title: Ettepanek Nõukogu otsus mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus # Ettepanek Nõukogu otsus mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus

text:
                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                   Brüssel 8.10.2004
                                                   KOM(2004) 658 lõplik
                                                   2004/0233 (CNS)
                                       Ettepanek
                                  NÕUKOGU OTSUS
        mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu
         allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi osalemise kohta Euroopa
           Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus
                                       Ettepanek
                                  NÕUKOGU OTSUS
   mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist
    Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja
                        Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus
                                   (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                               SELETUSKIRI
   1.       SISSEJUHATUS
   Euroopa Keskkonnaagentuur moodustati nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ)
   1210/90, muudetud nõukogu 29. aprilli 1999. aasta otsusega (EÜ) 933/99. Agentuuri üldiseks
   ülesandeks on esitada objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat informatsiooni neile, kes on
   seotud Euroopa keskkonnapoliitika rakendamisega. Keskkonnaprobleemide piiriülese
   olemuse tõttu peab agentuur tegema tihedat koostööd kolmandate riikidega Euroopas. Šveits
   on ainus väljaspool agentuuri võrgustikku olev oluline Lääne-Euroopa riik ja see oleks
   mõlema poole huvides, et Šveits oleks agentuuri liige, eriti mis puudutab aruandeid Alpide
   kohta.
   Eespoolnimetatud määruse artikkel 19 võimaldab kolmanda maa liikmelisust. Šveits esitas
   1999. aasta juulis ametliku avalduse agentuuriga liitumiseks. Komisjon pidas Šveitsiga
   läbirääkimisi vastavalt nõukogu poolt 20. juulil 2000. aastal antud volitusele ning viis
   läbirääkimised lõpule koos lepingu esialgse koostamisega 25. juunil 2004.
   Käesolevaga teeb komisjon Euroopa Ühenduse nimel ettepanekud kahe nõukogu otsuse
   vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on allkirjastada ja sõlmida lepingud Šveitsi osalemise kohta
   Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus (EIONET).
   2.       NÕUKOGU OTSUS, MILLEGA VOLITATAKSE KOMISJONI PIDAMA LÄBIRÄÄKIMISI
            ŠVEITSI OSALEMISE KOHTA EUROOPA KESKKONNAAGENTUURIS (EEA)
   Nõukogu otsustas komisjoni ettepaneku põhjal1 20. juulil 2000. aastal volitada komisjoni
   teostama läbirääkimisi Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris.
   Läbirääkimiste peaeesmärgiks oli teha kindlaks, et Šveitsi osalemine hääleõiguseta vaatlejana
   Euroopa Keskkonnaagentuuris on korraldatud kooskõlas Euroopa Liidu lepinguga, määrusega
   1210/90, muudetud määrusega 933/99, millega asutatakse Euroopa Keskkonnaagentuur ja
   EIONET ning ühenduse olulise seadusandlusega.
   Lisaeesmärgiks oli, et Šveitsi osamaks agentuurile väljendaks tema osalemise kogukulusid.
   Selle iga-aastase summa kalkuleerimisel võeti eesmärgiks, et agentuuri iga-aastased toetused
   tuleks jagada liikmesriikide arvuga.
   Komisjonile tehti ülesandeks anda nõukogule aru läbirääkimiste tulemustest ning kui kohane,
   ka probleemidest, mis võivad läbirääkimiste käigus üles kerkida. Lisaks sellele tegi nõukogu
   komisjonile ülesandeks võtta arvesse teistes valdkondades käimasolevaid läbirääkimisi.
   Lisaks läbirääkimiste direktiividele võttis nõukogu vastu deklaratsiooni, millega ta rõhutas, et
   samal ajal, kui komisjon on volitatud pidama läbirääkimisi Šveitsiga agentuuris osalemise
   osas, arvestab nõukogu läbirääkimiste tulemust mitte ainult eraldiseisvalt vaid ka paralleelselt
   Šveitsiga toimuvate teiste läbirääkimiste progressi valguses eesmärgiga saavutada
   vastastikuse kasu üldine tasakaal.
   1
           SEC (1999) 2129 lõplik, 22. detsember 1999.
ET                                                     2                                            ET
 ---pagebreak---    3.        LÄBIRÄÄKIMISED
   Komisjon alustas läbirääkimistega 2001. aastal. Selle aasta jooksul jõuti üldisele
   kokkuleppele enamikes olulistes küsimustes kooskõlas nõukogu poolt välja antud
   läbirääkimisdirektiividega. Edasisete läbirääkimiste käigus keskenduti Šveitsi ja Euroopa
   Ühenduse üldiste suhete seisukohast olulistele horisontaalteemadele, nagu näiteks privileegide
   ja immuniteedi protokolli rakendus.
   4.        LEPINGUPROJEKT
   Leping Šveitsiga võimaldab riigile sarnaseid osalemistingimusi nendega, mis kehtivad
   agentuuri liikmetele, kes ei ole EL liikmesriigid (Island, Liechtenstein ja Norra) ja nendele
   kandidaatriikidele, kellega peeti osalemise läbirääkimisi2.
   Mis puudutab Šveitsi osamaksu, siis selles küsimuses jõuti nõukogu läbirääkimiste
   direktiividele vastava kokkuleppeni.
   Sisuliselt sätestab leping, et Šveits võtab täielikult osa agentuuri töökavast ja peab kinni
   agentuuri määruse kohustustest.
   Šveits peab moodustama infrastruktuuri, mis võimaldaks edastada ühtset infot keskkonna ja
   keskkonnaseisundi kohta tema territooriumil. Šveits annab oma finantsilise panuse agentuuri
   eelarvesse, et katta oma osalemise kulud. Tal on samuti õigus osaleda agentuuri juhatuses
   ilma hääleõiguseta.
   Leping on sõlmitud piiramatuks tähtajaks. Sel eesmärgil on artikliga 16 asutatud
   ühiskomisjon, et võimaldada tehnilist kohandumist, kaasa arvatud ühildumine agentuuri
   funktsioneerimise seisukohast oluliste tulevaste ühenduse õigusaktidega lepingu lisas I.
   Pooled allkirjastavad ja seejärel ratifitseerivad lepingu vastavalt nende endi menetluskorrale.
   Leping jõustub siis, kui mõlemad pooled on üksteist teavitanud vastavate menetluste
   lõpuleviimisest.
   Omalt poolt kohtleb agentuur Šveitsi kui liikmesriiki keskkonnaandmete, informatsiooni ja
   analüüsi sätete tingimustes, personali puudutavates sätetes, lepingutes kolmandate pooltega
   ning kohtumistes ning osalemises teemakeskustes.
