title: Ettepanek: Nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) {SEK(2006) 1227}

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0564

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.10.2006KOM(2006) 564 lõplik2006/0194 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)(komisjoni esitatud) {SEK(2006) 1227}SELETUSKIRIRahvusvaheline Iirimaa Fond (The International Fund for Ireland – IFI) loodi 1986. aastal eesmärgiga aidata rakendada 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepingu artikli 10 punkti a, milles on sätestatud, et „valitsused teevad koostööd, edendamaks majanduslikku ja sotsiaalset arengut Iirimaa mõlema osa neis piirkondades, mis on viimaste aastate ebastabiilsuse tõttu kõige rängemalt kannatada saanud, ning kaaluvad sellele tegevusele rahvusvahelise toetuse hankimist”.IFI eesmärgid on „edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal”.*Pärast Ameerika Ühendriikide ja teiste riikide kiiret toetust soovis Euroopa Ühendus seda algatust praktiliselt toetada, tõdedes, et IFI eesmärgid peegeldavad ühenduse enda eesmärke. Ühendus hakkas IFI-le toetust andma 1989. aastal. Praeguseks moodustab EÜ toetus 48% fondi iga-aastastest toetustest ja 40% seniste toetuste koguhulgast. Komisjoni vaatleja on osalenud kõikidel IFI halduskogu istungitel alates 1989. aasta algusest.Piirkonna poliitiline taust on aastate jooksul muutunud: 1994. aastal kuulutasid peamised poolsõjaväelised rühmitused välja relvarahu; aprillis 1998 jõuti Belfasti kokkuleppega (suure reede kokkulepe) poliitilise lahenduseni rahuprotsessi käivitamiseks, sealhulgas volituste üleminekuks Põhja-Iirimaa assambleele ja täitevkomiteele, mis loodi 1999. aasta lõpul. Siiski tuleb veel tihti ette usulistest erinevustest ajendatud konflikte ning psühholoogiline ja füüsiline lõhe peamiste kogukondade vahel suureneb. Põhja-Iiri Assamblee tegevus on praegu peatatud, mis iseloomustab piirkonna rahuprotsessi taustal varitsevaid ohte ja ebakindlust.Rahu toetav majanduslik ja sotsiaalne areng ning rohujuuretasandil lepitamine on pikaajaline protsess. Üheks selle eesmärgi saavutamise vahendiks on IFI, mis täiendab ELi Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise programme (PEACE I 1995–1999, PEACE II 2000–2006 ja PEACE III 2007–2013).Siiski mõistes, et praegusel tasemel ei saa rahvusvaheline toetus lõputult jätkuda, vaatas Rahvusvaheline Iirimaa Fond 2005. aastal läbi oma struktuuri ja prioriteedid, eesmärgiga uuesti määratleda oma missiooni, võttes arvesse kujunenud olukorda, ning on vastu võtnud strateegilise raamistiku, mis näeb ette fondi tegevuse lõpetamist 2010. aastal. Selle strateegiaga, mille üldnimetus on “Sharing this Space” (“Selle ruumi jagamine”), käivitatakse fondi tegevuse viimane etapp (2006–2010). Oma tegevuse lõppfaasis toetab fond kõige enam abi vajavaid valdkondi ning püüab tagada oma töö pikemaajalist jätkusuutlikkust.Kooskõlas käesoleva perioodi toetusi reguleeriva õigusaktiga** on Euroopa Komisjon esitanud eelarvepädevatele institutsioonidele hinnangu IFI tegevuse kohta. *** Selles tunnustatakse IFI väga kasulikku ja positiivset tegevust piirkonna rahu ja lepitamise saavutamiseks ning seeläbi oma eesmärkide täitmist. Aruandes tõdeti, et „komisjon usub, et pärast 2006. aastat tuleb raha eraldada käesolevas aruandes tehtud tähelepanekute põhjal, mida võib kajastada kas tulevases nõukogu määruses EÜ toetuse kohta IFI-le või teiste kohaste koostööviiside abil komisjoni ja IFI vahel.”Seda hinnangut arvestades tehakse ettepanek, et EL toetab fondi veel nelja aasta jooksul 15 miljoni euroga aastas. Kavandatud uus periood lõpeb seega 2010. aastal, mis langeb kokku fondi tegevuse lõpetamisega.Uus nõukogu määrus peaks kajastama ka komisjoni aruandes esitatud tähelepanekuid, eelkõige neid, mis tugevdavad eesmärkide sünergiat ning kooskõlastamist struktuurifondide meetmetega, esmajoones uue programmiga PEACE, ja on vastavuses lõpetamisega seotud sätetega.Ettepanekud hõlmavad:-  ettepanekut nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010), ja-  komisjoni teatist Rahvusvahelist Iirimaa Fondi käsitleva aruande kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2005 artiklile 5.2006/0194 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]ning arvestades järgmist:(1) Rahvusvaheline Iirimaa Fond (edaspidi „fond“) loodi 1986. aastal Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuste vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta (edaspidi „leping“), et edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal, viimaks ellu ühte 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepingus sätestatud eesmärki.(2) Ühendus on andnud fondile rahalist toetust alates 1989. aastast. Vastavalt nõukogu 24. jaanuari 2005. aasta määrusele (EÜ) 177/2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile, [3] kohustuti eraldama aastateks 2005 ja 2006 ühenduse eelarvest 15 miljonit eurot aastas. Nimetatud määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2006.(3) Nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2005 artikli 5 alusel läbiviidud hindamine kinnitas vajadust jätkata fondi tegevuse toetamist, tugevdades samas eesmärkide sünergiat ja kooskõlastamist struktuurifondidega, eelkõige Põhja-Iiri ja Iirimaa piiriäärsete krahvkondade rahu ja leppimise eriprogrammiga (edaspidi „programm PEACE“), mis loodi vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta. [4](4) Põhja-Iiri rahuprotsess nõuab Euroopa Ühenduse toetuse jätkumist fondile pärast 31. detsembrit 2006. Rahuprotsessi edendamiseks tehtud töö tunnustamiseks on programmile PEACE struktuurifondidest ette nähtud lisatoetus ajavahemikuks 2007–2013 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) [5] II lisa punktile 22.(5) 15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud istungil tegi Euroopa Ülemkogu komisjonile ülesandeks võtta vajalikke meetmeid ühenduse toetuse jätkamiseks Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile selle tegevuse lõppetapiks, mis kestab aastani 2010.(6) Ühenduse toetust fondile tuleks anda rahaliste toetustena aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010, et see lõppeks samaaegselt programmi PEACE lõppemisega.(7) Ühenduse toetuse jaotamisel peaks fond eelistama piiriülese ning kogukondadevahelise iseloomuga projekte, mis täiendavad aastatel 2007–2010 programmi PEACE raames rahastatavaid meetmeid.(8) Vastavalt lepingule osalevad kõik fondi rahalised toetajad fondi halduskogu koosolekutel vaatlejatena.(9) Äärmiselt tähtis on tagada fondi meetmete ning asutamislepingu artiklis 159 sätestatud ühenduse struktuurifondidest rahastatavate meetmete, eriti programmi PEACE nõuetekohane kooskõlastamine.(10) Fondist antavat abi käsitatakse tõhusana üksnes juhul, kui see toob kaasa püsiva majandusliku ja sotsiaalse arengu ning seda ei kasutata muude avalike või erakulutuste asendajana.(11) Enne 1. juulit 2008 tuleb koostada hinnang, milles vaadatakse läbi fondi sulgemist käsitlevad sätted.(12) Käesolevasse määrusesse lisatakse kogu programmi kehtivusajaks ettenähtud indikatiivne finantseerimissumma Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe[6] mõistes, ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide asutamislepingus määratletud volitusi.(13) Fondile antava ühenduse toetuse summa peaks aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010 olema 15 miljonit eurot aastas väljendatuna jooksvas väärtuses.(14) See toetus aitab tugevdada liikmesriikide ja nende rahvaste vahelist solidaarsust.(15) Asutamislepinguga ei nähta käesoleva määruse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (edaspidi „fond“) antava ühenduse rahalise toetuse eraldamise lähtesumma aastateks 2007–2010 on 60 miljonit eurot.Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased eraldised finantsraamistiku piires.Artikkel 2Fond kasutab toetust kooskõlas Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuste vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta (edaspidi „leping“).Toetuse jagamisel eelistab fond piiriüleseid või kogukondadevahelisi projekte, et täiendada struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid, eelkõige neid, mida toetatakse Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piiriäärsete krahvkondade programmi PEACE raames.Toetust kasutatakse jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamiseks asjaomastes piirkondades. Seda ei kasutata muude riiklike või erakulutuste asendajana.Artikkel 3Fondi halduskogu (edaspidi „halduskogu“) koosolekutel esindab ühendust vaatlejana komisjon.Fond on vaatlejana esindatud programmi PEACE ja vajaduse korral muude struktuurifondide meetmete järelevalvekomitee koosolekutel.Artikkel 4Komisjon määrab koostöös fondi halduskoguga kindlaks sobiva viisi fondi ja struktuurifondide asjaomaste toetuste (eelkõige programmi PEACE raames) korraldus- ja rakendusasutuste vahelise kooskõlastamise tagamiseks kõigil tasanditel.Artikkel 5Komisjon määrab koostöös fondi halduskoguga kindlaks sobivad avalikustamis- ja teavitamisviisid, et teavitada avalikkust ühenduse toetusest fondi rahastatavatele projektidele.Artikkel 6Hiljemalt 30. juuniks 2008 esitab fond komisjonile strateegia fondi tegevuse lõpetamiseks, sealhulgas(a) tegevuskava, milles on ära näidatud kavandatavad maksed ja fondi tegevuse lõpetamise eeldatav kuupäev;(b) kohustustest vabastamise menetlus;(c) kasutamata summade ja saadud intressi käsitamine fondi tegevuse lõpetamisel.Hilisemad maksed fondi sõltuvad sellest, kas komisjon kiidab tegevuse lõpetamise strateegia heaks. Kui strateegiat pole 30. juuniks 2008 esitatud, katkestatakse maksed kuni selle esitamiseni.Artikkel 71. Toetusi haldab komisjon.Sõltuvalt lõikest 2 makstakse iga-aastane toetus osamaksetena järgmiselt:(a) esimene 40%-suurune ettemakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud halduskogu esimehe allkirjastatud kohustise, mille kohaselt