               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.6.2020
            COM(2020) 240 final
            2020/0118(CNS)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades toodetud teatavate alkohoolsete toodete suhtes vähendatud aktsiisimäära
            {SWD(2020) 108 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Ettepanek käsitleb nõukogu otsust, millega asendatakse kehtiv nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsus nr 376/2014/EL,
                  1
                mis on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel. See artikkel võimaldab võtta erimeetmeid ELi äärepoolseimate piirkondade jaoks, kuna selles tunnistatakse, et nendes piirkondades on tingimused, mille püsivus ja koosmõju piiravad nende arengut ning mõjutavad nende majanduslikku ja ühiskondlikku olukorda. Kõnealune artikkel võimaldab selliseid meetmeid tingimusel, et need ei õõnesta liidu õiguskorra, sealhulgas siseturu ja ühise poliitika terviklikkust ja sidusust. Käesoleva otsusega lubatakse Portugalil kohaldada Madeiral toodetud ja tarbitava rummi ja likööri ning Assooridel toodetava ja tarbitava likööri ja kangete alkohoolsete jookide suhtes kuni 75 % madalamaid aktsiisimäärasid. Praegune otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2020.

               Kõnealuse meetme eesmärk on hüvitada Portugali äärepoolseimate piirkondade tootjatele nende ebasoodsad konkurentsitingimused, mis on tingitud Portugali äärepoolseimate piirkondade kaugusest, saarelisest asendist, väiksusest, keerulisest reljeefist ja kliimast ning majanduslikust sõltuvusest mõnest tootest, mis takistab oluliselt nende arengut. Nende tingimuste tõttu on äärepoolseimate piirkondade tootjate tootmiskulud suuremad kui mandril.

               Pidades silmas otsuse kehtivusaja lõppemist, käivitas Euroopa Komisjon välisuuringu, et hinnata praegust korda ja võimalike valikute potentsiaalset mõju pärast 2020. aastat, sealhulgas poliitikavalikut, millele käesolev ettepanek tugineb.

               Käesolev ettepanek puudutab erandi pikendamist kuni 2027. aastani nii, et see hõlmab kohapeal toodetud rummi müüki Assooridel, kusjuures vähendusmääraks jääb 75 %, ning erandi pikendamist ühtlasi selleks, et vähendada kõigi hõlmatud toodete müügi puhul Portugali mandriosas aktsiisimäära 50 % võrra.

               Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               2017. aasta teatises strateegilise partnerluse kohta ELi äärepoolseimate piirkondadega
                  2
                märgiti, et äärepoolseimad piirkonnad seisavad jätkuvalt silmitsi tõsiste probleemidega, millest paljud on püsivad. Kõnealuses teatises tutvustatakse komisjoni lähenemisviisi nende piirkondade toetamisel, tuginedes nende ainulaadsetele eelistele, ja keskendutakse äärepoolseimatele piirkondadele, tehes kindlaks uued kasvusektorid, mis võimaldaksid majanduskasvu ja töökohtade loomist.

               Sellega seoses on käesoleva ettepaneku eesmärk toetada Portugali äärepoolseimaid piirkondi oma eeliste ärakasutamisel, et võimaldada kohalikku majanduskasvu ja töökohtade loomist konkreetses sektoris – alkoholisektoris. Käesolev ettepanek täiendab kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI),
                  3
                mille eesmärk on toetada primaarsektorit ja toorainete tootmist.

               Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

               Ettepanek on kooskõlas 2015. aasta ühtse turu strateegiaga,
                  4
                mille kohaselt kavatseb komisjon luua süvendatud ja õiglasema ühtse turu, millest saavad kasu kõik sidusrühmad. Kavandatud meetme üks eesmärk on vähendada äärepoolseimate piirkondade ettevõtete lisakulusid, mis takistavad nende täielikku osalemist ühtsel turul. Piiratud tootmismahu tõttu ei ole ette näha negatiivset mõju ühtse turu sujuvale toimimisele.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

                        Õiguslik alus

                        Õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 349. Kõnealune säte võimaldab nõukogul võtta vastu erimeetmed, millega kohandatakse aluslepingute kohaldamist ELi äärepoolseimate piirkondades.

                        Subsidiaarsuse põhimõte

                        Üksnes nõukogul on volitus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel vastu erimeetmeid äärepoolseimate piirkondade suhtes, et muuta aluslepingute, kaasa arvatud ühise poliitika kohaldamist nendes piirkondades tulenevalt seal valitsevatest püsivatest ebasoodsatest tingimustest, mis mõjutavad äärepoolseimate piirkondade ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda. See kehtib ka erandite lubamise kohta ELi toimimise lepingu artiklist 110. Nõukogu otsuse ettepanek on seega kokkusobiv subsidiaarsuse põhimõttega.