   Privileegide ja immuniteetide protokolli (PPI) lisa III sisaldab liidet rakendamise viiside kohta
   Šveitsis. Eesmärgiga kindlustada Šveitsi ametivõimude, eriti alam-föderaal ametivõimude
   õige PPI kohaldamine agentuuri ja selle tegevusega seotud ühenduse institutsioonide suhtes,
   on punktis 1 Šveits võrdsustatud EL liikmesriigiga. Liite punktis 2 selgitatakse teatud
   praktilisi agentuuri maksuvabastuse (nt kohustustest vabastamisele kuuluvate toodete ja
   2
           On märgitud, et lisa III privileegide ja immuniteedi protokolli (PPI) kohta sisaldab liidet selle
           rakendamise viisist Šveitsi juhtumi puhul. Liite punktis 2 selgitatakse teatud praktilisi agentuuri
           maksuvabastuse rakendamise viise võttes arvesse Šveitsi rahasüsteemi iseloomustavaid tegureid. See
           lähenemine on kooskõlas võrreldavate selgitustega, mis on tehtud kahapoolselt EL liikmesriikidega PPI
           praktilise rakendamise eesmärgil. Pidades silmas Šveitsi poolt väljendatud eelistusi, sisaldab punkt 3
           PPI artikli 14 all olevate õiguste loovutamist: see ei nõua, et šveitsi kodakondsust omavatel agentuuri
           ametnikel peaks olema säilinud alaline elukoht Šveitsis. Lõpuks meenutatakse liites Euroopa Kohtu
           erandliku kohtualluvuse kõiki juhtumeid agentuuri ja selle ametnike vahel.
ET                                                        3                                                        ET
 ---pagebreak---    teenuste miinimumhind) rakendamise viise, võttes arvesse Šveitsi rahasüsteemi
   iseloomustavaid tegureid. See lähenemine on kooskõlas sarnaste PPI praktilise rakendamise
   korraldustega, mis on sõlmitud kahepoolselt komisjoni või agentuuri ja EL liikmesriigi vahel.
   Kuna Šveits ei võta automaatselt üle PPI-kohast teisest seadusandlust, täpsustab liite punkt 3
   detailselt PPI artikli 13 lõikes 2 sisalduva erandi mõjusid. Peale selle selgitab see ka seda, et
   agentuuri ametnikud ja nende šveitsi kodakondsusega või muud moodi Šveitsiga seotud
   pereliikmed ei ole kohustatud osalema Šveitsi sotsiaalkindlustussüsteemis. Lisaks sellele,
   pidades silmas Šveitsipoolseid eelistusi ning kooskõlas liikmesriikide tõlgendusega, selgitab
   punkt 3, et PPI artiklis 14 kajastatav maksustamisõiguse ulatus rakendub vaid Euroopa Liidu
   sees, ning seetõttu ei kehti nõuet, et taolistel ametnikel peaks eeldatavalt olema säilinud
   alaline elukoht Šveitsis. Lõpuks meenutatakse liites Euroopa Kohtu erandliku kohtualluvuse
   kõiki õigusvaidlusi personaliküsimustes agentuuri ja selle ametnike vahel.
   5.        LEPINGU ALLKIRJASTAMINE JA SÕLMIMINE
   5.1.      Õiguslik alus
   Läbirääkimised, mis lubavad agentuuril olla avatud Šveitsi osalemise suhtes, on võimalikud
   nõukogu määruse (EMÜ) nr 1210/1990, muudetud määrusega 933/1999, millega
   moodustatakse Euroopa Keskkonnaagentuur ja EIONET artikli 19 järgi.
   Ülalmainitud artikli tekstis sisalduvad vajalikud reeglid agentuuri avanemisele riikidele, mis
   ei ole liidu liikmed, kuid mis jagavad ühenduse ja liikmesriikide muret agentuuri eesmärkide
   suhtes. Taolise lepingu sõlmimisel kohaldatakse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõigetes 2 ja
   3 sätestatud korda.
   Nimetatud korra kohaselt teeb komisjon käesolevaga ettepanekud kahe nõukogu otsuse
   vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on allkirjastada ja sõlmida lepingud võimaldamaks Šveitsil
   osaleda Euroopa Keskkonnaagentuuris.
   5.2.      Finantsmõjud
   Lepingu kohaselt panustab Šveits Euroopa Keskkonnaagentuuri finantsiliselt osamakse näol,
   et katta kõik kulud, mis on tekkinud tema osalusest EEA töökavas. Kooskõlas nõukogu poolt
   välja antud läbirääkimisdirektiividega kalkuleeritakse nimetatud kogukulu (Šveitsi panus)
   ühenduse toetusena, mis on jagatud EL liikmesriikide arvuga.
   Ühendusele ei ole seega mingeid negatiivseid finantsmõjusid.
   6.        LEPINGU KASUD
   Šveitsi osalemisel agentuuris on mitmeid eeliseid:
   –         Osalemine aitab kooskõlastada Šveitsi andmekogumise ja –töötlemise
             järelvalvesüsteemi ja –meetodeid nendega, mida kasutavad teised agentuuris
             osalevad riigid, mis omakorda võimaldab tingimused usaldusväärseks ja
             võrreldavaks informatsiooniks keskkonnaseisundi kohta Euroopas.
   –         Šveitsi osalemine toetab ka Šveitsi ja tema naaberriikide poolt jagatud
             ökosüsteemide integreeritud hindamist ja keskkonna aruandlust..
ET                                                 4                                                 ET
 ---pagebreak---    –        Euroopa Keskkonnaagentuuril on võimalik esitada keskkonnaseisundi aruannet
            Euroopa suurema osa kohta, k.a. Šveits. Olles enklaaviks Euroopa Liidu
            territooriumil, on selle riigi osalemine eriti oluline ühtse keskkonnaaruandluse
            seisukohast.
   –        Šveitsi kaasamine kõigisse teistesse agentuuri aruandluse tegevustesse.
   7.       SOOVITUS
   Šveitsiga jõuti kokkuleppele Euroopa Keskkonnaagentuuris osalemise viisis ja tingimustes
   ning need on kooskõlas nõukogu poolt komisjonile välja antud läbirääkimisdirektiividega.
   Komisjonil on seepärast võimalik alla kirjutada ja sõlmida leping Šveitsiga selle osalemise
   kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus.
ET                                                5                                            ET
 ---pagebreak---                                                Ettepanek
                                          NÕUKOGU OTSUS
           mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu
             allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi osalemise kohta Euroopa
               Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 koostoimes
   artikli 300 lõike 2 esimese punkti esimese lausega,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut3,
   ning arvestades, et:
   (1)      Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/904 asutatud Euroopa
            Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu tegevus on juba
            ulatunud teistesse Euroopa riikidesse Euroopa Ühenduse poolt sõlmitud kahepoolsete
            lepingute kaudu, võttes arvesse keskkonnateemade piiriülest olemust ning
            rahvusvahelise koostöö tõhustamise tähtsust keskkonna vallas.