fond täidab käesoleva määrusega sätestatud tingimusi toetuse andmiseks;(b) teine 40%-suurune ettemakse tehakse kuus kuud hiljem;(c) 20%-suurune lõppmakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud ja heaks kiitnud fondi aasta tegevusaruande ning auditeeritud raamatupidamisaruande kõnealuse aasta kohta.2. Enne osamakse tegemist hindab komisjon fondi finantsvajadusi fondi kassajäägi põhjal iga makse jaoks määratud ajal. Kui sellest hinnangust järeldub, et fondi finantsvajadustest lähtuvalt ei ole ühe nimetatud osamakse tegemine põhjendatud, peatatakse asjaomase makse tegemine. Komisjon vaatab selle otsuse fondi esitatud uutele andmetele tuginedes uuesti läbi ja jätkab maksete tegemist niipea, kui peab nende tegemist põhjendatuks.Artikkel 8Fondist võib struktuurifondidest rahalist abi saavale või saama hakkavale projektile raha eraldada üksnes juhul, kui summa, mis saadakse nimetatud rahalise abi ja 40% fondi toetuse liitmisel, ei ületa 75% projekti abikõlblikest kogukuludest.Artikkel 9Komisjonile tuleb esitada lõpparuanne kuus kuud enne artikli 6 esimese lõigu punktis a osutatud strateegias nimetatud lõpetamiskuupäeva või kuus kuud pärast ühenduse viimast makset, sõltuvalt sellest, kumb kirjeldatud kuupäevadest on varasem, ning see peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab komisjonil hinnata abi rakendamist ja eesmärkide saavutamist.Artikkel 10Viimase aasta toetus makstakse välja pärast artikli 7 lõikes 2 osutatud finantsvajaduste analüüsi ning eeldusel, et fondi tegevuses järgitakse artiklis 6 ette nähtud tegevuse lõpetamise strateegiat.Artikkel 11Kulutuste abikõlblikkuse lõppkuupäev on 31. detsember 2013.Artikkel 12Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2007.Selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2010.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja FINANTSSELGITUSPoliitikavaldkond: REGIO Tegevus: Muud piirkondlikud meetmed |MEETME NIMETUS: ÜHENDUSE TOETUS RAHVUSVAHELISELE IIRIMAA FONDILE (2007–2010) |1. EELARVERIDA(-READ) + RUBRIIK(RUBRIIGID)13.03.122. ÜLDNÄITAJAD2.1. Kogueraldis meetmele (B osa): 60 miljonit eurot kulukohustusteks2.2. Kohaldamisaeg: 2007–20102.3. Üldine mitme aasta kulude eelkalkulatsioon:a) Kulukohustuste assigneeringute / maksete assigneeringute (finantssekkumise) ajakava ( vt punkt 6.1.1 )miljonites eurodes ( kolm kohta pärast koma )aasta n 2007 | n+1 2008 | n+2 2009 | n+3 2010 | n+4 | n+5jj | Kokku |Kulukohustused | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Maksed | 15 | 15 | 15 | 12 | 3 | 60 |b) Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud ( vt punkt 6.1.2 )Kulukohustused |Maksed |Vahesumma a+b |Kulukohustused | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Maksed | 15 | 15 | 15 | 12 | 3 | 60 |c) Personali- ja muude halduskulude üldine finantsmõju( vt punktid 7.2 ja 7.3 )Kulukohustused/ maksed | 0,042 | 0,042 | 0,042 | 0,042 |KOKKU a+b+c |Kulukohustused | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 60,168 |Maksed | 0,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 12 | 3 | 60,168 |2.4. Kooskõla finantsplaneeringuga ja finantsperspektiivigaEttepanek vastab finantsplaneeringule.2.5. Finantsmõju tuludele:Ettepanekul ei ole finantsmõju (hõlmab meetme rakendamisega seotud tehnilisi aspekte)3. EELARVE TUNNUSJOONEDKulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | 1A |4. ÕIGUSLIK ALUSArtikkel 308 (EÜ asutamisleping)5. KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED5.1. Ühenduse sekkumise vajadus5.1.1. Taotletavad eesmärgidSoodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal ning edendada mõlema kogukonna majanduslikku ja sotsiaalset arengut.5.1.2. Meetme põhjendusEuroopa Ühendus, mõistes, et fondi eesmärgid peegeldavad ühenduse eesmärke, on fondi toetanud 15 miljoni euroga aastas alates 1989. aastast, 20 miljoni euroga aastas aastatel 1995, 1996 ja 1997, 17 miljoni euroga aastatel 1998 ja 1999, 15 miljoni euroga aastatel 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005 ja 2006.15. ja 16. detsembril Brüsselis toimunud istungjärgul tegi Euroopa Ülemkogu komisjonile ülesandeks võtta vajalikke meetmeid ühenduse toetuse jätkamiseks fondile selle tegevuse lõppetapiks, mis kestab aastani 2010.Toetuse jätkamine veel nelja aasta jooksul kuni fondi tegevuse lõpetamiseni näitab ilmekalt ELi soovi Põhja-Iirimaa rahuprotsessi toetada.5.2. Kavandatav tegevus ja eelarvelise sekkumise korraldus-  Eesmärgid: edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal.-  Fond tegutseb peamiselt Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piirialadel; sellest toetatakse kindlaksmääratud ebasoodsas olukorras olevaid piirkondi.-  Fondi tegevuse põhjalik analüüs: vt 12.10.2006. aasta komisjoni aruanne ja lisad KOM(2006) 563/SEK(2006) 1226.5.3. RakendusviisidSõltuvalt fondi finantsvajaduste hindamisest makstakse iga-aastast toetust tavaliselt järgmiste osamaksetena: esimene 40%-suurune ettemakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud halduskogu esimehe allkirjastatud kohustise, mis vastab nõukogu määrusele; teine 40%-suurune osamakse tehakse kuus kuud hiljem ja 20%-suurune lõppmakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud ja heaks kiitnud fondi aasta tegevusaruande ning auditeeritud raamatupidamisaruande kõnealuse aasta kohta.6. RAHALINE MÕJU6.1. Kogu rahaline mõju B osale – (kogu planeerimisperioodi jooksul)6.1.1. FinantssekkumineKulukohustused (miljonites eurodes, kolm kohta pärast koma)Jaotus | Aasta n 2007 | n+1 2008 | n+2 2009 | n+3 2010 | n+4 | n+5 jj | Kokku |Meede 1 | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Meede 2 |jne. |KOKKU | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |6.1.2. Tehniline ja haldusabi, toetuskulud ja IT kulud (kulukohustuste assigneeringud)Ei kohaldata.6.2. Kulude arvestus B osas kavandatud meetmete lõikes (kogu planeerimisperioodi jooksul)Ei kohaldata.7. MÕJU PERSONALILE JA HALDUSKULUDELE7.1. Mõju personalileAmetikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal | Kokku | Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus |Alaliste ametikohtade arv | Ajutiste ametikohtade arv |Ametnikud või ajutine personal | A B C | 0,2 0,1 | 0,2 0,1 | Vajaduse korral võib lisas esitada ülesannete põhjalikuma kirjelduse. |Muu personal |Kokku | 0,3 | 0,3 |7.2. Personaliga seotud üldine finantsmõjuAmetikoha liik | Summa eurodes | Arvestusmeetod* |Ametnikud Ajutine personal | 32 400 | 0,3 * 108 000 eurot |Muu personal (täpsustada eelarverida) |Kokku | 32 400 |Summad on kogukulud kaheteistkümne kuu kohta.7.3. Meetmest tulenevad muud halduskuludEelarverida (number ja rubriik) | Summa eurodes | Arvutamine |Kogueraldised (jaotis A7) A0701 – Lähetused A07030 – Koosolekud A07031 – Kohustuslikud komiteed A07032 – Mittekohustuslikud komiteed A07040 – Konverentsid A0705 – Uuringud ja konsultatsioonid Muud kulud (täpsustada) Audit | 8 000 1 600 | 800 eurot * 10 aastas (5 keskmiselt 2-päevast lähetust) 800 eurot * 2 aastas |Teabesüsteemid (A-5001/A-4300) |Muud kulud - A osa (täpsustada) |Kokku | 9 600 |Summad on kogukulud kaheteistkümne kuu kohta.I. Kokku aasta kohta (7.2+7.3) II. Meetme kestus III. Meetme kogukulud (I x II) | 42 000 eurot 4 aastat 168 000 eurot |8. JÄRELTEGEVUS JA HINDAMINE8.1. Järeltegevuse korraldusKomisjon jälgib fondi tegevust halduskogus vaatlejana. Komisjoni teavitatakse kõigist fondi kavandatavatest otsustest, enne kui need halduskogule esitatakse. Fondi tegevust kontrollivad ka regionaalpoliitika peadirektoraadi auditi- ja kontrollitalitused. Tulemusnäitajad on fondi heakskiidetud projektide arv ja väärtus.8.2. Kavandatud hindamise korraldus ja ajakavaToetuse väljamaksmise jätkumiseks esitab Rahvusvaheline Iirimaa Fond komisjonile igal aastal oma raamatupidamis- ja tegevusaruande, mis peab vastama komisjoni nõuetele. Samuti sõltuvad fondi tehtavad maksed komisjoni hinnangust fondi finantsvajadustele, mille komisjon annab fondi kassajäägi põhjal iga makse jaoks määratud ajal.Arvestades, et fond lõpetab tegevuse 2010. aastal, peab see esitama komisjonile hiljemalt 2008. aasta juuniks strateegia fondi tegevuse lõpetamiseks ning hilisemad maksed fondi sõltuvad sellest, kas komisjon kiidab tegevuse lõpetamise strateegia heaks.Komisjonile tuleb esitada lõpparuanne kuus kuud enne käesoleva määruse artikli 6 lõikes a osutatud strateegias nimetatud lõpetamiskuupäeva või kuus kuud pärast ühenduse viimast makset, sõltuvalt sellest, kumb nimetatud kuupäevadest on varasem, ning see peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab komisjonil hinnata abi rakendamist ja eesmärkide saavutamist.9. PETTUSEVASTASED MEETMEDKomisjoni esindaja kuulub fondi halduskogusse ning iga-aastane lõppmakse tehakse alles pärast fondi aastaaruande ja auditeeritud raamatupidamisaruande esitamist ja heakskiitmist. Fondi tegevust kontrollivad ka regionaalpoliitika peadirektoraadi auditi- ja kontrollitalitused.* Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Iirimaa valitsuse 18. septembri 1986. aasta leping Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta (viimati muudetud 10. oktoobril 2000); UK Treaty Series nr 58 (1987) Cm 266 / Iiri Vabariik nr 1 (1986) Cmnd 9908.** Nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2005, 24. jaanuar 2005; ELT L 30, 3.2.2005, lk 1.*** KOM(2006) 563 lõplik, 12.10. 2006.[1] ELT C, lk[2] ELT C , , lk. .[3] ELT L 30, 3.2.2005, lk 1.[4] EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 173/2005 (ELT L 29, 2.2.2005, lk 3) ning see on tunnistatud kehtetuks ja asendatud määrusega (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 210) alates 1. jaanuarist 2007.[5] ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.[6] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0677

