusmeetmed12.  Tuleks märkida, et äriühingu Garware Polyester Limited suhtes kehtib tasakaalustav tollimaks 5,4 %, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 15/2009 alusel (vt põhjendus 6).13.  Osalise vahepealse läbivaatamise taotlemine14.  2009. aasta augustis sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse, mis piirdus dumpingu uurimisega, esitas äriühing Garware Polyester Limited, India eksportiv tootja (edaspidi „äriühing Garware” või „taotluse esitaja”). Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.15.  Läbivaatamise algatamine16.  Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 1. detsembril 2009 Euroopa Liidu Teatajas [11] avaldatud algatamisteates taotluse esitajaga seonduva dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.17.  Osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnati läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 2, st dumpinguvastase tollimaksu määra, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes, mis tegutsevad Indias.18.  Uurimine19.  Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).20.  Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.21.  Uurimisel vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.22.  Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik.B VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE23.  Vaatlusalune toode24.  Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1292/2007), millega kehtestati praegu kehtivad meetmed, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 20 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile).25.  Samasugune toode26.  Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, näitas käesolev uurimine, et Indias toodetud ja liitu eksporditud PET-kilel ning India siseturu jaoks toodetud ja siseturul müüdaval PET-kilel, ja ka liidu tootjate toodetud ja ELi turul müüdaval PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad.27.  Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPINGa) Normaalväärtus28.  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük taotluse esitaja siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote müügi kogumahust.29.  Seejärel tegi komisjon kindlaks need äriühingu poolt omamaisel turul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.30.  Seejärel uuriti, kas taotluse esitaja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Kõnealuste tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.31.  Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, kui konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi puhul uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.32.  Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta uurimise alla kuuluva eksportiva tootja poolt vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.b) Ekspordihind33.  Kuna koostööd tegeva India eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel.c) Võrdlus34.  Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, komisjonitasusid, finantskulusid ja pakendamiskulusid, mida taotluse esitaja maksis.d) Dumpingumarginaal35.  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas, et dumpingut ei esinenud.D. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS36.  Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.37.  Sellega seonduvalt näitas uurimine, et pärast eelmise uurimise (põhjenduses 5 nimetatud meetmete aegumise uurimine) lõppu, tegi äriühing Garware oma tootmisprotsessis ja tehnoloogias suuri muudatusi. Äriühing kasutab nüüd peamise toorainena dimetüültereftalaadi asemel puhast tereftaalhapet. Kõnealuse meetmete aegumise uurimisperioodi jooksul oli äriühing Garware ainus India eksportiv tootja, kes kasutas veel dimetüültereftalaadil põhinevat vana tehnoloogiat. Tehnoloogia muutmise ja uude tootmishoonesse tehtud investeeringute tulemusena vähenesid eelmise meetmete aegumise läbivaatamise ja praeguse uurimise vahelisel ajal tootmiskulud väga palju. Kulude vähendamine avaldas otsest mõju dumpingumarginaalile. Seda laadi asjaolude muutust saab pidada püsivaks.38.  Tuleks märkida ka seda, et dumpingumarginaal, mis arvutati meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja suhtes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi müügiks, oli negatiivne. Mahult oli selline müük kordades suurem kui liitu suunatud eksportmüük.39.  Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev vahepealne läbivaatamine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva vahepealse läbivaatamise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud.E. DUMPINGUVASTASED MEETMED40.  Läbivaatamise uurimise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta äriühingu Garware toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 0 %.41.  Vastavalt algmääruse artikli 14 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 597/2009[12] artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Nagu eespool põhjenduses 9 märgitud, kehtib taotluse esitaja suhtes tasakaalustav tollimaks. Kuna taotluse esitaja suhtes kehtestati vaatlusaluse toote puhul dumpinguvastaseks tollimaksuks 0%, siis praegusel juhul probleemi ei ole.42.  Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek taotluse esitaja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Huvitatud isikutelt ei laekunud ühtegi arvamust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje äriühingu Garware Polyester Limited kohta järgmisega:Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 0,0 | A028 |"Artikkel 2Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimelpresident [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[3] EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.[4] ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.[5] ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.[6] ELT L 236, 31.8.2006, lk 1.[7] ELT L 270, 29.9.2006, lk 1.[8] ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.[9] ELT L 6, 10.1.2009, lk 1.[10] ELT L 242, 15.9.2010, lk 6.[11] ELT C 291, 1.12.2009, lk 28.[12] ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0004

Ettepanek Nõukogu määrus milles sätestatakse erimeetmed siidiusside kasvatamise edendamiseks (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2006/0004 lõplik - CNS 2006/0003 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.01.2006KOM(2006) 4 lõplik2006/0003 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmilles sätestatakse erimeetmed siidiusside kasvatamise edendamiseks (kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 24. aprilli 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 845/72, milles sätestatakse erimeetmed siidiusside kasvatamise edendamiseks[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 845/72 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas.ê 845/72 (kohandatud)2006/0003 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmilles sätestatakse erimeetmed siidiusside kasvatamise edendamiseksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit Ö 37 Õ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[6],ning arvestades järgmist:ê1.  Nõukogu 24. aprilli 1972. aasta määrust (EMÜ) nr 845/72, milles sätestatakse erimeetmed siidiusside kasvatamise edendamiseks[7] on korduvalt oluliselt muudetud[8]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 845/72 põhjendus 1 (kohandatud)2.  [Nõukogu] 28. juuni 1968. aasta [määrusega (EMÜ) nr 827/68] (teatavate asutamislepingu II lisas loetletud toodete turu ühise korralduse kohta)[9] sätestatakse siidiusside ja siidiussimunadega kauplemist reguleerivad meetmed, kuid mitte ühendusesisesed toetusmeetmed. Siidiusside kasvatamine on tähtis teatavate ühenduse piirkondade jaoks. Kõnealune tegevus on lisasissetuleku allikaks kõnealuste piirkondade põllumeestele. Seepärast tuleb võtta vastu meetmed, mis aitavad tagada siidiussikasvatajatele rahuldava sissetuleku.ê 845/72 põhjendus 23.  Selleks tuleks sätestada meetmed, et hõlbustada pakkumise kohandamist turunõuetega, ja siidiusside kasvatamiseks tuleks anda abi, mis asendab siidiusside kasvatamisega seotud riiklikku abi. Siidiusside kasvatamise eripära silmas pidades tuleks kõnealust abi anda kindlaksmääratud summana kasutatud siidiussimunade kasti kohta.ê 845/72 põhjendus 34.  Liikmesriikide kulutused seoses käesolevast määrusest tulenevate kohustustega peaks kandma ühendus vastavalt ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitlevatele sätetele.ê5.  Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[10],ê 845/72ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:ê 1668/2000 art 1 p 1 (kohandatud)Artikkel 11. Abi antakse ühenduses kasvatatud ja kaupade kauba koodi Ö 01069000 Õ alla kuuluvate siidiusside ja kauba koodi Ö 05119990 Õ alla kuuluvate siidiussimunade puhul.2. Abi antakse siidiussikasvatajatele iga kasutatud siidiussimunade kasti kohta, tingimusel et kastid sisaldavad munade kindlaksmääratavat miinimumkogust ja usside kasvatamine on edukalt lõpetatud.3. Ühe kasutatud siidiussimunade kasti kohta makstav abi on 133,26 EURi.ê 1668/2000 art 1 p 2 (kohandatud)Artikkel 2Käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 4 lõikes 2 Ö osutatud Õ korras.Kõnealused üksikasjalikud eeskirjad hõlmavad eelkõige artikli 1 lõikes 2 nimetatud miinimumkogust, liikmesriikide poolt komisjonile edastatavat teavet ja mis tahes kontrollimeetmeid, et kaitsta ühenduse finantshuve pettuse või muu eeskirjade eiramise eest.ê 845/72Artikkel 3Siidiusside kasvatusaasta algab iga kalendriaasta 1. aprillil ja lõpeb järgmise kalendriaasta 31. märtsil.ê 1668/2000 art 1 p 3 (kohandatud)Artikkel 41. Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr Ö 1673/2000 Õ[11] artikliga Ö 10 Õ asutatud Ö looduslike kiudude Õ turu korralduskomitee, edaspidi „komitee”.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 nimetatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.ê 845/72Artikkel 5Ühise põllumajanduspoliitika rahastamist reguleerivaid sätteid kohaldatakse artiklis 1 nimetatud toodete suhtes.êArtikkel 6Määrus (EMÜ) nr 845/72 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.ê 845/72 (kohandatud)Artikkel 7Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal Õ päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaéI LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EMÜ) nr 845/72 | (EÜT L 100, 27.4.1972, lk 1) |Komisjoni määrus (EMÜ) nr 4005/87 | (EÜT L 377, 31.12.1987, lk 48) |Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2059/92 | (EÜT L 215, 30.7.1992, lk 19) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1668/2000 | (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 6) |______________II LISAVastavustabelMäärus (EMÜ) nr 845/72 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikkel 2 |Artikkel 3 | Artikkel 3 |Artikkel 4 | Artikkel 4 |Artikkel 5 | Artikkel 5 |- | Artikkel 6 |Artikkel 6 | Artikkel 7 |- | Lisa I |- | Lisa II |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 (lõplik).[4] Vt käesoleva ettepaneku I lisa.[5] ELT C C , , lk .[6] ELT C C , , lk .[7] ELT L 100, 27.4.1972, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr. 1668/2000 (ELT L 193, 29.7.2000, lk 6).[8] Vt I lisa.[9] ELT L 151, 30.6.1968, lk 16. Ö Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97). Õ[10] ELT L 184, 17.7.1999, lk 23.[11] Ö ELT L 193, 29.7.2000, lk 16. Õ


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0416

Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks  /* KOM/2005/0416 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.9.2005KOM(2005) 416 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus“; viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004) kohaldamist, et muuta nõukogu määrust (EÜ) 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks. |Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud lähtuvalt algmääruse rakendamisest ja algmäärusele vastavate sisuliste- ja menetlusnõuete kohaselt läbiviidud uurimise tulemustest. |Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas puuduvad praegu kehtivad õigusnormid. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli juba võimalus kaitsta oma huve uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Väliseid ekspertarvamusi ei vajatud. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit hinnatavatest tingimustest. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 2000. aasta novembris kehtestas nõukogu oma määrusega teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes tasakaalustava tollimaksu määraga 41,3 eurot tonni kohta. Komisjon sai kiirendatud korras läbivaatamise taotluse uuelt eksportivalt tootjalt Indias, milleks on South Asian Petrochem Limited. Komisjon algatas 12. jaanuaril 2005. aastal kiirendatud korras läbivaatamise, eesmärgiga selgitada, kas ja kui suures ulatuses tuleks South Asian Petrochem Limitedi toodetud ja eksporditud poluetüleentereftalaadi suhtes kohaldada kehtivaid tasakaalustavaid tollimakse. Uurimisel selgus, et on olemas tasakaalustavad subsiidiumid. South Asian Petrochem Limitedi suhtes kehtestati tasakaalustava tollimaksu erimäär, 106,5 eurot tonni kohta. Sellest tulenevalt tehti ettepanek muuta nõukogu määrust EÜ nr 2603/2000, (millega kehtestati tasakaalustavad tollimaksud muu hulgas Indiast pärineva poluetüleentereftalaadi impordi suhtes), lisades sinna tollimaksu erimäära, mis kehtestati South Asian Petrochem Limitedi suhtes, ning kiites heaks pakutud kohustused. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 11. oktoobril 2005. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Vastavad meetmed on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda siseriiklike otsuseid. |Ei kohaldata nõuet kirjeldada, kuidas riigivalitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtete ja kodanike rahalist ja halduskoormust hoitakse võimalikult madalal ning tagatakse selle kooskõla ettepaneku eesmärgiga. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: eespool mainitud algmäärus ei näe muid võimalusi ette. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”),[1] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2], mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. EELNENUD MENETLUS(1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2603/2000[3] lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt DIN-standardile (Deutsche Industrienorm) 53728 on vähemalt 78 ml/g ja mis reeglina kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Meetmetena kehtestati koguseline tollimaksumäär 0–41,3 eurot tonni kohta koostööd tegevatele India eksportijatele ning koguseline tollimaksumäär 41,3 eurot tonni kohta muudele India eksportijatele.B. PRAEGUNE MENETLUS1. Läbivaatamistaotlus(2) Pärast lõplike meetmete kehtestamist sai komisjon ühelt India vaatlusaluse toote tootjalt, äriühingult South Asian Petrochem Limited (edaspidi “taotluse esitaja”) taotluse määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 20. Taotluse esitaja väitis, et ei ole seotud muude vaatlusaluse toote eksportijatega. Lisaks kinnitas äriühing, et esialgse uurimisperioodi (1. oktoober 1998 – 30. september 1999) jooksul ta vaatlusalust toodet ühendusse ei eksportinud, kuid on teinud seda hiljem.2. Kiirendatud korras läbivaatamise algatamine(3) Komisjon vaatas läbi taotleja esitatud tõendid ja pidas neid piisavaks, et põhjendada läbivaatamise algatamist vastavalt algmääruse artikli 20 sätetele. Olles konsulteerinud nõuandekomiteega ja pärast seda, kui asjaomasele ühenduse tootmisharule oli antud võimalus esitada oma arvamus, algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande avaldamisega[4] määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise seoses taotluse esitajaga.3. Vaatlusalune toode(4) Läbivaatamisega hõlmatud toode on sama toode, mis on määruses (EÜ) nr 2603/2000 vaatlusalune toode (vt põhjendust 1 eespool).4. Uurimisperiood(5) Subsideerimist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uuringu periood“).5. Asjaomased pooled(6) Komisjon teatas ametlikult taotlejale ja India valitsusele uurimise algatamisest. Lisaks anti huvitatud pooltele võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. Komisjon ei saanud siiski ühtki kirjalikku seisukohta ega asja arutamise taotlust.(7) Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ning sai tähtaja jooksul sellele täieliku vastuse. Komisjon püüdis leida ja kontrollida kõiki andmeid, mida ta uurimise seisukohast vajalikuks pidas, ning teostas kontrolli taotluse esitaja ruumides Calcuttas ja Haldias.C. LÄBIVAATAMISE ULATUS(8) Komisjon uuris samu subsiidiumikavasid, mida analüüsiti esialgses uurimises. Samuti uuris komisjon, kas taotluse esitaja on kasutanud muid subsiidiumikavasid või on saanud ajutisi subsiidiume vaatlusaluse tootega seoses.D. UURIMISE TULEMUSED1. Uue eksportija kõlblikkus(9) Taotluse esitaja suutis nõuetekohaselt tõendada, et tal ei ole mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote suhtes kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid.(10) Uurimine kinnitas, et esialgse uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1999) ei olnud taotluse esitaja vaatlusalust toodet ühendusse eksportinud, kuid oli eksporti alustanud pärast kõnealuse perioodi lõppu. Taotluse esitajat ei uuritud eraldi esialgse uurimise käigus muudel põhjustel kui komisjoniga koostööst keeldumine.(11) Seetõttu kinnitatakse, et taotluse esitajat tuleb käsitleda uue eksportijana. Vastavalt algmääruse artiklile 20 tuleb taotluse esitaja suhtes määrata kindlaks individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr.2. Subsideerimine(12) Teabe põhjal, mida saadi taotluse esitaja vastusest komisjonile ja uurimise käigus saadud täiendava teabe põhjal uuriti järgmisi kavasid:-  imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);-  ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme);-  ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Unit Scheme, EOUS)/erimajanduspiirkondade kava (Special Economic Zones Scheme, SEZS);-  kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);-  tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme)-  Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentives Scheme).2.1 Esialgu uuritud ja äriühingu poolt kasutatud kavad2.1.1 Ekspordisuunitlusega üksuste kava („EOUS“)/Erimajanduspiirkondade kava („SEZS“)a) Õiguslik alus(13) Nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubanduse seadus“). Nimetatud seadus lubab India valitsusel väljastada kaubanduspoliitikat käsitlevaid teadaandeid, mida enne nimetati ekspordi-impordi poliitikaks ning alates 1. septembrist 2004 väliskaubanduspoliitikaks. Väliskaubanduspoliitika 2004–2009, mis sisaldab ekspordi-impordi poliitikat 2002–2007, kattub kõnealuse juhtumi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga. India valitsus on sätestanud väliskaubanduse menetlused menetlusjuhendi I osas (edaspidi „HOP I“).[5](14) Kõnealuste kavade üksikasjad on esitatud väliskaubanduspoliitika dokumendi peatükis 6 (EOUS) ja HOP I juhendi peatükis 7 (SEZS).b) Toetuse saamise tingimused(15) Kõiki äriühinguid, mis põhimõtteliselt tegelevad kogu toodangu või teenuste ekspordiga, välja arvatud puhtal kujul kaubandusettevõtjad, võib asutada EOUS või SECZ kavade kohaselt. Erinevalt teenuste ja põllumajanduse valdkonnast, peavad tööstussektori ettevõtted investeerima põhivarasse teatud miinimumsumma (10 miljonit India ruupiat), et vastata EOUS kava nõuetele.c) Rakendamine(16) SEZS on endise eksportkauba tootmise eritsoonide (EPZS) kava järeltulija. Erimajanduspiirkonnad (SEZ) on konkreetselt piiritletud maksuvabad enklaavid ja neid peetakse väliskaubanduspoliitika alusel võõrterritooriumiks kaubandustehingute, tollimaksude ja maksude eesmärgil. India ametivõimud on heaks kiitnud 35 erimajanduspiirkonda.(17) Ekspordisuunitlusega üksused (EOU) on geograafiliselt paindlikumad ja neid saab luua kõikjal üle India. See kava täiendab SEZSi.(18) Kavade alusel tegutsemise taotlus peab sisaldama põhjalikku teavet järgmise viie aasta kohta, muu hulgas plaanitavaid tootmismahte, eeldatavat ekspordi väärtust, impordivajadusi ja kodumaiseid vajadusi. Kui pädevad asutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest. Nõusolek ettevõtte tunnustamiseks SEZ/EOU alusel kehtib viis aastat. Nõusolekut võib pikendada edasisteks perioodideks.(19) Väliskaubanduspoliitikas sätestatud EOU või SEZ kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st vaatlusperioodi jooksul (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus olema suurem kui imporditud kaupade koguväärtus.(20) EOU/SEZ üksustel on õigus järgmistele kontsessioonidele:i) vabastus imporditollimaksudest seoses kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seonduvate kaupadega (sealhulgas kapitalikaupadega, toorainega ja tarbekaupadega);ii) aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;iii) Kohapeal toodetud kaupadelt makstud riikliku müügimaksu tagastus;iv) Tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtetelt hangitud kütteõli puhul;v) võimalus müüa osa toodangut kodumaisel turul, makstes lõpptoote suhtes kohaldatavad maksud, erandina üldnõudest eksportida kogu toodang;vi) tegevuse alustamise järel 10aastane vabastus (kuid mitte kauem kui 2010. aastani) tulumaksuseaduse jagude 10 A või 10 B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust;vii) 100 % välisosaluse lubamine.(21) Kuigi mõlema kava puhul on kontsessioonid suures osas sarnased, leidub teatud erinevusi. Näiteks saab ainult EOU 50%lise maksuvabastuse kodumaal müüdavate kaupade maksudest, samas kui SEZ peab sellise müügi korral maksma 100 % makse. EOU võib müüa kuni 50 % oma käibest kodumaal selliste vähendatud maksudega.(22) Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliametnike kontrolli all vastavalt India tolliseaduse jaole 65.(23) Nad on seadusega kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis arvestust kogu impordi üle, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning ekspordi kohta. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt pädevatele asutustele (kvartali- ja aastaaruanded).(24) Siiski ei pea EOU või SEZ üksus "seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga", nagu on sätestatud HOP I peatüki 6 paragrahvi 11 lõikes 2 ja peatüki 7 paragrahvi 13 lõikes 2.(25) Müük kodumaal toimub ja registreeritakse ettevõtte enda kinnituse alusel ilma, et teatavatest siiretest peaks eelnevalt teatama. EOU ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab pidevalt EOU juures. Ettevõte on kohustatud tasuma India valitsusele sellise alalise järelevalveametniku palga.