                        Proportsionaalsuse põhimõte

                        Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Kavandatud muudatustega ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik selleks, et lahendada vaatlusalused probleemid ning sel moel saavutada lepingu eesmärk tagada siseturu nõuetekohane ja tulemuslik toimimine.

                        Eelkõige suurendaks vähendatud maksumäärade kavandatav laiendamine Portugali mandriosale Portugali äärepoolseimate piirkondade tootjate konkurentsivõimet, millel oleks piiratud negatiivne mõju saamatajäänud tulude ja halduskoormuse näol, kuid asetaks nad võrdsesse olukorda sarnaste toodete tootjatega Portugali mandriosas.

                        Õigusakti valik

                        Tehakse ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega asendatakse nõukogu otsus nr 376/2014/EL.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Olemasolevate õigusaktide järelhindamine

               Välisuuringust selgus, et äärepoolseimate piirkondade tootjatel on mandriosa tootjatest jätkuvalt suuremad tootmiskulud, mida praegu hüvitatakse vähendatud aktsiisimääraga. Lisaks tehti uuringus kindlaks järgmised kaks küsimust, mis kerkisid esile pärast praegu kehtiva otsuse vastuvõtmist.

               Esiteks valmistatakse välisuuringu andmetel Assooridel nüüd rummi, kuid praegune kord seda ei hõlma. Kord hõlmab siiski Madeiral toodetud rummi, mis toob kaasa ebavõrdsed tingimused kahe äärepoolseima piirkonna rummitootjate vahel. Teiseks märgitakse uuringus, et lisaks uuele rummitootmisele Assooridel kasvab rummitootmine ka Madeiral ning äärepoolseimate piirkondade piiratud turu tõttu ei ole võimalik kogu rummi kohapeal müüa. Portugali mandriosa turule pääsemisega seotud lisakulud on nende tootjate jaoks takistuseks ja seetõttu rumm ladustatakse, mis on aga kulukas.

               Konsulteerimine sidusrühmadega

               Praeguse korra analüüsi toetava välisuuringu osana saadi vastused küsimustike, intervjuude ja aruteludega Euroopa Komisjoni asjaomastelt talitustelt, Portugali ametiasutustelt, kahe äärepoolseima piirkonna tootjatelt ja Portugali turustajatelt. Kuigi välistöövõtja tegi spetsiaalseid jõupingutusi, ei saadud vastuseid mandri tootjatelt ega kodanikuühiskonnalt.

               Mõjuhinnang

               Käesolev algatus on ette valmistatud kaheosalisena: praeguse korra järelhindamine, millele lisandus tulevikku suunatud hindamine. Hinnang kehtiva korra jätkamise ja võimaliku muutmise potentsiaalse mõju kohta on esitatud analüüsidokumendis, sealhulgas hindamist sisaldavas lisas. Käesolev dokument põhineb välisuuringul ja liikmesriigi esitatud teabel.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet, kuna aktsiisist saadav tulu läheb täielikult liikmesriikidele.

               5.MUU TEAVE

               Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Erandi rakendamise ja toimimise järelevalve on Portugali ametiasutuste ja komisjoni ülesanne, nagu see on seni olnud.

               Portugalil palutakse esitada 30. septembriks 2025 järelevalvearuanne ajavahemiku 2019–2024 kohta. Järelevalvearuanne sisaldab järgmist:

               ·teave tootmisega seotud lisakulude kohta

               ·majanduslikud moonutused ja mõju turule

               ·teave tulemuslikkuse ja tõhususe kohta ning sidususe hindamiseks muude ELi poliitikavaldkondadega

               ·teave uue õigusakti jätkuva asjakohasuse ja ELi lisaväärtuse kohta.

               Aruandluse eesmärk peaks ühtlasi olema koguda kõigilt asjaomastelt sidusrühmadelt teavet nende täiendavate tootmiskulude taseme ja arengu, nõuete täitmisega seotud kulude ja turumoonutuste juhtumite kohta.

               Tagamaks, et Portugali ametiasutuste kogutud teave sisaldab andmeid, mida komisjon vajab teadliku otsuse tegemiseks kava kehtivuse ja elujõulisuse kohta tulevikus, koostab komisjon nõutava teabe kohta konkreetsed suunised. Kõnealused suunised on nii palju kui võimalik ühised ELi äärepoolseimate piirkondade sarnaste kavadega, mida reguleerivad sarnased õigusaktid.