Ettepanek Nõukogu määrus millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999  /* KOM/2005/0677 lõplik - CNS 2005/0262 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.12.2005KOM(2005) 677 lõplik2005/0262 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEuroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi valitsuse vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe[1] kirjutati alla Luandas 1. veebruaril 1989. Kokkulepe jõustus samal kuupäeval vastavalt kokkuleppe artiklile 15[2].Kokkuleppe viimast lisaprotokolli, milles sätestati ajavahemikuks 3. august 2002 kuni 2. august 2004 põhjalähedaste, pelaagiliste ja tuuniliikide püügi võimalused ning kokkuleppega ette nähtud rahaline toetus[3], ei ole uuendatud. Pärast kahte ametlike läbirääkimiste vooru ja tihedat suhtlemist komisjoni talituste ja Angola ametiasutuste vahel ei ole osalised suutnud kokku leppida uue protokolli peamistes põhimõtetes. Angolas 2004. aasta oktoobris vastu võetud uues õiguslikus raamistikus on sätestatud, et ühenduse ja Angola kokkuleppe alusel toimuv kalastustegevus peab olema kooskõlas Angola kalandusalaste õigusnormidega. Angola uue vee-elusressursside seaduse kohaselt peaks kogu kalastustegevus toimuma koostöös Angola ettevõtetega ning kala päritoluriigiks peaks olema Angola. Tuunisaak tuleks registreerida ICCATi reeglite kohaselt Angola saagina. Lisaks peaksid kõik EÜ laevad olema varustatud satelliitseireseadmega, mis on ühenduses Angola kalalaevaseire keskusega (lipuriigi asemel teeks seiret kaldariik).Nendel asjaoludel teatas komisjon juunis Angolale, et läbirääkimised on katkenud ja komisjon peab vajalikuks kalanduskokkulepe selle artiklis 14 sätestatud korra kohaselt ametlikult denonsseerida.Ühendus peaks 1. veebruaril 2008 jõustuvast denonsseerimisest Angolale teatama 31. oktoobriks 2007.Kõnealune denonsseerimine mõjutab hulka EÜ ja Angola kahepoolse kokkuleppe alusel tegutsenud ühenduse kalalaevu. Seni on need laevad saanud toetust 2004. aasta augustis alanud kuuekuulise seisaku jaoks ette nähtud toetuskavast. Toetuskava pikendati veel kuueks kuuks, kui Hispaania valitsus oli esitanud ümberkorralduskava, mille komisjon heaks kiitis. Ümberkorralduskava rakendamise huvides tehakse nüüd ettepanek lubada erand kohustusest maksta tagasi ehitus- ja seisakutoetused nende laevade puhul, kes otsustavad Angola lipu alla üle minna, ning kohustusest tõendada pidevat tegevust ühenduse laevastikuregistrist kustutamisele eelnenud aasta jooksul nende laevade puhul, kes otsustavad tegevuse lõpetamise toetuse kasuks.2005/0262 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 36 ning artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[5]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi valitsuse vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe[6] kirjutati alla Luandas 1. veebruaril 1989 ning jõustus samal kuupäeval vastavalt kõnealuse kokkuleppe artiklile 15[7].(2) Kokkuleppe viimast lisaprotokolli, milles sätestati kokkuleppega ette nähtud püügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. august 2002 kuni 2. august 2004,[8] ei ole uuendatud, sest teatavad tingimused, mida sisaldas Angola Vabariigi valitsuse poolt oktoobris 2004 vastu võetud vee-elusressursse käsitlev uus õiguslik raamistik, ei sobinud ühenduse nõuetega Angola vetes kalastavate ühenduse laevade tegevuse suhtes.(3) Seetõttu tuleks kõnealune kokkulepe selle artiklis 14 sätestatud korra kohaselt denonsseerida.(4) Liikmesriigid võivad vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord,[9] maksta kalanduskokkuleppest sõltuvate ühenduse laevastike kaluritele ja laevaomanikele tegevuse ajutise peatamise korral hüvitist, kui kalanduskokkulepet ei uuendata või see peatatakse. Hüvitist ei või maksta kauem kui kuus kuud. Hüvitise maksmist võib pikendada veel kuue kuu võrra, kui asjaomase laevastiku suhtes rakendatakse ühenduse poolt heaks kiidetud ümberkorralduskava.(5) 18. juulil 2005 võttis komisjon vastu otsuse, millega kiideti heaks ümberkorralduskava Euroopa Ühenduse ja Angola Vabariigi vahelise kalastusprotokolli uuendamata jätmisega seotud kalalaevade jaoks Kalanduse Arendusrahastu tegevusprogrammi raames seoses ühenduse struktuuriabiga Hispaania eesmärgi 1 piirkondade kalandussektorile ajavahemikul 2000–2006.(6) Kõnealuse ümberkorralduskava rakendamise hõlbustamiseks tuleks kavaga hõlmatud ühenduse kalalaevad, kes denonsseerimise tagajärjel lõpetavad kokkuleppe alusel toimuva tegevuse, vabastada teatavatest määruse (EÜ) nr 2792/1999 nõuetest. Eelkõige ei peaks nende suhtes kehtima kohustus maksta tagasi riigiabi, mida on antud tegevuse ajutise peatamise korral või laevade uuendamiseks, moderniseerimiseks või seadmete hankimiseks, ega kohustus tõendada pidevat tegevust nende ühenduse kalalaevaregistrist kustutamisele eelneva aasta jooksul,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Ühendus denonsseerib Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi valitsuse vahelise Angola rannikuvetes kalastamise kokkuleppe, mis kirjutati alla Luandas 1. veebruaril 1989.Artikkel 2Nõukogu eesistujal on õigus määrata isikud, kes on volitatud teatama Angola Vabariigi valitsusele artiklis 1 nimetatud kalanduskokkuleppe denonsseerimisest.Artikkel 3Määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 10 lõike 3 punkti b alapunkti ii ja lõiget 4 ning kõnealuse määruse III lisa punkti 1.1 alapunkti a ei kohaldata ühenduse kalalaevade suhtes, mis on loetletud komisjoni 18. juuli 2005. aasta otsusega heaks kiidetud ümberkorralduskavas.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSEttepanek: nõukogu määrus, millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:11. Kalandus, 1103. Rahvusvahelised kalanduskokkulepped1106: Kalanduse Arendusrahastu3. EELARVEREAD3.1 Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:110301: „Rahvusvahelised kalanduskokkulepped“11010404: „Rahvusvahelised kalanduskokkulepped, halduskulud“1106: 1106: „Kalanduse Arendusrahastu“.3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Käesolev ettepanek mõjutab ühenduse eelarvet järgmiste kulude või tulude kaudu.-  Kokkuleppe denonsseerimine ja kokkuleppe lisaprotokolli uuendamata jätmine vabastab ühenduse ja Angola kalanduskokkuleppe kulukohustuste ja maksete assigneeringud mitmeaastases eelarvekavas alates aastast 2004. Aastamaksed viimase, augustis 2004 aegunud protokolli alusel ulatusid 15,5 miljoni euroni.-  Erandid Kalanduse Arendusrahastu määruses sätestatud kohustusest[10] maksta tagasi ehitus- ja seisakutoetused ei tooks ühenduse eelarve jaoks kaasa lisakulutusi Kalanduse Arendusrahastu arvelt, sest vajalikud summad on juba Hispaaniale eraldatud. Nad ei tooks kaasa ka ühenduse eelarvetulude vähenemist, sest Hispaania saaks õiguse eraldada kõnealused summad teistele projektidele.3.3 Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ):Eelarverida | Kulu liik | Uued | EFTA osamakse | Kandidaatriikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |11.0301 | Kohustuslik | Liigendatud[11] | EI | EI | EI | Nr 4 |11.010404 | Kohustuslik | Liigendamata[12] | EI | EI | EI | Nr 4 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1 Rahalised vahendid4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestMiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | Min maks | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 ja hilisem | Kokku |Tegevuskulud[13] |Kulukohustuste assigneeringud[14] | a | Min maks |Maksete assigneeringud | b | Min maks |Võrdlussummasse jäävad halduskulud[15] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | A+c | Min maks |Maksete assigneeringud | B+c | Min maks |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[16] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | d |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | e |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | A+c+d+e | Min maks |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | B+c+d+e | Min maks |Kaasfinantseerimise andmedMiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasfinantseeriv asutus | Min maks | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 ja hilisem | Kokku |…………………… | f |kulukohustuste assigneeringud (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[17] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3 Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgnev:NB: Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.Miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meedet [n-1 aasta] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personali arv kokku | - 0.8 | - 0.8 | - 0.8 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleb esitada järgmine konkreetne lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusÜhenduse kalalaevad, mis sõltuvad kalastamisest Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vahelise Angola rannikuvetes kalastamise kokkuleppe alusel, on olnud sunnitud lõpetama kõnealuse kokkuleppe alusel toimuva tegevuse seoses kokkuleppe denonsseerimise ja selle lisaprotokolli uuendamata jätmisega. Komisjon on kiitnud heaks Hispaania ametiasutuste poolt koostatud ümberkorralduskava, milles on loetletud protokolli uuendamata jätmisega seotud laevad. Ümberkorralduskava kohaselt võivad asjaomased laevad hakata kalastama muude kalanduskokkulepete alusel või lahkuda ühenduse kalalaevaregistrist seoses lammutamise või teise lipu alla siirdumisega.Teatavad sätted, mida kohaldatakse kõnealustele laevadele Kalanduse Arendusrahastu finantsabi andmise suhtes, võivad takistada nende tegevuse ümberkorraldamist eespool nimetatud kava kohaselt. Seetõttu on vajalik lubada nendele laevadele erand sellistest sätetest nagu kohustus maksta tagasi viimasel kümnel aastal saadud ehitustoetus ( pro rata temporis ) ja seisakutoetused. Kõnealused erandid on põhjendatud, sest ühise kalanduspoliitika 2002. aasta uuendustega kaotati ekspordi ja ühisettevõtete riigiabi ning seega kadus ka mitmekordse rahastamise oht, mis oli kõnealuste kohustuste kehtestamise kõige olulisemaks ajendiks.5.2 Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeKalanduse valdkond kuulub ühenduse ainupädevusse.Nagu ühise kalanduspoliitika reformi käsitlevas teatises [19] ja kalandusalaseid partnerluslepinguid käsitlevas teatises tõdetakse, on ühendusel vaja koostöös era- ja avaliku sektori partneritega täiustada kalanduskokkulepete poliitikat. Seda seisukohta kinnitas 2003. aastal Euroopa Parlament ja 2004. aasta juulis nõukogu.Kalandusalase partnerluslepingu sõlmimine osutus võimatuks, sest Angola Vabariik kehtestas õigusnormid, millega kalapüük Angola vetes muudeti „Angola siseasjaks“.