Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0597

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse Prantsusmaal vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada mootorikütusele erinevat maksumäära  /* KOM/2004/0597 lõplik */

	Brüssel 14.9.2004KOM(2004) 597 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Prantsusmaal vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada mootorikütusele erinevat maksumäära(komisjoni esitatud)SELETUSKIRITAOTLUSE ESITAMINEPrantsuse võimud saatsid komisjonile 16. juunil 2004 vastavalt nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi nr 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduseraamistik)[1], artiklile 19 kirja, milles taotlesid luba kohaldada diislikütuse ja pliivaba bensiini puhul erinevat maksumäära ning seda riigireformi raames, mis hõlmab eelkõige teatavate konkreetsete keskvõimu volituste üleminekut kohalikule tasandile.Taotluse üldraamistikPrantsuse valitsus on jõudnud siiani riiklikul tasemel toimunud tegevuse detsentraliseerimise uue etapini. Põhiseaduse ülevaatamine märtsis 2003 andis raamistiku riigi pädevuses oleva tegevuse ülekandmiseks haldusterritoriaalsetele üksustele (kommuunid, departemangud, regioonid) ja katsetuste läbiviimiseks nende üksuste poolt.Pädevuse ülekandmisega kaasnevad seaduse järgi ka vastavad rahastamisvahendid. Neis raames langetas Prantsuse valitsus pärast põhjalikku uurimist valiku naftatoodete riigimaksule (TIPP – Taxe Intérieure sur les Produits Pétroliers; tegemist on aktsiisimaksuga). Rakendatakse kaht erinevat teineteist täiendavat meedet.Ühelt poolt kantakse osa praegu kõige enam kasutatavate mootorikütuste (diislikütus ja pliivaba bensiin) pealt saadavast riiklikust aktsiisist üle regioonidele. Summa oleks igas regioonis sama ja iga regiooni vahendid sõltuksid tema territooriumil reaalselt toimunud mootorikütuse tarbimisest. Maksustamise ülekandmine sõltub osaliselt ülekantava pädevuse tasemest ja regioonide hetkeolukorrast seoses pädevusega, mis neile on antud. Eesmärgiks on tagada parema kvaliteediga ja odavam avalik teenus tänu kohalikule juhtimisele ja subsidiaarsuspõhimõtte rakendamisele.Teiselt poolt: selleks, et viia menetlus vastavusse regioonide praeguste erinevate majanduslike situatsioonidega, antakse regionaalnõukogudele (kohalikud omavalitsused) volitus otsustada oma territooriumil tarbitava mootorikütuse aktsiisi langetamise üle. Erandi tegemise taotluse objektiks on ainult TIPPi piirkondliku erinevuse võimalus. Piirkondlik muutmine võimaldab pädevuse ülekandmise paremat ellurakendamist ja kohandamist iga regiooni eripära ja vajadustega ning sealsete elanike ootustega. Meede vastab regioonide sotsiaal-majandusliku olukorra objektiivsetele erinevustele. Neid erinevusi on võimalik kindlaks teha läbi erinevate näitajate. Näiteks suurima ja väikseima maksutulu erinevuse (42,3 eurot elaniku kohta) ja maksukoormuse erinevuse (0,79 riikliku keskmise kohta, mis on 1) järgi on võimalik mõõta vahesid kõige rikkamate ja kõige vaesemate regioonide vahel. 15 regioonis 22st on maksukoormuse indikaator riiklikust keskmisest suurem. Seega peavad need regioonid sama maksutulu kättesaamiseks elaniku kohta rakendama riiklikust keskmisest suuremat maksukoormust. Prantsusmaa regioonidel ei ole seega ühesugust manööverdamisruumi, et parandada elanikele antava teenuse kvaliteeti.Asjaomased maksukulud oleksid alates 2006. aastast alla 700 miljoni euro.Taotletava meetme mehhanismidTIPP-i piirkondliku vähendamise võimalus määrataks ajavahemikuks 1. jaanuar 2006 kuni 31. detsember 2011. Regionaalnõukogud võtaksid vähendamise summa vastu seadusega ettenähtud piires ja arvestades saadud erandit.Summa vähendamine ei ületaks 3,54 eurot hektoliitri kohta pliivaba bensiini puhul ja 2,30 eurot hektoliitri kohta diislikütuse puhul ning seda kogu erandi kestuse jooksul. Aktsiisimaks enne summa langetamist oleks 60,69 eurot hektoliitri kohta pliivaba bensiini puhul ja 42,84 eurot hektoliitri kohta diislikütuse puhul, kuid need kaks maksumäära võivad aja jooksul muutuda. Maksustamise tase pärast summa alandamist ei oleks kunagi väiksem kui direktiiviga 2003/96/EÜ sätestatud ühenduse madalaimad maksustamistasemed.Vähendamine ei kehtiks kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse kohta.Kontrollmeetmed ja kõnesolevate toodete ringlusDiislikütuse ja pliivaba bensiini aktsiisi sissenõudmine ja kontroll jääb riigi pädevusse vaatamata regioonide poolt vastuvõetud vähendamistele.Toodete ringlus toimuks tasutud maksude režiimil – mootorikütus maksustatakse selle kasutusselaskmise käigus selles regioonis kehtiva aktsiisimaksuga, kus see tarbijale väljastatakse.Seoses pettuseriskiga (tarne kõrvalesuunamine selleks, et saada kasu maksude vahest kahes erinevas regioonis) tagatakse tarneketi jälgimine nii, et erinevad kaubasaajad identifitseeritakse eelnevalt tarnijate poolt ja vastav teave edastatakse tollile. Riskianalüüs annab alust jagada kaubasaajad kolme kategooriasse: lõpptarbijad, kellel on ladustamise võimalus, tanklad ja maksustatud mootorikütuse turustajad. Selleks, et lihtsustada nende turustajate tuvastamist, kes turustavad mootorikütust mitmes regioonis, väljastab toll neile eraldi vastava loa. Tarnijatel tuleks seegavaid küsida oma klientidelt-turustajatelt nimetatud luba ja teistelt klientidelt seda, millisesse kategooriasse nad kuuluvad: tanklad või lõpptarbijad.Maksustatud mootorikütuse riigisisese ringluse puhul oleks tollil võimalus kontrollida toote päritolu ja sihtregiooni. Kummalise marsruudi või seletamatult pikka aega kestnud teekonna puhul oleks tollil võimalik uurida, ega ei ole toimunud ümbersuunamist algselt deklareeritud sihtkohast.Kaubanduslikuks kasutuseks mõeldud diislikütus jääks meetme reguleerimisalast välja. Prantsuse või ühenduse maanteeveoettevõtted, kes vastavad kaubanduslikuks kasutuseks mõeldud diislikütuse osalise kompenseerimise tingimustele, maksaksid regioonist sõltumatult ühesugust maksu. Kavandatav süsteem jätaks alles praegu kehtiva kompensatsioonisüsteemi ning võimaldaks täielikult korvata regioonide poolt vastuvõetud maksuvähenduste mõju, vähendades kaubanduslikuks kasutuseks mõeldud diislikütuse eest makstava kompensatsiooni summat.Mõju siseturulePrantsuse võimude arvamuse kohaselt ei mõjutaks meede siseturu nõuetekohast toimimist just tänu sellele, et meetme reguleerimisala piirneb mittekaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud mootorikütusega. Lisaks on mittekaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud mootorikütuse müügihinna vahe turustusvõrkude vahel suurem kui ettenähtud muudatuse summa.Samuti ei oleks kavandatav maksude kärpimise meede käsitletav riigiabina, kuna maanteeveoettevõtted maksaksid kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse pealt ühesugust aktsiisimaksu, ükskõik millisest regioonist see kaubanduslikuks kasutuseks mõeldud diislikütus ostetakse.Pakutav meede ei tooks seega endaga kaasa konkurentsi moonutamist transpordisektoris ega mõjutaks ühendusesisest kaubandust.Komisjoni hinnangTaotluse eesmärk ja õiguslik alusKomisjon märgib esiteks, et Prantsusmaa projekti eesmärgiks on eelkõige aktsiisitulude ümberpaigutamine. Selline ümberpaigutamine ei tekita probleeme seoses ühenduse õigusega. Komisjon hindas Prantsusmaa taotlusega seotud meetme puhul ainult TIPPi vähendamist vastavalt Prantsusmaa halduspiirkondadele.Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendava aktsiisivabastuse või -vähenduse teatavatel poliitilistel kaalutlustel.Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 põhjal taotletava erandi läbivaatamine lähtub üldisest Euroopa Ühenduse poliitikale vastavuse analüüsist.Kohaldatavad maksumääradKomisjon nendib, et Prantsuse võimude poolt ettenähtud TIPPi vähendamise tagajärjel oleksid aktsiisimäärad Euroopa Ühenduses rakendatavast alammääradest suuremad. Komisjon ei saakski nõustuda, et vähendatud määrad oleksid alammääradest väiksemad.Määruse kestusKomisjon nendib, et meetme kestus on 6 aastat, mis on kooskõlas direktiivi nr 2003/96/EÜ artikliga 19.Maksumäära alus / konkurentsi moonutaminePärast põhjalikku uurimist leiab komisjon, et nii aktsiisimäärade väikese erinevuse tõttu piirkonniti kui ka hinnavahede tõttu turustusvõrkudes on liiklustiheduse piirkondliku kasvamise (ja seega keskkonnale kahjulike heitkoguste suurenemise) tõenäosus väga väike. Lisaks nendib komisjon, et regionaalse erinevuse juurutamisega samaaegselt maksude nominaalmäär suureneb, mis soodustab mootorikütuse tõhusamat kasutamist.Komisjon tegi kindlaks, et esitatud määrus toob endaga kaasa kaubanduslikuks kasutuseks mõeldud diislikütuse kompensatsioonisumma kahandamise diislikütuse regionaalse aktsiisimaksu vähendamise väärtuse võrra. Sellegipoolest tuleks seadusaktis täpsustada, et regionaalse vähendamise maksimumsumma pole suurem kui diislikütuse ja kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse maksumäärade vahe.Peaaegu