   (2)      20. juulil 2000 volitas nõukogu komisjoni pidama ühenduse nimel läbirääkimisi
            Šveitsiga lepingu osas, mis puudutab osalemist Euroopa Keskkonnaagentuuris ja
            Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus. Läbirääkimiste tulemus kajastab
            korrakohaselt nõukogu poolt välja antud läbirääkimisdirektiive.
   (3)      Vastavalt selle sõlmimisele hilisemal kuupäeval, on soovitav allkirjastada 25. juunil
            2004 algatatud leping.
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                             Ainus artikkel
   Vastavalt selle sõlmimisele hilisemal kuupäeval, on nõukogu eesistuja käesolevaga volitatud
   määrama isiku, kellel on volitus Euroopa Ühenduse poolt alla kirjutada Euroopa Ühenduse ja
   Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb viimase osalemist Euroopa
   Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrgus.
   3
            ELT C [...], [...], lk [...].
   4
            ELT L 120, 11.5.1990, lk 1.
ET                                                 6                                              ET
 ---pagebreak---    Brüssel,
            Nõukogu nimel
            eesistuja
ET            7           ET
 ---pagebreak---                                                             2004/0233 (CNS)
                                                  Ettepanek
                                               NÕUKOGU OTSUS
     mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist
       Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja
                                   Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 koostoimes
   artikli 300 lõike 2 esimese punkti esimese lausega, artikli 300 lõike 3 esimese punkti esimese
   lausega ja artikli 300 lõikega 4,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut5,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust6,
   ning arvestades, et:
   (1)      Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/907 asutatud Euroopa
            Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu tegevus on juba
            ulatunud teistesse Euroopa riikidesse Euroopa Ühenduse poolt sõlmitud kahepoolsete
            lepingute kaudu, võttes arvesse keskkonnateemade piiriülest olemust ning
            rahvusvahelise koostöö tõhustamise tähtsust keskkonna vallas.
   (2)      20. juulil 2000 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi Šveitsi
            Konföderatsiooniga            lepingu osas,    mis    puudutab    osalemist  Euroopa
            Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus.
   (3)      Vastavalt nõukogu otsusele .../.../CE ... 2004 allkirjastati leping Euroopa Ühenduse
            nimel ... 2004 tingimusel, et see hiljem sõlmitakse.
   (4)      Ühendus peaks lepingu heaks kiitma.
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
   5
            ELT C [...], [...], lk [...].
   6
            ELT C [...], [...], lk [...].
   7
            ELT L 120, 11.5.1990, lk 1.
ET                                                    8                                           ET
 ---pagebreak---                                                   Artikkel 1
   Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping, mis käsitleb Šveitsi osalemist
   Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus, on Euroopa
   Ühenduse poolt käesolevaga heaks kiidetud.
   Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
                                                  Artikkel 2
   Nõukogu eesistuja edastab Euroopa Ühenduse nimel lepingu artikliga 20 ettenähtud teate.8
                                                  Artikkel 3
   Lepingu artiklis 16 nimetatud ühiskomitees esindab ühendust komisjon.
   Nõukogu võtab ühenduse seisukoha ühiskomitee otsuste suhtes vastu komisjoni ettepaneku
   põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega küsimustes, mis on seotud Šveitsi osamaksuga ja
   oluliste eranditega kõnealuse lepingu lisades osutatud ühenduse seadusandlike õigusaktide
   inkorporeerimise osas.
   Kõigis teistes küsimustes, kaasa arvatud I lisas osutatud tehnilist kohandamist vajavate
   ühenduse seadusandlike õigusaktide regulaarne inkorporeerimine ja ühiskomitee sisemise
   funktsioneerimisega seotud teemad, võtab ühenduse seisukoha vastu komisjon.
                                                  Artikkel 4
   Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Brüssel,
                                                    Nõukogu nimel
                                                    eesistuja
   8
           Lepingu jõustumise kuupäev avaldatakse nõukogu peasekretariaadi poolt Euroopa Liidu Teatajas.
ET                                                    9                                                  ET
 ---pagebreak---                                                   LISA
                                                 LEPING
     Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Šveitsi osalemise kohta Euroopa
              Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus
   EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus” ja
   ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi “Šveits”,
   mõlemad edaspidi “lepingupooled”,
   TUNNISTADES keskkonnaprobleemide piiriülest olemust ja rahvusvahelise koostöö
   tõhustamise tähtsust keskkonna vallas,
   VÕTTES ARVESSE nõukogu määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja
   Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta, muudetud nõukogu määrusega
   (EÜ) nr 933/1999 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1641/2003,
   VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -
   vaatlusvõrgu tegevus on juba ulatunud teistesse Euroopa riikidesse Euroopa Ühenduse poolt
   sõlmitud kahepoolsete lepingute kaudu,
   ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISELT:
                                                 Artikkel 1
   Šveits osaleb täielikult Euroopa Keskkonnaagentuuris, edaspidi „agentuur“, ja Euroopa
   keskkonnateabe- ja vaatlusvõrgus (EIONET) ning kohaldab käesoleva lepingu lisas I loetletud
   õigusaktid.
                                                 Artikkel 2
   Šveits panustab finantsiliselt artiklis 1 viidatud tegevustesse (agentuur ja EIONET) kooskõlas
   järgnevaga:
   Aastane osamaks jooksva aasta kohta kalkuleeritakse ühenduse toetuse alusel agentuuri
   eelarvesse selle jooksva aasta kohta ning see on jagatud Euroopa Liidu liikmesriikide arvuga.
   Šveitsi finantspanuse edasised klauslid ja tingimused on sätestatud käesoleva lepingu lisas II.
                                                 Artikkel 3
   Šveits osaleb täielikult ilma hääleõiguseta agentuuri juhatuses ning on seotud tööga agentuuri
   teaduskomitees.
                                                 Artikkel 4
   Šveits informeerib agentuuri oma riikliku infovõrgustiku peamistest koostiselementidest kuue
   kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest, nagu on sätestatud lisas I loetletud
   õigusaktides.
ET                                                   10                                            ET
 ---pagebreak---                                                Artikkel 5
   Šveits määrab artiklis 4 viidatud institutsioonide seast või teiste tema territooriumil asutatud
   organisatsioonide seast riigi teabekeskuse, eesmärgiga koordineerida ja/või edastada riiklikul
   tasemel infot agentuurile ja teistele EIONET-i osa moodustavatele institutsioonidele või
   organitele, k.a. artiklis 6 viidatud teemakeskused.