               See võimaldab komisjonil hinnata, kas erandi tegemise põhjused on endiselt olemas, kas Portugali antud maksusoodustus on endiselt proportsionaalne ja kas on võimalik võtta alternatiivseid meetmeid maksuerandi süsteemile, võttes arvesse nende rahvusvahelist mõõdet.

               Järelevalvearuande struktuur ja nõutavad andmed on esitatud ettepaneku 1. lisas.

               Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Seda osa ei kohaldata, sest artiklid ei vaja selgitust.

               2020/0118 (CNS)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades toodetud teatavate alkohoolsete toodete suhtes vähendatud aktsiisimäära

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  5
               ,

               toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega nr 376/2014/EL
                  6
                lubati Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära, mis võib olla madalam nõukogu direktiivis 92/84/EMÜ
                  7
                kehtestatud miinimummäärast, kuid mitte madalam kui 75 % tavapärasest riiklikust alkoholi aktsiisimäärast.

               (2)2019. aasta veebruaris palusid Portugali ametiasutused komisjonil esitada ettepanek nõukogu otsuseks, millega pikendataks otsuses nr 376/2014/EL sätestatud loa tähtaega samadel tingimustel ning laiendataks geograafilist kohaldamisala Portugali mandriosale väiksema aktsiisivähendusega veel seitsmeks aastaks, 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

               (3)Madeira ja Assooride autonoomsete piirkondade tootjatel on raske pääseda turgudele väljaspool neid piirkondi ning piirkondlikud ja kohalikud turud on ainus võimalus teatavate alkohoolsete toodete müümiseks. Kõnealustel tootjatel on suuremad kulud, kuna väiksuse, killustatuse ja põllumajandusettevõtete vähese mehhaniseerituse tõttu on kasutatav põllumajandustoore seal kallim kui tavaliste tootmistingimuste puhul. Samuti ei ole suhkruroo tootmine keerulise reljeefi, raskete ilmastikuolude, pinnase iseärasuse ja käsitöö kasutamise tõttu nii tulus kui mujal äärepoolseimates piirkondades. Lisaks toob teatavate kohapeal mittetoodetavate toorainete ja pakkematerjalide transport saartele kaasa lisakulusid.

               (4)Assooride puhul suurendab piirkonna isoleeritust veelgi saarte suur kaugus üksteisest. Samuti on transport nendes kaugetes saarepiirkondades kulukam. Sama kehtib ka mandrile reisimise ja sinna lähetatavate kaubasaadetiste kohta. Lisakulusid toob ka vajadus valmistooteid säilitada, sest kohapealne tarbimine ei ammenda toodangut, eriti rummi puhul. Piirkondliku turu väiksus suurendab ühikukulusid, eelkõige ebasoodsa seose tõttu püsikulude ja toodangu vahel. Lõpuks tuleb kohalikel tootjatel kanda piirkondliku majandusmudeli eripärast tulenevat lisakulu, eelkõige suuremate tööjõu- ja energiakulude näol.

               (5)Rummi tootmine on suurenenud tänu suhkruroo tootmise suurenemisele. Kuigi osa rummist laagerdatakse või kasutatakse liköörides, ladustatakse müümata jäänud rummikogused hinnaga, mis suurendab veelgi tootjate lisakulusid. Lisakulude tõttu ei suuda Madeira ja Assooride autonoomsete piirkondade tootjad konkureerida väljaspool neid piirkondi asuvate tootjatega, kuna lõpptoote hind on kõrgem ning seepärast ei pääse nad teistele turgudele. Seda probleemi lahendaks juurdepääs Portugali mandriosa turule vähendatud aktsiisimääradega.

               (6)Selleks et vältida Madeira ja Assooride autonoomsete piirkondade arengu tõsist piiramist ning säilitada nendes piirkondades alkoholitööstus ja selle pakutavad töökohad, on vaja uuendada otsuses nr 376/2014/EL sätestatud luba ja laiendada selle kohaldamisala.

               (7)Otsust nr 376/2014/EL kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020. Täpsemalt on vaja vastu võtta uus otsus, millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades vähendatud aktsiisimäära.

               (8)Arvestades, et maksusoodustus ei ületa määra, mis on vajalik lisakulude korvamiseks, ning see hõlmab väikeseid koguseid ja üksnes tarbimist Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades ja Portugali mandriosas, ei õõnesta meede liidu õiguskorra terviklikkust ega ühtsust.

               (9)Selleks et komisjon saaks hinnata, kas loa andmist põhjendavad tingimused on jätkuvalt täidetud, peaks Portugal esitama komisjonile 30. septembriks 2025 järelevalvearuande.