kogu diislikütuse ja pliivaba bensiini kaubandus ühenduse piires toimib peatamismenetluse alusel. Prantsusmaa kavandatud erinevad piirkondlikud aktsiisimäärad ei mõjuta sellist ühenduse piires liikumist. Ettenähtud kontrollid selliste üksikute juhtumite puhul, kus kaubanduslikus ringluses olevatelt kaupadelt on maksud tasutud, pole diskrimineerivad ega tohiks kõnealuste kaupade ringluses ühenduse piires kaasa tuua reaalseid muutusi. Selliste tingimuste täitmisel ei tohiks piirkonniti erinevate aktsiisimäärade rakendamine kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist.Piirkonniti erineva aktsiisimäära rakendamise ranged raamid koos suurte hinnavahedega erinevates turustusvõrkudes tagavad, et aktsiisimäärade erinevused piirkonniti ei too kaasa konkurentsi moonutamist naftatoodete turul. Et kavandatud meedet ei kohaldata kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse puhul, siis on välistatud konkurentsi moonutamine isikute ja kaupade transpordi turul.Komisjon järeldas samuti, et piirkondlikud erinevused ei kujuta endast riigiabi.Poliitika spetsiifilised eesmärgidPärast Prantsusmaa esitatud teabe läbivaatamist leiab komisjon, et Prantsusmaal kavandatud detsentraliseerimine on osa haldussuutlikkuse tõstmise kavast avaliku teenistuse kvaliteedi parandamise ja kulude vähendamise kaudu. Seda haldussuutlikkuse tõstmise taotlust paistab kinnitavat Prantsusmaa detsentraliseerimisest saadud kogemus, mis võimaldas kohalikel võimukandjatel omandada haldusalaseid kogemusi. Lisaks on detsentraliseerimine rahvamajanduse kasvufaktor. Kohalike omavalitsuste kapitali kogumahutus põhivarasse on 2% Prantsusmaa sisemajanduse kogutoodangust, samas kui riigi oma on 0,5%. Seega on suhe üks neljale kohaliku avaliku sektori kasuks.Lisaks on taotletav meede regioonide jaoks lisaüleskutse parandada läbipaistvalt juhtimise kvaliteeti, arvestades sotsiaal-majanduslike olukordade erinevusi. Otsuse ettepanekus tuleb seega näha ette, et asjaomased vähendamised lähtuvad piirkondlikest majanduslikest tingimustest.Regionaliseerimine on osa subsidiaarsuspoliitikast, võimaldades paljudes valdkondades (ametikoolitus, majanduslik areng, tervishoid, haridus, infrastruktuuride haldamine, kultuur) otsuse vastuvõtmist sobival tasandil.Seoses sellega järeldab komisjon, et piirkondliku vähendamise taotlus vastab teatavatele poliitilistele kaalutlustele direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 tähenduses.Kontrolli ja liikumise eeskirjadPrantsuse võimude poolt väljatöötatud administratiivse jälgimise skeem järgib kontrolli ja liikumise eeskirju, mis on sätestatud direktiivis nr 2003/96/EÜ ja nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivis 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta.[2]OtsusKomisjon teeb nõukogule ettepaneku otsustada vastavalt nõukogu direktiivi nr 2003/96/EÜ artiklile 19, et Prantsusmaal lubatakse alates 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2011 kohaldada vähendatud maksumäärasid mootorikütusena kasutatava pliivaba bensiini ja diislikütuse puhul. Nimetatud vähendamise aluseks võib võtta halduspiirkonnad, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:-  vähendamine ei ole suurem kui 35,4 eurot 1000 liitri pliivaba bensiini kohta ega suurem kui 23,0 eurot 1000 liitri diislikütuse kohta,-  vähendamised ei ole suuremad kui diislikütuse ja kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse maksumäärade vahe,-  vähendamiste aluseks võetakse piirkonna objektiivsed sotsiaal-majanduslikud tingimused.Vähendatud määrad peavad olema kooskõlas direktiivis 2003/96/EÜ ettenähtud kohustustega, eelkõige artiklis 7 osutatud madalaima maksustamistasemega.Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 7 lõike 2 tähenduses mittekaubanduslikul eesmärgil kasutatav diislikütuse puhul ei saa seda vähendamist kasutada.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Prantsusmaal vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada mootorikütusele erinevat maksumääraEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik,[3] eriti selle artiklit 19,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:16. juuni 2004. aasta kirjas taotles Prantsusmaa luba kohaldada diislikütuse ja pliivaba bensiini puhul erinevat maksumäära ning seda riigireformi raames, mis hõlmab eelkõige teatavate konkreetsete keskvõimu volituste üleminekut kohalikule tasandile.Prantsusmaal kavandatud detsentraliseerimine on osa haldussuutlikkuse tõstmise kavast avaliku teenistuse kvaliteedi parandamise ja kulude vähendamise kaudu. Detsentraliseerimine on osa subsidiaarsuspoliitikast, mis võimaldab riigis mitmetes valdkondades otsustamist just selleks kõige sobilikumal tasandil. Piirkondlike erinevuste võimalikkus on piirkondadele täiendavaks motivatsiooniks parandada läbipaistvalt oma juhtimise kvaliteeti. Asjaomase vähendamise aluseks peaks olema piirkonna objektiivsed sotsiaal-majanduslikud tingimused.Tähtajatuid erandeid ei ole võimalik anda. Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikes 2 on sätestatud, et luba energiatoodete ja elektrienergia täiendava maksustamise vähendamiseks antakse kõige rohkem kuueks aastaks, kusjuures seda ajavahemikku saab pikendada.Nii aktsiisimäärade väikese erinevuse tõttu piirkonniti kui ka hinnavahede tõttu turustusvõrkudes on liiklustiheduse piirkondliku kasvamise (ja seega keskkonnale kahjulike heitkoguste suurenemise) tõenäosus väga väike. See on kooskõlas ka energeetikapoliitika nõuetega.Peaaegu kogu diislikütuse ja pliivaba bensiini kaubandus ühenduse piires toimib peatamismenetluse alusel. Prantsusmaa kavandatud erinevad piirkondlikud aktsiisimäärad ei mõjuta sellist ühenduse piires liikumist. Ettenähtud kontrollid selliste üksikute juhtumite puhul, kus kaubanduslikus ringluses olevatelt kaupadelt on maksud tasutud, pole diskrimineerivad, ega peaks, tingimusel et nende rakendamist kontrollitakse regulaarselt, tooma kõnealuste kaupade ringluses ühenduse piires kaasa reaalseid muutusi. Selliste tingimuste täitmisel ei tohiks piirkonniti erinevate aktsiisimäärade rakendamine kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist.Piirkonniti erineva aktsiisimäära rakendamiseks kehtestatud ranged raamid peaksid koos suurte hinnavahedega erinevates turustusvõrkudes võimaldama tagada, et aktsiisimäärade erinevused piirkonniti ei too kaasa konkurentsi moonutamist naftatoodete turul. Et kavandatud meedet ei kohaldata kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse puhul, siis on välistatud konkurentsi moonutamine isikute ja kaupade transpordi turul.Komisjon uurib regulaarselt vähendamisi ja vabastusi kontrollimaks, et need ei too ühelt poolt kaasa konkurentsi moonutamist ega takista siseturu nõuetekohast toimimist ja et need sobiksid teiselt poolt jätkuvalt kokku ühenduse keskkonnakaitse-, energeetika- ja transpordipoliitikaga.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 11. Prantsusmaal lubatakse kohaldada mootorikütusena kasutatava pliivaba bensiini ja diislikütuse puhul vähendatud maksumäära. Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 7 lõike 2 tähenduses kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse puhul kõnealust vähendamise võimalust ei kohaldata.2. Vähendamise aluseks võib võtta halduspiirkonnad, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:-  vähendamine ei ole suurem kui 35,4 eurot 1000 liitri pliivaba bensiini kohta ega suurem kui 23 eurot 1000 liitri diislikütuse kohta;-  vähendamised pole suuremad kui diislikütuse ja kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse maksumäärade vahe;-  vähendamiste aluseks võetakse piirkonna objektiivsed sotsiaal-majanduslikud tingimused.3. Vähendatud määrad peavad olema kooskõlas direktiivis 2003/96/EÜ ettenähtud kohustustega, eelkõige artiklis 7 osutatud madalaima maksustamistasemega.Artikkel 2Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2011.Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[1] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.[2] EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga nr 2000/47/EÜ (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 73).[3] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.6.2017
            COM(2017) 332 final
            2017/0135(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) Euroopa Liidu nimel alla kirjutamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Horvaatia Vabariigi ühinemisega laienes ka Euroopa Liidu tolliliit. Sellest tulenevalt oli Euroopa Liit Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade (GATT 1994 artikli XXIV lõige 6) alusel kohustatud alustama läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on läbirääkimisõigused Horvaatia loendite suhtes, et leppida kokku kompenseeriva kohanduse suuruses. Selline kohandamine on vajalik juhul, kui ELi-välise tollitariifirežiimi vastuvõtmise tulemusena ületavad tariifid taseme, millega liituv riik on ennast WTOs sidunud.

