               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.9.2020
            COM(2020) 585 final
            2020/0272(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi komitee 66. istungil seoses klassifitseerimise arvamuste, klassifitseerimise otsuste, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolist tõlgendamist harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel võimaldavate soovituste vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesoleva ettepanekuga täiendatakse otsuseelnõud, millega määrati kindlaks liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi komitee (edaspidi „HSi komitee“) 66. istungjärgul 2020. aasta septembris võetav seisukoht ja mis esitati nõukogule 21. augustil 2020 (COM(2020) 427).

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvaheline kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioon

               Rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni eesmärk on hõlbustada rahvusvahelist kaubandust ning eelkõige rahvusvahelise kaubandusega seotud statistika kogumist, võrdlemist ja analüüsi. Selle lisa sisaldab HSi nomenklatuuri ehk rahvusvahelist harmoneeritud süsteemi, mis võimaldab osalevatel riikidel kaubeldavad kaubad tolli jaoks ühisel alusel klassifitseerida. HSi nomenklatuur sisaldab kaupade kirjeldust, mis on esitatud rubriikide ja alamrubriikidena, ja nende numbrilisi koode, mis põhinevad kuuenumbrilisel koodisüsteemil. HSi nomenklatuur vaadatakse läbi iga viie aasta järel
                  1
               . Seda kasutab enam kui 190 tolliasutust kõikjal maailmas, mis tähendab, et rohkem kui 98 % kõigist maailmas kaubeldavatest kaupadest on selle järgi klassifitseeritud.

               Leping jõustus 1. jaanuaril 1988.

               Euroopa Liit ja kõik liikmesriigid on lepingu osalised
                  2
               .

               2.2.Maailma Tolliorganisatsioon (WCO)

               Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), mis loodi 1952. aastal Tollikoostöö Nõukoguna, on sõltumatu valitsustevaheline organ, mille ülesanne on muuta tolliasutused tulemuslikumaks ja tõhusamaks. Praegu esindab organisatsioon 183 tolliasutust kogu maailmas. WCO juhtorgan on nõukogu. Liit teostab WCOs ajutisele liikmele omaseid õigusi ja kohustusi, kuni jõustub Tollikoostöö Nõukogu asutamise konventsiooni muudatus.

               WCO juhtorgan on nõukogu, mis tugineb oma ülesannete täitmisel sekretariaadi ning mitme tehnilise ja nõuandva komitee pädevusele ja oskustele.

               Harmoneeritud süsteemi komitee on tehniline komitee, kes vastutab HSi konventsiooniga seotud ettevalmistava töö eest. HSi komitee põhiülesanded on järgmised:

               ·töötada välja selgitavaid märkusi, klassifitseerimise arvamusi või muid nõuandeid, millest juhindudes tõlgendatakse harmoneeritud süsteemi, ning täita muid harmoneeritud süsteemiga seotud ülesandeid, mida WCO nõukogu või konventsiooniosalised vajalikuks peavad;

               ·töötada välja soovitusi, et tagada harmoneeritud süsteemi õigusaktide ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine, sh konventsiooniosaliste vaheliste klassifitseerimisvaidluste lahendamine, hõlbustades seeläbi kaubandust;

               ·teha harmoneeritud süsteemi muutmise ja ajakohastamise ettepanekuid, et võtta arvesse tehnoloogia arengut, kaubandusstruktuuride muutusi ja harmoneeritud süsteemi kasutajate muid vajadusi;

               ·edendada harmoneeritud süsteemi laialdast kohaldamist ning käsitleda sellega seotud üldisi ja poliitilisi küsimusi.

               Liidul ja selle liikmesriikidel on HSi komitees kokku ainult üks hääl. HSi komitee otsused, milles käsitletakse käesoleva raamotsusega hõlmatud küsimusi, tehakse lihthäälteenamusega.

               HSi konventsiooni artikli 8 lõike 2 kohaselt loetakse selgitavad märkused, klassifitseerimise arvamused, muud harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevad nõuanded ning harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise tagamiseks esitatud soovitused, mis on välja töötatud HSi komitee istungil, WCO nõukogu poolt heakskiidetuks, kui hiljemalt teise kuu lõpuks pärast kuud, mil lõppes istung, kus need vastu võeti, ei ole ükski HSi konventsiooni osaline teatanud WCO peasekretärile oma taotlusest suunata see küsimus WCO nõukogule.

               2.3.Kavandatavad aktid

               HSi konventsiooni artikli 6 lõike 2 kohaselt tuleb HSi komitee üldjuhul kokku kaks korda aastas. Tavaliselt toimuvad HSi komitee koosolekud märtsis ja septembris.

               Esildatud otsus puudutab järgmisi õigusakte, mille HSi komitee läbi vaatab ja esialgu vastu võtab, tingimusel et WCO nõukogu kiidab selle nn vaikiva nõusoleku menetluse teel heaks:

               a)selgitavad märkused, milles selgitatakse HSi nomenklatuuri märkuste, rubriikide ja alamrubriikide tõlgendamist;

               b)klassifitseerimise arvamused, milles võetakse arvesse HSi komitee tehtud otsuseid konkreetsete toodete klassifitseerimise kohta;

               c)muud nõuanded ja soovitused kaupade HSi nomenklatuuris klassifitseerimise kohta, näiteks klassifitseerimise otsused või muud HSi komitee vastu võetud suunised.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013
                  3
                (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 34 lõike 7 punkti a alapunkti iii kohaselt tunnistavad liikmesriikide tolliasutused oma siduva tariifiinformatsiooniga seonduvad otsused (STI-otsused) kehtetuks, kui need ei vasta enam HSi nomenklatuuri tõlgendusele tulenevalt klassifitseerimise otsustest, klassifitseerimise arvamustest või muudatustest HSi nomenklatuuri selgitavates märkustes, mis jõustuvad alates komisjoni teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldamise kuupäevast.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.Praktilised piirangud ELi seisukohtade ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel

               WCO harmoneeritud süsteemi komitee võtab oma mõlemal iga-aastasel istungil vastu klassifitseerimise arvamused, klassifitseerimise otsused, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatused või muud harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevad nõuanded, samuti soovitused, mille abil tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel.

               Praktilisest seisukohast ei ole liidul üldjuhul piisavalt aega, et võtta enne HSi komitee iga koosolekut ametlikult vastu EL toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane seisukoht. Seetõttu on komisjon esitanud ettepaneku võtta vastu nõukogu raamotsus liidu nimel WCOs harmoneeritud süsteemi küsimustes võetava seisukoha kohta
                  4
                ja seda menetletakse praegu nõukogus.

               COVID–19 puhangu tõttu teatas WCO sekretariaat siiski, et 2020. aasta septembri koosolek toimub kirjalike veebiarutelude teel.