               (10)Käesolev otsus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Erandina ELi toimimise lepingu artiklist 110 lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile, liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele aktsiisimäära, mis on madalam kui direktiivi 92/84/EMÜ artiklis 3 sätestatud täismäär.

               Artikkel 2

               Erandina ELi toimimise lepingu artiklist 110 lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud rummile, liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele aktsiisimäära, mis on madalam kui direktiivi 92/84/EMÜ artiklis 3 sätestatud täismäär, kui neid tooteid tarbitakse Portugali mandriosas.

               Artikkel 3

               Madeiral piirdub artiklites 1 ja 2 sätestatud luba järgmiste toodetega:

               a) kuni 24. maini 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008
                  8
                II lisa punktis 1 määratletud rumm, millel on kõnealuse määruse III lisa punktis 1 osutatud geograafiline tähis „Rum da Madeira“, ja alates 25. maist 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787
                  9
                I lisa punktis 1 määratletud rumm, millel on geograafiline tähis „Rum da Madeira“;

               b) kuni 24. maini 2021 määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 32 ja 33 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikest puuviljadest või taimedest, ning alates 25. maist 2021 määruse (EL) 2019/787 I lisa punktides 33 ja 34 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikest puuviljadest või taimedest;

               Assooridel piirdub artiklites 1 ja 2 sätestatud luba järgmiste toodetega:

               a) kuni 24. maini 2021 määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktis 1 määratletud rumm, mis on toodetud piirkondlikust suhkruroost, ning alates 25. maist 2021 määruse (EL) 2019/787 I lisa punktis 1 määratletud rumm, mis on toodetud piirkondlikust suhkruroost;

               b) kuni 24. maini 2021 määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 32 ja 33 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikust puuviljast või toorainest, ning alates 25. maist 2021 määruse (EL) 2019/787 I lisa punktides 33 ja 34 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikust puuviljast või toorainest;

               c) kuni 24. maini 2021 veinist või viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kanged alkohoolsed joogid, millel on määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 4 ja 6 määratletud omadused, ning alates 25. maist 2021 veinist või viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kanged alkohoolsed joogid, millel on määruse (EL) 2019/787 I lisa punktides 4 ja 6 määratletud omadused.

               Artikkel 4

               Käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud toodete suhtes kohaldatav vähendatud aktsiisimäär võib olla madalam direktiivis 92/84/EMÜ sätestatud alkoholiaktsiisi alammäärast, kuid ei tohi olla üle 75 % madalam tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist.

               Artikkel 5

               Käesoleva otsuse artiklis 2 osutatud toodete suhtes kohaldatav vähendatud aktsiisimäär võib olla madalam direktiivis 92/84/EMÜ sätestatud alkoholiaktsiisi alammäärast, kuid ei tohi olla üle 50 % madalam tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist.

               Artikkel 6

               Portugal esitab hiljemalt 30. septembriks 2025 komisjonile järelevalvearuande, mis võimaldab komisjonil hinnata, kas artiklites 1 ja 2 sätestatud loa andmist põhjendavad tingimused on jätkuvalt täidetud. Järelevalvearuanne peab sisaldama lisas nõutud teavet.

               Artikkel 7

               Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

               Artikkel 8

               Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                  Nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsus nr 376/2014/EL, millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära

                     (2)

                        COM(2017) 623 final

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 228/2013.

                     (4)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu täiustamine:rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015) 550 final), lk 4.

                     (5)

                        ELT C XXX, XXX, lk XXX.

                     (6)

                        Nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsus nr 376/2014/EL, millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära (
                  ELT L 182, 21.6.2014, lk 1
                  ).

                     (7)

                        Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta (
                  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29
                  ).

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (
                  ELT L 39, 13.2.2008, lk 16
                  ).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.6.2020
            COM(2020) 240 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades toodetud teatavate alkohoolsete toodete suhtes vähendatud aktsiisimäära
            {SWD(2020) 108 final}

               LISA

               Artikli 6 kohases järelevalvearuandes esitatav teave:

               1.Hinnangulised lisakulud. Teave esitatakse iga toote kohta, mille suhtes kohaldatakse vähendatud aktsiisimäära. Portugali ametiasutused täidavad tabeli 1 vähemalt järgmise teabega, kui selline teave on kättesaadav. Tabelis esitatud teave peab olema piisav, et teha kindlaks, kas esineb lisakulusid, mis suurendavad kohapeal toodetud toodete kulusid võrreldes mujal toodetud toodetega.

               Tabel 1.