               15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 artikli XXIV lõike 6 alusel. Komisjon pidas läbirääkimisi nende WTO liikmesriikidega, kellel on läbirääkimisõigused erikontsessioonide tühistamiseks olukorras, kus Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemisel tuleb asjaomase riigi suhtes kehtiv loend tühistada.

               Uus-Meremaaga peetud läbirääkimiste tulemusena koostati kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „leping“) projekt, mis parafeeriti 18. mail 2017 Genfis. Seega teeb Euroopa Komisjon nõukogule ettepaneku anda luba lepingule alla kirjutamiseks.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas ELi tavaga ELi varasemate laienemiste puhul.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ettepanek põhineb ELi taval, mis on kooskõlas ELi välistegevusega ning tööstus- ja põllumajanduspoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 5 rahvusvahelistele lepingutele allakirjutamise puhul.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek tehakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e kohaselt liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Horvaatia kontsessioonide tühistamine avaldas Uus-Meremaale mõju. Sellega seotud kompenseerivad kohandused ei lähe kaugemale Uus-Meremaa õigustest. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalse kohtlemise põhimõttega.

               •Vahendi valik

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 ettenähtud nõukogu otsus, millega antakse luba lepingule alla kirjutada.

               3.KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Läbirääkimiste sisu ja edenemise küsimustes on nõukoguga (kaubanduspoliitika komiteega) korrapäraselt konsulteeritud. Euroopa Parlamenti (rahvusvahelise kaubanduse komisjoni) on teavitatud.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vt finantsselgitus.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku kirjutada Euroopa Liidu nimel alla kirjavahetuse vormis leping Uus-Meremaaga. Koos sellega esitatakse nõukogule eraldi ettepanek lepingu sõlmimise kohta.

               Lepingu tulemused on järgmised:

               lisada külmutatud veiseliha, külmutatud toidukõlbliku veiseliharupsi ELi tariifikvoodile 1 875 tonni (tariifiartikli numbrid 0202 ja 0206 29 91), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 54 875 tonni;

               lisada värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha ELi tariifikvoodi alusel Uus-Meremaale eraldatavale tariifikvoodile 135 tonni (rümba mass) (tariifiartikli number 0204), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %. Uus tariifikvoot on 228 389 tonni.

               Vastavalt ühise turukorralduse ühtse määruse (määrus (EL) nr 1308/2013) artikli 187 punktile a võtab komisjon vastu rakendusmäärused asjaomaste kvootide laiendamiseks ja haldamiseks.

               Need rakendusmeetmed koostatakse samal ajal käesoleva ettepanekuga.

               2017/0135 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) Euroopa Liidu nimel alla kirjutamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1.15. juulil 2013 andis nõukogu komisjonile loa alustada Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus läbirääkimisi teatavate Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) teiste liikmetega 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) artikli XXIV lõike 6 alusel.

               2.Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogus vastu võetud läbirääkimisjuhistele.

               3.Kõnealused läbirääkimised on lõpule viidud ning 18. mail 2017 parafeerisid Euroopa Liit ja Uus-Meremaa kirjavahetuse vormis lepingu, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus.

               4.Lepingule tuleks alla kirjutada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Antakse luba Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule (milles käsitletakse vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) liidu nimel alla kirjutamiseks, eeldusel et kõnealune leping
                  1
                sõlmitakse.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isikud, kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        KUUPÄEV:

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        Peatükk 12 – tollimaksud ja muud maksud

                        2.

                        PEALKIRI:

                        Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) Euroopa Liidu nimel alla kirjutamise kohta

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS:

                        Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artiklid 207 ja 218.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        Sõlmida kirjavahetuse vormis leping Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel.

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        JOOKSEV EELARVEAASTA (2017)
                           (miljonites eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA (2018)

                        (miljonites eurodes)

                        EELARVEAASTA 2019

                        (miljonites eurodes)

                        5.0

                        KULUD

                        -
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TAGASIMAKSED/SEKKUMISED)

                        -
                              RIIGIASUTUSED

                        -
                              MUUD

                           -

                           -

                           -

                        5.1

                        TULUD

                        -
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        -
                              RIIGISISESED

                        -

                        -

                        -

                        2017

                        2018

                        2019

                        5.0.1

                        KULUDE PROGNOOS

                        5.1.1

                        TULUDE PROGNOOS

                        -

                        -

                        -

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD: -

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        EI

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        EI

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        EI

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        EI

                        MÄRKUSED:

                     (1)
                  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.6.2017
            COM(2017) 332 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) Euroopa Liidu nimel alla kirjutamise kohta

               KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPING

               Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus

               A. Liidu kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku:

               Euroopa Liit lisab EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega:

               lisada külmutatud veiseliha, külmutatud toidukõlbliku veiseliharupsi ELi tariifikvoodile 1 875 tonni (tariifiartikli numbrid 0202 ja 0206 29 91), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 54 875 tonni;

               lisada värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha ELi tariifikvoodi alusel Uus-Meremaale eraldatavale tariifikvoodile 135 tonni (rümba mass) (tariifiartikli number 0204), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %. Uus-Meremaale eraldatud uus tariifikvoot on 228 389 tonni.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Uus-Meremaa üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teate kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui saaksite mulle kinnitada, kas Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus. Mul on au teha ettepanek, et kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus (üheskoos) Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.

               Lugupidamisega

               Euroopa Liidu nimel

               B. Uus-Meremaa kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au teatada, et sain kätte Teie ________ kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

               „Pärast läbirääkimisi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses Horvaatia Vabariigi loendi muutmisega selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus, teen järgmise ettepaneku:

               Euroopa Liit lisab EL 28 tolliterritooriumi loendisse EL 27 loendis sisalduvad kontsessioonid koos järgmiste muudatustega:

               lisada külmutatud veiseliha, külmutatud toidukõlbliku veiseliharupsi ELi tariifikvoodile 1 875 tonni (tariifiartikli numbrid 0202 ja 0206 29 91), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 20 %. Uus tariifikvoot on 54 875 tonni;

               lisada värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha ELi tariifikvoodi alusel Uus-Meremaale eraldatavale tariifikvoodile 135 tonni (rümba mass) (tariifiartikli number 0204), säilitades praeguse kvoodijärgse tariifi 0 %. Uus-Meremaale eraldatud uus tariifikvoot on 228 389 tonni.

               Lepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Uus-Meremaa üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14 päeva pärast viimase teate kättesaamise kuupäeva.

               Oleksin tänulik, kui saaksite mulle kinnitada, kas Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus. Mul on au teha ettepanek, et kui annate oma kinnituse, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus (üheskoos) Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.“

               Mul on hea meel Teile kinnitada, et minu valitsus on Teie kirja sisuga nõus.