               Hoolimata asjaolust, et selle koosoleku päevakord ei olnud veel kättesaadav ning et arutelude korraldus ja vorm ei olnud veel teada, eeldati, et päevakorrapunktid, mis olid ette nähtud arutamiseks eelmisel koosolekul (HSC/65 – märts 2020), mille WCO üleilmse pandeemiaolukorra tõttu tühistas, lisatakse tõenäoliselt septembri koosoleku päevakorda. Seetõttu koostati nõukogu otsuse esimene eelnõu ja edastati see nõukogule (COM(2020) 427).

               WCO muutis ära HSi komitee koosoleku kuupäevad ja päevakorra; koosolek peetakse veebis 28. septembrist 30. oktoobrini ning sellel käsitletakse peamiselt WCO läbivaatamise-allkomitee veebikohtumistel kuni 21. augustini tehtud tööd ja mõnd nõukogule edastatud esimesse otsuse-eelnõusse juba lisatud punkti, samas kui kõigi muude esimese otsuse-eelnõu punktide arutamine lükatakse edasi HSi komitee järgmise koosolekuni. Võttes arvesse nende punktide arvu, mille kohta HSi komiteel palutakse sellel koosolekul otsus vastu võtta, ja nende siduvaid õiguslikke tagajärgi liidu õigusele, peetakse vajalikuks võtta ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel vastu teine nõukogu otsus, millega täiendatakse esimest otsust ja määratakse kindlaks liidu seisukoht neis küsimustes, mille kohta tuleb HSi komiteel otsus teha (st selgitavad märkused, suunised või muud nõuanded harmoneeritud süsteemi tõlgendamise kohta).

               3.2.Ettepaneku eesmärk ja sisu

               HSi komitee koostatud kõnealused otsused võivad otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu, eelkõige nõukogu määrust (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) ning sellele lisatud kombineeritud nomenklatuuri (CN). Klassifitseerimise otsuseid, klassifitseerimise arvamusi või HSi nomenklatuuri selgitavate märkuste muudatusi kasutatakse selleks, et toetada klassifitseerimist, mis on ette nähtud komisjoni rakendusmäärustega kaupade CNis klassifitseerimise kohta, CNi selgitavate märkustega ja liikmesriikide tolliasutuste esitatud klassifitseerimise otsustega. Liikmesriikide tolliasutused peavad oma klassifitseerimise otsused kehtetuks tunnistama, kui need ei vasta enam HSi nomenklatuuri tõlgendusele tulenevalt klassifitseerimise otsustest, klassifitseerimise arvamustest või HSi selgitavate märkuste muudatustest.

               Seepärast on asjakohane, et WCOs liidu nimel võetav seisukoht määratakse kindlaks nõukogu otsusega, mis võetakse vastu ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel komisjoni ettepaneku põhjal.

               Selliste seisukohtade kindlaksmääramisel on juhindutud HSi konventsioonis kindlaks määratud üldkriteeriumidest (HSi tõlgendamise üldreeglid) ning kaupade objektiivsetest tunnustest ja omadustest.

               Kavandatava seisukoha eesmärk on väljendada liidu seisukohta kaupade HSi nomenklatuuris klassifitseerimise suhtes. Samuti on selle eesmärk väljendada seisukohta HSi komitee koostatud klassifitseerimise arvamuste ja HSi selgitavate märkuste kohta.

               Liikmesriikide tehniliste ekspertidega konsulteeriti tolliekspertide rühmas 2.–7. septembril 2020. Eksperdirühma järeldused on kooskõlas soovitatud seisukohtadega, mis on esitatud nõukogu otsuse ettepaneku eelnõu lisas.

               Kavandatav ELi seisukoht on kooskõlas kehtestatud tollipoliitika ja Euroopa Liidu Kohtu praktikaga, mille kohaselt klassifitseeritakse kaubad importimisel vastavalt nende objektiivsetele tunnustele ja omadustele.

               Kavandatav seisukoht on vajalik selleks, et EL saaks väljendada oma seisukohta HSi komitee järgmisel koosolekul.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               Seega on esildatud otsuse (millega määratakse kindlaks liidu nimel WCOs võetav seisukoht seoses selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste või muude nõuannetega, millest juhinduda harmoneeritud süsteemi tõlgendamisel HSi konventsiooni raames) menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Harmoneeritud süsteemi komitee ja WCO nõukogu on lepinguga, st rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga ettenähtud organid.

               Aktid, mille HSi komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kui WCO nõukogu on kavandatavad aktid heaks kiitnud, võivad need otsustavalt mõjutada ELi õigusakti, nimelt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) 1. lisa sisu. Seda seetõttu, et liidu tolliseadustiku
                  6
                artikli 34 lõike 7 punkti a alapunktis  iii on sätestatud: „Toll tunnistab STI-otsused
                  7
                kehtetuks [...] [,] kui nad ei vasta enam [...] tõlgendusele, tulenevalt [...] klassifitseerimise otsustest või klassifitseerimise arvamustest või muudatustest kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri selgitavates märkustes[, mille on vastu võtnud HSi komitee]“. Lisaks kasutatakse selliseid HSi komitee poolt ette valmistatud otsuseid (klassifitseerimise otsused, klassifitseerimise arvamused või HSi nomenklatuuri selgitavate märkuste muudatused) selleks, et toetada klassifitseerimist, mis on ette nähtud komisjoni rakendusmäärustega kaupade kombineeritud nomenklatuuris (CN) klassifitseerimise kohta, CNi selgitavate märkustega ja liikmesriikide tolli esitatud klassifitseerimise otsustega. Kavandatava aktiga ei täienda ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.3.Materiaalõiguslik alus

               4.3.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.3.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kuna kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise tollitariifistikuga, on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 31, artikli 43 lõige 2 ja artikli 207 lõige 4.

               4.4.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 31, artikli 43 lõige 2 ja artikli 207 lõige 4 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Mõju eelarvele

               Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.

               6.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Puudub

               2020/0272 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi komitee 66. istungil seoses klassifitseerimise arvamuste, klassifitseerimise otsuste, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolist tõlgendamist harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel võimaldavate soovituste vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit kiitis nõukogu otsusega 87/369/EMÜ
                  8
                heaks rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli
                  9
                (edaspidi „HSi konventsioon“), millega loodi harmoneeritud süsteemi komitee (edaspidi „HSi komitee“).

               (2)HSi konventsiooni artikli 7 lõike 1 kohaselt vastutab HSi komitee muu hulgas selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste, muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise tagamist võimaldavate soovituste koostamise eest.

               (3)Harmoneeritud süsteemi komitee võtab septembri istungil eeldatavasti vastu klassifitseerimise arvamused, klassifitseerimise otsused, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatused või muud harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevad nõuanded ning soovitused, mille abil tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel.

