title: Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokollile (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise kohta Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0209(01)

Ettepanek: Nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokollile (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise kohta  /* KOM/2008/0209 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 22.4.2008KOM(2008) 209 lõplik2008/0080 (AVC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokollile (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIÜhelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline isikute vaba liikumist käsitlev leping jõustus 1. juunil 2002.Lepingut tuleb muuta, et võimaldada Bulgaarial ja Rumeenial sellega ühineda.Komisjon pidas talle 5. mail 2006 antud volituste alusel Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi lepingu kohandamiseks. Läbirääkimised viidi lõpule 29. jaanuaril 2008 ja protokolli eelnõu parafeeriti 29. veebruaril 2008.Lepingu muutmiseks koostatud protokolli eelnõuga nähakse ette konkreetsed üleminekuperioodid Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia kodakondsusega palgatöötajate ja teatavate sektorite teenuse osutajate suhtes. Kõnealuseid üleminekuperioode kohaldatakse kuni 10 aastat alates protokolli jõustumisest.Protokolli eelnõuga kohandatakse lisaks sellele kinnisvara omandamise tingimusi ning tehakse eelkõige II lisas (sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamine) tehnilisi kohandusi. III lisas (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) tehtavad vajalikud kohandused võtab vastu lepingu ühiskomitee.Nõukogu otsuste ettepanekute õiguslik alus kattub esialgse lepingu õigusliku alusega.Selleks et liikmesriigid saaksid protokolli ratifitseerida, esitab komisjon protokolli eelnõu vastavalt ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 nõukogule allakirjutamiseks ja sõlmimiseks.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokollile (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga,võttes arvesse ühinemislepingule lisatud ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:(1) Komisjon on viinud talle 5. mail 2006 antud volituste alusel lõpule Šveitsi Konföderatsiooniga peetud läbirääkimised ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) üle.(2) Komisjon on vastavalt ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 esitanud nõukogule protokolli eelnõu.(3) Protokolli eelnõule, mis parafeeriti 29. veebruaril 2008, on soovitatav alla kirjutada,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutama ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokollile (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga).Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2008/0080 (AVC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lause ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga,võttes arvesse ühinemislepingule lisatud ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2],võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[3]ning arvestades järgmist:(1) Komisjon on viinud talle 5. mail 2006 antud volituste alusel lõpule Šveitsi Konföderatsiooniga peetud läbirääkimised ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) üle.(2) Protokollile on … 2008 Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel vastavalt nõukogu … 2008. aasta otsusele …/…/EÜ ja kuni selle hilisema lõpliku sõlmimiseni alla kirjutatud.(3) Protokoll tuleks sõlmida,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) kiidetakse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel heaks.Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja edastab ühenduse ja selle liikmesriikide nimel teate protokolli heakskiitmise kohta vastavalt protokolli artiklile 6.Artikkel 3Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja EelnõuÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDEnINGTEISELT POOLT ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISEISIKUTE VABA LIIKUMIST KÄSITLEVA LEPINGU PROTOKOLL,MIS KÄSITLEB BULGAARIA VABARIIGI JA RUMEENIA OSALEMIST LEPINGUSSEOSES NENDE ÜHINEMISEGA EUROOPA LIIDUGAEELNÕU ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHEL SÕLMITUD ISIKUTE VABA LIIKUMISE LEPINGU PROTOKOLL, MIS KÄSITLEB BULGAARIA VABARIIGI JA RUMEENIA OSALEMIST LEPINGUS SEOSES NENDE ÜHINEMISEGA EUROOPA LIIDUGAEUROOPA ÜHENDUS,keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu,ningBELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABARIIK, TšEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI VABARIIK, MALTA VABARIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK NING SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,edaspidi „liikmesriigid”,keda esindab samuti Euroopa Liidu Nõukogu,ühelt pooltningŠVEITSI KONFÖDERATSIOON,edaspidi „Šveits”,teiselt poolt,edaspidi „lepinguosalised”,VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumise lepingut (edaspidi „leping”), mis jõustus 1. juunil 2002;VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu 26. oktoobri 2004. aasta protokolli, mis käsitleb Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga (edaspidi „2004. aasta protokoll”), mis jõustus 1. aprillil 2006;VÕTTES ARVESSE Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia (edaspidi „uued liikmesriigid”) ühinemist Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007;ARVESTADES, et uutest liikmesriikidest saavad kõnealuse lepingu osalised;ARVESTADES, et ühinemislepinguga volitatakse Euroopa Liidu Nõukogu sõlmima liikmesriikide nimel protokoll uute liikmesriikide lepinguga ühinemise kohta,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 11. Uued liikmesriigid saavad lepingu osalisteks.2. Käesoleva protokolli jõustumisest alates on leping uutele liikmesriikidele siduv samamoodi kui praegustele lepinguosalistele käesolevas protokollis sätestatud korras ja tingimustel.Artikkel 2Lepingu põhiteksti ja selle I lisa kohandatakse järgmiselt:a) Lepinguosaliste loetelu asendatakse järgmisega:„EUROOPA ÜHENDUS,BELGIA KUNINGRIIK,Bulgaaria Vabariik,Tšehhi Vabariik,Taani Kuningriik,Saksamaa Liitvabariik,Eesti Vabariik,Kreeka Vabariik,Hispaania Kuningriik,Prantsuse Vabariik,Iirimaa,Itaalia Vabariik,Küprose Vabariik,Läti Vabariik,Leedu Vabariik,Luksemburgi Suurhertsogiriik,UNGARI VABARIIK,MALTA VABARIIK,Madalmaade Kuningriik,AUSTRIA VABARIIK,POOLA VABARIIK,Portugali Vabariik,Rumeenia,SLOVEENIA VABARIIK,Slovaki Vabariik,Soome Vabariik,Rootsi Kuningriik ningSUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIKÜHELT POOLTningŠVEITSI KONFÖDERATSIOONteiselt poolt,”b) Lepingu artiklis 10 lisatakse lõigete 1a, 2a, 3a, 4b ja 5a järele vastavalt järgmised lõiked 1b, 2b, 3b, 4c ja 5b:„1b. Kuni kahe aasta jooksul pärast Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumist võib Šveits säilitada arvulised piirangud Šveitsis töötavate Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia kodakondsusega palgatöötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kelle Šveitsis elamise luba kuulub mõnda järgmisse kategooriasse: elamisloa tähtaeg on rohkem kui neli kuud, kuid vähem kui üks aasta, või elamisloa tähtaeg on üks aasta või rohkem. Alla nelja kuulise elamisloaga isikute suhtes arvulist piirangut ei ole.Enne eespool nimetatud üleminekuperioodi lõppu vaatab ühiskomitee Šveitsi aruande alusel läbi uute liikmesriikide kodanike suhtes kehtestatud üleminekuperioodi toimimise. Pärast läbivaatamise lõpetamist ja hiljemalt eespool nimetatud perioodi lõppedes teatab Šveits ühiskomiteele, kas ta jätkab Šveitsis töötavate isikute suhtes arvulise piirangu kohaldamist. Šveits võib jätkata selliste meetmete kohaldamist kuni viie aasta jooksul pärast eespool nimetatud protokolli jõustumist. Kui kõnealust teatamist ei toimu, lõpeb üleminekuperiood esimeses lõigus nimetatud kaheaastase perioodi lõppedes.Käesolevas lõikes sätestatud üleminekuperioodi lõpus tühistatakse kõik Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia kodakondsusega isikute suhtes kehtestatud arvulised piirangud. Nimetatud liikmesriigid võivad kehtestada samasugused arvulised piirangud Šveitsi kodanike suhtes samadeks ajavahemikeks.”