               Uus-Meremaa nimel


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.9.2017
            COM(2017) 496 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohtaItaalia taotlus – EGF/2017/004 IT/Almaviva

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.9. mail 2017 esitas Itaalia taotluse EGF/2017/004 IT/Almaviva, et saada EGFilt rahalist toetust seoses töötajate koondamisega
                  2
                Itaalia ettevõtja Almaviva Contact SpA juures.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2017/004 IT/Almaviva

                        Liikmesriik

                        Itaalia

                        Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Lazio (ITI4)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        9. mai 2017

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        9. mai 2017

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        23. mai 2017

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        4. juuli 2017

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        26. september 2017

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Almaviva Contact Spa

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 82 (Büroohaldus, büroode ja muu äritegevuse abitegevused)

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        30. detsember 2016 – 30. aprill 2017

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        1 610

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        36

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        1 646

                        Rahastamisnõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        1 646

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        1 610

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        5 355 950

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        223 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        5 578 950

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        3 347 370

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Itaalia ametiasutused esitasid taotluse EGF/2017/004 IT/Almaviva 9. mail 2017, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Itaalia ametiasutustelt lisateavet 23. mail 2017. Lisateave esitati kuue nädala jooksul. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 26. septembril 2017.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja Almaviva Contact Spa (edaspidi „Almaviva“) koondas 1 646 töötajat. Kõnealune ettevõtja tegutseb majandussektoris, mis on liigitatud NACE Revision 2 osa 82 (Büroohaldus, büroode ja muu äritegevuse abitegevused) alla. Asjaomased koondamised leidsid aset Itaalia NUTS 2 tasandi piirkonnas Lazio (ITI4).

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Itaalia ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 30. detsembrist 2016 kuni 30. aprillini 2017.

               8.Vaatlusperioodil oli Almavivas koondamisi kokku 1610
                  6
               .

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Kõik vaatlusperioodil aset leidnud 1 610 koondamist on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise kuupäevast või selle kehtivuse lõppemisest.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 36 töötajat, kes koondati pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas
                  7
               .

               11.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on seega kokku 1 646.

               Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga

               12.Selleks, et selgitada, kuidas koondamised on seotud määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga, väidab Itaalia (osutades Itaalia parlamendi poolt Itaalia kõnekeskustes valitsevate töösuhete kohta tehtud uuringule
                  8
               ), et finants- ja majanduskriisi mõju ei tundu olevat vähendanud nõudlust ei turundusteenuste ega kaupade ja teenuste ostjatele pakutava toe järele, kuid see kriis mõjutas oluliselt nende teenuste tasustamist (hinnasurve), mis mõjutas negatiivselt kõnealuste teenuseosutajate kasumimarginaale. Kriisi tagajärjel tekkinud piirangud ja vajadus ratsionaliseerida kaupade ja teenuste omandamise kulusid viisid tihtipeale selleni, et lepingud sõlmiti võimalikult madalate hindade alusel. See mõjutas otseselt teenuseosutajate käivet, mis ajavahemikul 2011–2016 pidevalt vähenes. Kõnekeskuse teenuseid pakkuv sektor kinnitas kuvandit sektori madalast kasumlikkusest väitega, et sektor koges tegevuse brutomarginaali langust 2013. aasta 5,7 %-lt 3,8%-le 2014. aastal)
                  9
               . Samal ajavahemikul langes ka aktsiakasum 9,4 % lt –6,3 %-le
                  10
               .

               13.Enamik kõnekeskuste töökohtadest on ettevõtjate juures, kes tegutsevad kolmandate isikute (ettevõtjad või riigiasutused) nimel. Seega sõltuvad need töökohad suurel määral sellest, kui suur on nõudlus kõnekeskuste teenuste järele ja milline on teenusepakkujate omavaheline konkurents. Kõnekeskuste teenust osutava sektori üks eripäradest on see, et kõige suurema osa tootmiskuludest (70–80 protsenti kogukuludest
                  11
               ) moodustavad teenust osutava personali tööjõukulud.

               14.Kuna tingimused halvenesid (kuulutati välja hankeid, et hindu alla lüüa, müük ja kasum vähenesid, teenuste hinnad langesid ja tekkis vajadus vähendada personalikulude osakaalu tootmise kogukuludest), oli asjaomases sektoris tegutsevate ettevõtjate poolseks lahenduseks sageli kas ümberasumine uude riiki, kus tööjõukulud on madalamad, tööjõukulude kärpimine või äritegevuse lõpetamine. Ajavahemikus 2009. aastast kuni 2014. aasta esimese kvartalini peatas äritegevuse kolmandik asjaomases sektoris tegutsevatest ettevõtjatest, suurem osa neist tegi seda maksejõuetusmenetlusega
                  12
               .

               15.Praeguseks on majandussektoris „Büroohaldus, büroode ja muu äritegevuse abitegevused“, kuhu kuulub kõnekeskuste tegevus, esitatud EGFi vahendite kasutuselevõtuks kaks taotlust, neist ühe puhul on toodud põhjenduseks kaubanduse globaliseerumine
                  13
                ning käesoleva taotluse puhul on põhjenduseks toodud üleilmne finants- ja majanduskriis.

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               16.Käesolevaid koondamisi põhjustanud sündmused on järgmised: kasumi vähenemine (Almaviva Rooma kõnekeskuse kasum langes 2015. aastaks 2011. aasta tasemega võrreldes üle 45 %); koosmõjus RSUga
                  14
                peetud läbirääkimiste negatiivsete tulemustega 2016. aastal (RSU lükkas tagasi kava, mille kohaselt Almaviva Rooma kõnekeskuse tööjõukulu tuleks viia vastavusse muude Itaalias asuvate kõnekeskuste tööjõukuludega, mida ajutiselt vähendati, ning mis tõid kaasa keskuste töö tõhususe suurenemise ja kasumi kasvu). Tulemuseks oli Roomas asuva kõnekeskuse sulgemine ja 1 646 töötaja koondamine.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               17.Almavivas toimunud koondamiste piirkondliku ja kohaliku (Lazio ja Rooma) konteksti puhul tuleb arvesse võtta, et massilised koondamised, käesoleval juhul 1 600 inimest, kellest enamik on naised, nõrgendavad piirkondlikku ja kohalikku majandust. Lisaks leidsid koondamised aset majanduskontekstis, kus majandus hakkas pärast majandus- ja finantskriisist tingitud suuri raskusi aegamisi elujõulisemaks muutuma, seda eriti viimasel kahel aastal (2014–2016). Majanduse taastumine ähvardab aga massiliste koondamiste tagajärjel seiskuda või katkeda, olgu siis põhjuseks äritegevuse üleviimine ELi mittekuuluvatesse riikidesse või mõni muu tegur, näiteks praegusel juhul hindade allalöömine hangetega, teenuste hindade kärpimine jne. Seega on aktiivsete tööturu meetmete ja teenuste (nt EGFi poolt kaasrahastatavad meetmed ja teenused) kasutuselevõtt töötajate tööturule tagasitoomiseks väga tähtis.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               18.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 1 610. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        334

                        (20,7 %)

                        Naised:

                        1 276

                        (79,3 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        1 568

                        (97,4 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        42

                        (2,6 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        0

                        (0,0 %)

                        25–29aastased:

                        4

                        (0,2 %)

                        30–54aastased:

                        1 371

                        (85,2 %)

                        55–64aastased:

                        223

                        (13,9 %)

                        üle 64aastased:

                        12

                        (0,7 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               19.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               Meetmed, mille jaoks taotletakse EGFi kaasrahastamist on järgmised.

               –Individuaalne suunamine: meede hõlmab osalevate töötajate oskuste hindamist ja kutsesobivuse määramist ning sobiva tööturule tagasipöördumise võimaluse leidmist, samuti meetmetele registreerimist.

               –Tööotsimine: meede hõlmab aktiivset tööotsimist, sealhulgas kohalike ja piirkondlike töövõimaluste otsimist ning töökohtade ja tööotsijate kokkuviimist.

               –Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe: meetme raames pakutakse osalejatele kutseõpet, et töötajad saaksid omandada uue eriala või end täiendada, et nad saaksid teha tööd, mis aktiivse tööotsimise käigus kindlaks tehti.

               –Uue töökoha vautšer: meetme raames antakse tööotsijale teatav summa, mida saab kasutada aktiivsete tööturuteenuste jaoks akrediteeritud teenuseosutaja juures (riiklik või erasektori teenuseosutaja). Töötajale uue töö leidmisest olenevalt võib vautšeri väärtus olla vahemikus 500–5 000 eurot. Teenuseosutajale tasutakse töötajast ja sõlmitud töölepingu liigist lähtuvalt 500 kuni 2 500 eurot vähemalt kuue kuu pikkuse tähtajalise töölepingu korral ja 1 000 kuni 5 000 eurot püsilepingu korral. Kui aga koondatud töötaja jaoks jääb lahendus leidmata, saab teenuseosutaja osaleja pealt kindla summa, mis vastab teenuse maksumusele. Teenuse maksumus ei tohi ületada 106,5 eurot.