(26) "Kõik SEZ üksuse tegevused tsoonis, sealhulgas kaupade eksport ja reimport, toimuvad ettevõtte enda kinnituse alusel, kui ei ole sätestatud teisiti", nagu on sätestatud HOP I paragrahvi 7 lõikes 29. Seega ei toimu tolliasutuste poolt SEZ üksuse ekspordisaadetiste rutiinset kontrolli.(27) Käesoleval juhul kasutas EOUS taotluse esitaja. Kuna SEZS ei kasutatud, pole vaja analüüsida selle kava tasakaalustamist. Taotluse esitaja kasutas EOUS selleks, et importida toorainet ja kapitalikaupu imporditollimaksuvabalt, et soetada kaupu kodumaalt aktsiisimaksuta ja saada tagasi müügimaks ja kütteõlilt makstud tollimaks ning müüa osa oma toodangust kodumaisel turul. Sellega sai ta kõiki soodustusi, mida on kirjeldatud põhjenduse 20 punktides i–v. Taotluse esitaja ei kasutanud EOUS tulumaksusoodustusi (vt põhjendust 53 allpool).d) Järeldus EOUS kohta(28) EOU vabastamine kahte tüüpi imporditollimaksudest ("põhitollimaks" ja "spetsiaalne lisatollimaks") ning müügimaksu tagastamine ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks oodatav selle kava puudumisel, jääb saamata, seega saab taotleja kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna muul juhul nõutavate tollimaksude maksmatajätmisega ja müügimaksu tagasi saamisega säästab ta oma likviidsust.(29) Vabastus aktsiisimaksust ja selle imporditollimaksu ekvivalendist (nn "lisatollimaks") ei põhjusta siiski muidu saadavate tulude saamatajäämist. Aktsiisi ja lisatollimaksu saab tasumise korral kasutada krediidina edasiste tollimaksukohustuste jaoks (nn CENVAT mehhanism). Seepärast pole need maksud lõplikud. CENVAT krediidi puhul tuleb maksta lõplikku tollimaksu ainult lisandväärtuselt, mitte sisendmaterjalidelt.(30) Seega on subsiidiumid algmääruse artikli 2 tähenduses ainult vabastus põhitollimaksust, spetsiaalsest lisatollimaksust ning müügimaksu ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagasimaksmine. Need sõltuvad juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse neid eristavateks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. EOU ekspordi eesmärk, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika paragrahvi 6 lõikes 6.1, on conditio sine qua non saada soodustusi(31) Lisaks ei saa neid subsiidiume pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Need ei vasta rangetele reeglitele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastamise definitsioon ja reeglid) ja III lisas (asendava tagastamise definitsioon ja reeglid).(32) Kui müügimaksu tagasimakseid ja vabastust imporditollimaksudest kasutatakse kapitalikaupade hankimiseks, ei vasta nad lubatavate tagastamissüsteemide reeglitele, kuna neid kaupu ei tarbita tootmisprotsessis, nagu nõuab lisa I punkt h (müügimaksu tagastamine) ja punkt i (imporditollimaksu soodustused).(33) Lisaks (see puudutab ka teisi soodustusi, mis on kasutatavad selle kava alusel) selgus, et India valitsusel puudub tõhus kontrollisüsteem või menetlus, et kinnitada, kas ja millises summas kasutati impordimaksu- ja müügimaksuvabu sisendeid ning kütteõli tollimaksutagastust eksporditud toote tootmisel (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendava tagastamise skeemide korral algmääruse III lisa II osa lõige 2).(34) EOU-l lubatakse siseturul müüa olulisel hulgal oma toodangut – kuni 50 % aastasest käibest. Seepärast ei ole seadustes kohustust kogu saadud toodete koguse eksportimiseks. Kuna tõendamine põhineb ettevõtte enda kinnitusel, toimuvad need kodumaised tehingud ilma valitsusametnike järelevalve ja kontrollita. Sellest tulenevalt on EOU tööruumid osaliselt India ametkondade kontrolli alt väljas. See suurendab edasiste kontrollivahendite tähtsust, eriti tollimaksuvabade sisendmaterjalide ja saadud eksporttoodete seotuse osas, et süsteemi võiks kvalifitseerida tollimaksu tagastamise kontrollisüsteemina.(35) Täiendavate kontrollimehhanismide puhul tuleb meeles pidada, nagu on märgitud põhjenduses 24, et EOU ei pea de jure seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva toote sihtpunktiga. Siiski annaks ainult selline saadetiste kontrollimine India valitsusele piisavalt informatsiooni sisendmaterjalide lõpliku sihtpunkti kohta, et teha kindlaks, kas tolli-/müügimaksusoodustused ja kütteõlilt makstus tollimaksu tagastused ei ületa eksporttoodangu sisendeid. Ettevõtte oma hinnangul põhinevast teabest igakuise maksude tagastamise kohta, mida regulaarselt hindavad India ametiasutused, ei piisa. Ettevõttesisesed süsteemid, mida rakendatakse ilma seadusliku kohustuseta väliskaubanduspoliitika dokumendi alusel, nt partiidokumentide süsteem, ei ole piisavad ka selleks, et asendada keskse tähtsusega tollimaksude tagastamise süsteemi. Lisaks tuleb tollimaksude tagastamise süsteem välja töötada ja rakendada valitsuse poolt ja informatsioonisüsteemi loomist ei tohi jätta iga üksiku asjaomase ettevõtte juhtkonna ülesandeks. Sellest tulenevalt leidis kinnitust, et kuna India väliskaubanduspoliitika ei nõua EOU-lt selgelt sisendmaterjalide ja saadud toote vahelise seose näitamist, puudub India valitsuse poolne efektiivne kontrollimehhanism määramaks, milliseid sisendeid tarvitati ekspordiks tootmises ja millistes kogustes.(36) Samuti ei viinud India valitsus läbi edasisi uurimisi, mis põhineksid tegelikel kasutatud sisenditel, kuigi need tuleks efektiivselt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa lõige 5 ja III lisa II osa lõige 3), ega tõestanud, et ülemäärast tagastamist ei toimunud.(37) Pärast avalikustamist leidis taotluse esitaja, et käesoleval juhul ei kasutatud EOUS hindamisel sama, algmääruse artikli 22 lõikes 4 sätestatud metoodikat, mida esialgse uuringu puhul. Tuleb märkida, et esialgses uuringus esitasid eksportijad tõendeid, et ülemääraseid maksuvähendusi ei esinenud ja seetõttu ekspordisuunitlusega üksuste hangitud toorme tollimaksuvabastused ei olnud esialgselt tasakaalustavad.(38) Käesoleval juhul ei esitanud taotluse esitaja vastavaid tõendeid. Sellega seoses tuleb märkida, et taotluse esitaja müüs vaatlusalust toodet ka siseturul, s.t et kõiki tollimaksuvabalt hangitud sisendmaterjale ei kasutatud eksporditavate toodete tootmiseks. Lisaks põhjustab fakt, et India seaduste kohaselt ei ole EOUd kohustatud seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva toote sihtpunktiga, olulise asjaolude erinevuse võrreldes esialgse uurimisega. Seetõttu lähtuti käesoleval juhul kava hindamisel algmääruse artikli 22 lõikest 4, mille kohaselt tuleb uusi asjaolusid arvesse võtta. Niisiis leiab kinnitust tehtud järeldus, et ekspordisuunitlusega üksusi ei saa pidada lubatavaks tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks.f) Subsiidiumisumma arvutamine(39) Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide või asendavate tagastamise süsteemide puudumisel on tasakaalustatav kasu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) ning tagastatud müügimaks ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagastus uurimisperioodi jooksul.(40) Avalikustamise järel väitis taotluse esitaja, et subsiidiumisumma, kaasa arvatud mittekorduvate subsiidiumide intresside korrigeerimised, tuleks arvutada ainult nende läbivaatamisega seotud uurimise seitsme kuu põhjal, mil taotluse esitaja oli kaubanduslikult tegev. Alternatiivse võimalusena soovis taotluse esitaja, et arvestataks 10kuulist ajavahemikku, mis sisaldaks tootmise katseperioodi.