„2b. Kuni kahe aasta jooksul pärast Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumist võivad Šveits, Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia jätkata nende territooriumil töötavate teise lepinguosalise töötajate suhtes tavapärasel tööturul osalevate töötajate eeliskohtlemise ning teise lepinguosalise kodanike palga- ja töötingimuste kontrollimist. Samasugust kontrollimist võidakse jätkata ka lepingu artikli 5 lõikes 1 nimetatud ja järgmises neljas sektoris teenuseid osutavate isikute suhtes: aiandusteenused, ehitus ja sellega seotud valdkonnad, turvateenused, puhastustegevus (NACE[4] koodid vastavalt 01.41, 45.1 kuni 4; 74.60; 74.70) Lõigetes 1b, 2b, 3b ja 4c nimetatud üleminekuperioodide jooksul eelistab Šveits oma tööturule juurdepääsu võimaldamisel uute liikmesriikide kodanikest töötajaid ELi ja EFTAsse mittekuuluvate riikide kodanikest töötajatele. Tavapärasel tööturul osalevate töötajate eeliskohtlemist ei kontrollita kokkuleppeosaliste vahelise teenuste osutamist käsitleva erikokkuleppega liberaliseeritud teenuste osutajate puhul (sealhulgas riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe teenuste osutamist reguleerivad sätted). Sama ajavahemiku jooksul võib kutsekvalifikatsiooninõudeid säilitada alla nelja kuuliste elamislubade väljaandmisel[5] ja isikute suhtes, kes osutavad teenuseid käesoleva lepingu artikli 5 lõike 1 kohaselt eespool nimetatud neljas sektoris.Kahe aasta jooksul pärast Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumist vaatab ühiskomitee iga üleminekumeetmeid rakendava lepinguosalise koostatud aruande alusel läbi käesolevas lõikes nimetatud üleminekumeetmete toimimise. Pärast läbivaatamise lõpetamist ja hiljemalt kaks aastat pärast eespool nimetatud protokolli jõustumist võib käesolevas lõikes nimetatud üleminekumeetmeid rakendanud lepinguosaline, kes on teatanud ühiskomiteele oma kavatsusest jätkata kõnealuste üleminekumeetmete kohaldamist, neid rakendada veel kuni viie aasta jooksul alates eespool nimetatud protokolli jõustumisest. Kui sellist teatamist ei toimu, lõpeb üleminekuperiood esimeses lõigus nimetatud kaheaastase perioodi lõppedes.Käesolevas lõikes sätestatud üleminekuperioodi lõpus tühistatakse kõik käesolevas lõikes nimetatud piirangud.”„3b. Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumisel ja kuni lõikes 1b nimetatud perioodi lõpuni reserveerib Šveits igal aastal ( pro rata temporis ) kolmandate riikide kodanikele ettenähtud kvoodi raames kõnealuste uute liikmesriikide kodanikest palgatöötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele Šveitsis alljärgneva ajakava kohaselt vähemalt järgmise arvu uusi elamislubasid[6]:Kuni | Vähemalt üheaastase tähtajaga elamislubade arv | Pikema kui neljakuulise ja lühema kui aastase tähtajaga elamislubade arv |Esimene aasta | 362 | 3620 |Teine aasta | 523 | 4 987 |Kolmas aasta | 684 | 6 355 |Neljas aasta | 885 | 7 722 |Viies aasta | 1 046 | 9 090’ |„4c. Pärast lõikes 1b ja käesolevas lõikes nimetatud perioodi lõppu ning kuni kümne aasta jooksul pärast Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumist kohaldatakse kõnealuste uute liikmesriikide kodanike suhtes käesoleva lepingu artikli 10 lõiget 4.Kui Šveitsi või üleminekumeetmeid rakendava uue liikmesriigi tööturul ilmneb tõsiseid häireid või nende oht, teatavad nad sellest ühiskomiteele enne lõike 2b teises lõigus nimetatud viieaastase üleminekuperioodi lõppu. Teate edastanud riik võib jätkata lõigetes 1b, 2b ja 3b nimetatud meetmete kohaldamist oma territooriumil töötavate isikute suhtes kuni seitsme aasta jooksul pärast nimetatud protokolli jõustumist. Sel juhul on lõikes 1b nimetatud elamislubade arv aastas järgmine:Kuni | Vähemalt üheaastase tähtajaga elamislubade arv | Pikema kui neljakuulise ja lühema kui aastase tähtajaga elamislubade arv |Kuues aasta | 1 126 | 10 457 |Seitsmes aasta | 1 207 | 11 664” |„5b. Lõigetes 1b, 2b, 3b ja 4c esitatud üleminekusätteid ja eelkõige lõike 2b sätteid, mis käsitlevad tavapärasel tööturul osalevate töötajate eeliskohtlemist ning palga- ja töötingimuste kontrollimist, ei kohaldata nende töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kellel on õigus Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumise ajal tegelda majandustegevusega lepinguosalise territooriumil. Eelkõige on kõnealustel isikutel on õigus geograafilisele ja tööalasele liikuvusele.Vähem kui aasta kehtivate elamislubade omanikel on õigus oma elamisluba pikendada; arvuliste piirnormide ammendumine seda ei mõjuta. Üheaastaste või kauem kehtivate elamislubade omanikel on automaatselt õigus oma elamislubasid pikendada. Seega on kõnealustele töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele alates eespool nimetatud protokolli jõustumisest lepingu põhisätete ja eelkõige artikliga 7 ette nähtud samasugune vaba liikumise õigus kui alalistele elanikele.”c) Lepingu I lisa artikli 27 lõikes 2 asendatakse viide artikli 10 lõigetele 2, 2a, 4a ja 4b viitega artikli 10 lõigetele 2, 2a, 2b, 4a, 4b ja 4c.Artikkel 3Erandina lepingu I lisa artiklist 25 kohaldatakse käesoleva protokolli 1. lisas sätestatud üleminekuperioode.Artikkel 41. Lepingu II lisa muudetakse vastavalt käesoleva protokolli 2. lisale.2. Lepingu III lisa kohandatakse lepingu artikli 14 alusel loodud ühiskomitee otsusega.Artikkel 51. Käesoleva protokolli 1. ja 2. lisa on protokolli lahutamatud osad.2. Käesolev protokoll koos 2004. aasta protokolliga on lepingu lahutamatu osa.Artikkel 61. Euroopa Liidu Nõukogu Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel ning Šveits ratifitseerivad või kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt.2. Euroopa Liidu Nõukogu ja Šveits teatavad teineteisele, kui nad on nimetatud menetlused lõpetanud.Artikkel 7Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmisteate kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval.Artikkel 8Käesolev protokoll kehtib sama kaua ja samasuguses korras kui leping.Artikkel 91. Käesolev protokoll ja sellele lisatud deklaratsioonid koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.2. Lepingu, sealhulgas kõikide lisade, protokollide ja lõppakti versioonid bulgaaria ja rumeenia keeles on võrdselt autentsed. Lepingu artikli 14 alusel loodud ühiskomitee kiidab heaks lepingu autentsed tekstid, mis koostatakse uutes keeltes.Sõlmitud ...(koht) … (kuupäev) kahe tuhande kaheksandal aastal.Euroopa Liidu Nõukogu nimelŠveitsi Konföderatsiooni nimel1. LISAMaa ja lisaeluaseme ostmisel kehtivad üleminekumeetmed1. Bulgaaria VabariikBulgaaria Vabariik võib viieks aastaks alates käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast jätta jõusse käesolevale protokollile allakirjutamise ajal kehtinud õigusaktide sätted, millega Bulgaarias mitteelavatel Šveitsi kodanikel ja Šveitsi õigusaktide kohaselt moodustatud juriidilistel isikutel piiratakse maa omandamist lisaeluaseme jaoks.Bulgaarias seaduslikult elavate Šveitsi kodanike suhtes ei kohaldata eelmist lõiku ega muid eeskirju ja menetlusi kui need, mida kohaldatakse Bulgaaria kodanike suhtes.Bulgaaria Vabariik võib seitsmeks aastaks alates käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast jätta jõusse käesolevale protokollile allakirjutamise ajal kehtinud õigusaktide sätted, millega Šveitsi kodanikel ja Šveitsi õigusaktide kohaselt moodustatud juriidilistel isikutel piiratakse põllumajandusmaa, metsa ja metsamaa omandamist. Ühelgi juhul ei või Šveitsi kodanikku kohelda põllumajandusmaa, metsa ja metsamaa omandamise puhul vähem soodsalt