               –Toetus ettevõtluse alustamiseks: meetme raames pakutakse mitmesugust toetust koondatud töötajatele, kes kavatsevad oma ettevõtet luua.

               –Ettevõtluse alustamise toetus: oma ettevõtte asutavad töötajad saavad asutamiskulude katteks, varade soetamiseks ja jooksvateks kuludeks kuni 15 000 eurot.

               –Hooldust vajava isiku hooldajatele makstavad hüvitised on kuni 1 700 eurot. Meetmega kaetakse hoolduskohustustega (lapsed, eakad, puudega isikud jne) osalejate puhul lisanduvad kulud, et sellised osalejad saaks koolitusel käia või muudes meetmetes osaleda.

               –Transpordikulude hüvitamine: töötaja geograafilise liikuvuse toetamiseks juhul, kui töötaja leiab töö oma elukohast 80 km kaugusel või kaugemal asuvas ettevõttes, on esialgsete majutus- ja transpordikulude hüvitamiseks ette nähtud kuni 5 000 eurot.

               Meetmed, mida rahastatakse ESFi vahenditega või üksnes riiklike vahenditega, ning mida pakutakse lisaks EGFist kaasrahastatavatele teenustele on järgmised.

               –Arvelevõtmine: meetme raames tutvustatakse pakutavaid teenuseid, suunatakse leidma uut tööd ja võimaldatakse kasutada konkreetseid aktiivse tööotsimise vahendeid. See on esimene meede ja seda pakutakse kõigile osalejatele.

               –Üle 60-aastaste töötajate erinõustamine, sh sotsiaalset kasulikkust soodustavate teenuste ja pensionileminekut toetavate teenuste osutamine.

               –Töölevõtmise toetus
                  15
               : Ettevõtjad, kes võtavad tööle endise Almaviva töötaja, saavad 8 000 eurot, kui sõlmivad nendega täistööajaga püsilepingu. Osalise tööajaga lepingute korral arvutatakse toetuse summa proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt.

               20.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               21.Itaalia on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               22.Hinnangulised kogukulud on 5 578 950 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 5 355 950 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 223 000 eurot.

               23.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 3 347 370 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           16

                        Hinnangulised kogukulud
                        (eurodes)
                           17

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Individuaalne suunamine:
                           (Servizio di orientamento individuale)

                        1 610

                        70

                        112 700

                        Tööotsimine
                           (Scouting de la domanda)

                        650

                        105

                        68 250

                        Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe
                           (Formazione e riqualificazione professionale)

                        750

                        533

                        400 000

                        Uue töökoha vautšer
                           (Assegno di ricollocazione)

                        1 360

                        1 379

                        1 875 000

                        Toetus ettevõtluse alustamiseks
                           (Servizio di supporto all'auto-impiego)

                        110

                        2 909

                        320 000

                        Ettevõtluse alustamise toetus
                           (Incentivo per l'avvio di nuove imprese)

                        110

                        15 000

                        1 650 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        4 425 950

                        (82,6 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Hooldust vajava isiku hooldajatele makstavad hüvitised  (Misure di conciliazione)

                        400

                        1 700

                        680 000

                        Transpordikulude hüvitamine
                           (Indemnità per la mobilità territoriale)

                        50

                        5 000

                        250 000

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        930 000

                        (17,4 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistavad tegevused

                        –

                        15 000

                        2. Haldamine

                        –

                        115 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        40 500

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        52 500

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        223 000

                        (4,0 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        5 578 950

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        3 347 370

               24.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Itaalia on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               25.Itaalia kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               26.Itaalia ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 6. aprillil 2017
                  18
               . Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 6. aprillist 2017 kuni 9. maini 2019.

               27.Itaalia ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. märtsil 2017. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 1. märtsist 2017 kuni 9. novembrini 2019.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               28.Riikliku eel- või kaasrahastamise summad saadakse piirkondlikest vahenditest vastavalt seadusele nr 2017/185 (24.9.2016) ning ANPALi
                  19
                hallatavast kutseõppe fondist.

               29.Itaalia on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Töölevõtmise toetus, mida makstakse piirkondliku rakenduskava Lazio FSE 2014–2020 alusel võetava meetme raames, lisandub EGFi meetmepaketile, kuid ei ole selle osa.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               30.Itaalia märgib, et on loodud komitee (kuhu kuuluvad majandusarengu ministeerium (MiSE)
                  20
               , ANPAL, Lazio haldusüksus ja ametiühingud), kes töötab välja Almaviva endiste töötajate toetamise strateegia ja vastavad sekkumised. Esimene arutelu toimus 16. jaanuaril 2017 ja selles osalesid Lazio maakonna omavalituse ja ametiühingute esindajad. Järgmistel kohtumistel, täpsemalt 7. veebruari 2017. aasta kohtumisel koostati individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               31.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Itaalia on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab ANPAL järgmiselt: ANPALi IV osakond on korraldusasutus ja ANPALi VI osakond on sertifitseerimisasutus. Auditeerimisasutus on töö- ja sotsiaalpoliitika ministeeriumi (Ministero del lavoro e delle politiche sociali) peasekretäri haldusalasse kuuluv II osakond. Lazio maakonna omavalitus tegutseb korraldusasutuse vahendusasutusena.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               32.Itaalia on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –Almaviva Contact Spa, kes pärast koondamisi jätkab oma tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               33.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  21
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               34.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 3 347 370 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               35.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  22
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               36.Komisjon esitab koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 3 347 370 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               37.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  Itaalia taotlus – EGF/2017/004 IT/Almaviva

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  23
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  24
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  25
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)9. mail 2017 esitas Itaalia taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Itaalia ettevõtja Almaviva Contact SpA juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Itaalia taotluse alusel rahalist toetust summas 3 347 370 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 3 347 370 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]*.

                  26Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)
                  Vaatlusperioodil koondati Almavivas 1 627 töötajat. Hiljem pakuti aga 17 töötajale sama ettevõtja teises töötamiskeskuses uut töökohta. Neid 17 töötajat käesoleva taotlusega hõlmatud koondamiste arvu hulka ei loetud.

                     (7)
                  Viidatakse töötajatele, keda ei ole lubatud koondada (Decreto Legislativo 151/2001 art 54) ning kes koondatakse pärast sellise kaitseperioodi lõppemist.
                  https://www.cliclavoro.gov.it/Normative/Decreto_Legislativo_26_marzo_2001_n.151.pdf

                     (8)
                  Uuring „Rapporti di lavoro presso i call center presenti sul territorio italiano“.
                   (http://www.camera.it/leg17/824?tipo=C&anno=2014&mese=12&giorno=11&view=&commissione=11&pagina=#)

                     (9)
                  Asso contact –Assoziazione nazionale dei contact center in outsourcing. Aastakoosolek 2016.
                     http://www.assocontact.it/Documenti/VERBALI_ASSEMBLEE/02-Presentazione-Urbano-Granata_DATABANK-CERVED.pdf

                     (10)
                  Íbid.

                     (11)
                  Uuring „Rapporti di lavoro presso i call center presenti sul territorio italiano“. Op. cit.

                     (12)
                  Uuring „Rapporti di lavoro presso i call center presenti sul territorio italiano“. Op. cit.

                     (13)
                  EGF/2012/001 IE Talk Talk Broadband Services Ltd. COM(2012) 423.

                     (14)
                  Lühend RSU viitab Itaalia ühinenud ametiühingu esindusele. RSU on kollektiivne asutus, mis esindab kõiki töötajaid, kes töötavad samas avalik-õiguslikus või eraasutuses (sõltumata nende ametiühingusse kuulumisest).

                     (15)
                  Piirkondliku rakenduskava (Lazio ESF 2014–2020) meetmed.

                     (16)
                  Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks, nagu see on Itaalia esitatud taotluses.

                     (17)
                  Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (18)
                  Arvelevõtmine algas 9. märtsil 2017, kuid see on meede, mida EGFi kaasrahastamistaotlus ei puuduta. Individuaalse suunamise teenuseid, mis kuuluvad EGFi kaasrahastatavate teenuste hulka, hakati osutama 6. aprillil 2017.

                     (19)
                  Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL).