               (4)On oluline meelde tuletada, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktikale tuleb õiguskindluse ja kontrolli hõlbustamise huvides kaupade tolliotstarbel klassifitseerimise otsustavat kriteeriumi otsida üldiselt nende kaupade objektiivsete omaduste ja tunnuste hulgast, mis on kindlaks määratud tollitariifistiku nomenklatuuri vastava rubriigi kirjelduses ning jaotiste või gruppide märkustes.

               (5)Pidades silmas klassifitseerimise arvamusi, klassifitseerimise otsuseid, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatusi või muid harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevaid nõuandeid ning soovitusi, mille abil tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel, on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht, sest pärast klassifitseerimise arvamuste, teatavate klassifitseerimise otsuste ja harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatuste heakskiitmist avaldatakse need komisjoni teatises vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) 952/2013 artikli 34 lõike 7 punkti a alapunktile iii ning neid hakatakse kohaldama kõigi liikmesriikide suhtes. Seisukoht esitatakse harmoneeritud süsteemi komiteele,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Lisas on esitatud liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi komitee 66. istungil võetav seisukoht selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolist tõlgendamist harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel võimaldavate soovituste heakskiitmise kohta.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukoha väiksemates tehnilistes muudatustes võivad liidu esindajad leppida kokku ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Alates HSi nomenklatuuri kasutuselevõtust 1988. aastal on seda muudetud kuus korda. Muudatused jõustusid 1996., 2002., 2007., 2012. ja 2017. aastal. Kuuenda läbivaatamise muudatused jõustuvad 2022. aastal.

                     (2)

                        Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

                     (3)

                        ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

                     (4)

                        COM(2020) 196.

                     (5)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C–399/12: Saksamaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

                     (7)

                        STI on siduv tariifiinformatsioon: tolliasutuste poolt ettevõtjatele eelnevalt esitatud klassifitseerimise otsused, et tagada imporditavate või eksporditavate kaupade suhtes kohaldatava klassifitseerimise ja tariifimenetlusega seotud õiguskindlus.

                     (8)

                        Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (

                     EÜT L 198, 20.7.1987, lk

                  1).

                     (9)

                        EÜT L 198, 20.7.1987, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.9.2020
            COM(2020) 585 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi komitee 66. istungil seoses klassifitseerimise arvamuste, klassifitseerimise otsuste, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolist tõlgendamist harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel võimaldavate soovituste vastuvõtmisega

               LISA

               Käesolev lisa täiendab nõukogu otsuse ... lisa.

               II.2. Harmoneeritud süsteemi 2017. ja 2022. aasta versiooni vaheliste vastavustabelite väljatöötamine (dokumendid NC2704, NC2749 ja NC2753).

               Alamrubriikide 4407.13 ja 4407.14 (SPF-puude (kuuse, männi ja nulu) segud ning Hem-fir (läänetsuuga ja nulu) segud) vastavustabeli puhul toetab liit korrelatsioone, mille WCO sekretariaat pakkus välja dokumendi NC2753 punktis 20.

               Alamrubriigi 4418.83 (I-talad) vastavustabeli puhul toetab liit korrelatsioone, mille Jaapan pakkus välja dokumendi NC2753 punktis 14.

               Alamrubriigi 7019.71 (klaaskiust vuaal/õhuke riie) vastavustabeli kohta märgib liit, et ainus ülekandmine HSi 2017. aasta versioonist tehakse alamrubriigist 7019.32.

               Alamrubriikide 8462.62 ja 8462.63 (sepistamispingid ja -seadmed) vastavustabeli puhul toetab liit seda, et säilivad kõik HSi 2017. aasta versioonis nimetatud, ülekandmiseks välja pakutud alamrubriigid, sh need, mis on nurksulgudes.

               Alamrubriigi 8519.81 (telefonide automaatvastajad) vastavustabeli puhul toetab liit ettepanekut, mille WCO sekretariaat tegi dokumendi NC2704 punktis 26.

               Alamrubriigi 8539.51 (LED) vastavustabeli puhul toetab liit WCO sekretariaadi poolt sama dokumendi punktis 24 tehtud järeldust.

               Uue alamrubriigi 8541.51 (pooljuhtmuundurid) vastavustabeli kohta märgib liit, et puuduvad tõendid HSi 2017. aasta versioonis pooljuhtmuundurite osade eraldi klassifitseerimise kohta. Seepärast ei ole lisaülekandmisi vaja.

               Rubriigi 88.06 (mehitamata õhusõidukid) vastavustabeli puhul toetab liit dokumendi NC2704 punktis 25 nimetatud varianti i.

               Liit toetab ka teatavate redaktsiooniliste vigade parandamist I ja II vastavustabeli kavandis vastavalt dokumendi NC2753 lisale.

               III.4.
                     Teatavate numismaatilise väärtusega kollektsioonide ja kollektsiooniobjektide klassifitseerimine HSi 2022. aasta versioonis (sekretariaadi taotlus) (dokumendid NC2711 ja NC2754).

               Liit klassifitseeriks asjaomased kolm toodet HSi 2022. aasta versiooni alamrubriiki 9705.31. Liit märgib, et nii Kanada kui ka WCO sekretariaat toetavad liidu ettepanekut jätta HSi rubriigi 97.05 selgitavate märkuste uue osa A punkti 4 teisest lõigust välja sõnad „coins generally known in the trade as „ancients“ or „ancient coins““ („valdkonnas üldiselt nimetuse „ajaloolised mündid“ all tuntud mündid“).

               III.5.
                     3D-printerite kassettide klassifitseerimine HSi 2022. aasta versioonis (sekretariaadi taotlus) (dokumendid NC2712 ja NC2755).

               Liit toetab HSi selgitavate märkuste muutmise ettepanekut, mille kohaselt tuleks 3D-printerite kassetid, mis on elektrooniliste komponentide või mehaaniliste süsteemidega, klassifitseerida 3D-printerite osadeks.

               Liit klassifitseeriks nii dokumendis NC2712 kui ka NC2755 kirjeldatud tooted HSi 2022. aasta versiooni rubriigis 84.85 3D-printerite osadeks, sest neis on elektroonilised komponendid 3D-printeriga ühendamiseks.

               III.7
                     HSi läbivaatamise allkomitee 57. koosoleku protokoll (dokument NR1434).

               III.8.
                     Otsustamisele kuuluvad küsimused (dokument NC2709).

               (a)Lisad C/4 ja D/8 – selgitavate märkuste muudatused (HSi 2022. aasta versioon) (VI jagu).

               (b)Lisad C/5, D/9 ja D/22 – selgitavate märkuste muudatused (HSi 2022. aasta versioon) (VII jagu).