kui käesolevale protokollile allakirjutamise kuupäeval või piiravamalt kui kolmanda riigi kodanikku.Talupidajate suhtes, kes on Šveitsi kodanikud ning kes soovivad alustada tegevust Bulgaaria Vabariigis ja seal elada, ei kohaldata eelmise lõigu sätteid ega muid menetlusi kui need, mida kohaldatakse Bulgaaria Vabariigi kodanike suhtes.Kolmandal aastal pärast käesoleva protokolli jõustumist korraldatakse kõnealuste üleminekumeetmete üldine läbivaatamine. Ühiskomitee võib otsustada lühendada esimeses lõigus osutatud üleminekuperioodi või selle lõpetada.2. RumeeniaRumeenia võib viieks aastaks alates käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast jätta jõusse käesolevale protokollile allakirjutamise ajal kehtinud õigusaktide sätted, millega piiratakse lisaeluaseme jaoks maa omandamist Rumeenias mitteelavatel Šveitsi kodanikel ja Šveitsi õigusaktide kohaselt moodustatud juriidilistel isikutel, kelle tegevuskoht ei ole Rumeenias ja kellel ei ole Rumeenias tütarettevõtjat ega esindust.Rumeenias seaduslikult elavate Šveitsi kodanike suhtes ei kohaldata eelmist lõiku ega muid eeskirju ja menetlusi kui need, mida kohaldatakse Rumeenia kodanike suhtes.Rumeenia võib seitsmeks aastaks alates käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast jätta jõusse käesolevale protokollile allakirjutamise ajal kehtinud õigusaktide sätted, millega piiratakse põllumajandusmaa, metsa ja metsamaa omandamist Šveitsi kodanikel ja Šveitsi õigusaktide kohaselt asutatud ettevõtjatel, kelle tegevuskoht ei ole Rumeenias või kes ei ole registreeritud Rumeenias. Ühelgi juhul ei või Šveitsi kodanikku kohelda põllumajandusmaa, metsa ja metsamaa omandamise puhul vähem soodsalt kui käesolevale protokollile allakirjutamise kuupäeval või piiravamalt kui kolmanda riigi kodanikku.Talupidajate suhtes, kes on Šveitsi kodanikud ning kes soovivad alustada tegevust Rumeenias ja seal elada, ei kohaldata eelmise lõigu sätteid ega muid menetlusi kui need, mida kohaldatakse Rumeenia kodanike suhtes.Kolmandal aastal pärast käesoleva protokolli jõustumist korraldatakse kõnealuste üleminekumeetmete üldine läbivaatamine. Ühiskomitee võib otsustada lühendada esimeses lõigus osutatud üleminekuperioodi või selle lõpetada.2. LISAÜhelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu II lisa muudetakse järgmiselt:1. Lepingu II lisa A jao punktis 1 olevale pealkirjale „Käesoleva lepingu kohaldamisel kohandatakse kõnealust määrust järgmiselt:” järgnevat teksti muudetakse järgmiselt:a) alapunktis i, milles käsitletakse III lisa A osa, lisatakse viimase kande „Slovakkia – Šveits” järele järgmine tekst:„Bulgaaria – ŠveitsPuudub.Rumeenia – ŠveitsKonventsiooni ei ole.”b) alapunktis j, milles käsitletakse III lisa B osa, lisatakse viimase kande „Slovakkia – Šveits” järele järgmine tekst:„Bulgaaria – ŠveitsPuudub.Rumeenia – ŠveitsKonventsiooni ei ole.”2. Pealkirja „A jagu: Õigusaktid, millele viidatakse” järel olevasse punkti 1 „Määrus (EMÜ) nr 1408/71” lisatakse teksti „304 R 631: Määrus (EÜ) nr 631/2004 …” järele järgmine tekst:„Nõukogu 20. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1791/2006 (millega kohandatakse teatavaid määrusi ja otsuseid kaupade vaba liikumise, isikute vaba liikumise, äriühinguõiguse, konkurentsipoliitika, põllumajanduse (sealhulgas veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktid), transpordipoliitika, maksustamise, statistika, energeetika, keskkonna, justiits- ja siseküsimustes tehtava koostöö, tolliliidu, välissuhete, ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning institutsioonide valdkondades seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) 2. jagu (Isikute vaba liikumine – sotsiaalkindlustus), kuivõrd selle sätted on seotud käesoleva lepingu II lisas osutatud ühenduse õigusaktidega.”3. Pealkirja „A jagu: Õigusaktid, millele viidatakse” järel olevasse punkti 2 „Määrus (EMÜ) nr 574/72” lisatakse teksti „304 R 631: Määrus (EÜ) nr 631/2004 …” järele järgmine tekst:„Nõukogu 20. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1791/2006 (millega kohandatakse teatavaid määrusi ja otsuseid kaupade vaba liikumise, isikute vaba liikumise, äriühinguõiguse, konkurentsipoliitika, põllumajanduse (sealhulgas veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktid), transpordipoliitika, maksustamise, statistika, energeetika, keskkonna, justiits- ja siseküsimustes tehtava koostöö, tolliliidu, välissuhete, ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning institutsioonide valdkondades seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) 2. jagu (Isikute vaba liikumine – sotsiaalkindlustus), kuivõrd selle sätted on seotud käesoleva lepingu II lisas osutatud ühenduse õigusaktidega.”4. Pealkirja „B jagu: Õigusaktid, mida lepinguosalised peavad nõuetekohaselt arvesse võtma” järel olevatesse punktidesse „4.18. 383 D 0117: otsus nr 117…”, „4.27. 388 D 64: otsus nr 136…”, „4,37. 393 D 825: otsus nr 150 …” pärast teksti „12003 TN 02/02 A: Akt Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi […] ühinemistingimuste kohta” ja punkti „4.77: otsus nr 192 …” lisatakse järgmine tekst:„Nõukogu 20. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1791/2006 (millega kohandatakse teatavaid määrusi ja otsuseid kaupade vaba liikumise, isikute vaba liikumise, äriühinguõiguse, konkurentsipoliitika, põllumajanduse (sealhulgas veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktid), transpordipoliitika, maksustamise, statistika, energeetika, keskkonna, justiits- ja siseküsimustes tehtava koostöö, tolliliidu, välissuhete, ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning institutsioonide valdkondades seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) 2. jagu (Isikute vaba liikumine – sotsiaalkindlustus), kuivõrd selle sätted on seotud käesoleva lepingu II lisas osutatud ühenduse õigusaktidega.”5. Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia kodanikest töötajate suhtes kohaldatakse II lisa protokolli töötuskindlustust käsitleva jao lõikes 1 sätestatud korda kuni käesoleva protokolli jõustumisele järgneva seitsmenda aasta lõpuni.ÜHISDEKLARATSIOONlepingu III lisa kohandamise kohtaLepinguosalised deklareerivad, et lepingu sujuva rakendamise huvides kohandatakse lepingu III lisa niipea kui võimalik, et sellesse muu hulgas lisada direktiiviga 2006/100/EÜ muudetud direktiiv 2005/36/EÜ ja Šveitsi uued kanded.Šveitsi DEKLARATSIOONpärast allakirjutamist ühepoolselt võetavate meetmete kohtaŠveits võimaldab uute liikmesriikide kodanikele ajutiselt juurdepääsu oma tööturule oma riiklike õigusaktide alusel enne käesoleva protokolli üleminekusätete jõustumist. Selleks kehtestab Šveits vastavalt lepingu artikli 10 lõikele 1 uute liikmesriikide kodanike suhtes lühi- ja pikaajaliste töölubade kvoodid, mis kehtivad alates käesolevale protokollile allakirjutamiste kuupäevast. Aastakvoodid on 282 pikaajalist ja 1 006 lühiajalist tööluba. Lisaks sellele antakse aastas välja 2 011 lühiajalist alla nelja kuulist tööluba. [1] ELT C …, …, lk … .[2] ELT C …, …, lk … .[3] Euroopa Parlamendi arvamus.[4] NACE: Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90, 9. oktoober 1990, Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[5] Töötajad võivad taotleda lühiajalist elamisluba lõigus 3b nimetatud kvootide alusel ka lühemaks ajaks kui neli kuud.[6] Need load antakse välja lisaks käesoleva lepingu artiklis 10 nimetatud kvoodile, mis on ette nähtud nendele töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kellel on uute liikmesriikide kodakondsus lepingu allakirjutamise ajal (21. juuni 1999) ja 2004. aasta protokolli alusel käesoleva lepingu osaliseks saanud liikmesriikide kodanikele. Need load on ka lisaks lubadele, mis antakse välja vastavalt Šveitsi ja uute liikmesriikide vahelistele kahepoolsetele praktikantide vahetamise kokkulepetele.