(41) Vastavalt algmääruse artiklile 5 arvutatakse tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodi jooksul on kindlaks tehtud. Vastavalt samale sättele ja ELi standardsele menetlusele, oli kordusuurimisperioodi pikkuseks 12 kuud ning sellel perioodil põhinevad kõik järeldused. Algmääruses ei ole sätestatud, et äriühingu algusetappi ei arvestata. Seetõttu lükati taotluse esitaja väide tagasi.i) Toorainete vabastamine impordimaksust (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) ning müügimaksu tagastamine(42) Taotluse esitaja saadud subsiidiumisummad arvutati uurimisperioodi vältel tootmissektorile imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude alusel (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), ja selles sektoris tagastatud müügimaksude ning kütteõlilt makstud tollimaksude tagastuse alusel. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel moel saadud subsiidiumi määr oli 12,6 %(43) Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et murru lugejana tuleks kasutada ainult vahetult vaatlusaluse tootega seotud subsiidiumi. Taotluse esitaja toodab väheses koguses vaatlusalusest tootest madalama viskoossusega polüetüleentereftalaati ja vahesaadusena amorfseid PET-laaste, millest kumbki ei kuulu selles uurimises vaadeldavate toodete alla. Tehti ettepanek teha subsiidiumisumma kindlaks vaatlusaluse toote käibe ja kogukäibe põhjal.(44) Siiski tuleb märkida, et erinevaid sisendmaterjale ei saa iseenesest siduda vaatlusaluse toote, madalama viskoossusega PETiga või vahesaadusega, sest kõigi kolme liigi tootmiseks võib kasutada üht sisendmaterjali. Nagu on sätestatud põhjendustes 32 ja 38, ei ole olemas süsteemi sisendmaterjalide lõppsihtkohta kontrollimiseks. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 määrati nii lugeja kui nimetaja kogu taotluse esitaja tootevaliku põhjal, et teha kindlaks vaatlusaluse tootega seotud subsiidiumiosa. Taotluse esitaja ei tõendanud, et mõni muu meetod võik viia täpsema tulemuseni. Eriti tuleks märkida, et isegi kui väidet aktsepteeritaks, väheneks nimetaja proportsionaalselt, mis viiks sama lõpptulemuseni.ii) Kapitalikaupade vabastamine impordimaksust (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks)(45) Erinevalt toorainetest ei sisaldu kapitalikaubad füüsiliselt valmiskaupades. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutatakse uurimisaluse ettevõtte kasu imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu põhjal, jagades selle summa vaatlusalust toodet tootvas tööstuses kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale (n 18,465 aastat); sel juhul oleks ümardatud amortisatsiooninorm 5,42%. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uuritaval perioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja saajapoolset kasu kogu nimetatud kava raames. Lisatud intressimäär põhines läbivaatamise uurimisperioodi jooksul Indias kehtinud turuintressimääral. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel moel saadud subsiidiumi määr oli 0,9%.(46) Avalikustamise järel soovis taotluse esitaja, et kasutataks konkreetse äriühingu amortiseerumisaega 18,93 aastat, mitte 18,465 aastat, mis on algselt kehtestatud amortiseerumisaja (16 a) ja konkreetse äriühingu amortiseerumisaja (18,93 a) kaalutud keskmine. Lisaks väitis taotluse esitaja, et konkreetse äriühingu amortiseerumisaeg vastab asjaomase tööstusharu standardile tänapäeva Indias.(47) Siiski on algmääruse artikli 7 lõikes 3 sätestatud, et lähtuda tuleb normaalsest, s.o keskmisest amortiseerumisajast, mitte konkreetse äriühingu amortiseerumisajast. Lisaks ei tõendanud taotluse esitaja, et kõnealuse tööstusharu amortiseerumisstandard oleks üldiselt tõusnud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.(48) Taotluse esitaja väitis, et subsiidiumimäära arvutamisel ei oleks tohtinud amortisatsiooninormi ümardada.(49) Siiski tuleb märkida, et ümardamisel ei ole mingit seost lõpptulemusega, seetõttu ei ole sellel märkusel mingit tähendust.(50) Seega oli kogu EOUS subsiidiumimäär taotluse esitaja puhul 13,5 %.2.2. Algselt uuritud kavad, mida äriühing ei kasutanud2.2.1 Imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS)(51) Taotluse esitaja ei ole kasutanud DEPBS kavast tulenevaid soodustusi.2.2.2 Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS)(52) Tuvastati, et taotluse esitaja ei ole importinud kapitalikaupu EPCGS kava kohaselt ning ei ole seega kasutanud EPCGS kavast tulenevaid soodustusi.2.2.3 Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme)(53) Kuna maksustavat tulu ei olnud, ei saanud taotluse esitaja 1961. aasta tulumaksuseaduse paragrahvi 10B alusel tulumaksuvabastust kordusuurimisperioodi jooksul.2.3. Muud tasakaalustavad kavad, mida äriühing on asjaomase tootega seoses kasutanud2.3.1 Ekspordi krediteerimise kava (ECS)a) Õiguslik alus(54) ECS põhineb 1949. aasta India pangandusseaduse (Indian Banking Regulation Act) paragrahvidel 21 ja 35A, mille alusel võib India reservpank (Reserve Bank of India – RBI) juhtida kommertspankade ekspordikrediite.(55) Kava üksikasjad on esitatud India Reservpanga koondringkirjas nr 5/04.02.02/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ning IECD koondringkirjas nr 4/04.02.02/2002-03 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud India kõikidele kommertspankadele.b) Toetuse saamise tingimused(56) Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad.c) Rakendamine(57) Selle kava raames kehtestab RBI ekspordikrediidile nii India ruupiates kui välisvaluutas kohustuslikud intressi ülemmäärad, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda, eesmärgiga teha laen eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise intressimääraga. ECS koosneb kahest alakavast, veoeelse ekspordikrediidi kavast (pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist ning veojärgse ekspordikrediidi kava, mis pakub käibekapitalikrediiti eesmärgiga rahastada ekspordiga seotud võlgnevust. Samuti on RBI andnud pankadele korralduse suunata teatav summa kogulaenust ekspordi finantseerimiseks.(58) RBI koondringkirjade tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude intressimääradega (sularahalaenud), mille suuruse määrab selgelt turu olukord. Selles osas märgitakse koondringkirjas „Ekspordikrediit ruupiates": „käesolevas ringkirjas esitatud eksportijatele antavad laenuintresside ülemmäärad on madalamad maksimaalsetest laenumääradest, mida küsitakse tavapärastelt laenuvõtjatelt ning seetõttu on tegemist soodusintressiga"..(59) Taotluse esitaja sai tänu RBI koondringkirjadele ECS jaoks soodsamaid intressimäärasid võrreldes sularahalaenude intressimääradega.d) Kokkuvõtted ECS kohta(60) Esiteks vähendab ECS krediidi soodusintressimäär, mis on kehtestatud põhjenduses 55 mainitud RBI koondringkirjades eksportija intressikulusid, võrreldes nende laenukuludega, mida kujundavad turutingimused, ning annab algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses eksportijale soodustusi. Teiseks ja hoolimata sellest, et ECS sooduslaene annavad kommertspangad, on see soodustus valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punktis iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus (ASCM) ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma riigieelarves (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid ainult valitsuse korralduses algmääruse artikli 2 lõike 1 taanetes i, ii ja iii sätestatud funktsioonide teostamiseks. RBI on avalik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 esitatud valitsuse definitsiooni alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. RBI-l on õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud teatud tingimustega, nende seas ekspordilaenude intressi ülemmäärad, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjades ning RBI korraldused selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See korraldus kohustab kommertspankasid täitma neid funktsioone, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taandes i – käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol. Selline otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavaolukorras valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine suuresti valitsuste tavalisest menetlusest, mis on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taandega iv. Seda subsiidiumi peetakse spetsiifiliseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses.e) Subsiidiumisumma arvutamine(61) Subsiidiumisumma arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul makstud ekspordilaenuintressi ning taotluse esitaja tavapärase kommertslaenu intressimäära erinevuse põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele läbivaatamise uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. ECS kava subsiidiumid on niimoodi arvutatuna 0,4%.2.3.2 Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentive Scheme –WBIS)(62) WBIS kava üksikasjalik kirjeldus on sätestatud Lääne-Bengali osariigi kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 588-CI/H (WBIS 1999), mis on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). Uuringu käigus leiti, et taotluse esitaja saadud kasu ei olnud märkimisväärne ning seetõttu WBIS kava rohkem ei analüüsitud.3. Tasakaalustatavate subsiidiumide kogusumma(63) Võttes arvesse eespool nimetatud kavade lõplikke tulemusi, on tasakaalustavate subsiidiumide määr taotluse esitaja puhul järgmine:ECS | EOUS | Kokku |South Asian Petrochem Limited | 0,4% | 13,5% | 13,9% |E. LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE(64) Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1 peaks tasakaalustava tollimaksu summa olema tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummast väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tehtava kahju kõrvaldamiseks. Esialgsel uurimise käigus kehtestati kahju kõrvaldamist võimaldav hinnatase, mis on 44,3%, mis on suurem kui taotluse esitaja suhtes kehtestatud subsiidiumimäär.(65) Läbivaatamisega seotud uuringu tulemuste põhjal otsustati, et vaatlusaluse toote suhtes, mida toodab ja ekspordib ühendusse taotluse esitaja, tuleks kohaldada tasakaalustavat tollimaksu tasemel, mis vastab kõnealuse äriühingu jaoks kehtestatud subsiidiumide individuaalsetele summadele, s.o 13,9%. Kuna nõukogu määrusega (EÜ) nr 2603/2000 kehtestatud tollimaks on koguseline tollimaks tonni kohta, siis tuleb eespool nimetatud taotluse esitaja tollimaks muuta samuti koguseliseks tollimaksuks, mis on 106,5 eurot tonni kohta.(66) Nõukogu määrust (EMÜ) nr 2603/2000 tuleks vastavalt muuta.F. KOHUSTUSED(67) Taotluse esitaja tegi ettepaneku hinnakohustuse võtmiseks vaatlusaluse toote ekspordi suhtes ühendusse vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1.(68) Pärast sellise ettepaneku kontrollimist leidis komisjon, et kõnealune kohustus on vastuvõetav, sest see kõrvaldaks subsideerimise kahjustava mõju. Veel enam, regulaarsed ja üksikasjalikud aruanded, mida taotluse esitaja kohustus esitama, võimaldavad komisjonil teostada tõhusat järelevalvet. Kõnealuse toote iseloom ja taotluse esitaja müügistruktuur on sellised, et komisjoni arvates ei ole kohustusest kõrvalehoidmine tõenäoline.(69) Kohustuste tõhusa järgimise ja järelevalve tagamine eeldab, et kohustusele vastava vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et asjaomase liikmesriigi tollile esitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2603/2000 lisas loetletud teavet sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on väljastanud taotluse esitaja. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane tasakaalustava tollimaksu määr, et tagada kohustuste tõhus täitmine.(70) Kohustuste rikkumise või kohustustest loobumise puhul võib kohaldada tasakaalustavat tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 13 lõigetele 9 ja 10.G. MEETMETE TEATAVAKSTEGEMINE JA KEHTIVUSAEG(71) Taotluse esitajat ja India valitsust teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel sooviti teha ettepanek nõukogu määruse nr 2603/2000 muutmiseks, ning neile anti võimalus arvamust avaldada. Arvamust avaldas ainult taotluse esitaja, eriti EOUS asjus, kuid neile seisukohtadele on vastatud osa 2.1.1 punkti d vastavates järeldustes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 2603/2000 artikli 1 lõikes 3 esitatud tabelisse lisatakse järgmine India tootja:South Asian Petrochem Limited | 106,5 | A585 |Artikkel 2Nõukogu määruse (EÜ) nr 2603/2000 artikli 2 lõikes 3 esitatud tabelisse (imporditud tooted, millele on lisatud kinnitusarve) lisatakse järgmine:South Asian Petrochem Limited | India | A585 |Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 288, 21.10.97, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] ELT C […], […], lk […].[3] EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 822/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 3).[4] ELT C 8, 12.1.2005, lk 2.[5] India kaubandus- ja tööstusministeeriumi teadaanne nr 1/2002-07, 31.3.2002.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0442

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), eesmärgiga kehtestada koolidele puuvilja jagamise kava {SEK(2008) 2225} {SEK(2008) 2226}  /* KOM/2008/0442 lõplik - CNS 2008/0146 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel,KOM(2008) 442/42008/xxxx (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), eesmärgiga kehtestada koolidele puuvilja jagamise kava( esitanud komisjon){SEK(2008) 2225}{SEK(2008) 2226}SELETUSKIRINõukogu määrusega (EÜ) nr 1182/2007, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad, on ette nähtud laiaulatuslik puu- ja köögiviljasektori reform, mille eesmärk oli suurendada kõnealuse sektori konkurentsivõimet ja turule orienteeritust ning viia see kooskõlla ülejäänud reformitud ühise põllumajanduspoliitikaga. Üks reformitud korralduse peamine eesmärk on suurendada puu- ja köögiviljade tarbimist.Asutamislepingu artiklis 33 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude stabiliseerimist ja varude kättesaadavust ning mõistlike tarbijahindade tagamist. Koolidele puuvilja jagamise kava raames antav ühenduse toetus puu- ja köögiviljade ning banaanitoodete jagamiseks õpilastele haridusasutustes on kooskõlas nende eesmärkidega. Lisaks sellele peaks kava õpetama noori tarbijaid hindama puu- ja köögivilju.Eespool toodut silmas pidades on ühenduse tasandil koolidele puu- ja köögivilja jagamise kava üldeesmärk näha ette strateegia ja rahastada liikmesriikide algatuste raamistikku, mis on suunatud sellele, et suurendada puu- ja köögivilja osakaalu laste toiduvalikus ajal, mil nende toitumisharjumused on kujunemisjärgus. See oleks investeering tulevikku, mis aitaks ennetada või vähendada kehvast toitumisest tingitud tervishoiukulusid. Lisaks soodustaks see puu- ja köögiviljade tarbimist, mis omakorda aitaks kaasa ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamisele.Kuna rasvumine on tihti seotud sotsiaalselt tõrjutud rühmadega, oleks koolidele puuvilja jagamise kaval ka positiivne sotsiaalne mõju, vähendades tervisega seotud ebavõrdsust.Puu- ja köögiviljade tähtsust tervisliku toitumise seisukohast propageeritakse ka komisjoni valges raamatus „Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia”, kus rõhutatakse vajadust ühise Euroopa tasandil tegutsemise järele ning pööratakse tähelepanu rollile, mis ühisel põllumajanduspoliitikal võiks olla eurooplaste toitumisharjumuste kujundamisel, eelkõige rasvumise ja ülekaalu vastu võitlemisel. Selles sedastatakse, et puuviljade koolidesse tarnimise algatus oleks samm õiges suunas. Sellega seoses on asutamislepingu artikli 152 lõikega 1 ette nähtud, et „kogu ühenduse poliitika ja tegevuse määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse”.