                                               Artikkel 6
   Šveits võib samuti artiklis 4 toodud ajavahemiku jooksul märkida ära institutsioonid või muud
   tema territooriumil asutatud organisatsioonid, kellele võib nimelt usaldada agentuuriga
   koostöö tegemise ülesande konkreetse huviga teemade asjus. Sel moel määratletud
   institutsioonil peaks olema positsioon, mis võimaldab sõlmida agentuuriga lepingut ning
   tegutseda võrgustiku teemakeskusena eriliste ülesannete puhul. Nimetatud keskused teevad
   koostööd teiste võrgustiku osa moodustavate institutsioonidega.
                                               Artikkel 7
   Kuue kuu jooksul alates artiklites 4, 5 ja 6 viidatud informatsiooni kättesaamisest vaatab
   agentuuri juhatus üle võrgustiku peamised elemendid, et võtta arvesse Šveitsi osalemist.
                                               Artikkel 8
   Tingimusel, et konfidentsiaalsus on tagatud, peab Šveits esitama andmed kooskõlas agentuuri
   tööprogrammis kehtestatud kohustuste ja praktikaga.
                                               Artikkel 9
   Agentuur võib nõustuda Šveitsi poolt määratud institutsioonide või organitega, mis
   moodustavad artiklites 4, 5 ja 6 viidatud võrgustiku osa, vajalikes ettevalmistustes kokku
   leppimise osas (eriti mis puudutab lepinguid), et edukalt viia ellu neile agentuuri poolt
   usaldatud ülesanded.
                                               Artikkel 10
   Agentuurile saadetud või agentuurist väljuv keskkonnaalane info võib olla avaldatud ja tehtud
   avalikkusele kättesaadavaks eeldusega, et konfidentsiaalset informatsiooni kaitstakse Šveitsis
   samal määral kui ühenduse sees.
                                               Artikkel 11
   Agentuuril on Šveitsis iseseisev õigusvõime ning ta omab Šveitsis kõige laialdasemat õigus-
   ja teovõimet, mida on võimalik anda seaduste järgi juriidilistele isikutele.
                                               Artikkel 12
   Šveits rakendab agentuuri suhtes Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteedi protokolli,
   mis on ära toodud käesoleva lepingu III lisas.
ET                                                 11                                               ET
 ---pagebreak---                                                 Artikkel 13
   Erandiga nõukogu määruse nr 259/68, mis käsitleb Euroopa ühenduste ametnike
   personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi artikli 12 lõike 2 punktist
   a võivad täielike kodanikeõigustega Šveitsi kodanikud olla lepinguliselt hõivatud agentuuri
   tegevdirektori poolt.
                                                Artikkel 14
   Sätted, mis puudutavad ühenduse finantskontrolli Šveitsis ning kehtivad agentuuri või
   EIONET-i tegevusega seotud osalejate kohta, on ära toodud IV lisas.
                                                Artikkel 15
   Lepingupooled võtavad kasutusse mistahes üldiseid või spetsiaalseid meetmeid, mis on
   vajalikud nende lepingujärgsete kohustuste täitmiseks. Nad seisavad hea selle eest, et lepingus
   kavandatud eesmärgid saavutataks.
                                                Artikkel 16
   1.        Lepingupoolte esindajatest moodustatud ühiskomitee kindlustab lepingu täieliku
             rakendamise. Ühiskomitee tuleb kokku lepingupoole nõudmisel.
   2.        Ühiskomitee korraldab vaadete ja nägemuste omavahelisi vahetamisi uute Euroopa
             õigusaktide mõju kohta, millega muudetakse määrust nr 1210/90, või mistahes muud
             seadusandlikku instrumenti, millele on käesolevas lepingus viidatud, samuti
             vahetatakse arvamusi kõigi käesoleva lepingu artiklis 2 ja selle II lisas kajastatud
             finantsosalusega seotud oodatud mõjude kohta.
   3.        Vastavalt lepingupoolte oma sisemistele menetlustele, võib ühiskomitee vastu võtta
             otsuse, millega muudetakse käesoleva lepingu lisasid või otsustada rakendada muid
             meetmeid, et kindlustada lepingu õige toimimine.
   4.        Ühiskomitee tegutseb vastastikuse leppe alusel.
                                                Artikkel 17
   Käesoleva lepingu lisad, kaasa arvatud nende liited moodustavad lepingu lahutamatu osa.
                                                Artikkel 18
   Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumitel, kus kehtib Euroopa Ühenduse
   asutamisleping ning kohaldatakse selle asutamislepingu tingimustel, teiselt poolt Šveitsi
   territooriumil.
                                                Artikkel 19
   Käesolev leping on koostatud piiramatuks tähtajaks. Kumbki lepingupool võib käesoleva
   lepingu üles öelda teavitades sellest teist lepingupoolt. Käesolev leping lõpetab oma kehtivuse
   kuus kuud peale taolise teate tegemist.
ET                                                  12                                              ET
 ---pagebreak---                                                Artikkel 20
   Käesolev leping kiidetakse heaks lepingupoolte poolt vastavalt nende endi sisemisele
   menetluskorrale. Leping jõustub päevale, kui lepingupooled teavitavad üksteist vajalike
   menetluste lõpule viimisest, järgneva teise kuu esimesel päeval.
                                               Artikkel 21
   Käesolev leping on koostatud duplikaatidena tšehhi, taani, hollandi, inglise, eesti, soome,
   prantsuse, saksa, kreeka, ungari, itaalia, läti, leedu, poola, slovaki, sloveenia, hispaania, rootsi
   ja portugali keeltes, kõik tekstid on võrdselt autentsed.
   (…), (…)
   Euroopa Ühenduse nimel                          Šveitsi Konföderatsiooni nimel
ET                                                   13                                                 ET
 ---pagebreak---                                                 I LISA
                                KOHALDATAVAD ÕIGUSAKTID
   Kus iganes käesolevas lisas määratletud õigusaktides sisalduvad viited Euroopa Ühenduse
   liikmesriikidele või nõuded seosele ühendusega, mõistetakse viiteid lepingu eesmärgil
   kehtivat võrdselt ka Šveitsile või Šveitsiga seotuse nõudele.
   – Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/90, 7. mai 1990, Euroopa Keskkonnaagentuuri ja
       Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgu asutamise kohta (EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1),
       muudetud õigusaktidega:
   – Nõukogu määrus (EÜ) nr 933/1999, 29. aprill 1999, (EÜT L 117, 5.5.1999, lk 1);
   – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1641/2003, 22. juuli 2003, (ELT L 245,
       29.9.2003, lk 1).