                     (20)
                  Ministero dello Sviluppo Economico (MiSE)

                     (21)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (22)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (23)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (24)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (25)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (26)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0480

Ettepanek : Nõukogu otsus komisjonipoolse Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute valdkonnas  /* KOM/2009/0480 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.9.2009KOM(2009) 480 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUSkomisjonipoolse Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute valdkonnasSELETUSKIRITeema: Komisjoni poolne Euroopa Aatomienergiaühenduse, keda esindab Euroopa Komisjon, ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise koostöölepingu sõlmimine tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute valdkonnas vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 teisele lõikele.Nõukogu kiitis 22. juulil 2008 heaks direktiivid, et komisjon peaks läbirääkimisi Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise koostöölepingu (edaspidi „leping”) üle tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute valdkonnas.Direktiivid põhinesid lepingu eelnõul, mida arutati teaduse ja tuumaküsimuste ühise töörühma tasandil enne, kui nõukogu direktiivid A taseme otsusena heaks kiitis. Lepingu eelnõus ei tehtud läbirääkimiste käigus ühtegi olulist muudatust.Euratomi tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute eriprogrammi nõuandekomitee toetas kavatsust sõlmida kõnealune leping.Euratomi puhul oleksid uue lepingu raames võimalikud järgmised koostöövormid, mis on:tehniliselt kooskõlas tuumasünteesienergia puhul oluliste teaduslike ja tehnoloogiliste eesmärkidega, mis on sätestatud nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011)[1];finantseerimise suhtes kooskõlas lähtesummaga, mis nähti tuumasünteesile ette sama 18. detsembri 2006. aasta otsusega;kooskõlas tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute teemavaldkonna teaduslike ja tehnoloogiliste eesmärkidega, mis on sätestatud nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses,[2] mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamise eriprogrammi.Kavandatud lepingul ei ole ühenduse eelarvele rahalisi tagajärgi, sest kõnealuse lepingu raames toimub koostöö valdkondades, mis on ELi programmide osad ning mida rahastatakse seepärast asjaomastest rahastamiskavadest (nt komisjoni ja liikmesriikide vahelised assotsiatsioonilepingud, töötajate liikuvuse kokkulepe ning muud rahastamiskavad, mis on ette nähtud ELis teadusuuringute läbiviimiseks tuumasünteesienergia valdkonnas).Komisjon peab sõlmima lepingu kooskõlas Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 teise lõiguga.Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks kooskõlas Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 teise lõiguga vastu lisatud nõukogu otsuse ettepaneku eelnõu, milles käsitletakse komisjonipoolset Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise koostöölepingu sõlmimist tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute valdkonnas.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSkomisjonipoolse Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute valdkonnasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Komisjon on vastavalt nõukogu 22. juuli 2008. aasta direktiividele pidanud läbirääkimisi Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise koostöölepingu sõlmimiseks tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute valdkonnas.(2) Komisjonipoolne lepingu sõlmimine tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelEuroopa Aatomienergiaühenduse nimel kiidetakse käesolevaga heaks komisjonipoolne Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise koostöölepingu sõlmimine tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute valdkonnas.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel, [….2009]Nõukogu nimeleesistujaLISAKOOSTÖÖLEPING EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENUDSE JA BRASIILIA LIITVABARIIGI VALITSUSE VAHEL TUUMASÜNTEESIENERGIA ALASTE TEADUSUURINGUTE VALDKONNASBrasiilia Liitvabariigi valitsus ja Euroopa Aatomienergiaühendus (EURATOM) (edaspidi „pooled”);arvestades, et 19. jaanuaril 2004 Brasiilia Liitvabariigi valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahel sõlmitud teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga kohustuvad pooled edendama koostööd teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas;soovides jätkata tuumasünteesienergia arendamise soodustamist võimaliku keskkonnaohutu, majanduslikult konkurentsivõimelise ning praktiliselt ammendamatu energiaallikana,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1EesmärkKäesoleva lepingu eesmärk on vastastikuse kasu alusel tugevdada pooltevahelist koostööd vastavate tuumasünteesi programmidega hõlmatud valdkondades, et arendada teaduslikku arusaamist tuumasünteesi energiasüsteemist ja tõsta sellega seotud tehnoloogilist suutlikkust.Artikkel IIKoostöövaldkonnadLepingu kohaselt on võimalikud koostöövaldkonnad:1.  tokamakid, sealhulgas praeguse põlvkonna suurprojektid ja järgmise põlvkonna projektidega seotud tegevused;2.  alternatiivid tokamakidele;3.  magnetvangistusega termotuumasünteesi tehnoloogia;4.  plasmateooria ja rakenduslik plasmafüüsika;5.  programmistrateegia ja kavad; ning6.  muud kirjalikult ühiselt kokkulepitud valdkonnad, juhul kui poolte vastavad programmid neid hõlmavad.Artikkel IIIKoostöövormid1. Käesoleva lepingu kohaselt on võimalikud (kuid mitte ainult) järgmised koostöövormid:7.  teadus- ja tehnikaalase tegevuse, ürituste, praktilise töö ja selle tulemustega, programmistrateegia ja kavadega seotud teabe vahetamine ja andmine, sh avalikustamisele mittekuuluva teabe vahetamine vastavalt artiklite VI ja VII tingimustele;8.  teadlaste, inseneride ja teiste spetsialistide vahetamine kokkulepitud ajaks, et osaleda katsetel, analüüside koostamisel, projekteerimisel ning muudes teadusuuringutes ja arendustegevuses vastavalt artiklile VIII;9.  seminaride ja muude kohtumiste korraldamine, et arutada artiklis II loetletud ja eelnevalt kokkulepitud valdkondi käsitletavaid teemasid ja vahetada teavet ning määratleda koostöö, mis oleks kasulik vastavalt artiklile V;10.  proovide, materjalide, seadmete (instrumentide ja nende osade) vahetamine ja hankimine eksperimentide läbiviimiseks, analüüsimiseks ja hinnangu andmiseks vastavalt artiklitele IX ja X;11.  ühisuuringute, -projektide või -katsete läbiviimine, sealhulgas nende ühine kavandamine, ettevalmistamine ja teostamine;12.  andmevahetuse korraldamine, sealhulgas andmete kaugtöötluse vahendid; ning13.  muude koostöö erivormide elluviimine vastavalt poolte ühisele kirjalikule kokkuleppele.2. Vastavalt vajadusele kooskõlastavad pooled lepingukohase tegevuse muude rahvusvaheliste tuumasünteesienergia alaste teadusuuringute ja arendustegevusega, et vähendada dubleerimist. Käesoleva lepingu tõlgendamine ei piira pooltevahelist olemasolevat või edaspidist koostöökorda.Artikkel IVKooskõlastuskomitee ja täitevsekretärid1. Pooled moodustavad kooskõlastuskomitee, et kooskõlastada ja juhtida käesoleva lepingu kohast tegevust. Kumbki pool nimetab võrdse arvu kooskõlastuskomitee liikmeid ning nimetab ühe oma määratud liikmetest delegatsiooni juhiks. Kooskõlastuskomitee tuleb kokku kord aastas vaheldumisi Brasiilia Liitvabariigis ja Euroopa Liidus või muul kokkulepitud ajal ja muus kokkulepitud kohas. Koosolekut juhatab vastuvõtva poole delegatsiooni juht.2. Kooskõlastuskomitee vaatab läbi käesoleva lepingu kohased tegevuskavad ja arengu ning kavandab, kooskõlastab ja kiidab heaks käesoleva lepingu raames tehtava tulevase koostöö, arvestades töö tehnilist väärtust ja taset, et tagada lepingu raames vastastikune ja üldine kasu.3. Kõik kooskõlastuskomitee otsused tehakse ühehäälselt.4. Kumbki pool nimetab korralduskomitee koosolekute vaheliseks ajaks täitevsekretäri, kes tegutseb vastava poole nimel kõikides käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvates koostööd käsitlevates küsimustes. Täitevsekretärid vastutavad koostöö jooksva korraldamise eest.Artikkel VRakendamine1. Kumbki pool määrab tegevuse rakendamiseks käesoleva lepingu raames asjaomased asutused.2. Juhul kui kooskõlastuskomitee kiidab koostöö heaks, kiidab ta vajaduse korral vastavalt käesolevale lepingule heaks ka projektikava.3. Igas projektikavas loetletakse projektide rakendamiseks määratud asutused ja koostöö rakendamise üksikasjalikud sätted, sealhulgas tehniline ulatus ja juhtimine, vastutus saastuse kõrvaldamise eest, avalikustamisele mittekuuluva teabe vahetamine, seadmete vahetamine, intellektuaalomandi haldus, kogukulud, kulude jagamine ja vajaduse korral nende graafik.Artikkel VITeabe kättesaadavus ja levitamine1. Vastavalt kehtivatele õigusnormidele ja käesoleva lepingu sätetele kohustub kumbki pool ja tema määratud isikud võimaldama teisele poolele ja tema määratud isikutele vaba juurdepääsu mis tahes tema käsutuses olevale teabele, mis on vajalik ühiste tegevuste elluviimiseks käesoleva lepingu raames.2. Pooled ja nende määratud isikud toetavad võimalikult laiaulatuslikku teabe levitamist, mida neil on õigus avaldada, olgu see ühiselt välja töötatud või levitatud või vahetatud vastavalt käesolevale lepingule, kaitstes seejuures avaldamisele mittekuuluvat teavet ja intellektuaalomandit, mis on loodud või kättesaadavaks tehtud käesoleva lepingu raames.3. Käesoleva lepingu kohaselt ühelt poolelt teisele edastatud teave on edastava poole arusaamise ja veendumuse kohaselt täpne, kuid edastav pool ei taga, et edastatud teave on vastuvõtva poole või kolmanda osalise jaoks kasutamiseks või rakendamiseks sobiv. Poolte ühiselt loodud teave on kummagi poole arusaamise ja veendumuse kohaselt täpne. Kumbki pool ei taga, et see sobib kummagi poole või kolmanda osalise jaoks kasutamiseks või rakendamiseks.Artikkel VIIIntellektuaalomandKäesoleva lepingu raames toimunud koostöö käigus loodud või hangitud intellektuaalomandi kaitsmisel või jaotamisel juhindutakse A lisas toodud sätetest, mis moodustavad lahutamatu osa käesolevast lepingust ning mida kohaldatakse kõigi tegevuste suhtes, mida sooritatakse vastavalt käesolevale lepingule.Artikkel VIIIPersonalivahetusVastavalt käesolevale lepingule kohaldatakse poolte ja nende määratud isikute vahelise personalivahetuse suhtes järgmisi sätteid:14.  kumbki pool kindlustab oskustega ja kogenud kvalifitseeritud personali valimise käesoleva lepingu kohaselt kavandatud tegevuse teostamiseks. Personalivahetus lepitakse eelnevalt kirjalikult poolte vahel kokku, osutades käesolevale lepingule, intellektuaalomandit käsitlevatele asjakohastele sätetele ja asjaomasele koostööle;15.  kumbki pool vastutab oma vahetuspersonali palga, kindlustuse ja lisatasude maksmise eest;16.  lähetav pool kannab sõidu- ja elamiskulud tema poolt lähetatud vahetuspersonali eest, kes peatub vastuvõtva poole asutuse juures, kui ei ole teisiti kokku lepitud;17.  vastuvõttev pool tagab teise poole vahetuspersonali (ja nende perekondade) nõuetekohase majutamise pooltele sobival vastastikusel alusel;18.  vastuvõttev pool tagab teise poole vahetuspersonalile igakülgse abi seoses haldusnõuetega (näiteks viisade taotlemine), vastavalt tema õigusnormidele;19.  kumbki pool tagab, et vahetuspersonal järgib töö- ja ohutuseeskirjade üldnõudeid, mis kehtivad vastuvõtvas asutuses;20.  kumbki pool võib omal kulul jälgida teise poole teostatavaid erikatseid ja analüüse artiklis II määratletud koostöövaldkondades. Kõnealune jälgimine võib toimuda personali külastustena, eeldusel et igal üksikul juhul on vastuvõttev pool andnud selleks nõusoleku.Artikkel IXSeadmete, proovide, materjalide ja varuosade vahetamineMõlemad pooled lepivad kokku, et seadmete, mõõteriistade, proovide, materjalide või vajalike varuosade (edaspidi „seadmed”) ühe poole poolt vahetamise, laenamise või tarnimise vajaduse korral kohaldatakse saadetise ja seadmete kasutamise suhtes järgmisi sätteid:21.  saadetist lähetav pool esitab esimesel võimalusel enda poolt saadetavate seadmete jms üksikasjaliku loetelu koos asjakohaste täpsustustega ning nende seadmete tehniliste ja informatiivsete dokumentidega;22.  lähetava poole tarnitud seadmed jms jäävad lähetava poole omandiks ja need tagastatakse need lähetanud poolele kooskõlastuskomitee poolt määratud kuupäeval, juhul kui artiklis V osutatud projektikavas ei ole teisiti kokku lepitud;23.  seadmed jms rakendatakse tööle nende vastuvõtja juures ainult vastavalt pooltevahelisele kokkuleppele; ning24.  vastuvõttev pool peab tagama seadmetele vajalikud ruumid ning elektri-, vee- ja gaasivarustuse ja muud vajalikud ressursid vastavalt pooltevahelise kokkuleppe tehnilistele tingimustele, mille on pooled kokku leppinud.Artikkel XÜldsätted1. Kumbki pool teostab omapoolsed käesoleva lepinguga ettenähtud tegevused vastavalt tema suhtes kehtivatele õigusnormidele ning tagab asjaomaste rahaliste vahendite olemasolu.2. Juhul kui pooled ei ole kooskõlastuskomitees kirjalikult teisiti kokku leppinud, tuleb kõik selle lepingu kohasest koostööst tulenevad kulud kanda need põhjustanud poolel.3. Kõik lepingu kehtivuse ajal tekkivad lepingu tõlgendamise ja rakendamisega seotud küsimused lahendatakse poolte kokkuleppel.4. EURATOMi puhul kohaldatakse käesolevat lepingut territooriumide suhtes, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut ning nende riikide territooriumide suhtes, mis osalevad EURATOMi tuumasünteesiprogrammis täiel määral osalevate kolmandate riikidena.Artikkel XILepingu kestus, muutmine ja lõpetamine1. Käesolev leping jõustub viimase kirjaliku teatise kuupäeval, milles pooled teatavad teineteisele, et nad on lepingu jõustumiseks vajalikud riigisisesed menetlused viinud lõpule ning need kehtivad viis (5) aastat ja neid pikendatakse automaatselt veel viieks (5) aastaks, juhul kui üks pooltest ei teavita teist poolt kirjalikult oma kavatsusest see leping lõpetada.2. Käesolevat lepingut võib muuta poolte kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad viimase kirjaliku teatise kuupäeval, milles pooled teatavad teineteisele, et nad on muudatuste jõustumiseks vajalikud vastavad riigisisesed menetlused lõpule viinud.3. Kõiki ühiseid jõupingutusi ja katseid, mida ei ole käesoleva lepingu lõpetamisel lõpule viidud, võib nende lõpetamiseni jätkata vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.4. Käesolevat lepingut ja mis tahes projektikava võib kumbki pool igal ajal lõpetada, teatades sellest teist poolt kirjalikult. Kõnealune lõpetamine jõustub kuus (6) kuud pärast teatise saamise kuupäeva, ilma et see piiraks käesoleva lepingu või projektikava kohaseid kummagi poole õigusi kuni lõpetamise kuupäevani.Allkirjastatud …. (koht) … ... 2009 kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles; kõik tekstid on võrdselt autentsed.BRASIILIA LIITVABARIIGI VALITSUSE NIMEL _____________________________ | EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NIMEL _____________________________ |A LISAINTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSEDKäesoleva lepingu kohaselt loodud või hangitud intellektuaalomandi õigus jaotatakse järgmiselt.I. KohaldamineKäesolevat lisa kohaldatakse kogu käesoleva lepingu raames tehtava koostöö suhtes, kui ei ole teisiti kokku lepitud.II. Omandiõigus, õiguste jagamine ja kasutamineA. Käesolevas lepingus kasutatakse mõistet intellektuaalomand Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomandi tähenduses.B. Käesolevas lisas käsitletakse õiguste, osaluse ja autoritasude jaotamist poolte või nende selliste rakendusasutuste vahel, mis on määratud artikli V tingimuste kohaselt. Kumbki pool tagab, et teine pool võib omandada talle või artikli V tingimuste kohaselt määratud rakendusasutustele antud intellektuaalomandi õigused kooskõlas käesoleva lisaga. Käesolev lisa ei muuda ega piira muul viisil poolte ja nende kodanike omavahelist õiguste, osaluse ja autoritasude jaotamist, mille määravad kindlaks kummagi poole territooriumil kehtivad seadused ja tavad.C. Käesoleva lepingu lõpetamine või lõppemine ei mõjuta käesolevast lisast tulenevaid õigusi ja kohustusi.D. (1) Pooltevahelise või artikli V tingimuste kohaselt määratud rakendusasutuste vahelise koostöö korral