title: Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta - Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0049(01)

Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2009/0049 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 12.2.2009KOM(2009) 49 lõplik2009/0013 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta(esitanud komisjon)SELETUSKIRI1. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUSTNõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006[1] muudeti muu hulgas kuue kolmanda riigi üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001,[2] milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Kõnealused kolmandad riigid on Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid. Määruses rõhutatakse, et loetletud kolmandate riikide kodanike viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja asjaomaste riikide vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist. Määrus võeti vastu 21. detsembril 2006 ning see jõustus jaanuaris 2007.Vahepeal kehtestasid Kariibi Ühenduse (CARICOM) riigid alates 15. jaanuarist 2007 (kuupäev lükati edasi 1. veebruarile) Kariibi Ühenduse territooriumil toimunud 2007. aasta kriketi maailmameistrivõistluste raames spetsiaalse viisarežiimi mitme ELi liikmesriigi kodanikele (ELi kodanikke koheldi ebavõrdselt, kuna ülejäänud liikmesriikide kodanikud olid endiselt viisanõudest vabastatud). Kõnealuse viisanõude kehtestamine hoolimata ühenduse uue määruse soodsamatest sätetest põhjustas viivituse kõnealuste kolmandate riikidega viisanõudest vabastamise üle peetavate läbirääkimiste esialgsete volituste ettevalmistamisel.Nõukogu võttis 5. juunil 2008 vastu volitused läbirääkimisteks kuue riigiga, võttes arvesse ajutise viisarežiimi lõppemist 15. mail 2007. Brüsselis toimus asjaomase kuue riigi esindajatega 13. märtsil 2008 ettevalmistav kohtumine, millel arutati konkreetseid institutsioonilisi ja tehnilisi küsimusi.Ametlikke läbirääkimisi viisanõudest vabastamise üle alustati iga riigiga eraldi 2008. aasta juulis. Läbirääkimiste teine voor toimus 16. oktoobri 2008. aasta ühiskohtumise raames.Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti kolmel korral nõukogu viisatöörühma koosolekul.Kuuest asjaomasest riigist neljaga parafeeriti leping 12. novembril ja ülejäänud kahega 19. novembril 2008.Ühenduse poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkt i koostoimes artikliga 300.Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi lepingule allakirjutamiseks ja selle sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb enne lepingu sõlmimist konsulteerida Euroopa Parlamendiga.Võttes arvesse ajavahemikku, mis jääb nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmise kaudu Antigua ja Barbuda positiivsesse nimekirja üleviimise ja viisavabaduslepingu sõlmimise vahele, võttes arvesse asjaolu, et Antigua ja Barbuda on võimeline viima siseriikliku ratifitseerimismenetluse lõpule lühikese aja jooksul ning võttes samuti arvesse asjaolu, et alates 2008. aasta detsembrist kohaldab Schengeni acquis ’d täies ulatuses ka Šveits, kes on juba kohaldab Antigua ja Barbuda suhtes viisavabadust, nähakse viisavabaduslepingu allakirjutamist käsitleva otsuse ettepanekus kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2 ette lepingu ajutine kohaldamine alates selle allakirjutamise kuupäevast.Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalikud sisemised protseduurireeglid. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikliga 6 moodustatud ühiskomitees esindab ühendust Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikli 6 lõike 4 kohaselt võtab ühiskomitee vastu oma töökorra. Ühenduse seisukoha töökorra vastuvõtmise kohta esitab komisjon pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega.2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSKomisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav.Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:EesmärkLepinguga nähakse Euroopa Liidu ning Antigua ja Barbuda kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Euroopa kodanikud, välja arvatud Läti, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Islandi kodanikud on juba Antiguale ja Barbudale reisides viisanõudest vabastatud. Kõigi ELi kodanike võrdseks kohtlemiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Antigua ja Barbuda võib lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes ning ühendus võib omakorda lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.KohaldamisalaViisavabadusega on hõlmatud kõik isikud (diplomaatilise passi, tava-, teenistus- või ametipassi omanikud), kes reisivad kõikidel muudel eesmärkidel peale tasustatava töö tegemise. Viimase reisijate kategooria puhul on igal liikmesriigil ning samuti Antigual ja Barbudal vabadus kehtestada kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktide või riiklike õigusaktidega viisanõue teise lepinguosalise kodanike suhtes. Ühtlase rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse tasustatava töö tegemise eesmärgil reisivate isikute kategooriat.Riigis viibimise kestusLepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda täies ulatuses Schengeni acquis ’d. Kuni kõnealused liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Antigua ja Barbuda kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida sõltumata kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikust kolm kuud iga kõnealuse liikmesriigi (Küpros, Bulgaaria, Rumeenia) territooriumil.Territoriaalne kohaldatavusLeping sisaldab territoriaalse kohaldatavusega seotud sätteid: Prantsusmaa ja Madalmaade puhul antakse viisanõudest vabastamisega asjaomase kuue riigi kodanikele õigus viibida viisavabalt ainult Prantsusmaa ja Madalmaade Euroopas paikneval territooriumil.DeklaratsioonidLepingule on lisatud järgmised ühisdeklaratsioonid:– ühisdeklaratsioon viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise kohta ning– ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse Schengeni alal viibimise kolmekuulist kestust kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Lepingule on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.3. JÄRELDUSEDEespool nimetatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul-  võtta vastu otsus lepingu allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama,-  kiita heaks lepingu ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni ning-  kiita pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist heaks käesolevale dokumendile lisatud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahel.-  EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006 muudeti muu hulgas Antigua ja Barbuda üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Määruses rõhutatakse, et viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist.2.  Nõukogu volitas komisjoni oma 5. juuni 2008. aasta otsusega pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle.3.  Läbirääkimisi lepingu üle alustati 18. juulil 2008 ja need lõpetati 16. oktoobril 2008.4.  Brüsselis 19. novembril 2008 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada …, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.5.  Lepingule allakirjutamist käsitleva käesoleva otsusega tuleks ette näha lepingu ajutine kohaldamine kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2.6.  Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelisele lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevale lepingule, mis hõlmab lepingu teksti ja asjaomaseid deklaratsioone, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.Artikkel 2Lepingut kohaldatakse kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpetamiseni ajutiselt alates lepingu allakirjutamise kuupäevast.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […]2009/0013 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5]ning arvestades järgmist:7.  Komisjon on pidanud Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi Antigua ja Barbuda sõlmitava lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle.8.  Kõnealusele lepingule kirjutati kooskõlas nõukogu [...] otsusega …/…/EÜ Euroopa Ühenduse nimel alla … 2009, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.9.  Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kes võtab vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane näha ette lihtsustatud kord ühenduse seisukoha esitamiseks.10.  Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping kiidetakse ühenduse nimel heaks.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 8 lõikega 1 ettenähtud teate[6].Artikkel 3Lepingu artikliga 6 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikkel 4Komisjon esitab ekspertide ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 6 lõike 4 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega.Artikkel 5Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […]LISAEuroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbudavahelinelühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevLEPINGEuroopa Ühendus, edaspidi „ühendus”,ningAntigua ja Barbuda,edaspidi „lepinguosalised”,1) pidades silmas lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,2) võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1932/2006,[7] millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001,[8] (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud), muu hulgas kuue kolmanda riigi, sealhulgas Antigua ja Barbuda üleviimisega sellisesse kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel ELi liikmesriikides viisanõudest vabastatud,3) pidades silmas nõukogu määruse (EÜ) nr 1932/2006 artiklit 2, milles sätestatakse, et kõnealuse kuue riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alles alates Euroopa Ühenduse ja asjaomase riigi vahel sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,4) teadvustades, et mitme liikmesriigi kodanikud on viisanõudest vabastatud, kui nad reisivad Antiguale ja Barbudale kuni kuueks kuuks, ent ülejäänud liikmesriikide kodanike suhtes kehtib endiselt viisanõue,5) soovides kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,6) arvestades, et käesoleva lepinguga ei hõlmata isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes viisanõude kehtestamiseks või nende viisanõudest vabastamiseks ning samuti tööturule juurdepääsu reguleerimiseks ühenduse ning liikmesriikide ja Antigua ja Barbuda asjakohaseid õigusakte,7) võttes arvesse Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1 – EesmärkKäesoleva lepinguga nähakse Euroopa Liidu ning Antigua ja Barbuda kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Artikkel 2 – MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:11.  „liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;12.  „Euroopa Liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;13.  „Antigua ja Barbuda kodanik” – isik, kellel on Antigua ja Barbuda kodakondsus;14.  „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis ’d.Artikkel 3 – Kohaldamisala1. Euroopa Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt Antigua ja Barbuda territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 määratletud ajavahemikul.Antigua ja Barbuda kodanikud, kellel on Antigua ja Barbuda väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 määratletud ajavahemikul.2. Lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõikele 3 kehtestada Antigua ja Barbuda kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.Antigua ja Barbuda võib kehtestada iga liikmesriigi kõnealuse isikute kategooria suhtes viisanõude või kõnealused isikud viisanõudest vabastada kooskõlas riiklike õigusaktidega.3. Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest vabastuse kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, milles käsitletakse riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ning Antigual ja Barbudal on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.4. Viisanõudest vabastamist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.5. Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse ühenduse ning liikmesriikide või Antigua ja Barbuda riiklikke õigusakte.Artikkel 4 – Riigis viibimise kestus1. Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Antigua ja Barbuda territooriumil kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast.2. Antigua ja Barbuda kodanikud võivad viibida Schengeni alal kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Schengeni acquis ’d täielikult kohaldava mis tahes liikmesriigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast. Riigis viibimise kestuse (kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul) arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d.Antigua ja Barbuda kodanikud võivad viibida iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d, kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast; sellisel juhul ei võeta riigis viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni alal viibimise kestust.3. Käesoleva lepinguga ei piirata Antigua ja Barbuda ning liikmesriikide võimalust pikendada kooskõlas riiklike ja ühenduse õigusaktidega riigis viibimise kestust üle kolme kuu.Artikkel 5 – Territoriaalne kohaldatavus1. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.2. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.Artikkel 6 – Lepingu haldamise ühiskomitee1. Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda esindajatest. Ühendust esindab Euroopa Komisjon.2. Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:15.  teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;16.  esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;17.  lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.3. Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.4. Komitee kehtestab oma töökorra.Artikkel 7 – Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Antigua ja Barbuda vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisavabaduslepingute vahelKäesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ning Antigua ja Barbuda vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.Artikkel 8 – Lõppsätted1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma riigis kehtivatele menetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.2. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui selle täitmine lõpetatakse käesoleva artikli lõike 5 kohaselt.3. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.4. Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahva tervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise põhjused on kõrvaldatud.5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise kuupäeva.6. Antigua ja Barbuda võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes korraga.7. Ühendus võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.Brüssel, […]Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.Euroopa Ühenduse nimel Antigua ja Barbuda nimel  ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTALepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mida on eriti süvendatud 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepinguga, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Antigua ja Barbuda ametiasutused sõlmiksid viivitamatult lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed viisavabaduslepingud Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIATLepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise / tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.Kõnealune kategooria ei hõlma:-  äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil),-  sportlasi ja kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt,-  ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning-  äriühingusiseseid praktikante.Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 KÄSITLETAVAT RIIGIS VIIBIMISE KOLMEKUULIST KESTUST KUUE KUU PIKKUSE AJAVAHEMIKU JOOKSUL, MILLE ALGUST ARVESTATAKSE ALATES RIIGI TERRITOORIUMILE ESMAKORDSE SISENEMISE KUUPÄEVASTLepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 käsitletud riigis viibimise kestus kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Antigua ja Barbuda territooriumile või Schengeni alale esmakordse sisenemise kuupäevast, hõlmab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku kolme kuud igal kuue kuu pikkuse ajavahemiku kohta.ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE VIISAVABADUSLEPINGUST TEAVITAMISE KOHTATeadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ning Antigua ja Barbuda kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise.[1] ELT L 405, 30.12.2006, lk 23.[2] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.[3] …………………….[4] …………………[5] ELT C…[6] [Nõukogu peasekretariaat] avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas .[7] ELT L 29, 3.2.2007, lk 10.[8] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.


title: Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta # Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0061(01)

Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2005/0061 lõplik */

	Brüssel 25.2.2005KOM(2005) 61 lõplik2005/0009 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIRahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega.Lähtuvalt Euroopa Ühenduste Kohtu otsustest kohtuasjades C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 ja C-476/98 on ühendusel mitmetes välislennunduse küsimustes ainupädevus. Euroopa Kohus selgitas ka, et ühenduse lennuettevõtjatel on õigus kasutada asutamisõigust ning sealhulgas diskrimineerimiseta turulepääsu õigust ühenduses.Liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted on vastuolus ühenduse õigusaktidega. Need võimaldavad kolmandal riigil tagasi lükata, tühistada või peatada sellise lennuettevõtja tegevus- või muud load, kelle liikmesriik on määranud, kuid kelle puhul oluline osalus või tegelik kontroll ei kuulu kõnealusele liikmesriigile või selle kodanikele. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ühenduse lennuettevõtjaid, kes on asutatud liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad teiste liikmesriikide kodanikele ning on nende kontrolli all. See on vastuolus asutamislepingu artikliga 43, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine.Pärast Euroopa Kohtu otsuseid volitas nõukogu 2003. aasta juunis komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga.[1]Vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele on komisjon pidanud Gruusiaga läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, millega asendatakse liikmesriikide ja Gruusia vaheliste olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ühenduse määramissättega, võimaldades kõikidel ühenduse lennuettevõtjatel asutamisõigust kasutada. Lepingu artiklitega 4 ja 5 lahendatakse ühenduse pädevuse rikkumisest tulenevad õiguslikud vastuolud. Artiklid 4 ja 5 sisaldavad kahte liiki sätteid ühenduse pädevuse kohta. Artikkel 4 käsitleb lennukikütuse maksustamise küsimust, mis on harmoneeritud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik), eriti selle artikli 14 lõikega 2. Artikliga 5 (“Hinnakujundus”) lahendatakse vastuolud olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute ning piletihindu ja lastitariife käsitleva nõukogu määruse nr 2409/92 vahel, mis keelab kolmandate riikide lennuettevõtjatel lennuteenuste hindu määrava tegevuse ühenduse piires toimuvate vedude osas.Nõukogul palutakse heaks kiita otsus Euroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise ning lepingu sõlmimise kohta ning nimetada isikud, kellel on volitused leping ühenduse nimel alla kirjutada.EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Gruusiaga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada tingimusel, et see oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus määrata isik või isikud, kellel on õigus kirjutada ühenduse nimel alla Euroopa Ühenduse ja Gruusia vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule, tingimusel et see oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.2. Kuni jõustumiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus esitada kõnealuse lepingu artikli 8 lõikes 2 sätestatud teade.3. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0009 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[4]ning arvestades järgmist:(4) Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga.(5) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Gruusiaga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(6) Käesolev leping kirjutati ühenduse nimel alla 22. septembril 2004 tingimusel, et oleks võimalik sõlmida see hilisemal kuupäeval kooskõlas nõukogu [kuupäev] otsusega …/…/EÜ.[5](7) Käesolev leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 11. Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku, kellel on õigus esitada lepingu artikli 8 lõikes 1 sätestatud teade.