ET                                                 14                                         ET
 ---pagebreak---                                          II LISA
      ŠVEITSI FINANTSOSALUS EUROOPA KESKKONNAAGENTUURIS
   1. Šveitsi poolt Euroopa Liidu eelarvesse tasumisele kuuluva agentuuris osalemise
      osamaksu suurus arvutatakse moel, kus ühenduse iga-aastane toetussumma
      agentuurile jooksva aasta kohta jagatakse Euroopa Liidu liikmesriikide arvuga.
   2. Šveitsi panust käsitletakse kooskõlas finantsmäärusega, mis on kohaldatav Euroopa
      Liidu üldisele eelarvele.
      Šveitsi esindajate ja ekspertide reisi- ja elatuskulud, mis on tehtud eesmärgiga võtta
      osa agentuuri tegevustest või agentuuri töökava rakendamisega seotud koosolekutest,
      kaetakse agentuuri poolt samadel alustel ja samas vastavuses jõusolevate
      menetlusviisidega kui Euroopa Liidu liikmesriikidel.
   3. Käesoleva lepingu jõustumise järel ja iga järgneva aasta alguses saadab Euroopa
      Ühenduste Komisjon, edaspidi „komisjon“, Šveitsi rahastamisnõude, mis vastab
      tema osalusele agentuuris käesoleva lepingu järgi. Esimese osalemise kalendriaasta
      eest maksab Šveits osamaksu, mis on arvutatud proportsionaalselt alates osalemise
      alguskuupäevast kuni aasta lõpuni. Järgnevatel aastatel on osamaksu suurus
      vastavuses käesoleva lepinguga.
   4. Kõne all olevat panust väljendatakse eurodes ning tasutakse komisjoni euro
      pangakontole.
   5. Šveits maksab oma osamaksu rahastamisnõudest lähtuvalt 1. maiks eeldades, et
      rahastamisnõue on komisjoni poolt saadetud enne 1. aprilli, või hiljemalt 30 päeva
      jooksul alates rahastamisnõude saatmisest.
   6. Iga viivitus Šveitsi osamakse tasumises tekitab kohustuse tasuda intresse
      maksetähtajaks maksmata summalt. Intressimäär vastab määrale, mida rakendab
      Euroopa Keskpank antud päeval oma eurotehingutele ning seda on suurendatud 1.5
      protsendipunkti võrra.
ET                                           15                                              ET
 ---pagebreak---                                               III LISA
       EUROOPA ÜHENDUSTE PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEEDI PROTOKOLL
   KÕRGED LEPINGUPOOLED,
   ARVESTADES, et vastavalt Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni
   asutamislepingu artiklile 28 omavad ühendused ja Euroopa Investeerimispank liikmesriikide
   territooriumil nii ulatuslikke privileege ja immuniteeti kui on vajalik nende ülesannete
   täitmiseks,
   ON KOKKU LEPPINUD järgmistes tingimustes, mis lisatakse mainitud asutamislepingule.
                                            I PEATÜKK
              EUROOPA ÜHENDUSTE OMAND, FONDID, VARA JA TEGEVUS
                                              Artikkel 1
   Euroopa ühenduste ruumid ja ehitised on puutumatud. Need ei ole läbiotsimise,
   rekvireerimise, konfiskeerimise või sundvõõrandamise objektideks.
   Ühenduste omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu volituseta ükski haldus- ega õiguslik
   piirang.
                                              Artikkel 2
   Ühenduste arhiivid on puutumatud.
                                              Artikkel 3
   Ühendused, nende varad, tulud ja muu omand on vabastatud kõikidest otsestest maksudest.
   Liikmesriikide valitsused võtavad kõikidel võimalikel juhtudel kasutusele meetmed, et
   hüvitada või tagastada kaudsete maksude või müügimaksude osa, mis on lisatud vallas- või
   kinnisvara hinnale juhul, kui ühendused teevad ametlikuks kasutamiseks olulisi oste, mille
   hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei rakendata sellise ulatuseni, et kahjustatakse
   konkurentsi ühenduste sees.
   Vabastus ei kehti maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.
                                              Artikkel 4
   Ühendused on vabastatud kõigist tollimaksudest, impordi- ja ekspordiartiklitele kehtestatud
   piirangutest ja keeldudest ametlikuks kasutuseks mõeldud kaupade puhul: riigi territooriumil,
   kuhu need kaubad on selliselt imporditud, ei võõrandata neid tasu eest ega tasuta, välja
   arvatud tingimustel, mille on heaks kiitnud selle riigi valitsus.
ET                                                16                                             ET
 ---pagebreak---    Samuti on ühenduste väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest
   ning impordi- ja ekspordipiirangutest.
                                                 Artikkel 5
   Euroopa Söe- ja Teraseühendus võib vallata mistahes valuutat ja hallata arveid mistahes
   valuutas.
                                              II PEATÜKK
                             SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ PASSER)
                                                 Artikkel 6
   Ühenduste institutsioonid kasutavad ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide
   edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama korda, mis on konkreetse riigi poolt
   kehtestatud sellistele diplomaatilistele esindustele.
   Ühenduste institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.
                                                 Artikkel 7
   1.        Ühenduse institutsioonide presidendid võivad ühenduse institutsioonide liikmetele ja
             teenistujatele väljastada nõukogu kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida
             liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtivate reisidokumentidena. Neid
             reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on
             sätestatud ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate
             teenistustingimustes.
             Komisjon võib sõlmida lepinguid, mis annavad nimetatud reisiloale kehtiva
             reisidokumendi staatuse kolmandate riikide territooriumidel.
   2.        Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseni kohaldatakse nende institutsioonide liikmete
             ja teenistujate suhtes, kelle valduses on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval
             Euroopa Söe- ja Teraseühenduse privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 6
             ettenähtud reisiluba, nimetatud artikli sätteid.
                                             III PEATÜKK
                               EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED
                                                 Artikkel 8
   Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete
   vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.
   Tolli- ja valuutakontrolli suhtes võimaldatakse Euroopa Parlamendi liikmetele:
ET                                                   17                                           ET
 ---pagebreak---    a.        nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel
             olevatele kõrgetele ametnikele;
   b.        teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste
             esindajatele ajutisel ametilähetusel
                                                 Artikkel 9
   Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid
   kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või
   antud häälte tõttu
                                                Artikkel 10
   Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on parlamendi liikmetel :
   a         oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;
   b.        teiste liikmesriikide territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.
   Immuniteet kehtib Euroopa Parlamendi liikmetele ka siis, kui nad reisivad Euroopa
   Parlamenti või sealt tagasi.
   Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteetiga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud
   õiguserikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust tühistada oma
   liikme immuniteet.