               (c)Lisad C/8 ja D/12 – selgitavate märkuste muudatused, mis tulenevad artikli 16 alusel 28. juunil 2019 esitatud soovitusest (XIII jagu).

               (d)Lisad C/13 ja D/17 – selgitavate märkuste muudatused, mis tulenevad artikli 16 alusel 28. juunil 2019 esitatud soovitusest (XX jagu.)

               (e)Lisad C/14 ja D/18 – selgitavate märkuste võimalikud muudatused seoses lõbustuspargiseadmetega (USA ettepanek).

               Liit nõustub kõigi dokumentides esitatud muudatusettepanekutega.

               (f)Lisad C/1 ja D/5 – rubriigi 15.09 selgitavate märkuste võimalikud muudatused seoses muude neitsioliiviõlidega ning rubriigi 15.15 selgitavate märkuste võimalikud muudatused seoses mikroobsete rasvade ja õlide näidetega.

               Rubriigi 15.09 selgitavate märkuste puhul toetab liit ELi ettepanekut (2. variant) ja Kanada uut ettepanekut (3. variant). Liit toetab osa D punktis 2 sõnade „and/or“ („ja/või“) asemel sõna „or“ („või“) (2. variant) kasutamist.

               Rubriigi 15.15 selgitavate märkuste puhul toetab liit väljendi „single cell organism“ („üherakuline organism“) (1. variant) kasutamist ning sõnade „and/or“ („ja/või“) asemel sõna „or“ („või“) (2. variant) kasutamist. Liit toetab näidetes a ja b väljendi „obtained from“ („saadud“) (2. variant) kasutamist.

               (g)Lisad C/3 ja D/7 – rubriigi 30.06 selgitavate märkuste võimalikud muudatused seoses mõistetega „placebos“ („platseebod“) ja „double-blinded clinical trial kits“ („topeltpimedate kliiniliste uuringute komplektid“) (Austraalia taotlus).

               Liit ei toeta lause „The placebos of this heading also include [control vaccines] [controlled vaccines] [vaccines which are used as control substances and] that have been licensed for use in recognized clinical trials.“ („Sellesse rubriiki kuuluvad platseebod hõlmavad ka [kontrollvaktsiine] [kontrollitud vaktsiine] [vaktsiine, mida kasutatakse kontrollainetena ja] millele on antud litsents tunnustatud kliinilistes uuringutes kasutamiseks.“) lisamist rubriigi 30.06 selgitavate märkuste punkti 12 teksti, sest ei ole selge, milliseid aineid lauses kirjeldatakse. Kui ülejäänud konventsiooniosalised otsustavad lause lisada, toetab liit 3. varianti „vaccines which are used as control substances“ („vaktsiine, mida kasutatakse kontrollainetena“) või kui on vaja paindlikkust, siis 1. varianti „control vaccines“ („kontrollvaktsiine“).

               Lause “[Active ingredients to be trialled can include herbal medicinal products [for therapeutic or prophylactic uses].]” („[Katsetatavate toimeainete hulka võivad kuuluda [ravis ja profülaktikas kasutatavad] taimsed ravimid].“] teksti lisamise suhtes on liit paindlik, kuid ei toeta USA delegatsiooni soovituse kohast näidete avatud loetelu.

               (h)Lisad C/6 ja D/10 – selgitavate märkuste muudatused, mis tulenevad artikli 16 alusel 28. juunil 2019 esitatud soovitusest (IX jagu).

               Liit toetab ettepanekut lisada alamrubriikidele 4412.41, 4412.42 ja 4412.49 alamrubriigi selgitavad märkused. Liit taotleb, et kavandatavat teksti analüüsitaks ja parandataks veelgi, et viia see kooskõlla liidu praeguste klassifitseerimistavadega (näiteks spoonide suund).

               (i)Lisad C/7 ja D/11 – selgitavate märkuste muudatused, mis tulenevad artikli 16 alusel 28. juunil 2019 esitatud soovitusest (XI ja XII jagu).

               Liit toetab elektroonilise tekstiili näidete loetellu „paraseismic wall covering“ („maavärinakindel seinakate“) ja „geotextiles“ („geotekstiil“) lisamist. Geotekstiili käsitlevas tekstis toetab liit teksti „a sensor made of fibres or at least being fully integrated in the fibres” („kiududest valmistatud või vähemalt kiududesse täielikult lõimitud andur“) (2. variant), nagu ta on varemgi soovitanud.

               Liit toetab läbivaatamise allkomitee heaks kiidetud tekstide ajutist vastuvõtmist.

               (j)Lisad C/12 ja D/16 – selgitavate märkuste muudatused, mis tulenevad artikli 16 alusel 28. juunil 2019 esitatud soovitusest (XVII jagu).

               Liit toetab seda, et rubriigi 88.06 selgitavate märkuste punkti 3 lisatakse viide püsivalt integreeritud kaameratele, tingimusel et klassifitseerimise arvamus integreeritud kaameraga drooni rubriiki 85.25 klassifitseerimise kohta vaadatakse läbi ning viiakse kooskõlla HSi 2022. aasta versiooni ja HSi selgitavate märkustega.

               Rubriigi 88.06 selgitavate märkuste punkti 4 puhul toetab liit Hiina ettepanekut, mida täiendavad liidu välja pakutud tehnilised lisakriteeriumid (teine variant).

               (k)Lisad C/15 ja D/19 – grupi 97 selgitavate märkuste võimalik muudatus seoses teatavate kultuuriväärtustega (USA ettepanek).

               Liit ei toeta näidetena nimetatud kaupade loetelu, sest need on liiga spetsiifilised ja piiratud, et selgitada alamrubriiki 9705.10 klassifitseeritavate kaupade ulatust.

               Samuti märgib liit, et esitatud määratlused ja näited ei annaks selgust, kuidas klassifitseerida näiteks „traditional national costumes“ („traditsioonilised rahvariided“) või „old cars“ („vanad autod“).

               (l)Lisad C/16 ja D/20 – klassifitseerimise üldreeglite selgitavate märkuste muudatus (HSi 2022. aasta versioon).

               Liit toetab WCO sekretariaadi algettepanekut (1. võimalus –kasutada sõna „merely“ („üksnes“), kuid jäädes paindlikuks väljendi „not further worked than“ („mitte rohkem töödeldud kui“) suhtes) ning taotleb inglis- ja prantsuskeelse teksti ühtlustamist.

               III.9.
                     Rubriigi 71.04 selgitava märkuse võimalik muudatus seoses tehislike teemantidega (Kimberley protsessi ettepanek) (dokument NC2757).

               Liit kiidab heaks rubriigi 71.04 uue kolmanda lõigu kavandatavad muudatused ja alamrubriigi 7104.91 selgitavate märkuste uue punkti 3 sisseviimise.