                        MADEIRA (eurodes)

                        ASSOORID (eurodes)

                        Märkused2

                        Suhkruroo hind (100 kg kohta)

                        Granadilli hind (100 kg kohta)

                        Laimi hind (100 kg kohta)

                        Alkoholi hind (puhta alkoholi hektoliitri3 kohta – ilma maksudeta)

                        Veokulud (kg kohta)

                        Muud kulud1

               Märkused tabeli kohta:

               1. Esitage teave vee, energia ja jäätmetega seotud kulude, kulude kohta mitme käitise puhul ja muude asjakohaste kulude kohta.

               2. Esitage teave kõigi arvutusmeetodite aluseks olevate spetsifikatsioonide ja selgituste kohta.

               3. Puhas alkohol, hektoliitrites.

               2.Muud toetused. Portugali ametiasutused täidavad tabeli 2 iga piirkonna kohta, loetledes kõik muud abi- ja toetusmeetmed, millega kaetakse ettevõtjate täiendavad tegevuskulud, mis on seotud Madeira ja Assooride äärepoolseimate piirkondade staatusega.

               Tabel 2.

                        Abi-/toetusmeede1

                        Periood2

                        Sihtsektor3

                        Eelarve summa (eurodes)4

                        Aastased kulud 2019–2024 (eurodes)5

                        Eelarve osa, mis on seotud lisakulude hüvitamisega6

                        Toetust saavate ettevõtete hinnanguline arv7

                        Märkused8

                        [loetelu]

               Märkused tabeli kohta:

               (1)Märkige meetme nimetus ja liik.

               (2)Esitage teave meetmega hõlmatud aastate kohta.

               (3)Esitage teave ainult sektorile suunatud meetmete kohta.

               (4)Esitage teave meetme üldeelarve ja rahastamisallikate kohta.

               (5)Võimaluse korral esitage teave tegelike kulude kohta aastate kaupa järelevalveperioodil (2019–2024).

               (6)Esitage ligikaudne hinnang, väljendatuna protsentides kogueelarvest.

               (7)Võimaluse korral esitage ligikaudne hinnang.

               (8)Esitage võimalikud märkused ja selgitused.

               3.Mõju avaliku sektori eelarvele. Portugali ametiasutused täidavad tabeli 3, esitades kohaldatavate maksuerinevuste tõttu kogumata jäänud maksu hinnangulise kogusumma (eurodes).

               Tabel 3.

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Saamata jäänud maksutulu

               4.Mõju üldistele majandustulemustele. Portugali ametiasutused täidavad tabeli 4 iga piirkonna kohta, esitades kõik andmed, mis tõendavad vähendatud aktsiisimaksu mõju piirkondade sotsiaal-majanduslikule arengule. Tabelis nõutavad näitajad osutavad toetust saava sektori tulemuslikkusele võrreldes Madeira ja Assooride majanduse üldise tulemuslikkusega. Kui mõned näitajad ei ole kättesaadavad, lisatakse alternatiivsed aruandlusandmed üldistele majandustulemustele avalduvale mõjule, mis võimaldab analüüsida sotsiaal-majanduslikku mõju.

               Tabel 4.

                        Aasta2

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Märkused3

                        Piirkondlik kogulisandväärtus

                        -Toetust saavas sektoris1

                        Üldine piirkondlik tööhõive

                        -Toetust saavas sektoris1

                        Aktiivsete tootjate arv

                        -Toetust saavas sektoris1

                        Hinnataseme indeks – Portugali mandriosa

                        Piirkonna hinnataseme indeks

                        Piirkonna turistide arv

               Märkused tabeli kohta:

               (9)Esitage teave rummi, likööride ja kangete alkohoolsete jookide tootjate kohta.

               (10)Teave ei pruugi olla kättesaadav kõigi loetletud aastate kohta.

               (11)Esitage märkused ja selgitused, kui peate asjakohaseks.

               5.Korra spetsifikatsioonid. Portugali ametiasutused täidavad tabeli 5 iga toote ning iga Madeira ja Assooride piirkonna kohta.

               Tabel 5.