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse ja Gruusia valitsuse vahelineteatavaid lennundusküsimusi käsitlev LEPINGEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt jaGRUUSIA VALITSUS(edaspidi “Gruusia”)teiselt poolt(edaspidi “lepinguosalised”),MÄRKIDES, et mitme Euroopa Ühenduse liikmesriigi ja Gruusia vahel on sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud, mis sisaldavad ühenduse õigusega vastuolus olevaid sätteid,MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes küsimustes, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriikides asutatud ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega nähakse nende kolmandate riikide kodanikele ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Gruusia vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute teatud sätted, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, tuleb viia sellega täielikku vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ja Gruusia vahelisele lennuliiklusele kindel õiguslik alus ning tagada lennuliikluse säilimine,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Gruusia vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute sätteid, mis ei ole vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, ei tule muuta ega asendada,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse eesmärgi hulka nendel läbirääkimistel ei kuulu Euroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise lennuliikluse kogumahu suurendamine, Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate ja Gruusia lennuettevõtjate vahelise tasakaalu mõjutamine ega olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusi puudutavatesse sätetesse muudatuste tegemine,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:ARTIKKEL 1Üldsätted1. Käesolevas lepingus tähendab termin “liikmesriigid“ Euroopa Ühenduse liikmesriike.2. Viiteid 1. lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.3. Viiteid 1. lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena selle liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.4. Liiklusõiguste andmine jätkub kahepoolsete lepingute kohaselt.ARTIKKEL 2Liikmesriigipoolne määramine1. Käesoleva artikli lõige 2 asendab 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavaid sätteid seoses lennuettevõtja määramisega kõnealuse liikmesriigi poolt ning sellele antud tegevus- ja muude lubadega Gruusia poolt ning lõige 3 asendab 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavaid sätteid seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.2. Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Gruusia lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega sobivad tegevus- ja muud load, eeldusel et:i. lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud;iii. lennuettevõtja on otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või 3. lisas loetletud teiste riikide ja/või nende teiste riikide kodanike omandis ja jääb sinna ning need riigid ja/või kodanikud kontrollivad lennuettevõtjat alati tõhusalt.3. Gruusia võib liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, neid tühistada, peatada või piirata, kui:i. lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil Euroopa Ühenduse asutamiselepingu alusel või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega; võiii. lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; võiiii. lennuettevõtja ei ole otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste 3. lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis ning tõhusa kontrolli all.Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Gruusia ühenduse lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.ARTIKKEL 3Reguleeriva kontrolliga seotud õigused1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis c loetletud artikleid.2. Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse samuti Gruusia õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Gruusia vahelise lepingu ohutust käsitlevatest sätetest, selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.ARTIKKEL 4Lennukikütuse maksustamine1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest, ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast makse, lõivusid, tollimaksu või tasusid kütusele, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Gruusia määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis lendab selle liikmesriigi siseselt või selle ja mõne teise liikmesriigi vahel.ARTIKKEL 5Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis e loetletud artikleid.2. Tariifide suhtes, mida võtavad Gruusia määratud lennuettevõtjad ühendusesiseste vedude puhul 1. lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab 2. lisa punktis e loetletud sätet, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.ARTIKKEL 6Lepingu lisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.ARTIKKEL 7Läbivaatamine või muutmineLepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.ARTIKKEL 8Jõustumine ja ajutine kohaldamine1. Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.2. Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.3. Lepingud ja muud liikmesriikide ja Gruusia vahelised kokkulepped, mis ei ole käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks jõustunud ning mida ei kohaldata ajutiselt, on loetletud 1. lisa punktis b. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide nende lepingute ja kokkulepete suhtes nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest alates.ARTIKKEL 9Lõpetamine1. Juhul kui 1. lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik käesoleva lepingu need sätted, mis on seotud asjaomase 1. lisas loetletud lepinguga.2. Juhul kui kõik 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud lepingule alla kirjutanud.Koostatud [….] kahes eksemplaris [… … …] eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovakkia, sloveenia, soome, taani, tšehhi, ungari ja gruusia keeles. Vastuolude korral kohaldatakse ingliskeelset teksti.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: GRUUSIA VALITSUSE NIMEL:1. lisaKäesoleva lepingu artiklis 1 viidatud lepingute nimekiria) Gruusia valitsuse ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt-  Austria föderaalvalitsuse ja Gruusia valitsuse vaheline lennuliiklust käsitlev leping, alla kirjutatud Viinis 15. detsembril 1997 (jõustumise kuupäev: 01.10.2002), edaspidi “Gruusia-Austria leping” 2. lisas;-  Küprose Vabariigi valitsuse ja Gruusia valitsuse vaheline lennuliiklust käsitlev leping, alla kirjutatud Tbilisis 30. juunil 1997 (jõustumise kuupäev: 05.11.1998), edaspidi “Gruusia-Küprose leping” 2. lisas;-  Saksamaa Liitvabariigi ja Gruusia Vabariigi vaheline lennutransporti käsitlev leping, alla kirjutatud Bonnis 25. juunil 1993 (jõustumise kuupäev: 27.11.1994), edaspidi “Gruusia-Saksamaa leping” 2. lisas;-  Kreeka Vabariigi valitsuse ja Gruusia Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Tbilisis 10. aprillil 1997 (jõustumise kuupäev: 27.05.1998), edaspidi “Gruusia-Kreeka leping” 2. lisas;-  Iirimaa valitsuse ja Gruusia Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Dublinis 2. märtsil 1995, (jõustumise kuupäev: 02.03.1995), edaspidi “Gruusia-Iirimaa leping” 2. lisas;-  Leedu Vabariigi valitsuse ja Gruusia Vabariigi valitsuse vaheline lennuliiklust käsitlev leping, alla kirjutatud Tbilisis 12. aprillil 1996 (jõustumise kuupäev: 12.01.1999), edaspidi “Gruusia-Leedu leping” 2. lisas;-  Madalmaade Kuningriigi ja Gruusia Vabariigi vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Wassenaaris 3. aprillil 1995 (jõustumise kuupäev: 01.05.1997), edaspidi “Gruusia-Hollandi leping” 2. lisas;-  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Gruusia täitevvõimu (valitsuse) vaheline lennuliiklust käsitlev leping, alla kirjutatud Tbilisis 17. septembril 2003, edaspidi “Gruusia-Ühendkuningriigi leping” 2. lisas;Lepingut täiendavad vastastikuse mõistmise memorandum, koostatud Tbilisis 17. septembril 2003, ja kooskõlastatud protokoll, alla kirjutatud Tbilisis 2. novembril 2004;b) lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mis on parafeeritud ja alla kirjutatud Gruusia Vabariigi valitsuse ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide poolt ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ei kohaldata ajutiselt-  Belgia valitsuse ja Gruusia Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, parafeeritud 24. veebruaril 1995, edaspidi “Gruusia-Belgia leping” 2. lisas;-  Ungari Vabariigi valitsuse ja Gruusia Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, parafeeritud 29. juunil 1995, edaspidi “Gruusia-Ungari leping” 2. lisas;-  Läti Vabariigi valitsuse ja Gruusia Vabariigi valitsuse vaheline tsiviil-lennutransporti käsitlev leping, parafeeritud 6. detsembril 1996, edaspidi “Gruusia-Läti leping” 2. lisas;-  Poola Vabariigi valitsuse ja Gruusia Vabariigi valitsuse vaheline tsiviil-lennutransporti käsitlev leping, parafeeritud Varssavis 26. aprillil 1993, edaspidi “Gruusia-Poola leping” 2. lisas.2. lisaNimekiri 1. lisas loetletud lepingute artiklite kohta, millele viidatakse käesoleva lepingu artiklites 2–5a) liikmesriigipoolne määramine:-  Gruusia-Austria lepingu artikkel 3;-  Gruusia-Belgia lepingu artiklid 3 ja 4;-  Gruusia-Küprose lepingu artikkel 4;-  Gruusia-Saksamaa lepingu artikkel 3-  Gruusia-Kreeka lepingu artikkel 3;-  Gruusia-Ungari lepingu artikkel 3;-  Gruusia-Iirimaa lepingu artikkel 3;-  Gruusia-Läti lepingu artikkel 3;-  Gruusia-Leedu lepingu artikkel 3;-  Gruusia-Hollandi lepingu artikkel 4;-  Gruusia-Poola lepingu artikkel 3;-  Gruusia-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4;b) tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:-  Gruusia-Austria lepingu artikkel 4;-  Gruusia-Belgia lepingu artikkel 5;-  Gruusia-Küprose lepingu artikkel 5;-  Gruusia-Saksamaa lepingu artikkel 4;-  Gruusia-Kreeka lepingu artikkel 4;-  Gruusia-Ungari lepingu artikkel 4;-  Gruusia-Iirimaa lepingu artikli 3 lõiked 5 ja 6;-  Gruusia-Läti lepingu artikkel 4;-  Gruusia-Leedu lepingu artikkel 4;-  Gruusia-Hollandi lepingu artikkel 5;-  Gruusia-Poola lepingu artikkel 4;-  Gruusia-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 5;c) reguleeriv kontroll:-  Gruusia-Belgia lepingu artikkel 7;d) lennukikütuse maksustamine:-  Gruusia-Austria lepingu artikkel 7;-  Gruusia-Belgia lepingu artikkel 10;-  Gruusia-Küprose lepingu artikkel 7;-  Gruusia-Saksamaa lepingu artikkel 6;-  Gruusia-Kreeka lepingu artikkel 9;-  Gruusia-Ungari lepingu artikkel 9;-  Gruusia-Iirimaa lepingu artikkel 11;-  Gruusia-Läti lepingu artikkel 6;-  Gruusia-Leedu lepingu artikkel 11;-  Gruusia-Hollandi lepingu artikkel 10;-  Gruusia-Poola lepingu artikkel 6;-  Gruusia-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 8;e) Euroopa Ühenduse sisese veo tariifid:-  Gruusia-Austria lepingu artikkel 11;-  Gruusia-Belgia lepingu artikkel 13;-  Gruusia-Küprose lepingu artikkel 17;-  Gruusia-Saksamaa lepingu artikkel 10;-  Gruusia-Kreeka lepingu artikkel 12;-  Gruusia-Ungari lepingu artikkel 8;-  Gruusia-Iirimaa lepingu artikkel 6;-  Gruusia-Läti lepingu artikkel 11;-  Gruusia-Leedu lepingu artikkel 9;-  Gruusia-Hollandi lepingu artikkel 6;-  Gruusia-Poola lepingu artikkel 10;-  Gruusia-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7.3. lisaKäesoleva lepingu artiklis 2 viidatud muud riigida) Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);b) Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);c) Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);d) Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel).[1] Nõukogu 5. juuni 2003. aasta otsus 11323/03 (piiratud kasutusega dokument).[2] ELT C , , lk .[3] ELT C , , lk .[4] ELT C , , lk .[5] ELT C , , lk .