               III.10.
                     Mikro-elektromehaaniliste süsteemide (MEMS) elemendi klassifitseerimine HSi 2022. aasta versioonis (sekretariaadi ettepanek).

               Liit klassifitseeriks toote rubriiki 85.41.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.9.2020
            COM(2020) 576 final
            2020/0263(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel lepingu allkirjastamise ja esialgse kohaldamise kohta, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ja Saalomoni Saarte ühinemist ning muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevasi ühinemisi

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Lisatud ettepanek nõukogu otsuse kohta on õiguslik vahend, millega vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 5 allkirjastatakse leping, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut ning hakatakse seda esialgselt kohaldama.

               12. juunil 2002 andis nõukogu komisjonile loa alustada Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühmaga läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks.

               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise 30. juulil 2009 alla kirjutatud majanduspartnerluse vahelepinguga
                  1
                (edaspidi „majanduspartnerluse vaheleping“) loodi majanduspartnerluslepingu raamistik.

               Lepingu eesmärk on:

               a)võimaldada Vaikse ookeani piirkonna riikidel saada kasu paremast turulepääsust, mida EL pakub;

               b)edendada Vaikse ookeani piirkonna riikide kestlikku arengut ning nende järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse;

               c)luua lepinguosaliste vahel vabakaubanduspiirkond, mis põhineb ühistel huvidel, tehes seda kaubanduse järkjärgulise liberaliseerimise kaudu kooskõlas kohaldatavate WTO eeskirjadega ja asümmeetria põhimõttega, võttes arvesse Vaikse ookeani piirkonna riikide erivajadusi ja suutlikkusega seotud piiranguid seoses kohustuste täitmise taseme ja ajakavaga;

               d)kehtestada asjakohane vaidluste lahendamise menetlus ning

               e)kehtestada asjakohane institutsionaalne menetlus.

               Majanduspartnerluse vahelepingut kohaldatakse ajutiselt liidu ja Paapua Uus-Guinea vahel alates 20. detsembrist 2009 ning liidu ja Fidži Vabariigi vahel alates 28. juulist 2014.

               Majanduspartnerluse vahelepingu artiklis 80 on sätestatud, et muud Vaikse ookeani piirkonna saareriigid võivad lepinguga ühineda, kui nad esitavad 1994. aasta GATTi XXIV artiklile vastava turulepääsu pakkumise. Sellest tulenevalt ühines Samoa Iseseisvusriik majanduspartnerluse vahelepinguga 21. detsembril 2018
                  2
                ja kohaldab seda ajutiselt alates 31. detsembrist 2018 ning Saalomoni Saared ühinesid majanduspartnerluse vahelepinguga 7. mail 2020
                  3
                ja kohaldavad seda ajutiselt alates 17. maist 2020. Käimas on lepinguosaliste menetlused selleks huvi avaldanud Tonga Kuningriigi ühinemiseks majanduspartnerluse vahelepinguga.

               Pärast Samoa ja Saalomoni Saarte ühinemist on nüüd vaja muuta majanduspartnerluse vahelepingut, et loetleda need riigid majanduspartnerluse vahelepingu osalistena. Sarnaseid tehnilisi muudatusi tuleks majanduspartnerluse vahelepingus teha iga kord, kui uus Vaikse ookeani piirkonna saareriik lepinguga ühineb.

               1.2.Majanduspartnerluslepingu kaubanduskomitee

               Majanduspartnerluse vahelepingu artikliga 68 asutatakse kaubanduskomitee, mis koosneb lepinguosaliste (EL ja Vaikse ookeani piirkonna riigid) esindajatest.

               Kaubanduskomitee tegeleb kõigi majanduspartnerluse vahelepingu rakendamiseks vajalike küsimustega. Oma ülesandeid täites võib kaubanduskomitee:

               a)moodustada erikomiteesid või -organeid, mis on vajalikud lepingu rakendamiseks, ja teostada nende üle järelevalvet;

               b)tulla kokku mis tahes ajal lepinguosaliste kokkuleppel;

               c)arutada kõiki lepinguga hõlmatud küsimusi ja võtta oma ülesannete täitmiseks asjakohaseid meetmeid ning

               d)võtta vastu otsuseid ja anda soovitusi lepingus sätestatud juhtudel.

                  Artiklis 78 (läbivaatamisklausel) on sätestatud, et kaubanduskomitee võib majanduspartnerluse vahelepingu, selle rakendamise, toimimise ja tulemuslikkuse vastavalt vajadusele läbi vaadata ning teha lepinguosalistele asjakohaseid muudatusettepanekuid.

               Kaubanduskomitee kuuenda ja seitsmenda kohtumise tulemused

               24. oktoobril 2018 arutasid majanduspartnerluse vahelepingu osalised (EL, Paapua Uus-Guinea ja Fidži) ning vaatlejad Samoa Iseseisvusriik, Saalomoni Saared ja Tonga majanduspartnerluse vahelepingus pärast ühinemist vajalike tehniliste muudatuste tegemise ulatust ja menetlust.

               Lepinguosalised määrasid kindlaks, et muudatuste ulatus piirdub Vaikse ookeani piirkonna riigi loetlemisega majanduspartnerluse vahelepingu osalisena ning selle riigi turulepääsu pakkumise lisamisega lepingu II lisasse (ELi poolelt pärit toodete tollimaksud). Menetluse puhul märkisid lepinguosalised, et kaubanduskomiteel ei ole praegu volitust neid muudatusi teha (majanduspartnerluse vahelepingust tulenev õiguslik alus ei ole piisav). Lepinguosalised käsitlesid kolme järgmist menetluslikku võimalust.

               1. võimalus: olla seisukohal, et kõnealused muudatused lisanduvad majanduspartnerluse vahelepingusse ühinemise tulemusena kaudselt (artikkel 80); seetõttu ei ole neid vaja erimenetluses eraldi lisada.

               2. võimalus: kaubanduskomitee võiks teha avalduse selle kohta, kuidas majanduspartnerluse vahelepingut seoses vajalike tehniliste muudatustega pärast ühinemist lugeda. Artikli 68 lõike 4 punktis c on sätestatud selle avalduse õiguslik alus.

               3. võimalus: lepinguosalised võiksid muuta majanduspartnerluse vahelepingu artiklit 80, et anda kaubanduskomiteele volitused võtta vastu uue riigi ühinemisega seoses vajalikud otsused.

               Kaubanduskomitee leppis kokku, et 3. võimalus tagaks õiguskindluse, ning soovitas lepinguosalistel artiklit 80 vastavalt muuta. Kooskõlas 3.–4. oktoobril 2019 toimunud seitsmenda kohtumisega võttis kaubanduskomitee liidu nimel võetud seisukoha alusel vastu asjakohase soovituse (nõukogu 17. juuni 2019. aasta otsus (EL) 2019/1707, ELT L 260, 11.10.2019, lk 45).