                        Kogus (puhta alkoholi hektoliitrites1)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Likööride tootmine

                        Kangete alkohoolsete jookide tootmine

                        Rummi tootmine

                        Portugali mandriossa lähetatud liköörid

                        Teistesse liikmesriikidesse lähetatud liköörid

                        Kolmandatesse riikidesse eksporditud liköörid

                        Portugali mandriossa lähetatud kanged alkohoolsed joogid

                        Teistesse liikmesriikidesse lähetatud kanged alkohoolsed joogid

                        Kolmandatesse riikidesse eksporditud kanged alkohoolsed joogid

                        Portugali mandriossa lähetatud rumm

                        Teistesse liikmesriikidesse lähetatud rumm

                        Kolmandatesse riikidesse eksporditud rumm

               Märkused tabeli kohta:

               1.
                     Puhas alkohol, hektoliitrites

               6.Õigusnormide rikkumised. Portugali ametiasutused annavad loa taotlemisega seoses teavet haldusrikkumiste uurimise kohta, eelkõige seoses maksudest kõrvalehoidumise või salakaubaveoga. Nad esitavad ka üksikasjaliku teabe, sealhulgas vähemalt teabe juhtumi laadi, väärtuse ja ajavahemiku kohta.

               7.Kaebused. Portugali ametiasutused esitavad teabe, kas kohalikud, piirkondlikud või riiklikud ametiasutused on saanud loa taotlemise kohta kaebusi kas toetusesaajatelt või mittesaajatelt.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.6.2020
            COM(2020) 254 final
            2020/0121(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            lepingu sõlmimise kohta, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist ning muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevasi ühinemisi

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Lisatud ettepanek nõukogu otsuse kohta on õiguslik vahend, millega sõlmitakse leping, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 6.

               12. juunil 2002 andis nõukogu komisjonile loa alustada Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks.

               30. juulil 2009 allkirjastas liit ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu (edaspidi „leping“), millega loodi majanduspartnerluslepingu raamistik
                  1
               . Lepingu eesmärk on:

               (a)võimaldada Vaikse ookeani piirkonna riikidel saada kasu paremast turulepääsust, mida EL pakub;

               (b)edendada Vaikse ookeani piirkonna riikide kestlikku arengut ning nende järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse;

               (c)luua lepinguosaliste vahel vabakaubanduspiirkond, mis põhineb ühistel huvidel, tehes seda kaubanduse järkjärgulise liberaliseerimise kaudu kooskõlas kohaldatavate WTO eeskirjadega ja asümmeetria põhimõttega, võttes arvesse Vaikse ookeani piirkonna riikide erivajadusi ja suutlikkusega seotud piiranguid seoses kohustuste täitmise taseme ja ajakavaga;

               (d)kehtestada vaidluste lahendamise kord ning

               (e)kehtestada asjakohane institutsionaalne korraldus.

               Paapua Uus-Guinea kohaldab lepingut ajutiselt alates 20. detsembrist 2009 ja Fidži Vabariik alates 28. juulist 2014.

               Lepingu artiklis 80 on sätestatud, et muud Vaikse ookeani piirkonna saareriigid võivad lepinguga ühineda, kui nad esitavad 1994. aasta GATTi XXIV artiklile vastava turulepääsu pakkumise. Sellest tulenevalt ühines Samoa Iseseisvusriik lepinguga 21. detsembril 2018
                  2
                ning kohaldab lepingut ajutiselt alates 31. detsembrist 2018. Käimas on lepinguosaliste menetlused selleks huvi avaldanud Saalomoni Saarte ja Tonga Kuningriigi ühinemiseks lepinguga.

               Pärast Samoa Iseseisvusriigi ühinemist on vaja lepingut muuta, et loetleda see riik lepinguosalisena. Sarnaseid tehnilisi muudatusi tuleks lepingus teha iga kord, kui uus Vaikse ookeani piirkonna saareriik lepinguga ühineb.

               1.2.Majanduspartnerluslepingu kaubanduskomitee

               Lepingu artikliga 68 asutatakse kaubanduskomitee, mis koosneb lepinguosaliste (EL ja Vaikse ookeani piirkonna riigid) esindajatest.

               Kaubanduskomitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega. Oma ülesandeid täites võib kaubanduskomitee:

               (a)moodustada erikomiteesid või -organeid, mis on vajalikud lepingu rakendamiseks, ja teostada nende üle järelevalvet;

               (b)tulla kokku mis tahes ajal lepinguosaliste kokkuleppel;

               (c)arutada lepinguga hõlmatud küsimusi ja võtta oma ülesannete täitmiseks asjakohaseid meetmeid ning

               (d)võtta vastu otsuseid ja anda soovitusi lepingus sätestatud juhtudel.

                  Artiklis 78 (läbivaatamisklausel) on sätestatud, et kaubanduskomitee võib lepingu, selle rakendamise, toimimise ja tulemuslikkuse vastavalt vajadusele läbi vaadata ning teha lepinguosalistele asjakohaseid muudatusettepanekuid.