Ühendus peaks võtma meetmeid Angola vetes kalastamisest sõltuvate ühenduse laevade tegevuse ümberkorraldamiseks.5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesKalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega on kooskõlas ühenduse laevastiku tavapärase tegevuse säilitamise ja tagamise üldeesmärgiga. Angolaga ei olnud võimalik uut kokkulepet sõlmida. Seetõttu on käesoleva ettepaneku eesmärk senine kokkulepe denonsseerida ja kehtestada sätted, mis võimaldaksid ümber korraldada Angola vetes kalastamisest sõltuvate laevade tegevuse.Oodatav tulemus on senise kokkuleppe denonsseerimine ja kokkuleppe lisaprotokolli uuendamata jätmisega seotud ühenduse laevade tegevuse ümberkorraldamine. Näitaja peaks kajastama asjaomaste laevade tegevuse ümberkorraldamise edukust.5.4 Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[20]X Haldamine tsentraliseeritultX otse, haldajaks on komisjonٱ kaudselt, delegeerides haldamise:ٱ täitevasutusteleٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöösٱ liikmesriikidegaٱ kolmandate riikidegaٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1 JärelevalvesüsteemKäesolev ettepanek ei sisalda konkreetseid järelevalvesätteid. Kalanduse Arendusrahastu sätete puhul, millest kavatsetakse lubada erand, kohaldatakse struktuurifondide poliitika raames kehtestatud põhjalikke järelevalvesätteid.6.2 Hindamine6.2.1 EelhindamineVäliskonsultant on teinud viimase protokolli järelhindamise ning ühenduse ja Angola vahelise uue kokkuleppe mõju hindamise. Hinnanguid kasutati ühenduse ja Angola kalandusalast partnerluslepingut käsitlevate läbirääkimiste strateegia kavandamiseks.Uute Angola õigusaktide kohaselt peavad Angola vetes kalastavad välismaised laevad täitma teatavaid tingimusi, muu hulgas peab iga laeva käitama Angola ühisettevõte ja saagi päritolumaaks tuleb registreerida Angola. Selleks peavad kõik Angola vetes tegutsevad laevad sõitma Angola lipu all. Neid sätteid ei saa ühitada ühenduse kalalaevade kalastamisega Angola vetes ja seetõttu on ühenduse ja Angola kalandusalase partnerluskokkuleppe läbirääkimised peatatud. Praegune ühenduse ja Angola vaheline kokkulepe tuleks denonsseerida, sest see ei ole kooskõlas Angola uute õigusnormidega.Koostöös Hispaania ametiasutustega on hinnatud tavapäraselt Angola vetes kalastava ühenduse laevastiku olukorda. Kokkuleppe alusel tegutses ainult või peamiselt Angola vetes hulk Hispaania lipu all sõitvaid ühenduse kalalaevu (16), kes sõltusid oluliselt nendes vetes kalastamisest. Kõnealuseid laevu mõjutab viimase protokolli uuendamata jätmine ja kokkuleppe denonsseerimine. Viimase protokolli aegumisest alates on nendel laevadel olnud õigus ajutise seisaku korral antavale toetusele, mida oli võimalik määrata kuueks kuuks. Hispaania koostatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud ümberkorralduskava kohaselt on nendel laevadel õigus veel kuue kuu pikkusele seisakutoetusele.Uuritakse aktiivselt võimalusi nende laevade tegutsemiseks muude kalanduskokkulepete raames, aga kui alternatiivseid kalastusvõimalusi ei leita, tuleb nende laevade tegevus lõpetada. Omanikel oleks sel juhul õigus saada Kalanduse Arendusrahastust laevade lammutamise jaoks toetust ning laevad tuleks lammutada või muuta kalastamiseks kõlbmatuks, millega kaasneks kapitalikadu ja lisakulutused Kalanduse Arendusrahastus Hispaaniale määratud osa arvel.Teine võimalus on see, et laevad, kes kavatsevad jääda Angola uute õigusaktidega ette nähtud tingimustel Angola vetesse, lähevad üle Angola lipu alla. Sinnajäämine on kõige loogilisem valik Angola kalanduse arengu seisukohast ning see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika ja eelkõige kalandusalaseid partnerluslepinguid käsitlevate läbirääkimisjuhistega[21].Hispaania ametiasutused vastutavad asjaomaste laevadele Kalanduse Arendusrahastu eelarvevahendite piires parima lahenduse leidmise eest. Kehtivate Kalanduse Arendusrahastu sätete kohaselt ei ole asjaomastel laevadel enam õigust saada ühisettevõtete loomiseks riigiabi. Lisaks sellele peaksid nad Hispaania lipu alt lahkumise korral tagasi maksma osa ehitamiseks, moderniseerimiseks ja tegevuse ajutiseks peatamiseks saadud toetustest, see aga muudab võimaluse jätkata tegevust Angola vetes Angola lipu all vähem ahvatlevaks ja suurendab ohtu, et teatavad laevad lõpetavad tegevuse ja taotlevad selle asemel Kalanduse Arendusrahastu lammutamistoetust.Tehakse ettepanek lubada erand kõnealustest Kalanduse Arendusrahastu sätetest, et julgustada laevu jätkama tegevust Angola vetes ning kasutama sellest tulenevaid majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid selle asemel, et saada lammutamistoetust. Nagu eespool osutatud, kadus ühise kalanduspoliitika 2002. aasta reformi tulemusena koos ekspordile ja ühisettevõtetele riigiabi andmise lõpetamisega ka topeltrahastamise oht, mis oli kõnealuste kohustuste kehtestamise peamiseks ajendiks.6.2.2 Vahepealse või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Väliskonsultant on teinud viimase protokolli järelhindamise ning uue kokkuleppe mõju hindamise. Et ühendus on kokkuleppeosaliste läbirääkimised peatanud ja võimalus kokkulepe sõlmida tundub olematu, on kokkuleppe puudumine saanud reaalsuseks. See tähendab lisaks kalapüügivõimaluste ning vastavate töökohtade ja nendest tuleneva lisandväärtuse kaotusele ka Angola vetes kalastamisest sõltuvate laevade tegevuse ümberkorraldamise kulusid.Ühenduse ja Maroko vahelise kalanduskokkuleppe peatamine ei ole ulatuselt ega tagajärgede poolest võrreldav ühenduse ja Angola kokkuleppe peatamisega ja seetõttu ei ole ka samalaadseid kogemusi.6.2.3 Tulevase hindamise tingimused ja sagedusÜhenduse ja Angola vaheline kokkulepe lõpetatakse käesoleva ettepanekuga ning erandeid teatavatest Kalanduse Arendusrahastu sätetest kohaldatakse konkreetsete laevade suhtes üksnes juhul, kui nad korraldavad oma tegevuse ümber teiste kalapüügivõimaluste kasutamiseks. Seetõttu ei nähta ette käesoleva ettepaneku hindamist.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDKonkreetseid pettusevastaseid meetmeid ette ei nähta.8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada tuleb eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 või hilisem aasta | KOKKU |n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |Ametnikud või ajutised töötajad[23] (XX 01 01) | A*/AD | - 0.3 | - 0.3 | - 0.3 |B*, C*/AST | - 0.3 | - 0.3 | - 0.3 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatud personal[24] | - | - | - |Art 11 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal[25] | - 0.2 | - 0.2 | - 0.2 |KOKKU | - 0.8 | - 0.8 | - 0.8 |8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus( Läbirääkija abistamine kalanduskokkulepete läbirääkimistel ja nende ettevalmistamisel:-  osalemine kalanduskokkulepete sõlmiseks kolmandate riikidega peetavatel läbirääkimistel;-  voliniku jaoks hindamisaruannete projektide ja strateegiakavade ette valmistamine;-  komisjoni seisukohtade esitamine ja kaitsmine nõukogu välistöörühmas;-  osalemine liikmesriikidevaheliste kompromisside otsimises ja tulemuste esitamine kokkulepete lõplikus tekstis.( Kokkulepete järelevalve:-  kalanduskokkulepete igapäevane järelevalve;-  rahaliste toetuste ja sihtotstarbeliste meetmete maksekohustuste ja maksekorralduste ettevalmistamine ja kontrollimine;-  regulaarsete aruannete koostamine kokkulepete rakendamise kohta;-  kokkulepete hindamine teaduslikust ja tehnilisest aspektist.( Poliitika kavandamine:-  nõukogu määruste ja otsuste eelnõude ettevalmistamine; kokkulepete teksti sõnastamine;-  heakskiitmismenetluste algatamine ja jälgimine.( Tehniline abi:-  komisjoni seisukoha ettevalmistamine ühiskomitee jaoks.( Institutsioonilised suhted:-  komisjoni esindamine läbirääkimisküsimustes nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ees;-  vastuste koostamine parlamendi kirjalikele ja suulistele küsimustele.( Talitustevaheline kooskõlastamine ja nõupidamine:-  suhtlemine teiste peadirektoraatidega kokkulepete läbirääkimiste ja järelevalve küsimustes;-  talitustevaheliste nõupidamiste korraldamine ja nende raames küsimustele vastamine.( Hindamine:-  osalemine erinevates eel-, vahe- ja järelhindamistes ning mõju hindamises;-  eesmärkide ja sihttasemete saavutamise analüüs.8.2.3 Personali allikad (kohustuslik)(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkida ametikohtade arv iga allika puhul)X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (11 01 04/05 – Halduskorralduskulud)Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (11 01 04 04, rubriik 4) | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |- sisene |- väline | - 0.033 | - 0.033 | - 0.073 | - 0.139 |Tehniline ja haldusabi kokku | - 0.033 | - 0.033 | - 0.073 | - 0.139 |8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludMiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Personali liik | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem |Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | - 0.065 | - 0.065 | - 0.065 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustage eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | - 0.065 | - 0.065 | - 0.065 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajadViidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav.1A = 108 000 € x 0,3 = 32 400 €1B = 108 000 € x 0,15 = 16 200 €1C = 108 000 € x 0,15 = 16 200 €Vahesumma: 64 800 € aastas.1 kohalik tehnilise abi töötaja = 165 000 x 0,20 = 33 000Vahesumma: 33 000 € aastas.Kokku: 97 800 € aastas.Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personalViidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav.8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | - 0.010 | - 0.010 | - 0.010 | - 0.030 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | - 0.002 | - 0.002 | - 0.002 | - 0.006 |XX 01 02 11 03 – Komiteed[27] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 - Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku | - 0.012 | - 0.012 | - 0.012 | - 0.036 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud [1] EÜT L 268, 19.9.1987.[2] EÜT L 39, 11.2.1989.[3] EÜT L 351, 28.12.2002.[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].[6] EÜT L 268, 19.9.1987.[7] EÜT L 39, 11.2.1989.[8] EÜT L 351, 28.12.2002.[9] EÜT L 337, 20.12.1999, lk 10, määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 485/2005(ELT L 81, 30.3.2005, lk 1).[10] Vt artikkel 10 nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 2792/1999(EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10), viimati muudetud nõukogu 16. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ)nr 485/2005 (ELT L 81, 30.3.2005, lk 1).[11] Liigendatud assigneeringud.[12] Liigendamata assigneeringud.[13] Kulud, mis ei kuulu asjaomase 11 jaotise 11 01 01 peatüki alla.[14] Kulud, mis kuuluvad 11 01 peatüki alla, välja arvatud artikkel 11 01 04.[15] Kulud, mis kuuluvad 11 jaotise 11 01 04 artikli alla.[16] Kulud, mis kuuluvad 11 01 peatüki alla, väljaarvatud artikkel 11 01 04.[17] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.[18] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle 6 aasta, lisage täiendavaid veerge.[19] KOM(2002) 181 lõplik, 28. mai 2002.[20] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesoleva punkti osas "Asjakohased märkused".[21] Nõukogu poolt juulis 2004 vastu võetud juhised.[22][23]*4?BIJYZ[yz{|G ] Ø Ù HIJYZcdré 23ÀÁ45ÜÝ±² “ ” º ˆ!óìèÝÖÒèÒèÖÎÇÝÖÝÖÝèÖìºìºìºìÎÇ¶ì¶ì¶ì¬ìºìºìºìºìºì¨ì ì™ì?h[pic]Yh†/ñ5?<*  hnv…h†/ñ Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[24] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[25] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[26] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[27] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[28] Täpsustage komitee liik ja grupp, millesse see kuulub.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0361

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 1207/2001 seoses Euroopa-Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni süsteemi rakendamise tagajärgedega  /* KOM/2006/0361 lõplik - ACC 2006/0119 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 5.7.2006KOM(2006) 361 lõplik2006/0119 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1207/2001 seoses Euroopa-Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni süsteemi rakendamise tagajärgedega(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) Ettepaneku taust-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidNõukogu määruses (EÜ) nr 1207/2001 on sätestatud nõuded ja menetlused, et võimaldada eksportijatel kindlaks määrata oma ühenduses asuvatelt tarnijatelt saadud toodete päritolustaatus enne nende eksportimist EÜst sooduskorras kas samas seisundis või pärast töötlemist.Sel eesmärgil varustavad ühenduse tarnijad ühenduse eksportijaid deklaratsioonidega, milles esitatakse teave toodete staatuse kohta seoses päritolureeglitega, mis on sätestatud asjaomases sooduskorras. Seda „tarnija deklaratsiooni” kasutatakse sooduspäritolu tõendava dokumendina.Euroopa-Vahemere kumulatsiooni rakendamine eeldab, et „tarnijate deklaratsioonides sooduspäritolustaatusega toodete kohta” (määruse lisad I ja II) – niivõrd kui see puudutab soodussuhteid Euroopa-Vahemere tsoonis – näidatakse, kas tarnitud tooted omandasid selle staatuse tänu kõnealusele diagonaalse kumulatsiooni süsteemile.-  ÜldkontekstPalermo konverentsil 2002. aasta märtsis leppisid Vahemere-äärsete riikide (Euromed) kaubandusministrid kokku üleeuroopalise päritolu kumulatsiooni süsteemi laiendamises kõigile Vahemere riikidest partneritele; selleks rakendatakse ekspertide tasemel intensiivseid jõupingutusi, et täpsustada vajalikke meetmeid ja tagada laiendamise sujuv rakendamine.Lisaks on EÜ – Fääri saarte/Taani ühiskomisjoni töö tulemusena 28. novembril 2003. aastal kokku lepitud lisada Fääri saared Euroopa-Vahemere päritolu kumulatsiooni süsteemi.Selleks laiendamiseks oli peamiselt vaja identsete päritolureeglitega vabakaubanduslepingute võrku ühelt poolt Vahemere riikidest partnerite ja Euroopa riikide vahel ning teiselt poolt Vahemere riikide partnerite endi vahel; kõnealune võrk soodustab regionaalset koostööd ja kõigi asjaomaste riikide majanduslikku integratsiooni. Selle Euroopa-Vahemere kumulatsiooni rakendamiseks lepiti kokku pandlikus lähenemises (mida nimetatakse „muutuvaks geomeetriaks”), mis tähendab, et süsteemi saab rakendada kolme riigi vahel kohe, kui tingimus seoses identseid päritolureegleid sisaldava vabakaubanduslepinguga on asjaomaste riikide vahel täidetud.Selle päritolu kumulatsiooni diagonaalse süsteemi ja „muutuva geomeetria” rakendamine sisaldab endas uute sooduspäritolutõendite, kaupade liikumissertifikaatide EUR-MED ja arvedeklaratsioonide EUR-MED kasutamist, millega tõendatakse, kas diagonaalset kumulatsiooni on rakendatud ja milliste tsooni riikide osas on see toimunud.11. oktoobril 2005. aastal võttis EÜ vastu uute Euroopa-Vahemere protokollide teksti ja kõik õigusaktid, mis on vajalikud nende ametlikuks vastuvõtmiseks kas vastava assotsiatsiooninõukogu või ühiskomitee poolt, on esitatud partnerriikidele heakskiitmiseks. Samal ajal on mõned partnerriigid vastanud positiivselt, mis on võimaldanud päritolureegleid käsitlevate uute Euroopa-Vahemere protokollide ametlikku vastuvõtmist nende riikidega.Käesoleval ajal rakendab ühendus neid uusi reegleid Maroko, Iisraeli, Egiptuse, EFTA riikide (kaasa arvatud EMP – Euroopa Majanduspiirkond) ja Fääri saartega. Seega saavad need riigid tegelikult rakendada Euroopa-Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni oma kaubandussuhetes ühendusega ja saada sellest kasu, juhul kui nad on rakendanud identseid päritolureegleid oma suhetes asjaosaliste partnerriikidega.Selleks peavad ühenduse eksportijad olema päritolu kindlakstegemiseks võimelised tuvastama, kas kaubad, mis nad on ostnud ühenduse tarnijatelt, vastavad päritolustaatuse tingimustele. Selleks eesmärgiks kasutavad nad nõukogu määruses (EÜ) nr 1207/2001 määratletud „tarnija deklaratsioone”, millega tõendatakse tarnitud kaupade päritolustaatust. Siiski tuleb kõnealuses dokumendis „muutuva geomeetria” tõttu näidata Euroopa-Vahemere kumulatsiooni kontekstis eksporditavate kaupade osas, kas sellist kumulatsiooni rakendati ja milliste tsooni riikidega see toimus.Tuleb rõhutada, et käesoleva ettepaneku sätetega sarnaseid sätteid rakendatakse ka ühenduse ja Türgi vahelise tolliliidu kontekstis. Kõnealuses kontekstis kasutatakse tarnijate deklaratsioone samuti selleks, et toetada päritolu kindlaksmääramist ühenduses või Türgis, mis võimaldab igal osapoolel kohaldada Euroopa-Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni oma tavapäraste kaubanduspartnerite puhul. Uus EÜ-Türgi tollikoostöökomitee otsus (silda loov õigusakt) sisaldab sätteid tarnija deklaratsiooni kohta, mis on praegu sätestatud EÜ-Türgi tollikoostöökomitee 28. mai 1999. aasta otsuses nr 1/1999 (ELT L 204, 4.8.199, lk 43), ning selle otsusega kohandatakse kõnealuseid sätteid seoses Euroopa-Vahemere kumulatsiooniga. Komisjon teeb ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu ühenduse seisukoha EÜ-Türgi tollikoostöökomitee kõnealuse uue otsuse-eelnõu kohta.-  Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu 11. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1207/2001, millega nähakse ette Euroopa Ühenduse ja teatavate riikide vahelist kaubavahetuse enamsoodustusrežiimi reguleerivate sätete kohaste liikumissertifikaatide EUR.1 väljastamise, kaubaarve deklaratsioonide ja vormide EUR.2 koostamise ning teatavate heakskiidetud eksportija tunnistuste väljastamise lihtsustamise kord ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3351/83 (ELT L 165, 21.6.2001, lk 1 – parandus ELT L 170, 29.6.2002, lk 88).-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEttepaneku eesmärgiks on sooduskaubandussuhete toetamine ühenduse ja selle partnerite vahel Euroopa-Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni süsteemis.2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaEi ole asjakohane.-  Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamineEi ole asjakohane.-  Mõju hindaminePakutud muudatus on õigusakt, mida on vaja ühenduses Euroopa-Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni süsteemi rakendamiseks, mis tuleneb ühenduse kohustustest Euroopa-Vahemere Barcelona protsessi kontekstis. Selle süsteemi rakendamist toetavad ja nõuavad ulatuslikult liikmesriigid, partnerriigid ja ühenduse kaubandusringkonnad.3) Ettepaneku õiguslik külg-  Kavandatud meetmete kokkuvõteDiagonaalse päritolu kumulatsiooni süsteemi rakendamine Fääri saartega või ükskõik millise riigiga, kes osaleb Euroopa-Vahemere partnerluses, mis põhineb 27. ja 28. novembri 1995. aasta Euroopa-Vahemere konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsioonil, välja arvatud Türgi, sisaldab uut tüüpi sooduspäritolutõendite, kaupade liikumissertifikaatide EUR-MED ja arvedeklaratsioonide EUR-MED kasutamist.Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1207/2001, et hõlmata kõik eri sooduspäritolutõendid.Selleks et võimaldada kaupade päritolustaatuse nõuetekohast kindlaksmääramist ja toetada päritolutõendite kindlaksmääramist selles uues kontekstis, lisatakse tarnija deklaratsioonile toodete jaoks, millel on sooduspäritolustaatus, täiendav märge, mis näitab, kas diagonaalset kumulatsiooni on rakendatud ja milliste riikidega see on toimunud.