               1.3.Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Käesoleva ettepanekuga rakendatakse majanduspartnerluse vahelepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (AKV-ELi partnerlusleping ehk Cotonou leping),
                  4
                mis on majanduspartnerluse vahelepingu õiguslik alus.

               Muude Vaikse ookeani piirkonna riikide ühinemine majanduspartnerluse vahelepinguga tugevdab ELi ja tema partnerriikide kaubandussuhete õigusraamistikku, hõlbustab vastastikust kaubandust ning maailmamajanduses osalemist. Samuti kaasab see need riigid lepinguga kehtestatud ühiste eeskirjade ja institutsioonide süsteemi.

               1.4.Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Majanduspartnerluse vaheleping on maailmakaubanduse ühtsele arengule suunatud kaubandusleping, mis suurendab uute ühinenud riikide asümmeetrilist turulepääsu ja võimaldab neil kaitsta tundlikke sektoreid liberaliseerimise eest, hõlmates samas mitmeid kaitsemeetmeid ning noore tootmisharu kaitsesätet. Leping sisaldab sätteid päritolureeglite kohta, mis lihtsustavad eksporti nendest riikidest ELi. Leping hõlmab ka kestlikku arengut käsitlevaid sätteid (artikkel 3), millega osalised kinnitavad veel kord, et kestliku arengu eesmärk on kõnealuse lepingu sätete lahutamatu osa kooskõlas Cotonou lepingus sätestatud üldiste eesmärkide ja põhimõtetega, eelkõige üldise kohustusega vähendada vaesust ja see lõplikult kaotada viisil, mis on kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega. Nimetatud sätted aitavad kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärgi täitmisele ning on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõikega 2.

               2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               2.1.Õiguslik alus

               Käesoleva nõukogu otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 5.

               2.2.Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ühine kaubanduspoliitika kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse.

               2.3.Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek on vajalik selleks, et täita liidu rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud AKV-ELi partnerluslepingus, ja eelkõige kehtestada uus, WTO eeskirjadele vastav kauplemiskord, kaotades järk-järgult lepinguosalistevahelised kaubandustõkked ja süvendades koostööd kõikides Vaikse ookeani piirkonna riikidega kauplemise jaoks olulistes valdkondades.

               2.4.Vahendi valik

               Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               3.1.Mõjuhinnang

               AKV-ELi majanduspartnerluslepingute mõju kestlikkusele hinnati aastatel 2003–2007. Selle projekti tingimused avaldas Euroopa Komisjon 2002. aastal konkurentsil põhineva pakkumismenetluse raames. Pakkumismenetluse tulemusel sõlmiti 2002. aasta augustis viieaastane raamleping ettevõtjaga PwC France. Mõjuhinnangu lõpparuande kavand esitati Euroopa sidusrühmadele ELi kodanikuühiskonna dialoogi raames toimunud kohtumisel, mille Euroopa Komisjon korraldas 23. märtsil 2007 Brüsselis Belgias.

               3.2.Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Majanduspartnerluse vahelepingu muutmise heakskiitmise suhtes ei kohaldata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi menetlusi, leping ei too liidu VKEdele kaasa kulusid ega tekita küsimusi digitaalse keskkonna seisukohast.

               3.3.Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset liidus.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud otsusel puudub mõju eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               5.1.Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepaneku artikliga 1 kiidetakse heaks majanduspartnerluse vahelepingu muutmise lepingu allkirjastamine liidu nimel.

               Artikliga 2 antakse nõukogu peasekretariaadile õigus anda täielikud volitused majanduspartnerluse vahelepingu muutmise lepingu allkirjastamiseks.

               Artiklis 3 täpsustatakse, et majanduspartnerluse vahelepingu muutmise lepingut kohaldatakse ajutiselt.

               Artiklis 4 määratakse kindlaks otsuse jõustumise kuupäev.

               2020/0263 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel lepingu allkirjastamise ja esialgse kohaldamise kohta, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ja Saalomoni Saarte ühinemist ning muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevasi ühinemisi

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)12. juunil 2002 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühmaga sõlmitavate majanduspartnerluslepingute üle
                  5
               .

               (2)Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelisele majanduspartnerluse vahelepingule
                  6
                (edaspidi „majanduspartnerluse vaheleping“), millega loodi majanduspartnerluslepingu raamistik, kirjutati alla 30. juulil 2009 Londonis. Majanduspartnerluse vahelepingut kohaldati ajutiselt liidu ja Paapua Uus-Guinea vahel alates 20. detsembrist 2009 ning liidu ja Fidži vahel alates 28. juulist 2014.

               (3)Majanduspartnerluse vahelepingu artiklis 80 on sätestatud, et muud Vaikse ookeani piirkonna saareriigid võivad lepinguga ühineda Nõukogu kiitis otsustega (EL) 2018/1908
                  7
                ja (EL) 2020/409
                  8
                heaks Samoa ja Saalomoni Saarte ühinemise majanduspartnerluse vahelepinguga. Samoa ühines majanduspartnerluse vahelepinguga 21. detsembril 2018 ja on seda ajutiselt kohaldanud alates 31. detsembrist 2018 ning Saalomoni Saared ühinesid majanduspartnerluse vahelepinguga 7. mail 2020 ja on seda ajutiselt kohaldanud alates 17. maist 2020.

               (4)Pärast Samoa ja Saalomoni Saarte ühinemist on nüüd vaja õiguskindluse huvides muuta majanduspartnerluse vahelepingut, et loetleda need riigid majanduspartnerluse vahelepingu osalistena. Sarnaseid muudatusi tuleks majanduspartnerluse vahelepingus teha iga kord, kui uus Vaikse ookeani piirkonna saareriik lepinguga ühineb.

               (5)Majanduspartnerluse vahelepingu artikliga 68 on loodud kaubanduskomitee, mis tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega. On asjakohane anda kaubanduskomiteele volitused teha otsus majanduspartnerluse vahelepingu muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud pärast muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide ühinemist.

               (6)Nõukogu võttis otsusega (EL) 2019/1707
                  9
                vastu otsuse kaubanduskomitees võetava seisukoha kohta seoses nende muudatustega, milles lepiti kokku kaubanduskomitee seitsmendal kohtumisel 4. oktoobril 2019.

               (7)Seetõttu tuleks liidu nimel allkirjastada majanduspartnerluse vahelepingu muutmise leping, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (8)Kuna majanduspartnerluse vahelepingu artikli 76 lõikes 2 on sätestatud selle ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni, tuleks majanduspartnerluse vahelepingu muutmise lepingut ajutiselt kohaldada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks lepingu allkirjastamine, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ja Saalomoni Saarte ühinemist ning muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevasi ühinemisi, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse.