                                              IV PEATÜKK
              EUROOPA ÜHENDUSTE INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD
                                   LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD
                                                Artikkel 11
   Ühenduste institutsioonide tööst osa võtvate liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja
   tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse neile pandud ametlikke kohustusi täites ning
   kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.
   Käesolevas artiklis loetletud õigused kehtivad ka ühenduste konsultatiivorganite liikmetele.
                                               V PEATÜKK
             EUROOPA ÜHENDUSTE AMETNIKUD JA TEISED TEENISTUJAD
                                                Artikkel 12
   Iga liikmesriigi territooriumil on ühenduste ametnikel ja teistel teenistujatel nende
   kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:
ET                                                   18                                            ET
 ---pagebreak---    a.       kohtulik puutumatus oma ametikohustuste täitmisel tehtud tegude, sealhulgas
            suuliste ja kirjalike avalduste suhtes, kui ei tulene teisiti asutamislepingute sätetest,
            mis käsitlevad ühelt poolt ametnike ja muude teenistujate vastutust ühenduste ees
            ning teiselt poolt Euroopa Kohtu pädevust vaidlustes ühenduste ning nende ametnike
            ja muude teenistujate vahel. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist
            lahkumist;
   b.       teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti
            sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;
   c.       valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse
            rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;
   d.       õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma
            mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt
            sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad;
            mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus
            seda õigust kasutatakse;
   e.       õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on
            omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle
            riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest
            riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks
            asjaomase riigi valitsus.
                                              Artikkel 13
   Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille on kinnitanud nõukogu komisjoni ettepaneku
   põhjal, on ühenduste ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma ühendustele maksu
   töö- ja muudelt tasudelt, mida ühendused neile maksavad.
   Ühenduste poolt makstud töö- ja muudelt tasudelt ei maksta riiklikke makse.
                                              Artikkel 14
   Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning ühenduste liikmesriikide vahel
   sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse, et
   ühenduste ametnikud ja muud teenistujad, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks ühenduste
   teenistuses asuvad elama liikmesriigi territooriumile, mis nende ühenduste teenistusse astudes
   ei ole maksustav elukohariik, nii nende tegelikus elukohariigis kui ka maksustavas
   elukohariigis on säilitanud oma elukoha viimati nimetatud riigis, tingimusel et see riik on
   ühenduste liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt
   tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all
   olevate laste kohta.
   Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus
   nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates
   loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate
   riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku
   kohaldamist.
ET                                                 19                                                 ET
 ---pagebreak---    Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes
   kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.
                                              Artikkel 15
   Nõukogu kinnitab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ühenduste ametnike ja muude
   teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.
                                              Artikkel 16
   Komisjoni ettepaneku põhjal otsustades ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste
   institutsioonidega määrab nõukogu kindlaks ühenduste ametnike ja muude teenistujate
   kategooriad, kelle kohta osaliselt või täielikult kehtivad artikli 12, artikli 13 teise lõigu ja
   artikli 14 sätted.
   Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate
   ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.
                                            VI PEATÜKK
        EUROOPA ÜHENDUSTESSE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE
                         ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEET
                                              Artikkel 17
   Liikmesriik, mille territooriumil on ühenduste institutsiooni asukoht, annab kolmandate
   riikide esindustele, mis on akrediteeritud ühenduste juurde, tavapärased diplomaatilised
   immuniteedid ja privileegid.
                                            VII PEATÜKK
                                             ÜLDSÄTTED
                                              Artikkel 18
   Privileegid, immuniteet ja soodustused antakse ametnikele ja teistele ühenduste teenistujatele
   üksnes ühenduste huve silmas pidades.
   Ühenduste kõik institutsioonid peavad ametnikele või teistele teenistujatele antud
   immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi
   tühistamine ei ole vastuolus ühenduste huvidega.
                                              Artikkel 19
   Ühenduste institutsioonid teevad käesoleva protokolli rakendamiseks koostööd asjaomaste
   liikmesriikide vastutavate ametiasutustega.
ET                                                20                                                ET
 ---pagebreak---                                               Artikkel 20
   Artiklid 12-15 ja 18 on kohaldatavad komisjoni liikmete suhtes.
                                              Artikkel 21
   Artiklid 12–15 on kohaldatavad Euroopa Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäri ja
   kaasettekandjate suhtes, ilma et eelöeldu piiraks Euroopa Kohtu põhikirja protokolli
   kohtunike ja kohtujuristide kohtulikku puutumatust käsitleva artikli 3 sätete kohaldamist.
                                              Artikkel 22
   Ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist,
   kohaldatakse käesolevat protokolli ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete,
   selle personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes.
   Peale selle on Euroopa Investeerimispank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või
   muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali suurenemise korral ning mitmesugustest
   formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga alaline asukoht.
   Samamoodi ei anna Euroopa Investeerimispanga tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust
   maksustamiseks. Kõnealust panka ja selle institutsioonide põhikirjalist tegevust ei maksustata
   käibemaksuga.
                                              Artikkel 23
   Käesolev protokoll kehtib ka Euroopa Keskpanga ja selle ametite ja personali suhtes ilma, et
   see tekitaks vastuolusid Euroopa Keskpanga ja Euroopa keskpankade süsteemi põhimääruse
   protokolli ja Euroopa Keskpanga sätetega.
   Euroopa Keskpanga kapitali juurdekasv on lisaks sellele vabastatud mistahes maksudest või
   muudest kohustustest, mis võivad olla ette kirjutatud riigi poolt, milles on panga asukoht.
   Panga ja selle asutuste tegevust, mis lähtub Euroopa keskpankade süsteemi põhimäärusest ja
   Euroopa Keskpangast ei maksustata käibemaksuga.
   Ülalpool loetletud sätted kehtivad ka Euroopa Rahandusinstituudi kohta. Selle tegevuse
   lõpetamine või ümberstruktureerimine ei saa olla aluseks kohustuste kehtestamisele.
   SELLE TÕENDUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale protokollile oma
   allkirja andnud.
   Sõlmitud Brüsselis tuhande üheksasaja kuuekümne viienda aasta aprillikuu kaheksandal
   päeval.
ET                                                 21                                             ET
 ---pagebreak---                                             III LISA LIIDE
                  Privileegide ja immuniteetide protokolli rakendussätted Šveitsis
   1.        Rakendamise laiendamine Šveitsile
   Igat viidet liikmesriikidele Euroopa Ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollis
   (edaspidi „protokoll“) tuleb mõista nii, et see hõlmab ka Šveitsi, juhul kui järgnevad sätted ei
   näe ette teisiti.