-  Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 133.-  Subsidiaarsuse põhimõtePole asjakohane. Kuulub ühenduse ainupädevusse.-  Proportsionaalsuse põhimõteKavandatav meede on vajalik ja asjakohane Euroopa-Vahemere kumulatsiooni õigeks rakendamiseks.-  Õigusakti valikEttepanek käsitleb kehtiva õigusakti muutmist.4) Mõju eelarveleMõju puudub.5) Lisateave-  Simulatsioon, katsejärk ja üleminekuperioodPole asjakohased.-  Uuesti sõnastamineMuudatused pole nii põhjalikud, et õigustaksid nõukogu määruse (EÜ) nr 1207/2001 ümbersõnastamist.2006/0119 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1207/2001 seoses Euroopa-Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni süsteemi rakendamise tagajärgedegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGUvõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]ning arvestades, et(1) Nõukogu 11. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1207/2001, millega nähakse ette Euroopa Ühenduse ja teatavate riikide vahelist kaubavahetuse enamsoodustusrežiimi reguleerivate sätete kohaste liikumissertifikaatide EUR.1 väljastamise, kaubaarve deklaratsioonide ja vormide EUR.2 koostamise ning teatavate heakskiidetud eksportija tunnistuste väljastamise lihtsustamise kord ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3351/83[2], on sätestatud normid, et toetada päritolutõendite korrektset väljastamist ja koostamist seoses kaupade ekspordiga ühendusest teatavate kolmandate riikidega kehtivate sooduskaubandussuhete kontekstis.(2) Üleeuroopaline diagonaalse päritolu kumulatsiooni süsteem kehtestati 1997. aastal ühenduse, Bulgaaria, Poola, Ungari, Tšehhi Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Rumeenia, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Islandi, Norra ja Šveitsi (kaasa arvatud Liechtenstein) vahel ning süsteemi laiendati 1999. aastal Türgile. 1. mail 2004. aastal ühinesid Euroopa Liiduga Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovaki Vabariik, Leedu, Läti, Eesti ja Sloveenia.(3) Euroopa-Vahemere kaubandusministrite kohtumisel Toledos 2002. aasta märtsis nõustusid ministrid üleeuroopalise päritolu kumulatsiooni süsteemi kasutusele võtmisega nende Vahemere riikide puhul, välja arvatud Türgi, kes osalevad Euroopa-Vahemere partnerluses, mis põhineb 1995. aasta 27. ja 28. novembri Euroopa-Vahemere konverentsil vastuvõetud Barcelona deklaratsioonil. 2003. aasta 7. juulil Palermos toimunud Euroopa-Vahemere kaubandusministrite kohtumisel kiitsid ministrid kõnealuse süsteemi laiendamise võimaldamiseks heaks Euroopa-Vahemere piirkonna lepingute protokolli uue Euroopa-Vahemere mudeli, mis käsitleb päritolustaatusega toodete kontseptsiooni määratlust ja halduskoostöö meetodeid. Lisaks on EÜ – Fääri saarte/Taani ühiskomisjoni töö tulemusena 28. novembril 2003. aastal kokku lepitud lisada Fääri saared Euroopa-Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni süsteemi.(4) Asjaomase assotsiatsiooninõukogu või ühiskomitee otsused, millega võetakse kasutusele Euroopa-Vahemere kokkulepete ning EÜ ja Fääri saarte/Taani vaheliste kokkulepete uus Euroopa-Vahemere protokoll, on juba vastu võetud või võetakse vastu.(5) Sellise uue diagonaalse kumulatsiooni süsteemi rakendamiseks on vaja uut tüüpi sooduspäritolutõendite, kaupade liikumissertifikaatide EUR-MED ja arvedeklaratsioonide EUR-MED kasutamist. Määrus (EÜ) nr 1207/2001 peaks seetõttu hõlmama ka neid sooduspäritolutõendite tüüpe.(6) Selleks et võimaldada kaupade päritolustaatuse nõuetekohast kindlaksmääramist ja toetada päritolutõendite kindlaksmääramist selles uues kontekstis, tuleks tarnija deklaratsioonile sooduspäritolustaatusega toodete puhul lisada täiendav märge, mis näitab, kas diagonaalset kumulatsiooni on rakendatud ja milliste riikidega see on toimunud.(7) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1207/2001 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:1. artikkelMäärust (EÜ) nr 1207/2001 muudetakse järgmiselt:(1) Pealkiri asendatakse järgmisega:„Nõukogu 11. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1207/2001, millega nähakse ette Euroopa Ühenduse ja teatavate riikide vahelist kaubavahetuse enamsoodustusrežiimi reguleerivate sätete kohaste ühenduse päritolutõendite väljastamise ja koostamise ning teatavate heakskiidetud eksportija tunnistuste väljastamise lihtsustamise kord”(2) Artikli 1 punkt a asendatakse järgmisega:„a) ühenduse ja teatavate riikide vahelist kaubavahetuse enamsoodustusrežiimi reguleerivate sätete kohaste ühenduse päritolutõendite väljastamist ja koostamist;”(3) Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Tarnijate deklaratsioone kasutavad eksportijad tõenditena, eelkõige lisades neid ühenduse päritolutõendite väljastamise taotlustele või koostades nende alusel ühenduse päritolutõendeid ühenduse ja teatavate riikide vahelist kaubavahetuse enamsoodustusrežiimi reguleerivate sätete kohaselt;”(4) Artikli 10 lõige 5 asendatakse järgmisega:„5. Kui viie kuu jooksul alates kontrollitaotluse saamisest ei ole vastust saadud või kui vastus ei sisalda piisavalt andmeid toodete tegeliku päritolu kindlakstegemiseks, võivad eksportiva liikmesriigi tolliasutused nimetatud dokumentide põhjal koostatud päritolutõendid kehtetuks tunnistada.”(5) I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.(6) II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.2. artikkelKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISA„I LISATarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatusega toodete kohtaTarnija deklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.DEKLARATSIOONMina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas dokumendis ...................(1) loetletud kaubad on pärit ................... (2) ja vastavad ................... (3) sooduskaubavahetust reguleerivatele päritolueeskirjadele.Kinnitan, et:(4)( kumulatsiooni on kohaldatud ……..(riigi/riikide nimi(nimed)) suhtes;( kumulatsiooni ei ole kohaldatud.Kohustun tolliasutustele täiendavalt esitama mis tahes nõutavaid tõendavaid dokumente:….. ….. ….. ….. ….. ..... (5)….. ….. ….. ….. ….. ..... (6)….. ….. ….. ….. ….. ..... (7)((((((((((((1) Kui deklaratsioon hõlmab ainult osa dokumendis loetletud kaupadest, tuleb need selgelt esile tuua või märgistada ning märgistus kanda deklaratsiooni järgmiselt:„..... Käesolevas kaubaarves loetletud kaubad märkega … on pärit …”.(2) Ühendus, riik, riikide rühm või territoorium, kust kaubad pärinevad.(3) Asjaomane riik, riikide rühm või territoorium.(4) Täita ainult sooduspäritoluga kaupade puhul sooduskaubandussuhete raames riikidega, mis onimetatud asjaomase päritolureeglite protokolli artiklites 3 ja 4 ning mille suhtes kohaldatakse Euroopa-Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni.(5) Koht ja kuupäev.(6) Nimi ja ametikoht ettevõttes.(7) Allkiri.”II LISA„II LISAPikaajaline tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatusega toodete kohtaTarnija deklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.DEKLARATSIOONMina, allakirjutanu, kinnitan, et allpool kirjeldatud kaubad:…………………………….....…………………….… (1)...................................................................................... (2)mida regulaarselt tarnitakse..........................,(3) on pärit .......................... (4) ning kooskõlas ..........................(5) sooduskaubavahetust reguleerivate päritolureeglitega.Kinnitan, et:(6)( kumulatsiooni on rakendatud ……..(riigi/riikide nimi(nimed)) suhtes;( kumulatsiooni ei ole rakendatud.Käesolev deklaratsioon kehtib nimetatud toodete kõikide edaspidiste saadetiste kohta, mis lähetatakse .......................... …………………(7).Kohustun .................. viivitamata teavitama deklaratsiooni kehtivusaja lõppemisest.Kohustun tolliasutustele täiendavalt esitama mis tahes nõutavaid tõendavaid dokumente.….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (8)….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (9)….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (10)((((((((((((1) Kirjeldus.(2) Kaubaarvetes kasutatud tootenimetus, nt mudeli nr.(3) Ettevõtte nimi, kellele tooted tarnitakse.(4) Ühendus, riik, riikide rühm või territoorium, kust kaubad pärinevad.(5) Asjaomane riik, riikide rühm või territoorium.(6) Täita ainult sooduspäritoluga kaupade puhul sooduskaubandussuhete raames riikidega, mis onnimetatud asjaomase päritolureeglite protokolli artiklites 3 ja 4 ning mille suhtes kohaldatakse Euroopa-Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni.(7) Märkida kuupäevad. Ajavahemik ei tohi ületada 12 kuud.(8) Koht ja kuupäev.(9) Nimi ja ametikoht, ettevõtte nimi ja aadress.(10) Allkiri.”[1] ELT C , , lk .[2] ELT L 165, 21.6.2001, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0539

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2009. aastaks  /* KOM/2008/0539 lõplik */