               2.Allkirjastatava lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu allkirjastamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud lepingu läbirääkija, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Kuni majanduspartnerluse vahelepingu jõustumiseni kohaldatakse seda kooskõlas kõnealuse lepingu artikli 76 lõikega 2 ajutiselt alates lepingu allkirjastamise päevast.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu allakirjutamise ja esialgse kohaldamise kohta (ELT L 272, 16.10.2009, lk 1).

                     (2)

                        ELT L 333, 28.12.2018, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 85, 20.3.2020, lk 1.

                     (4)

                        ELT L 287, 4.11.2010, lk 3. Lepingut on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous alla kirjutatud lepinguga (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

                     (5)

                        Nõukogu direktiivid, mis käsitlevad majanduspartnerluslepingute üle peetavaid läbirääkimisi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ja piirkondadega (9930/02 (DG E II) HH/sg).

                     (6)

                        ELT L 272, 16.10.2009, lk 2.

                     (7)

                        Nõukogu 6. detsembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1908 Samoa ühinemise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepinguga (ELT L 333, 28.12.2018, lk 1).

                     (8)

                        Nõukogu 17. veebruari 2020. aasta otsus (EL) 2020/409 Saalomoni Saarte ühinemise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepinguga (ELT L 85, 20.3.2020, lk 1).

                     (9)

                        Nõukogu 17. juuni 2019. aasta otsus (EL) 2019/1707, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepinguga moodustatud kaubanduskomitees võetav seisukoht seoses soovitusega teha lepingus teatavaid muudatusi, et võtta arvesse Samoa ühinemist ja muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevast ühinemist (ELT L 260, 11.10.2019, lk 45).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.9.2020
            COM(2020) 576 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel lepingu allkirjastamise ja esialgse kohaldamise kohta, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ja Saalomoni Saarte ühinemist ning muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevasi ühinemisi

               LEPING,

               millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut, et võtta arvesse Samoa Iseseisvusriigi ja Saalomoni Saarte ühinemist ning muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevasi ühinemisi

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ning

               FIDŽI VABARIIK (edaspidi „Fidži“),

               PAAPUA UUS-GUINEA ISESEISVUSRIIK (edaspidi „Paapua Uus-Guinea“),

               SAMOA ISESEISVUSRIIK (edaspidi „Samoa“) ning

               SAALOMONI SAARED (edaspidi „Saalomoni Saared“),

               edaspidi ka „Vaikse ookeani piirkonna riigid“,

               teiselt poolt,

               VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut
                  1
                (edaspidi „majanduspartnerluse vaheleping“), millega luuakse majanduspartnerluslepingu raamistik ja mis allkirjastati 30. juulil 2009 Londonis ning mida kohaldatakse ajutiselt Euroopa Liidu ja Paapua Uus-Guinea vahel alates 20. detsembrist 2009 ning Euroopa Liidu ja Fidži vahel alates 28. juulist 2014;

               VÕTTES ARVESSE, et majanduspartnerluse vahelepingu artiklis 80 on sätestatud, et muud Vaikse ookeani piirkonna saareriigid võivad lepinguga ühineda, kui nad esitavad 1994. aasta GATTi XXIV artiklile vastava turulepääsu pakkumise;

               VÕTTES ARVESSE, et Samoa ja Saalomoni Saared ühinesid oma ühinemisaktide esitamise teel vastavalt 21. detsembril 2018 ja 7. mail 2020 majanduspartnerluse vahelepinguga ning said seega lepinguosalisteks;

               VÕTTES ARVESSE, et majanduspartnerluse vahelepingut kohaldatakse ajutiselt Euroopa Liidu ja Samoa vahel alates 31. detsembrist 2018 ning Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahel alates 17. maist 2020;

               VÕTTES ARVESSE majanduspartnerluse vahelepinguga loodud kaubanduskomitee 4. oktoobri 2019. aasta soovitust lepingus tehtavate muudatuste kohta, et võtta arvesse Vaikse ookeani piirkonna saareriikide ühinemist majanduspartnerluse vahelepinguga;

               KINNITADES oma pühendumist majanduspartnerluse vahelepingu täitmisele ja oma soovi teha koostööd lepingu eesmärkide saavutamiseks;

               SOOVIDES lihtsustada muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide ühinemist majanduspartnerluse vahelepinguga ning tagada neile lepingust tulenevad eelised,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA LEPINGU:

               Artikkel 1

               Majanduspartnerluse vahelepingu muudatus

               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut muudetakse järgmiselt:

               1.artikli 70 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1.
                     Käesoleva lepingu tähenduses on „lepinguosalised“ ühelt poolt Euroopa Ühendus, viidatud kui „EÜ pool“, ning teiselt poolt Paapua Uus-Guinea, Fidži Vabariik, Samoa Iseseisvusriik ja Saalomoni Saared, viidatud kui „Vaikse ookeani piirkonna riigid.“;

               2.artiklisse 80 lisatakse lõige 3:

               „3.
                     Kaubanduskomitee võib teha otsuse lepingu muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud muu Vaikse ookeani piirkonna saareriigi ühinemisel.“

               Artikkel 2

               Jõustumine

               1.Käesolev leping jõustub majanduspartnerluse vahelepingu artikli 76 lõikes 1 sätestatuga samadel tingimustel.

               2.Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt majanduspartnerluse vahelepingu artikli 76 lõikes 2 sätestatuga samadel tingimustel.

               Artikkel 3

               Autentsed tekstid

               Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

               Sõlmitud [linn] , [kuupäev].

               Euroopa Liidu nimel

               Fidži Vabariigi nimel

               Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriigi nimel

               Samoa Iseseisvusriigi nimel

               Saalomoni Saarte nimel

                     (1)

                        ELT L 272, 16.10.2009, lk 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.9.2020
            COM(2020) 584 final
            2020/0270(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepinguga (edaspidi „leping“) loodud partnerluskomitees seoses sellise otsuse kavandatud vastuvõtmisega, millega muudetakse nimekirja isikutest, kes täidavad vaidluste lahendamise menetluses vahekohtuniku ülesandeid

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepinguga (edaspidi „leping“) loodud partnerluskomitees seoses sellise otsuse kavandatud vastuvõtmisega, millega muudetakse nimekirja isikutest, kes täidavad vaidluste lahendamise menetluses vahekohtuniku ülesandeid.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Leping

               Lepingu eesmärk on laiendada olemasolevat ulatuslikku kahepoolset koostööd majandus-, kaubandus- ja poliitikavaldkondades ning valdkondlikus poliitikas, luues seega pikaajalise aluse ELi ja Armeenia suhete edasiarendamiseks. Lisaks tugevdatakse lepinguga poliitilist dialoogi ja parandatakse koostööd paljudes valdkondades eesmärgiga muuta ELi ja Armeenia kahepoolsed suhted tulemuslikumaks.