   2.        Agentuuri vabastamine kaudsetest maksudest (kaasa arvatud käibemaks)
   Tooted ja teenused, mis eksporditakse Šveitsist väljapoole, ei ole allutatud Šveitsi
   käibemaksule (km). Kui tegemist on toodete ja teenustega, mis tarnitakse Šveitsi agentuuri
   ametlikuks kasutamiseks, toimub vabastamine käibemaksust, vastavalt protokolli artikli 3
   lõikele 2, hüvitamise teel. Käibemaksust vabastamine toimub juhul, kui toodete ja teenuste
   ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 šveitsi franki
   (maksud kaasa arvatud).
   Käibemaksu hüvitamine toimub selleks ettenähtud Šveitsi ankeedi esitamisel Föderaalse
   Maksuameti käibemaksu osakonda. Taotlused vaadatakse üldjuhul läbi kolme kuu jooksul
   hüvituse taotluse esitamisest koos vajalike tõendavate dokumentide esitamisega.
   3.        Agentuuri personali puudutavate reeglite rakendamistingimused
   Protokolli artikli 13 lõike 2 osas vabastab Šveits, vastavalt oma siseriikliku õiguse
   põhimõtetele, agentuuri ametnikud ja teised töötajad 25. märtsi 1969. aasta määruse nr 549/69
   (EÜT L 74, 23.7.1969, lk 1) artikli 2 mõistes, föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest
   palga, töötasu ja tasude pealt, mis on makstud Ühenduse poolt ja allutatud ühendusesisesele
   maksule.
   Šveitsi ei käsitleta liikmesriigina ülaltoodud punkti 1 tähenduses protokolli artikli 14
   rakendamisel.
   Agentuuri ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on ühenduse ametnikele
   ja teistele töötajatele kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemi kandjad, ei ole tingimata allutatud
   Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemile.
   Euroopa Ühenduse Kohtul on ainupädevus kõigi agentuuri või komisjoni ja tema personali
   vahelisi suhteid puudutavates küsimustes nõukogu määruse (ESTÜ/EÜ/Euratom) nr 259/68 ja
   teiste ühenduse õiguse töötingimusi määratlevate sätete osas.
ET                                                 22                                               ET
 ---pagebreak---                                                 IV LISA
       ŠVEITSI EUROOPA KESKKONNAAGENTUURI JA EIONET’I TEGEVUSES
                               OSALEJATE FINANTSKONTROLL
   1.       Otsene teavitamine
   Agentuur ja komisjon suhtlevad otse kõigi isikute või Šveitsis loodud ettevõtetega, kes
   osalevad agentuuri või EIONET’i tegevuses, seda kas lepinguosalisena, agentuuri
   programmis osalejana, isikuna, kellele on teostatud makseid agentuuri või komisjoni eelarvest
   või alltöövõtjana. Need isikud võivad edastada komisjonile või agentuurile otse kogu olulist
   teavet ja dokumente, mida nad peavad edastama vahendite alusel, millele käesolev lepe
   toetub, ning sõlmitud lepingute ja konventsioonide ja nende raames vastuvõetud otsuste
   alusel.
   2.       Audit
   1.       Vastavalt 25. juuni 2002. a määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja agentuuri
            haldusnõukogu poolt 26. märtsil 2003. a vastu võetud finantseeskirjale, vastavalt 23.
            detsembri 2002. a määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 sätetele ja teistele
            määrustele, millele käesolev lepe toetub, võivad Šveitsis asutatud ettevõtetega
            sõlmitud lepingud ja konventsioonid ja vastuvõetud otsused ette näha, et nende ja
            nende alltöövõtjate juures võivad igal ajal toimuda teaduslikud, finants-,
            tehnoloogilised või muud auditid, mida viivad läbi agentuuri või komisjoni töötajad
            või teised viimase poolt volitatud isikud.
   2.       Agentuuri või komisjoni töötajad ning teised viimase poolt volitatud isikud omavad
            kohast juurdepääsu ruumidele, töödele ja dokumentidele, samuti kogu vajalikule
            informatsioonile, kaasa arvatud elektroonilisel kujul, et neid auditeid läbi viia. See
            juurdepääsuõigus kajastub selgelt lepingutes ja konventsioonides, mis on sõlmitud
            vahendeid rakendades, millele käesolev leping toetub.
   3.       Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.
   4.       Auditid võivad toimuda viis aastat peale käesoleva leppe lõppu või vastavalt
            kõnealustes lepingutes või konventsioonides ja võetud otsustes ettenähtud
            tähtaegadele.
   5.       Šveitsi föderaalset finantskontrolli teavitatakse Šveitsi territooriumil läbiviidavast
            auditist eelnevalt. See teave ei ole auditite läbiviimise seaduslik tingimus.
   3.       Kohapealne kontroll
   1.       Käesoleva leppe raames on komisjon (OLAF) volitatud teostama kontrolli ja
            tõestamisi Šveitsi territooriumil, vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. a määruse
            (EÜ, Euratom) nr 2185/96 tingimustele ja sätetele.
   2.       Kohapealsed kontrollid ja tõestamised valmistatakse ette ja viiakse läbi komisjoni
            poolt tihedas koostöös Šveitsi Föderaalse finantskontrolliga või teiste pädevate
            Föderaalse finantskontrolli määratud Šveitsi asutustega, keda teavitatakse vajalikul
ET                                                 23                                              ET
 ---pagebreak---             ajal kontrolli ja tõestamise objektist, eesmärgist ja seaduslikust alusest, et nad saaksid
            anda kogu vajaliku abi. Sel eesmärgil võivad šveitsi pädevate asutuste töötajad
            osaleda kohapeal toimuvates kontrollides ja tõestamistes.
   3.       Kui asjaomased Šveitsi asutused seda soovivad, viiakse kohapealsed kontrollid ja
            tõestamised läbi komisjoni ja nende asutuste poolt koos.
   4.       Kui programmis osalejad on vastu kohapealsele kontrollile või tõestamisele, annavad
            šveitsi asutused komisjoni kontrolöridele vastavuses riiklike seadusesätetega,
            vajalikku abi nende kohapealse kontrolli ja tõestamise ülesande täitmiseks.
   5.       Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi Föderaalsele finantskontrollile kõik
            faktid või kahtlused ebakorrapärasuste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või
            tõestamise läbiviimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul peab komisjon teavitama
            kontrollitud asutust kontrolli või tõestamise tulemustest.
   4.       Informatsioon ja konsultatsioon
   1.       Käesoleva lisa täitmise huvides viivad Šveitsi ja ühenduse pädevad asutused läbi
            regulaarset infovahetust ja, ühe poole soovil, ka konsultatsioone.