title: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta # Ettepanek: Nõukogu määrus mis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0572(01)

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta  /* KOM/2006/0572 lõplik - ACC 2006/0188 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 4.10.2006KOM(2006) 572 lõplik2006/0188 (ACC)2006/0189 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohtaEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõike 6 sätted kohustavad tolliliidu laiendamise raames EÜd alustama läbirääkimisi kolmandate riikidega, kellel on läbirääkimisõigus mis tahes ühineva riigiga, et leppida kokku kompenseeriva täpsustuse suuruses juhul, kui EÜ välise tariifikorra vastuvõtmise tulemusena ületab tariif taseme, millega ühinejariik on ennast WTOs sidunud, „võttes samal ajal arvesse sama tariifirea tollimaksude vähendamist teiste tolliliidu asutajaliikmete poolt.“2. 22. märtsil 2004 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel (KOM ettepanek 6792/04 WTO 34).3. Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides asutamislepingu artikli 133 kohaselt loodud komiteega ning lähtudes nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistest.4. Komisjon on pidanud läbirääkimisi WTO liikmetega, kellel on läbirääkimisõigus erikontsessioonide tühistamise osas seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite tühistamisega nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus.5. Läbirääkimiste tulemusena on sõlmitud kirjavahetuse vormis leping Argentina Vabariigiga.6. Käesolevas ettepanekus palutakse nõukogul see leping heaks kiita.2006/0188 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  22. märtsil 2004 andis nõukogu komisjonile loa alustada Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel läbirääkimisi teatavate WTO teiste liikmetega.2.  Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides asutamislepingu artikli 133 kohaselt loodud komiteega ning lähtudes nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistest.3.  Komisjon on viinud lõpule läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimiseks. See leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks kirjavahetuse vormis leping Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel erikontsessioonide tühistamise kohta seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite tühistamisega nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud artiklis 1 nimetatud kirjavahetuse vormis lepingule alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaKirjavahetuse vormis LEPINGEuroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahelseoses kontsessioonide muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigusEuroopa Ühenduse kiriBrüssel,Lugupeetud ...Pärast läbirääkimiste alustamist GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 ja XXVIII artikli alusel Euroopa Ühenduse (EÜ) ja Argentina Vabariigi vahel seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite kontsessioonide muutmisega nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus lepivad EÜ ja Argentina Vabariik kokku järgmises, pidades silmas eesmärki lõpetada läbirääkimised, mida alustati pärast seda, kui EÜ teavitas 19. jaanuaril 2004 WTOd vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6.EÜ nõustub EÜ 25 tolliterritooriumi loendisse inkorporeerima varasemas loendis sisaldunud kontsessioonid.EÜ nõustub EÜ 25 loendisse inkorporeerima käesoleva lepingu lisas sisalduvad kontsessioonid.Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil EÜ saab Argentina Vabariigilt nõuetekohaselt vormistatud heakskiidukirja, pärast seda, kui pooled on kooskõlas oma menetlusega kokkulepet kaalunud. EÜ teeb oma parima, et asjakohased rakendusmeetmed jõustuksid hiljemalt 1. oktoobril 2006 ja mitte mingil juhul hiljem kui 1. jaanuaril 2007.Euroopa Ühenduse nimelKirjavahetuse vormis LEPINGEuroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahelseoses kontsessioonide muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigusArgentina Vabariigi kiriBrüssel,Lugupeetud ...Viidates Teie kirjale, milles öeldakse järgmist:„Pärast läbirääkimiste alustamist GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 ja XXVIII artikli alusel Euroopa Ühenduse (EÜ) ja Argentina Vabariigi vahel seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite kontsessioonide muutmisega nende riikide Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus lepivad EÜ ja Argentina Vabariik kokku järgmises, pidades silmas eesmärki lõpetada läbirääkimised, mida alustati pärast seda, kui EÜ teavitas 19. jaanuaril 2004 WTOd vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6.EÜ nõustub EÜ25 tolliterritooriumi loendisse inkorporeerima varasemas loendis sisaldunud kontsessioonid.EÜ nõustub EÜ25 loendisse inkorporeerima käesoleva lepingu lisas sisalduvad kontsessioonid.Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil EÜ saab Argentina Vabariigilt nõuetekohaselt vormistatud heakskiidukirja, pärast seda, kui pooled on kooskõlas oma menetlustega kokkulepet kaalunud. EÜ teeb oma parima, et asjakohased rakendusmeetmed jõustuksid hiljemalt 1. oktoobril 2006 ja mitte mingil juhul hiljem kui 1. jaanuaril 2007.”Mul on au kinnitada, et minu riigi valitsus on sellega nõus.Argentina Vabariigi nimelLISA03042096: vähendatud tollimaks 11,4% kolmeks aastaks või kuni Doha arenguvooru (DDA) tulemuste elluviimise tulemusel saavutatakse kokkulepitud tariifitase, vastavalt sellele, kumb eesmärk saavutatakse varem.03037996: vähendatud tollimaks 12,4% kolmeks aastaks või kuni Doha arenguvooru (DDA) tulemuste elluviimise tulemusel saavutatakse kokkulepitud tariifitase, vastavalt sellele, kumb eesmärk saavutatakse varem.- Lisada 4003 tonni ( erga omnes ) „külmutatud veiseliha; rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandite; kondita“ ning „veise söödava rupsi, külmutatud; paksu vaheliha ja õhukese vaheliha. Imporditud liha tuleb kasutada töötlemiseks“ EÜ tariifikvoodile (tariifiartikli numbrid 0202 2030, 0202 30, 0206 2991).- Lisada 537 tonni ( erga omnes ) lõssipulbri EÜ tariifikvoodile (tariifiartikli number 0402 1019).- Lisada 96 tonni ( erga omnes ) õunte EÜ tariifikvoodile (tariifiartikli number 0808 1080).- Avada tariifikvoot 242 074 tonni ( erga omnes ) maisile (tariifiartikli numbrid 1005 1019, 1005 9000), kvoodijärgne tariif 0%.