käsitletakse ühisest teadustööst, st mõlema poole teadustöö tulemusena saadud intellektuaalomandit tehnoloogiahalduskava raames vastavalt järgmistele põhimõtetele:a) pooled või nende artikli V tingimuste kohaselt määratud rakendusasutused teatavad teineteisele mõistliku ajavahemiku jooksul käesoleva lepingu alusel tekkinud õigustest intellektuaalomandile;b) kui ei ole teisiti kokku lepitud, võivad ühise teadustöö käigus tekkinud intellektuaalomandiga seotud õigusi, litsentsitasusid ja soodustusi kasutada mõlemad pooled või nende artikli V tingimuste kohaselt määratud rakendusasutused ilma territoriaalsete piiranguteta;c) kumbki pool või artikli V tingimuste kohaselt määratud rakendusasutused taotlevad aegsasti kaitset intellektuaalomandile, millele neil on tehnoloogiahalduskava kohaselt õigused;d) kummalgi poolel või artikli V tingimuste kohaselt määratud rakendusasutustel on tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents, mis lubab kogu käesolevast lepingust tulenevat intellektuaalomandit kasutada ainult teadus- ja uurimistöö otstarbel kooskõlas poolte vastavate kohaldatavate õigusaktidega;e) vastuvõtvate asutuste poliitika kohaselt antakse külalisteadlastele, kes on osalenud intellektuaalomandi loomisel, intellektuaalomandi õigused ja osa vastuvõtva asutuse poolt selliste intellektuaalomandi õiguste litsentsimisest teenitud kasutustasudest. Kumbki pool tagab külalisteadlastele oma riigi kodanikega samaväärse kohtlemise seoses eespool osutatud intellektuaalomandi õiguse andmise ja kasutustasudega. Lisaks on igal külalisteadlasel, keda tunnustatakse leiutajana, õigus saada koheldud võrdväärselt vastuvõtva poole kodanikuga seoses auhindade, preemiate, soodustustega ning mis tahes muude auhindadega vastavalt vastuvõtva asutuse poliitikale ning poolte kohaldatavatele asjaomastele õigusaktidele.(2) Muu koostöö kui ühise teadustegevuse, mida tehakse lõike II lõigu D punkti 1 sätete kohaselt, puhul nõuab kumbki pool oma õigusnormide ulatuses, et kumbki pool sõlmiks erilepingud ühise teadustöö elluviimise ning osalejate õiguste ja kohustuste kohta. Intellektuaalomandi kohta sätestatakse lepingus tavaliselt muu hulgas omandiline kuuluvus, kaitse, kasutajaõigused teadus- ja arendustööks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord, külalisteadlaste õigused ja kohustused ning vaidluste lahendamise kord. Lepingus võib käsitleda ka eel- ja taustteabele ligipääsu, litsentsimist ja lõpptulemusi.E. Säilitades käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades konkurentsitingimusi, püüab kumbki pool tagada, et käesoleva lepingu ja selle kohaselt sõlmitud kokkulepete alusel omandatud õigusi rakendatakse nii, et soodustatakse eelkõige i) käesoleva lepingu kohaselt loodud või muul viisil kättesaadavaks tehtud teabe kasutamist ja levitamist, kuivõrd see on kooskõlas nii käesoleva lepingu tingimustega, selle IV jao sätetega kui ka mis tahes eeskirjadega, mis kehtivad poolte tundlikku või konfidentsiaalset tuumaenergiaalast teavet reguleerivate riigisiseste õigusnormide põhjal, ning ii) rahvusvaheliste normide kohaldamist ja rakendamist.III. Autoriõigusega kaitstud töödVastavalt käesoleva lepingu tingimustele käsitletakse pooltele või artikli V tingimuste kohaselt määratud rakendusasutustele kuuluvat autoriõigust intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu kohaselt, mida haldab Maailma Kaubandusorganisatsioon.IV. TeaduskirjandusVastavalt V jaos sätestatud avalikustamisele mittekuuluva teabe käsitlemisele kohaldatakse järgmist korda.A. Kummalgi poolel või artikli V tingimuste kohaselt määratud rakendusasutustel on õigus saada tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents, mille kohaselt võib kõigis riikides tõlkida, reprodutseerida ja avalikult levitada teavet, mida sisaldavad vahetult käesoleva lepingu kohasest ühisest teadustööst tulenevad teaduslikud ja tehnilised ajakirjad, artiklid, ettekanded, raamatud või muud andmekandjad.B. Kõigi käesoleva sätte alusel koostatavate autoriõigusega kaitstud tööde puhul järgitakse autori isiklikke õigusi vastavalt Berni konventsiooni 6.bis artiklile. Samuti peab eksemplaridel olema selgelt nähtav märge poolte koostööpanuse kohta.V. Avalikustamisele mittekuuluv teaveA. Avalikustamisele mittekuuluv dokumenteeritud teave25.  Mõlemad pooled määravad võimalikult kiiresti kindlaks teabe, mille avalikustamist nad seoses käesoleva lepinguga ei soovi, lähtudes muu hulgas järgmistest kriteeriumidest:26.  teave on salajane selles mõttes, et see ei ole kas tervikuna või oma täpses sisus või koostisosade kogumina üldteada ega seaduslikul viisil kergesti kättesaadav;27.  salajasusest tulenevalt on teabel tegelik või võimalik kaubanduslik väärtus; ning28.  teabe üle seaduslikku järelevalvet teostav isik on asjaoludest lähtuvalt võtnud vajalikke meetmeid, et hoida teave salajas. Kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad pooled teatud juhtudel leppida kokku, et käesoleva lepingu kohase ühise teadustöö käigus esitatud, vahetatud või loodud teavet ei või osaliselt või täielikult avalikustada.29.  Kumbki pool tagab, et teine pool tunneb hõlpsasti ära käesoleva lepingu kohase avalikustamisele mittekuuluva eelisõigusliku teabe ja saab aru selle salajasusest näiteks asjakohase märke või piirava seletuskirja järgi. See kehtib ka osutatud teabe täieliku või osalise reprodutseerimise korral. Käesoleva lepingu kohaselt avalikustamisele mittekuuluvat teavet saav pool või asjaosaline arvestab selle salajasusega. Kõnealused piirangud lõpevad automaatselt, kui sellise teabe omanik avalikustab teabe piiranguteta.30.  Vastuvõttev pool võib käesoleva lepingu kohaselt talle teise poole edastatud avalikustamisele mittekuuluvat teavet levitada oma töötajate, sealhulgas ka oma tööettevõtjate ning muude oma asjakohaste teenistuste seas, kellel on käimasoleva ühise teadustöö konkreetsete eesmärkidega seotud volitused, tingimusel et sellisel viisil levitatud avalikustamisele mittekuuluv teave on kaitstud kummagi poole õigusnormidega sätestatud ulatuses ning see teave on eespool sätestatu kohaselt kergesti äratuntav.B. Avalikustamisele mittekuuluv teave, mida ei ole dokumenteeritudPooled või nende määratud isikud käsitlevad käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või muudel nõupidamistel esitatud avalikustamisele mittekuuluvat teavet, mida ei ole dokumenteeritud, või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või ühisprojektidest tulenevat teavet käesolevas lepingus dokumenteeritud teabe suhtes sätestatud põhimõtete kohaselt, tingimusel et sellise avalikustamisele mittekuuluva või muu salajase või piiratud levikuga teabe vastuvõtjale tehakse hiljemalt teabe edastamise ajal kirjalikult teatavaks, et edastatav teave on salajane.C. KontrollimineKumbki pool püüab tagada, et käesoleva lepingu kohaselt saadud avalikustamisele mittekuuluva teabe järele valvatakse käesoleva lepingu kohaselt. Kui ühele poolele saab teatavaks, et ta ei suuda või tõenäoliselt ei suuda täita punktide A ja B sätteid teabe levitamisest hoidumise kohta või et see võib tõenäoliselt juhtuda, teatab ta sellest viivitamata teisele poolele. Seejärel konsulteerivad pooled teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.VI. Vaidluste lahendamine ja intellektuaalomandi uued või ettenägematud liigidA. Pooltevahelised intellektuaalomandit käsitlevad vaidlused lahendatakse vastavalt käesoleva artikli X lõikele 3. Vastavalt pooltevahelisele kokkuleppele võib vaidluse esitada siiski rahvusvahelisele vahekohtule, kes teeb siduva otsuse vastavalt rahvusvahelise õiguse kohaldatavatele sätetele. Juhul kui ei ole teisiti kokku lepitud, kohaldatakse UNCITRAL'i (ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjon) vahekohtueeskirju.B. Kui üks pool leiab, et käesoleva lepingu kohase koostöö tulemusena võib tekkida tehnoloogiahalduskava või määratud asutuste vahelise lepinguga hõlmamata uut liiki intellektuaalomand või kui tekivad muud ettenägematud raskused, alustavad pooled viivitamata arutelusid eesmärgiga tagada oma territooriumil kõnealuse intellektuaalomandi kaitse ning kasutamise ja levitamise piisav sätestatus kooskõlas nende siseriiklike õigusaktidega.[1] ELT L 400, 30.12.2006, lk 60.[2] ELT L 400, 30.12.2006, lk 404.