Ühise turukorralduse raames elluviidavat puu- ja köögiviljasektori reformi heaks kiites deklareeris nõukogu: „Pidades silmas hiljuti avaldatud komisjoni valges raamatus […] rõhutatud asjaolu, et koolilaste hulgas on rasvumine märkimisväärselt suurenenud, kutsub nõukogu komisjoni esitama võimalikult kiiresti ettepanekut koolide puuviljaprogrammi kohta, lähtudes sellega kaasneva kasu, selle teostatavuse ning kaasnevate halduskulude mõjuhinnangust .”Oma aruandes ELi 2008. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta rõhutas Euroopa Parlament „ veel kord oma tõsist pühendumust nõuetekohase eelarvelise toetuse eraldamisele koolide puu- ja köögivilja tarbeks […] avaldab hämmastust, et nõukogu ei täitnud nende küsimustega seoses oma poliitilisi kohustusi luua õigusliku aluse kehtestamiseni uus rida ja reserv eelarves ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks vastavasisulise õigusloome ettepaneku, nagu sätestati 2007. aasta juuni põllumajandusnõukogu järeldustes .”Lähtuvalt kohustusest tagada parem õigusloome, hindas komisjon koolidele puuvilja jagamise kava nelja võimalust: senise olukorra säilitamine, mis ei too kaasa ühenduse lisameetmeid; võrgustikutöö, mis seisneb kogemuste jagamises ja oskusteabe vahetamises ning teabes ja teavitamismeetmetes; toetavad algatused, mis hõlmavad algatusi, mida viiakse ellu puu- ja köögiviljade tarbimise edendamiseks koolides, kuid mis ei hõlma toodete jagamist ELi vahendite abil; ajendavad algatused, millega luuakse ühtne ja paindlik ELi raamistik toodete jagamiseks õpilastele, seireks ja hindamiseks ning täiendavate meetmete võtmiseks. Mõjuhinnangus järeldati, et soovitud eesmärkide saavutamiseks on kõige sobivamaks võimaluseks ajendavad algatused (4. võimalus).Seda arvesse võttes teeb komisjon ettepaneku kehtestada koolidele puuvilja jagamise kava, mis ühendab maksimaalse tulemuse saavutamiseks kolme üksteist toetavat võimalust. See koosneks järgmistest elementidest:-  puu- ja köögiviljade tasuta jagamine koolides (ajendavate algatuste osana). Ühenduse toetusest tuleks kaasrahastada puu- ja köögiviljade jagamist 6–10aastastele õpilastele haridusasutustes (koolid), sellega seotud logistikat ning seiret ja hindamist. Seepärast tehakse ettepanek eraldada eelarvest nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 I jaotise alusel kokku 90 miljonit eurot. See võimaldaks pikendada mõnes liikmesriigis rakendatavat koolidele puuvilja jagamise kava ning kehtestada programmid nendes liikmesriikides, kus need enamasti piiratud eelarvevahendite tõttu puuduvad.Ühenduse kaasrahastamise määr oleks 50 % ning lähenemispiirkondades 75 %;-  täiendavad meetmed. Liikmesriikide kohustus töötada riiklikul või piirkondlikul tasandil välja strateegia koos tervishoiu- ja haridusasutustega ning koostöös tööstusharu ja huvitatud sidusrühmadega. Strateegias tuleks ette näha viis, kuidas koolidele puuviljade jagamise kava kõige paremini rakendada ja koolide õppekavadega sobitada. Rakendamine hõlmab ka kohustust rõhutada ELi kaasatust Täiendavaid meetmeid rahastataks peamiselt riiklikest vahenditest;-  võrgustikutöö. Eesmärk on motiveerida teabe ja teadmiste vahetamist koolidele puuvilja jagamise kavas osalevate isikute vahel ning suurendada üldsuse teadlikkust (nagu on kirjeldatud 2. võimaluses – võrgustikutöö). Selleks tuleks eraldada 1,3 miljonit eurot;-  põllumajandustoodete edendamine . Seda võiks toetada ELi põllumajandustoodete edendamise algatuse raames (nagu on kirjeldatud 3. võimaluses – toetavad algatused). Seda raamistikku võiksid liikmesriigid kasutada eelkõige vajalike lisameetmete võtmiseks, mille eesmärk oleks tõsta teadlikkust puu- ja köögiviljade tarbimise kasulikkusest. Hiljutise puu- ja köögiviljasektori reformiga suurendati kõnealuste toodete edendamiseks ettenähtud eelarvet 6 miljoni euro võrra;-  seire ja hindamine . Selleks et saada mitmesugustes eri vormides esineva koolidele puuvilja jagamise kava tõhususe kohta tehtavate uuringute ning parimate tavade jagamise jaoks usaldusväärseid andmeid, peaks ELi kava sisaldama ka seiret ja hindamist.Seega sisaldaksid kõik kavad kolme elementi:-  tasuta puu- (ja/või köögiviljade) jagamist haridusasutustes (koolid),-  täiendavaid meetmeid,-  seiret ja hindamist.Käesolevale ettepanekule on lisatud mõjuhinnang, mille on koostanud talitustevaheline töörühm, et tagada kooskõla asjaomaste ühenduse tegevuspõhimõtete vahel.2008/xxxx (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), eesmärgiga kehtestada koolidele puuvilja jagamise kavaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[1]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1182/2007[2], millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad, on ette nähtud laiaulatuslik puu- ja köögiviljasektori reform, mille eesmärk oli suurendada kõnealuse sektori konkurentsivõimet ja turule orienteeritust ning viia see kooskõlla ülejäänud reformitud ühise põllumajanduspoliitikaga. Üks reformitud korralduse peamistest eesmärkidest on suurendada puu- ja köögiviljade tarbimist.2.  Asutamislepingu artiklis 33 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude stabiliseerimist ja varude kättesaadavust ning mõistlike tarbijahindade tagamist. Koolidele puuvilja jagamise kava raames antav ühenduse toetus puu- ja köögiviljade ning banaanitoodete jagamiseks õpilastele haridusasutustes on kooskõlas nende eesmärkidega. Peale selle peaks kava õpetama noori tarbijaid hindama puu- ja köögivilju ning soodustama seega nende tarbimist tulevikus, suurendades seeläbi põllumajanduses saadavaid tulusid, mis on samuti üks ühise põllumajanduspoliitika eesmärke. Lisaks sellele võimaldab asutamislepingu artikli 35 lõige b võtta ühise põllumajanduspoliitika raames teatavate toodete tarbimise edendamiseks ühismeetmeid, näiteks koolidele puuvilja jagamise kava.3.  Peale selle on asutamislepingu artikli 152 lõikega 1 ette nähtud, et „kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse”. Koolidele puuvilja jagamise kavast tuleneva ilmse kasu võiks integreerida ühise põllumajanduspoliitika rakendamisse.4.  Sellega seoses on puu- ja köögiviljade tähtsust tervisliku toitumise seisukohast propageeritud ka komisjoni valges raamatus „Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia”, kus rõhutatakse vajadust ühise Euroopa tasandil tegutsemise järele ning pööratakse tähelepanu rollile, mis ühisel põllumajanduspoliitikal võiks olla eurooplaste toitumisharjumuste kujundamisel, eelkõige rasvumise ja ülekaalu vastu võitlemisel. Selles sedastatakse, et koolidele puuvilja jagamise kava oleks samm õiges suunas.5.  Määrust (EÜ) nr 1182/2007 vastu võttes deklareeris nõukogu: „Pidades silmas hiljuti avaldatud komisjoni valges raamatus […] rõhutatud asjaolu, et koolilaste hulgas on rasvumine märkimisväärselt suurenenud, kutsub nõukogu komisjoni esitama võimalikult kiiresti ettepanekut koolide puuviljaprogrammi kohta, lähtudes sellega kaasneva kasu, selle teostatavuse ning kaasnevate halduskulude mõjuhinnangust.”6.  