- Avada tariifikvoot 7044 tonni ( erga omnes ) puuvilja- ja marjamahladele (tariifiartikli numbrid 2009 1111, 2009 1119, 2009 1911, 2009 1919, 2009 2911, 2009 2919, 2009 3911, 2009 3919, 2009 4911, 2009 4919, 2009 7911, 2009 7919, 2009 8011, 2009 8019, 2009 8032, 2009 8033, 2009 8035, 2009 8036, 2009 8038, 2009 9011, 2009 9019, 2009 9021, 2009 9029), kvoodijärgne tariif 20%.- Avada tariifikvoot 20 000 hl ( erga omnes ) veinile (tariifiartikli numbrid 2204 2965 ja 2204 2975), kvoodijärgne tariif 8 eurot/hl.- Avada tariifikvoot 40 000 hl ( erga omnes ) veinile (tariifiartikli numbrid 2204 2179 ja 2204 2180), kvoodijärgne tariif 10 eurot/hl.- Avada tariifikvoot 13 810 hl ( erga omnes ) vermutile (tariifiartikli numbrid 2205 9010 ja 2204 2180), kvoodijärgne tariif 7 eurot/hl.Kõigi eespool toodud tariifiridade ja kvootide suhtes kohaldatakse täpset EÜ15 tariifistiku kirjeldust.- Kohandada 11 000 t kondita „kõrgekvaliteedilise“ liha EÜ tariifikvoodi järgset määratlust: „erilise või kõrge kvaliteediga veiseliha jaotustükid, mis on saadud eranditult karjamaal kasvatatud 22–24 kuu vanustest loomadest, kellel on kaks jäävlõikehammast ning kelle tapaeelne elusmass on kuni 460 kilogrammi, nn „kastidesse pakendatud eriliha“, mille jaotustükid võivad olla märgistatud tähtedega „sc“ ( special cuts ) asemel kasutada määratlust „kondita kõrgekvaliteediline värske või jahutatud veiseliha“, saatjariik: Argentina.FINANTSSELGITUS |KUUPÄEV: 11-07-2006 |1. | EELARVERUBRIIK 10. peatükk – Põllumajandussaaduste tollimaksud 12. peatükk - Tollimaksud | ASSIGNEERINGUD: 973,1 miljonit eurot |2. | PEALKIRI: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel lepingu sõlmimise kohta kirjavahetuse vormis seoses GATT 1994 XXIV artikli lõikes 6 sätestatud kompenseeriva täpsustusega |3. | ÕIGUSLIK ALUS Asutamislepingu artikkel 133 |4. | EESMÄRGID: Järgida GATT 1994 X artiklit seoses tolliliidu laienemisega 1. mail 2004. |5. | FINANTSMÕJU | 12 KUUD (miljonites eurodes) | KÄESOLEV EELARVEAASTA [n] (miljonit eurot) | JÄRGMINE EELARVEAASTA [n+1] (miljonit eurot) |5.0 | KULUD - EÜ EELARVEST (TOETUSED/SEKKUMISED) - RIIGIASUTUSED - MUUD |5.1 | TULUD - EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) - RIIKLIKUD | - 973,1 miljonit eurot (1) |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD |5.2 | ARVUTAMISMEETOD |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | Ei kohaldata |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | Ei kohaldata |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | EI |6.3 | KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KAVANDADA TULEVASTES EELARVETES? | EI |MÄRKUSED: |SELETUSKIRI4.  Viidatakse nõukogu otsusele XXXX, mis käsitleb lepingu sõlmimist Argentina Vabariigiga pärast GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimisi.5.  Käesoleva nõukogu määruse ettepanekuga rakendatakse lepingut, millega ühendus on liitunud.2006/0189 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikliga 1 on kehtestatud kaupade nomenklatuur, edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”, ning kindlaks määratud ühise tollitariifistiku kokkuleppelised tollimaksumäärad.(2) Oma otsusega XX/XXX/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist, kiitis nõukogu ühenduse nimel heaks eespool nimetatud lepingu eesmärgiga lõpetada vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6 alustatud läbirääkimised,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa muudetakse ja täiendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tollimaksude ja mahtude kohaselt.Artikkel 2Kolmanda osa III jao 7. lisa (WTO tariifikvoodid, mille avavad ühenduse pädevad asutused) muudetakse järgmiselt:a) kohandada 11 000 tonni kondita „kõrgekvaliteedilise” liha EÜ tariifikvoodi määratlust: „erilise või kõrge kvaliteediga veiseliha jaotustükid, mis on saadud eranditult karjamaal kasvatatud 22–24 kuu vanustest loomadest, kellel on kaks jäävlõikehammast ning kelle tapaeelne elusmass on kuni 460 kilogrammi, nn „kastidesse pakendatud eriliha”, mille jaotustükid võivad olla märgistatud tähtedega „sc” ( special cuts ) asemel kasutada määratlust „kondita kõrgekvaliteediline värske või jahutatud veiseliha“, saatjariik: Argentina.b) lisada lahtrisse „muud tingimused” tekst: „Saatjariik: Argentina”.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikidesBrüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKombineeritud nomenklatuuri tõlgendusreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus esitatud ainult selgituseks ning kontsessioonid on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmisel kehtivate CN-koodide raames. Kui osutatud on ex CN-koodidele, tuleb kontsessioonid kindlaks määrata CN-koodi ja vastava kirjelduse kohaldamisega.Teine osa Tollimaksude loend |CN-kood | Kirjeldus | Maksumäär |03042094 | Muude kui mageveekalade külmutatud fileed | Vähendatud tollimaks 11,4%1 |03037998 | Muud külmutatud merekalad, v.a rubriiki 0304 kuuluvad kalafileed ja muu kalaliha, v.a kalamaks, -mari ja -niisk | Vähendatud tollimaks 12,4%1 |Tariifiartikli numbrid 02022030 020230 02062991 | Külmutatud veiseliha; rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid; kondita Veise söödav rups, külmutatud; paks vaheliha ja õhuke vaheliha Imporditud liha tuleb kasutada töötlemiseks. | Lisada 4003 tonni (erga omnes) EÜ tariifikvoodile |Tariifiartikli number 04021019 | Lõssipulber | Lisada 537 tonni (erga omnes) EÜ tariifikvoodile |Tariifiartikli number ex 08081080 | Õunad | Lisada 96 tonni (erga omnes) EÜ tariifikvoodile |Tariifiartikli numbrid 10051090 10059000 | Mais | Avada tariifikvoot 242 074 tonni (erga omnes), kvoodijärgne tariif 0% |Tariifiartikli numbrid 20091111 20091119 20091911 20091919 20092911 20092919 20093911 20093919 20094911 20094919 20097911 20097919 20098011 20098019 20098034 20098035 20098036 20098038 20099011 20099019 20099021 20099029 | Puuvilja- ja marjamahlad | Avada tariifikvoot 7044 tonni (erga omnes), kvoodijärgne tariif 20% |Tariifiartikli numbrid 22042965 22042975 | Vein | Avada tariifikvoot 20 000 hl (erga omnes), kvoodijärgne tariif 8 eurot/hl |Tariifiartikli numbrid 22042179 22042180 | Vein | Avada tariifikvoot 40 000 hl (erga omnes), kvoodijärgne tariif 10 eurot/hl |Tariifiartikli number 22059010 | Vermut | Avada tariifikvoot 13 810 hl (erga omnes), kvoodijärgne tariif 7 eurot/hl |(1) Eespool osutatud vähendatud tollimaksu kohaldatakse kolm aastat või kuni Doha arenguvooru tulemuste elluviimise tulemusel saavutatakse kokkulepitud tariifitase, vastavalt sellele, kumb eesmärk saavutatakse varem.Kõigi eespool toodud tariifiridade ja kvootide suhtes kohaldatakse täpset EÜ 15 tariifistiku kirjeldust.[1] ELT C, , lk.