               Kaubanduskomitee kuuenda ja seitsmenda kohtumise tulemused

               24. oktoobril 2018 arutasid lepinguosalised (EL, Paapua Uus-Guinea ja Fidži) ning vaatlejad Samoa Iseseisvusriik, Saalomoni Saared ja Tonga lepingus pärast ühinemist vajalike tehniliste muudatuste tegemise ulatust ja menetlust.

               Lepinguosalised määrasid kindlaks, et muudatuste ulatus piirdub Vaikse ookeani piirkonna riigi loetlemisega lepinguosalisena ning selle riigi turulepääsu pakkumise lisamisega lepingu II lisasse (ELi poolelt pärit toodete tollimaksud). Menetluse puhul märkisid lepinguosalised, et kaubanduskomiteel ei ole praegu volitust neid muudatusi teha (lepingust tulenev õiguslik alus ei ole piisav). Lepinguosalised käsitlesid kolme järgmist menetluslikku võimalust.

               1. võimalus: olla seisukohal, et kõnealused muudatused lisanduvad lepingusse kaudselt ühinemise tulemusena (artikkel 80); seetõttu ei ole neid vaja erimenetluse käigus otseselt teha.

               2. võimalus: kaubanduskomitee võiks teha avalduse selle kohta, kuidas lepingut seoses vajalike tehniliste muudatustega pärast ühinemist lugeda. Artikli 68 lõike 4 punktis c on sätestatud selle avalduse õiguslik alus.

               3. võimalus: lepinguosalised võiksid muuta lepingu artiklit 80, et anda kaubanduskomiteele volitused võtta vastu uue riigi ühinemisega seoses vajalikud otsused.

               Kaubanduskomitee leppis kokku, et 3. võimalus tagaks õiguskindluse, ning soovitas lepinguosalistel artiklit 80 vastavalt muuta. Kooskõlas 3.–4. oktoobril 2019 toimunud seitsmenda kohtumisega võttis kaubanduskomitee liidu nimel võetud seisukoha alusel vastu asjakohase soovituse (nõukogu 17. juuni 2019. aasta otsus (EL) 2019/1707, ELT L 260, 11.10.2019, lk 45).

               1.3.Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Käesoleva ettepanekuga rakendatakse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (AKV-ELi partnerlusleping ehk Cotonou leping)
                  3
               , mis on majanduspartnerluse vahelepingu õiguslik alus.

               Muude Vaikse ookeani piirkonna riikide ühinemine lepinguga tugevdab ELi ja tema partnerriikide kaubandussuhete õigusraamistikku, hõlbustab vastastikust kaubandust ning maailmamajanduses osalemist. Samuti kaasab see need riigid lepinguga kehtestatud ühiste eeskirjade ja institutsioonide süsteemi.

               1.4.Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Leping on arengule suunatud kaubandusleping, mis suurendab uute ühinenud riikide asümmeetrilist turulepääsu ja võimaldab neil kaitsta tundlikke sektoreid liberaliseerimise eest, hõlmates samas mitmeid kaitsemeetmeid ning noore tootmisharu kaitsesätet. Leping sisaldab sätteid päritolureeglite kohta, mis lihtsustavad eksporti nendest riikidest ELi. Leping hõlmab ka kestlikku arengut käsitlevaid sätteid (artikkel 3), millega osalised kinnitavad veel kord, et kestliku arengu eesmärk on kõnealuse lepingu sätete lahutamatu osa kooskõlas Cotonou lepingus sätestatud üldiste eesmärkide ja põhimõtetega, eelkõige üldise kohustusega vähendada vaesust ja see lõplikult kaotada viisil, mis on kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega. Nimetatud sätted aitavad kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärgi täitmisele ning on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 208 lõikega 2.

               2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               2.1.Õiguslik alus

               Käesoleva nõukogu otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v.

               2.2.Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ühine kaubanduspoliitika kuulub ELi toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse.

               2.3.Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek on vajalik selleks, et täita liidu rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud AKV-ELi partnerluslepingus, ja eelkõige kehtestada uus, WTO eeskirjadele vastav kauplemiskord, kaotades järk-järgult lepinguosalistevahelised kaubandustõkked ja süvendades koostööd kõikides Vaike ookeani piirkonna riikidega kaubandusega seotud valdkondades.

               2.4.Vahendi valik

               Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               3.1.Mõjuhinnang

               AKV-ELi majanduspartnerluslepingute mõju kestlikkusele hinnati aastatel 2003–2007. Selle projekti tingimused avaldas Euroopa Komisjon 2002. aastal konkurentsil põhineva pakkumismenetluse raames. Pakkumismenetluse tulemusel sõlmiti 2002. aasta augustis viieaastane raamleping ettevõtjaga PwC France. Mõjuhinnangu lõpparuande kavand esitati Euroopa sidusrühmadele ELi kodanikuühiskonna dialoogi raames toimunud kohtumisel, mille Euroopa Komisjon korraldas 23. märtsil 2007 Brüsselis Belgias.