Seega peaks ühendus kaasrahastama teatavate puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodete jagamist õpilastele haridusasutustes ning aitama kanda ka teatavaid logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulusid. Komisjon peaks kehtestama kava rakendamise tingimused.7.  Selleks et tagada koolidele puuvilja jagamise kava nõuetekohane rakendamine, peaksid kavast huvitatud liikmesriigid töötama eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja strateegia. Samuti peaksid nad ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed.8.  Selleks et mitte piirata sarnaste riiklike meetmete üldist mõju, tuleks liikmesriikidel lubada toodete tarnimiseks ja sellega seotud kulude katmiseks anda ka riiklikku lisatoetust ning täiendavad meetmed ja koolidele puuvilja jagamise kava ei tohiks piirata ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist. Ühenduse kava tegeliku mõju tagamiseks, ei tohiks see siiski asendada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade praegusi rahalisi vahendeid.9.  Eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada ühenduse toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja kaasrahastamise ülemmäär ning kava jaoks antav ühenduse rahaline toetus tuleks lisada meetmete loetellu, mida võib rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist, nagu on sätestatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005[3] (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artikli 3 lõikes 1.10.  Selleks et anda aega kava sujuva rakendamise jaoks, tuleks seda kohaldada alates 2009/2010. õppeaastast. Seda käsitlev aruanne tuleks esitada kolme aasta pärast.11.  Et suurendada kava tõhusust, peaks ühendusel olema võimalik rahastada nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 3/2008[4] (põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides) raames ka koolidele puuvilja jagamise kava ja selle eesmärkide üldsusele tutvustamiseks rakendatavaid teavitamis-, seire- ja hindamismeetmeid ning sellega seotud võrgustikumeetmeid, ilma et see piiraks tema kaasrahastamise õigust, ning vajalikke täiendavaid meetmeid teadlikkuse tõstmiseks puu- ja köögiviljade tarbimise tervislikkusest.12.  Määruse (EÜ) nr 1182/2007 sätted on lisatud määrusesse (EÜ) nr 1234/2007[5], mida kohaldatakse alates 1. juulist 2008 määrusega (EÜ) nr 361/2008[6].13.  Seepärast tuleks määruseid (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 1234/2007 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 1290/2005 muutmineMääruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikesse 1 lisatakse punkt f:„f) nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007(*) artikli 103ga lõikes 1 osutatud koolidele puuvilja jagamise kavale antav ühenduse rahaline toetus(*) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”Artikkel 2 Määruse (EÜ) nr 1234/2007 muutmineMäärust (EÜ) nr 1234/2007 muudetakse järgmiselt:1) II osa I jaotise IV peatüki IVa jagu muudetakse järgmiselt:a) pärast artiklit 103g lisatakse IIa alajagu:„II a ALAJAGU KOOLIDELE PUUVILJA JAGAMISE KAVAARTIKKEL 103GA Õpilastele puu- ja köögiviljade ning banaanitoodete jagamiseks antav toetus1. Komisjoni kindlaksmääratud tingimustel antakse alates 2009/2010. õppeaastast ühenduse toetust komisjoni poolt kindlaksmääratavate puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodete jagamiseks õpilastele haridusasutustes; toetust võib anda ka teatavate logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulude katmiseks.2. Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia. Samuti peaksid nad ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed.3. Lõikes 1 osutatud ühenduse toetus:a) ei ületa 90 miljonit eurot õppeaasta kohta,b) ei ületa 50 % lõikes 1 osutatud tarnimise ning sellega seotud kuludest ega 75 % kõnealustest kuludest piirkondades, mis on lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikud,c) hõlmab ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid, ningd) seda ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade praeguste rahaliste vahendite asendamiseks.Lähenemiseesmärk tähendab Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi reguleerivate ühenduse õigusaktide kohaselt vähim arenenud liikmesriikidele ja piirkondadele ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 kehtestatud tegevuseesmärke.4. Lisaks ühenduse toetusele võivad liikmesriigid lõikes 1 osutatud toodete tarnimiseks ja sellega seotud kulude kandmiseks anda ka riiklikku toetust. Nad võivad anda riiklikku toetust ka lõikes 2 osutatud täiendavate meetmete rahastamiseks.5. Koolidele puuvilja jagamise ühenduse kava ei piira ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist.6. Ühendus võib määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 5 alusel rahastada ka koolidele puuvilja jagamise kavaga seotud teavitamis-, seire- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust, ning võrgustiku loomise meetmeid.”;b) pärast artiklit 103h lisatakse järgmine pealkiri:„III alajaotusMenetlussätted”C) ARTIKLISSE 103H LISATAKSE JÄRGMINE PUNKT:„f) artiklis 103ga osutatud koolidele puuvilja jagamise kava käsitlevad sätted, sealhulgas asjaomaste toodete loetelu, toetuste jagamine liikmesriikide vahel, finantsjuhtimine ja eelarvevahendite haldamine ja seotud kulud, riiklikud strateegiad, täiendavad meetmed ning teavitamis-, seire-, hindamis- ja võrgustikumeetmed.”2) Artikli 180 teises lõigus lisatakse pärast numbrit „103e” number „103ga”.3) Artiklile 184 lisatakse lõige 6:„6) enne 31. augustit 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikliga 103ga ettenähtud koolidele puuvilja jagamise kava rakendamise kohta, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud. Aruanne peaks eelkõige kajastama seda, kuidas on kõnealune kava soodustanud liikmesriikides tõhusa koolidele puuvilja jagamise kava kasutuselevõtmist ja kuidas see on mõjutanud laste toitumisharjumusi.”Artikkel 3 JõustumineKäesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS |1. | EELARVERUBRIIK: 05 02 08 12 (uus loodav eelarverida) 05 08 09 | ASSIGNEERINGUD: – p.m. (2008) 2 miljonit eurot (EEP 2009) |2. | PEALKIRI: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), eesmärgiga kehtestada koolidele puuvilja jagamise kava |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Asutamislepingu artiklid 36 ja 37 |4. | EESMÄRGID: Tarnida puu- ja köögivilju ning banaanitooteid haridusasutustesse, mis edendab nende tarbimist tulevikus ning aitab stabiliseerida turgusid. |5. | FINANTSMÕJU | 12-KUULINE PERIOOD (miljonites eurodes) | JOOKSEV EELARVE-AASTA 2008 (miljonites eurodes) | JÄRGMINE EELARVE-AASTA 2009 (miljonites eurodes) |5.0 | KULUD – EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) – RIIGIASUTUSED – MUUD | +91,3 | – | – |5.1 | TULUD – EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) – RIIKLIKUD | – | – | – |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | +91,3 | +91,3 | +91,3 | +90,3 |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | – | – | – | – |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: – |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |6.3 | KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? | JAH EI |MÄRKUSED: 1) Toodete tarnimine 90 miljonit eurot 2) Võrgustikutöö 2010 – 2011 – 2012 = 1 miljon eurot + kord aastas peetav konverents (igal aastal) = 0,3 miljonit eurot |[1] ELT C …, …, lk ….[2] ELT L 273, 17.10.2007, lk 1.[3] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1437/2007 (ELT L 322, 7.12.2007, lk 1).[4] ELT L 3, 5.1.2008, lk 1.[5] ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr …/2008 (ELT L …, ….2008, lk …).[6] ELT L 121, 7.5.2008, lk 1.