   2.       Šveitsi pädevad asutused teavitavad viivitamatult agentuuri ja komisjoni kõigist neile
            teatavaks saanud asjaoludest, mis lubavad kahtlustada eeskirjade eiramist lepingute
            ja konventsioonide sõlmimisel ja rakendamisel, mis on sõlmitud käesolevas lepingus
            osutatud vahendeid kohaldades.
   5.       Konfidentsiaalsus
   Kogu käesoleva lisa alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitletakse
   ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni Šveitsi siseriiklike
   õigusaktide ja vastavate ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate sätetega. Sellist teavet
   võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides või Šveitsis olevatele isikutele, kes oma
   ülesannete tõttu peavad seda teadma, ning ühenduse institutsioonid tohivad seda teavet
   kasutada üksnes selleks, et tagada lepingupoolte finantshuvide tõhus kaitse.
   6.       Administratiivsed meetmed ja sanktsioonid.
   Ilma et see piiraks Šveitsi karistusõiguse sätete rakendamist, võib agentuur või komisjon
   rakendada administratiivseid meetmeid või sanktsioone, kooskõlas 25. juuni 2002 määrusega
   (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja 23. detsembri 2002 määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,
   samuti nõukogu 18. detsembri 1995 määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa Ühenduse
   finantshuvide kaitse kohta.
   7.       Sissenõudmine ja täideviimine
   Agentuuri ja komisjoni poolt käesoleva leppe rakendusalas vastuvõetud otsused, mis
   sisaldavad rahalisi kohustusi teistele isikutele peale riikide, on Šveitsis täitedokumendi
   staatusega. Täitekorraldus väljastatakse ilma muu kontrollita peale dokumendi autentsuse
   tõestamise Šveitsi valitsuse määratud asutuse poolt, kes teavitab sellest agentuuri või
   komisjoni. Sundtäitmine toimub vastavalt Šveitsi protseduurireeglitele. Täitedokumendi
   aluseks oleva otsuse seaduslikkus allub Euroopa Ühenduse Kohtu kontrollile.
ET                                                  24                                                 ET
 ---pagebreak---    Euroopa Ühenduse Kohtu otsused vahekohtuklausli alusel on seaduse jõuga samadel
   tingimustel.
ET                                      25                                         ET
 ---pagebreak---                             LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT
   Policy area(s): Environment
   Activit(y/ies): Environment policy development
   TITLE OF ACTION: Participation of Switzerland in the European Environment Agency
   1.        BUDGET LINE(S) + HEADING(S)
             07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information)
             6033 (income)
   2.        OVERALL FIGURES
   The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly
   through to the Agency via the Community budget (see table below under point 2, section
   “Financial Impact on Revenue”). .The amount channelled through is calculated as the annual
   Community subvention to the Agency divided by the number of Member States.
   Period of application:
   The period of application is in principle unlimited and starts when the procedures for
   ratification have been finalised (Articles 19 and 20 of the draft Agreement).
   Overall multiannual estimate on expenditure:
   a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention)
   (see point 6.1.1)
   The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and
   2006 in line with current financial perspectives. The amounts for subsequent years will
   increase or decrease in proportion to the Community subvention to the Agency as long as the
   number of EU Member States remains unchanged at 25.
   Compatibility with the financial programming and the financial perspective
             ;     Proposal compatible with the existing financial programming
                   This proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the
             financial perspective
                   This may entail application of the provisions of the Interinstitutional
             Agreement.
   Financial impact on revenue:
                   No financial implications (involves technical aspects regarding implementation
             of a measure)
ET                                                 26                                             ET
 ---pagebreak---    OR
             ;       Financial impact – the effect on revenue is as follows:
                                                                       € million
                                                   Prior to     Situation following action
                                                    action
                                                  (Year n-
         Budget line Revenue                          1)     2005              2006
          Item 6033  a) Revenue in absolute terms 0          1.076             1.080
                     b) Change in Revenue          ∆                           0.004
   The revenues will be entered as earmarked revenues into the Community budget (item 6033).
   For explanation see above tables on expenditure.
   3.        BUDGET CHARACTERISTICS
      Type of expenditure               New              EFTA             Participation     Heading
                                                  participation              applicant      Financial
                                                                             countries     Perspective
    Non-comp             Diff           YES               YES                   NO(1)         No 3
   (1) But applicant countries do participate in core funding for the Agency.
   4.        LEGAL BASIS
   • Article 19 of the Council Regulation (EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999
      on the establishment of the European Environment Agency, which opens the membership
      of the Agency up to non-EU countries.
   • The proposed Council Decision on the conclusion of the agreement between the European
      Community and the Switzerland concerning Switzerland’s participation in the European
      Environment Agency and the European Environment Information and Observation
      Network, to which this legislative financial statement is annexed.
   5.        DESCRIPTION AND GROUNDS
   Need for Community intervention: objectives pursued
             Participation of Switzerland in the Agency will help to bring Swiss monitoring
             systems and methods for data collection and data treatment in line with those used by
             the other countries participating in the Agency, which will facilitate the provision of
             reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will
             also support integrated assessment and environmental reporting of the ecosystems
ET                                                          27                                         ET
 ---pagebreak---              that are shared by Switzerland and its neighbouring countries. The Agency will be
             able to report on the state of the environment of a larger part of Europe, including
             Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of
             the Agency.
   Methods of implementation
   The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the
   annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management
   of the resources involved.
   6.        FINANCIAL IMPACT
   Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the
   Commission.
   7.        IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE
   Swiss membership of the Agency will have no impact on human resources in the
   Commission. It will have an impact on the human resources in the Agency, as adopted in the
   annual EEA establishment plan.
   8.        FOLLOW-UP AND EVALUATION
   Follow-up arrangements
   All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in
   compliance with the provisions of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of
   23 December 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in
   Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation
   applicable to the general budget of the European Communities
   9.        ANTI-FRAUD MEASURES
   Anti-fraud measures are included in the conventions and contracts agreed between the
   European Environment Agency and the beneficiaries: these measures include the possibility
   to carry out financial, scientific or other specific audits. Moreover, the EEA has an internal
   auditing function, which shall advise on dealing with risks, by issuing independent opinions
   on the quality of management and control systems. The Commission’s internal auditor shall
   also exercise the same powers with respect to the EEA as with respect to Commission
   departments.
   Furthermore, the Court of Auditors shall scrutinise the accounts of the European Environment
   Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be
   governed by Articles 139 to 144 of the Financial Regulation applicable to the general budget
   of the European Communities.
ET                                                28                                                 ET
 ---pagebreak---    In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections
   in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and
   Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after
   payment of the balance.
ET                                              29                                              ET