               3.2.Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Lepingu muutmise heakskiitmise suhtes ei kohaldata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi menetlusi, see ei too liidu VKEdele kaasa kulusid ega tekita küsimusi digitaalse keskkonna seisukohast.

               3.3.Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset liidus.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud otsusel puudub mõju eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               5.1.Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepaneku artiklitega 1 ja 2 lubatakse lepingusse otsuse lisas loetletud muudatuste liidu nimel tegemine ja neist teada andmine.

               Artiklis 3 täpsustatakse, et lepingu muudatuste tegemist ei tohi tõlgendada viisil, mis võimaldaks sellest tulenevatele õigustele või kohustustele vahetult tugineda liidu või liikmesriikide kohtutes.

               Artiklis 4 määratakse kindlaks otsuse jõustumise kuupäev.

               2020/0121 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               lepingu sõlmimise kohta, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist ning muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevasi ühinemisi

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)12. juunil 2002 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühmaga sõlmitavate majanduspartnerluslepingute üle
                  4
               .

               (2)Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariik on kohaldanud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingut
                  5
                (edaspidi „leping“) millega luuakse majanduspartnerluslepingu raamistik ja mis allkirjastati 30. juulil 2009 Londonis) vastavalt alates 20. detsembrist 2009 ja alates 28. juulist 2014.

               (3)Lepingu artikliga 80 on nähtud ette muude Vaikse ookeani piirkonna riikide ühinemist käsitlevad sätted. 6. detsembri 2018. aasta otsusega (EL) 2018/1908
                  6
                kiitis nõukogu heaks Samoa Iseseisvusriigi ühinemise lepinguga. Samoa Iseseisvusriik ühines lepinguga 21. detsembril 2018 ning kohaldab lepingut ajutiselt alates 31. detsembrist 2018.

               (4)Pärast Samoa Iseseisvusriigi ühinemist on vaja õiguskindluse huvides lepingut muuta, et loetleda see riik lepinguosalisena. Sarnaseid tehnilisi muudatusi tuleks lepingus teha iga kord, kui uus Vaikse ookeani piirkonna saareriik lepinguga ühineb.

               (5)Lepingu artiklis 68 on sätestatud, et kaubanduskomitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega. On vaja anda kaubanduskomiteele volitused teha otsus lepingu tehniliste muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud pärast muu Vaikse ookeani piirkonna riigi ühinemist.

               (6)Seega tuleks lepingut vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Käesolevaga sõlmitakse leping, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist ning muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevasi ühinemisi.

               2.Lepingu muutmise tekst on esitatud käesoleva otsuse 1. lisas.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja teavitab liidu nimel lepinguosalisi, et liit on sõlminud lepingu muutmise lepingu.

               Artikkel 3

               Lepingu muudatust ei tõlgendata viisil, mis võimaldaks sellest tulenevatele õigustele või kohustustele otseselt tugineda liidu või liikmesriikide kohtutes.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu allakirjutamise ja esialgse kohaldamise kohta (ELT L 272, 16.10.2009, lk 1).

                     (2)

                        ELT L 333, 28.12.2018, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 287, 4.11.2010, lk 3. Lepingut on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous alla kirjutatud lepinguga (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

                     (4)

                        Nõukogu direktiivid, mis käsitlevad majanduspartnerluslepingute üle peetavaid läbirääkimisi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ja piirkondadega (9930/02 (DG E II) HH/sg).

                     (5)

                        ELT L 272, 16.10.2009, lk 2.

                     (6)

                        ELT L 333, 28.12.2018, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.6.2020
            COM(2020) 254 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            lepingu sõlmimise kohta, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ühinemist ning muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevasi ühinemisi

               LISA

               I LISA

               Lepingu artikli 70 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1.
                     Käesoleva lepingu tähenduses on „lepinguosalised“ ühelt poolt Euroopa Ühendus, edaspidi „EÜ pool“, ning teiselt poolt Paapua Uus-Guinea, Fidži Vabariik ja Samoa Iseseisvusriik, edaspidi „Vaikse ookeani piirkonna riigid.“

               Lepingu artiklile 80 lisatakse lõige 3:

               „3.
                     Kaubanduskomitee võib teha otsuse lepingu tehniliste muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud muu Vaikse ookeani piirkonna riigi ühinemisel.“