		ETBrüssel 8.9.2008KOM(2008) 539 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2009. aastaksSELETUSKIRI1. Ettepaneku taust110· Ettepaneku eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on kindlaks määrata liikmesriikide 2009. aasta kalapüügivõimalused majanduslikult kõige tähtsamate Läänemere kalavarude osas.120· Üldine taustKooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) soovitakse ühise kalanduspoliitikaga tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on iga-aastane lubatud kogupüüki (TAC), kvoote ja püügikoormuse piiranguid hõlmav kalapüügivõimaluste kinnitamine.Lihtsuse ja selguse huvides määrati Läänemere 2006. aasta kalapüügivõimalused esmakordselt kindlaks eraldi määrusega – nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 52/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes.Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) edastasid teadusnõuanded Läänemere 2009. aasta püügivõimaluste kohta vastavalt 2008. aasta mais ja juulis.Ettepanek on jaotatud kolmeks osaks, mis on olulised Läänemere kalanduspiirkondade haldamisel 2009. aastal: neist esimeses sätestatakse lubatud kogupüük ja kvoodid, teises sätestatakse püügikoormuse piirangud ning kolmandaga nähakse ette asjaomased tehnilised meetmed.· Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKalapüügivõimalusi ja nende eraldamist liikmesriikidele reguleeritakse kord aastas. Viimati võeti vastu nõukogu 26. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1404/2007, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning nendega seotud tingimused 2008. aastaks.Läänemere kalapüügi halduse seisukohast on samuti oluline nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98.Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 779/97, on esitatud kõnealuste tursavarude taastamise suhtes kohaldatavad kontrolli- ja seiremeetmed. Lisaks on määruses sätestatud lääne- ja idaosa tursavarude lubatud kogupüükide kehtestamise eeskirjad ning asjaomased püügikoormuse piirangud.· Kooskõla EL-i muude põhimõtete ja eesmärkidegaEsitatud meetmed on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ning ühenduse säästva arengu poliitikaga.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine· Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutaminePeamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeritiTeadusorganisatsioonid, kellega konsulteeriti, on Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).Ühendus taotleb igal aastal ICESilt ning STECFilt teadusnõuandeid tähtsate kalavarude kohta. Saadud nõuanded hõlmavad kogu Läänemere kalavaru, mille kohta esitatakse lubatud kogupüük, välja arvatud atlandi merilest, mille kohta käesoleval aastal nõuandeid ei esitatud. Kavandatud lubatud kogupüük põhineb nõuannetel, kuid ei järgi neid tingimata täht-tähelt. Vastavalt komisjoni eesmärgile tagada kalavarude säästev kasutamine ja säilitada samas püügivõimaluste stabiilsus ei muutu kogupüük eelmise aastaga võrreldes üle 15 %, välja arvatud juhul, kui kalavaru olukord nõuab tõhusamaid meetmeid. Kui kalavaru suhtes kohaldatakse majandamiskava, on kavandatud lubatud kogupüük sellele vastav.Tursavarude puhul kajastab kavandatud lubatud kogupüük Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastase kava järkjärgulist strateegiat. Kõnealuse kava peaeesmärk on püügikoormuse järkjärguline vähendamine pikas perspektiivis säästva tasemeni, mis tagab varude taastamise ning suure ja stabiilse saagi.Läänemere lõhevarude osas on merevetes ja siseveekogudes vaja täiendavaid korraldusmeetmeid, et vajadusel võimaldada varude tõhusat taastamist. Seetõttu on 2008. aastal kavas välja töötada lõhe majandamiskava.· Konsulteerimine huvitatud isikutegaMääruse osad, milles käsitletakse püügikoormuse piiranguid ning kehtestatakse asjaomased tehnilised meetmed, on kooskõlas nõukogus 2006. aasta detsembris vastu võetud otsusega nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1941/2006 kohta, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes, ning nõukogu 18. septembri 2007. aasta määruse kohta, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava. Mõlema määruse osas on 2005. ja 2006. aastal peetud konsultatsioone sidusrühmadega: kalandussektori, Läänemere kalandusküsimustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ning asjaomaste liikmesriikidega.2009. aasta kalapüügivõimalusi käsitleva komisjoni poliitilise avalduse alusel peeti konsultatsioone Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoniga ühises töörühmas ja selle täitevkomitee koosolekul 2008. aasta juunis. ICES ja STECF esitasid ettepaneku teadusliku põhjenduse. Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat tutvustas 2009. aasta lubatud kogupüügi ja kvootide määramisel poliitilise avalduse alusel rakendatavaid eeskirju. Koosoleku käigus esitatud esialgseid seisukohti ning hiljem kirjalikult esitatud soovitusi kõikide asjaomaste kalavarude kohta kaaluti ja võeti vajaduse korral ettepanekus arvesse.· Mõju hindamineKavandatud meetmete rakendamise korral vähenevad ühenduse laevade kalapüügivõimalused Läänemerel kõikide asjaomaste kalavarude puhul ligikaudu 15 %. Mitme heeringavaru ja kilu puhul tuleneb vähendamine varude väiksemast juurdekasvust. Majanduslikust seisukohast on kõige olulisem kogupüügi vähendamine Läänemere lääneosas tursa puhul kooskõlas mitmeaastase kavaga ja Läänemere lääneosas heeringa puhul, mille kalavaru on väiksem bioloogiliselt ohutust piirist ning mille edasist vähenemist on oodata järgnevatel aastatel. Tursa kogupüüki Läänemere idaosas on kooskõlas mitmeaastase kavaga suurendatud.Ettepanek ei kajasta mitte ainult lühiajalisi probleeme, vaid on ka osa pikaajalisest strateegiast, mille puhul kalapüüki vähendatakse pikemas perspektiivis järk-järgult säästva tasemeni.Ettepaneku strateegia järgimine viib seega keskmises või pikas perspektiivis väiksema püügikoormuseni, kuid pikas perspektiivis stabiilsete või suurenevate kvootideni. Seega oodatakse strateegia pikaajalise tulemusena väiksemat keskkonnamõju vähenenud püügikoormuse tulemusena, püügisektori vähenemist, kuna väheneb laevade arv ja/või keskmine püügikoormus laeva kohta, ning püsivat või kasvavat lossimismahtu. Pikas perspektiivis suureneb kalapüügitegevuse stabiilsus.3. Ettepaneku õiguslik külg· Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, eriti selle artikkel 20, nõukogu määrus (EÜ) nr 847/1996, eriti selle artikkel 2, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 1098/2007, eriti selle artikkel 5 ja artikli 8 lõige 3.4. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. Lisateave· Üksikasjalik selgitusEttepanekuga määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2009. aastaksLubatud kogupüük ja liikmesriikide vahel jaotatud kvoodid on esitatud I lisas. Esitatud arvud kajastavad teadusnõuandeid ning lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamise raamistikku, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni poliitilist avaldust kalapüügivõimaluste kohta 2009. aastal.Mõlema tursavaru lubatud kogupüük ja kvoodid on tihedalt seotud II lisas sätestatud püügikoormuse piirangutega.III lisas esitatud tehnilised meetmed kujutavad endast lesta ja hariliku kammelja püügi täiendavaid korraldusmeetmeid.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2009. aastaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, [1] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, [2] eriti selle artiklit 2,võttes arvesse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, [3] eriti selle artiklit 5 ja artikli 8 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu võtma meetmeid, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, pidades silmas kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet, samuti kõiki Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni nõuandeid.(2) Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama kalapüügivõimaluste piirangud iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma kohta ning nende kalapüügivõimaluste jaotuse liikmesriikide vahel.(3) Selleks et tagada püügivõimaluste tõhus haldamine, tuleks kehtestada kalapüügi eritingimused.(4) Kalanduse juhtimise põhimõtted ja teatav kord on vaja kehtestada ühenduse tasandil, et võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade juhtimine.(5) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 on sätestatud olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted.(6) Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata, milliste kalavarude puhul kehtivad erinevad kõnealuses artiklis kindlaks määratud meetmed.(7) Püügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas ühenduse asjakohastele õigusaktidega, eelkõige kooskõlas järgmiste määrustega: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad; [4] komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad; [5] nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem; [6] komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta; [7] nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta; [8] nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta; [9] nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil [10] ning nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava [11].(8) Selleks, et tagada, et iga-aastased püügivõimalused kehtestatakse sellisel tasemel, mis oleks kooskõlas varude säästva kasutamisega nii keskkonna, majanduslikes kui ka sotsiaalsetes huvides, on kogupüükide kindlaksmääramisel võetud arvesse 2009. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevas komisjoni teatises kirjeldatud peamisi põhimõtteid: Euroopa Komisjoni poliitikaavaldus [12].(9) Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2009. aastal rakendada teatavaid täiendavaid meetmeid püügi tehniliste tingimuste osas.(10) Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2009. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKKKohaldamisala ja mõistedArtikkel 1SisuKäesoleva määrusega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mille kohaselt tohib neid püügivõimalusi kasutada.Artikkel 2Kohaldamisala1. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse kalalaevade (ühenduse laevad) suhtes, mis püüavad kala Läänemerel.2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ning asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud toimuvad.Artikkel 3MõistedLisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3880/91;b) „Läänemeri” – ICESi alarajoonid 22–32;c) „lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas lubatav püük;d) „kvoot” – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;e) „sadamast äraoleku päev” – mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik või osa sellest, mille kestel laev ei ole sadamas.II PEATÜKKKalapüügivõimalused ja seonduvad tingimusedArtikkel 4Püügi piirnormid ja nende jaotaminePüügipiirangud, nende jaotamine liikmesriikide vahel ning lisatingimused on vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artiklile 2 esitatud käesoleva määruse I lisas.Artikkel 5Jaotamise erisätted1. I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piiraa) kalapüügivõimaluste vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;b) ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;c) lisakoguste lossimist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;d) koguste peatamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ettenähtud korras;e) vähendamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.2. Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 võib 2010. aastasse ülekantavate kvootide peatamiseks kohaldada kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist TACi.Artikkel 6Kalasaagi ja kaaspüügiga seonduvad tingimused1. Pardal ei tohi hoida ega laevalt lossida kalaliike, mille suhtes on kehtestatud püügipiirangud, välja arvatud juhul, kui:a) saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, millele on eraldatud kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud;b) kalaliigid, välja arvatud heeringas ja kilu, on segi muude liikidega, saak on püütud traalide, ankurdatud põhjanootade või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm, ning saaki ei ole sorteeritud pardal ega lossimisel.2. Kõik lossimised, välja arvatud püük vastavalt lõike 1 punktile b, arvestatakse kvoodist või ühenduse osast maha, kui ühenduse osa ei ole kvoodi alusel liikmesriikide vahel ära jaotatud.3. Kui liikmesriigile eraldatud heeringakvoot on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes asjaomane kvoot kehtib, lossida sortimata ja heeringat sisaldavaid saake.Artikkel 7Püügikoormuse piirangudPüügikoormuse piirangud on esitatud II lisas.1. Kõnealuseid piiranguid kohaldatakse ICESi alarajoonide 27 ja 28.2 suhtes seni, kuni komisjon ei ole otsustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõikega 2 need alarajoonid kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 punktis b, lõigetes 3, 4 ja 5 ning artiklis 13 sätestatud piirangute kohaldamisalast välja jätta.2. Kõnealuseid piiranguid ei kohaldata ICESi alarajooni 28.1 suhtes seni, kuni komisjon ei ole otsustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõikega 4, et määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punktis b, lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piiranguid kohaldatakse kõnealuse alarajooni suhtes.Artikkel 8Tehnilised üleminekumeetmedTehnilised üleminekumeetmed on esitatud III lisas.III PEATÜKKLÕPPSÄTTEDArtikkel 9Andmete edastamineKui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, tuleb kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.Artikkel 10JõustumineKäesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaI LISAÜhenduse kalalaevade püügi piirnormid ja nendega seotud tingimused piirnormide ühest aastast teise ülekandmisel püügipiirangutega piirkondades kalaliikide ja piirkondade kaupaJärgmistes tabelites sätestatakse varude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti), nende jaotus liikmesriikide vahel ning kvootide haldamisega seotud tingimused ühest aastast teise ülekandmisel.Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Kõnealustes tabelites kasutatakse erinevate liikide tähistamiseks järgmisi koode:Teaduslik nimi | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |Clupea harengus | HER | Heeringas |Gadus morhua | COD | Tursk |Platichthys flesus | FLX | Lest |Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |Salmo salar | SAL | Lõhe |Sprattus sprattus | SPR | Kilu |Liik: | Heeringas | | Püügipiirkond: | Alarajoonid 30–31 | | || Clupea harengus | | HER/3D30.; HER/3D31. |Soome | 60 643 | | Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Rootsi | 13 324 | | |EÜ | 73 967 | | || | | |Lubatud kogupüük (TAC) | 73 967 | | || | | ||Liik: | Heeringas | | Püügipiirkond: | Alarajoonid 22–24 || Clupea harengus | | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | |Taani | 2 299 | | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 9 048 | | |Soome | 1 | | |Poola | 2 134 | | |Rootsi | 2 918 | | || | | |EÜ | 16 400 | | || | | |Lubatud kogupüük (TAC) | 16 400 | | || | | ||  Liik: | Heeringas | | Püügipiirkond: | Alarajoonid 25–27, 28.2, 29 ja 32 || Clupea harengus | | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | |Taani | 3 159 | | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 838 | | |Eesti | 16 134 | | |Soome | 31 493 | | |Läti | 3 982 | | |Leedu | 4 192 | | |Poola | 35 779 | | |Rootsi | 48 032 | | || | | |EÜ | 143 609 | | || | | |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | ||Liik: | Heeringas | | Püügipiirkond: | Alarajoon 28.1 || Clupea harengus | | HER/03D.RG | | | |Eesti | 16 113 | | Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Läti | 18 779 | | || | | |EÜ | 34 892 | | || | | |Lubatud kogupüük (TAC) | 34 892 | | || | | || Liik: | Tursk | Püügipiirkond: | Alarajoonide 25–32 EÜ veed || Gadus morhua | | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Taani | 10 241 | | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 4 074 | | |Eesti | 998 | | |Soome | 784 | | |Läti | 3 808 | | |Leedu | 2 509 | | |Poola | 11 791 | | |Rootsi | 10 375 | | || | | |EÜ | 44 580 | | || | | |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | || | | || Liik: | Tursk | | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–24 EÜ veed | || Gadus morhua | | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Taani | 7 130 | | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 3 487 | | |Eesti | 158 | | |Soome | 140 | | |Läti | 590 | | |Leedu | 383 | | |Poola | 1 908 | | |Rootsi | 2 541 | | || | | |EÜ | 16 337 | | || | | |Lubatud kogupüük (TAC) | 16 337 | | |  Liik: | Atlandi merilest | | Püügipiirkond: | IIIbcd EÜ veed | | || Pleuronectes platessa | | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Taani | 1 949 | | Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 217 | | |Poola | 408 | | |Rootsi | 147 | | |EÜ | 2 721 | | || | | |Lubatud kogupüük (TAC) | 2 721 | | ||Liik: | Lõhe | Püügipiirkond: | IIIbcd EÜ veed v.a alarajoon 32 || Salmo salar | | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Taani | 64 184 | (1) | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 7 141 | (1) | |Eesti | 6 523 | (1) | |Soome | 80 033 | (1) | |Läti | 40 824 | (1) | |Leedu | 4 799 | (1) | |Poola | 19 471 | (1) | |Rootsi | 86 758 | (1) | || | | |EÜ | 309 733 | (1) | || | | |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata. | |__________ | | | |(1) Väljendatakse üksikkalade arvuna. ||| | | | Liik: | Lõhe | Püügipiirkond: | Alarajoon 32 || Salmo salar | | SAL/3D32. | | | |Eesti | 1 344 | (1) | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Soome | 11 762 | (1) | || | | |EÜ | 13 106 | (1) | || | | |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | |_________ | | | |(1) Väljendatakse üksikkalade arvuna. |Liik: | Kilu | | Püügipiirkond: | IIIbcd EÜ veed | | || Sprattus sprattus | | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Taani | 38 108 | | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |Saksamaa | 24 142 | | |Eesti | 44 251 | | |Soome | 19 948 | | |Läti | 53 445 | | |Leedu | 19 333 | | |Poola | 113 422 | | |Rootsi | 73 669 | | || | | |EÜ | 386 318 | | || | | |Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | |II LISAPüügikoormuse piirangudLiikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel laevadel, kes kalastavad traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, põhjapüügivahendite ja õngejadadega, v.a triivõngejadade, ridvata õngede ja taglasõngejadadega, lubatakse kalastada kuni:a) 201 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 22–24, välja arvatud ajavahemikul 1.–30. aprill, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti a, ningb) 160 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 25–28, ja 28.2, välja arvatud ajavahemikul 1. juuli – 31. august, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti b.III LISATehnilised üleminekumeetmedLesta ja hariliku kammelja püügipiirangud1. Järgmistel geograafilistel aladel ja ajavahemikel püütud järgmiste kalaliikide pardal hoidmine on keelatud:Liigid | Geograafiline ala | Ajavahemik |Lest (Platichthys flesus) | Alarajoonid 26–28, 29 59° 30′ põhjalaiusest lõuna poolAlarajoon 32 | 15. veebruar – 15. mai15. veebruar – 31. mai |Harilik kammeljas (Psetta maxima) | Alarajoonid 25–26, 28 56° 50′ põhjalaiusest lõuna pool | 1. juuni – 31. juuli |2. Erandina punktist 1 võib kõnealuses punktis märgitud keeluaegadel traaliga, ankurdatud põhjanootadega või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilm on võrdne või suurem kui 105 mm, või seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on võrdne või suurem kui 100 mm, püütud lesta ja hariliku kammelja kaaspüüki pardale jätta koguses, mis moodustab 10 % laeval oleva kogusaagi eluskaalust.[…][1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).[2] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 338/2008 (ELT L 107, 17.4.2008, lk 1).[3] ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.[4] EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.[5] EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 804/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 10).[6] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1559/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 8).[7] ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.[8] EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11).[9] EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5).[10] ELT L 16, 20.1.2005, lk 184. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 809/2007 (ELT L 182, 12.7.2007, lk 1).[11] ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.[12] KOM(2008) 331 lõplik.--------------------------------------------------