               20. novembri 2017. aasta nõukogu otsusega (EL) 2018/104 kiideti heaks lepingu allkirjastamine ja ajutine kohaldamine vastavalt lepingu artiklile 385. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. juunist 2018.

               2.2.Partnerluskomitee

               Lepingu artikli 363 lõikega 7 on ette nähtud, et lepingu VI jaotisega (kaubandus ja kaubandusküsimused) seotud küsimuste käsitlemiseks kohtub partnerluskomitee erikoosseisus. Lepingu artikli 363 lõigete 1 ja 6 kohaselt abistab partnerluskomitee partnerlusnõukogu tema ülesannete täitmisel. Partnerluskomiteel on õigus vastu võtta otsuseid valdkondades, milles partnerlusnõukogu on talle volitused delegeerinud, ja lepingus ettenähtud juhtudel. Kõnealused otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad ning nad võtavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid.

               2.3.Partnerluskomitee kavandatav akt

               Lepingu VI jaotise 13. peatükis sätestatud vahekohtumenetlus näeb ette, et kui lepinguosalised ei suuda vaidlust lahendada konsultatsioonide teel, võib konsultatsiooni taotlenud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist. Lepingu artikli 339 lõike 1 kohaselt peab partnerluskomitee koostama lepinguosaliste ettepanekute alusel nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid. Nimekiri koosneb kolmest osanimekirjast: kummagi lepinguosalise osanimekiri ning selliste isikute osanimekiri, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ning kes täidavad vahekohtu eesistuja ülesandeid. Igasse osanimekirja kantakse vähemalt viis isikut. Partnerluskomitee tagab, et nimekiri on alati täielik.

               Liidu ja Armeenia Vabariigi esitatud vahekohtunikel ja eesistujatel peavad olema erialased teadmised õiguses, rahvusvahelises kaubanduses ja muudes lepingu VI jaotise sätetega seotud küsimustes ning nad peavad vastama sõltumatuse nõuetele, mis on sätestatud lepingu artikli 339 lõikes 2.

               Sel alusel võeti kaubandusalase partnerluskomitee 17. oktoobri 2019. aasta otsusega vastu vahekohtunike nimekiri. Kuid üks viiest Armeenia Vabariigi vahekohtunikukandidaadist ei vasta enam sõltumatuse nõuetele, mis on sätestatud lepingu artikli 339 lõikes 2.

               Armeenia Vabariik on esitanud uue vahekohtuniku kandidaadi, kellel on erialased teadmised õiguses, rahvusvahelises kaubanduses ja muudes lepingu VI jaotise sätetega seotud küsimustes ning kes vastab sõltumatuse nõuetele, mis on sätestatud lepingu artikli 339 lõikes 2.

               Kavandatava akti eesmärk on määrata kindlaks liidu seisukoht partnerluskomitees seoses sellise otsuse kavandatud vastuvõtmisega, millega muudetakse nimekirja isikutest, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid vaidluste lahendamise menetluses, asendades viiest Armeenia Vabariigi esitatud vahekohtuniku kandidaadist isiku, kes ei vasta enam lepingu artikli 339 lõikes 2 sätestatud tingimustele, Armeenia Vabariigi esitatud uue kandidaadiga

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk on muuta nimekirja isikutest, kes soovivad ja saavad täita vaidluste lahendamise menetlustes vahekohtuniku ülesandeid.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Partnerluskomitee on lepinguga loodud organ. Vastavalt lepingu artikli 363 lõikele 6 on partnerluskomitees vastuvõetav otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt lepinguosaliste jaoks siduv. Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti põhieesmärk ja sisu on seotud liidu ühise kaubanduspoliitika rakendamise tagamisega.

               Seega on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus artikli 207 lõige 3 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2020/0270 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepinguga (edaspidi „leping“) loodud partnerluskomitees seoses sellise otsuse kavandatud vastuvõtmisega, millega muudetakse nimekirja isikutest, kes täidavad vaidluste lahendamise menetluses vahekohtuniku ülesandeid

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelisele ulatuslikule ja laiendatud partnerluslepingule
                  1
                (edaspidi „leping“) kirjutati liidu nimel alla vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/104
                  2
                ning seda kohaldatakse ajutiselt alates 1. juunist 2018.

               (2)Partnerluskomitee koostas lepingu artikli 339 lõike 1 kohaselt oma 17. oktoobri 2019. aasta koosolekul nimekirja 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid (edaspidi „vahekohtunike nimekiri“).

               (3)Armeenia teatas liidule, et üks tema esitatud vahekohtunik ei vasta enam lepingu artikli 339 lõikes 2 sätestatud tingimustele ja tuleks seetõttu asendada.

               (4)Lepingu ajutiselt kohaldatavate sätete täitmise tagamiseks tuleb partnerluskomiteel vastu võtta otsus, millega muudetakse vahekohtunike nimekirja.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel partnerluskomitees võetav seisukoht, kuna kavandatav otsus on liidule siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepinguga loodud partnerluskomitees seoses lepingu artikli 339 lõigetega 1 ja 2 ettenähtud nimekirja muutmisega, milles on loetletud isikud, kes soovivad ja saava täita vahekohtuniku ülesandeid, põhineb käesolevale otsusele lisatud partnerluskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 23, 26.1.2018, lk 4.

                     (2)

                        Nõukogu 20. novembri 2017. aasta otsus (EL) 2018/104 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 23, 26.1.2018, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.9.2020
            COM(2020) 584 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepinguga (edaspidi „leping“) loodud partnerluskomitees seoses sellise otsuse kavandatud vastuvõtmisega, millega muudetakse nimekirja isikutest, kes täidavad vaidluste lahendamise menetluses vahekohtuniku ülesandeid

               EELNÕU

               ELi JA ARMEENIA PARTNERLUSKOMITEE OTSUS NR …/…,

               (kuupäev),

               millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu artikli 339 lõikes 1 osutatud vahekohtunike nimekirja

               PARTNERLUSKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelist ulatuslikku ja laiendatud lepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 339 lõiget 1,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Partnerluskomitee koostas oma 17. oktoobri 2019. aasta koosolekul nimekirja 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid (edaspidi „vahekohtunike nimekiri“).

               (2)Vastavalt lepingu artikli 339 lõikele 2 peavad nimekirja kantud isikud olema sõltumatud ja täitma oma ülesandeid üksikisikuna, nad ei tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ega olla seotud kummagi lepinguosalise valitsustega ning nad peavad järgima käitumisjuhendit.

               (3)Armeenia teatas liidule, et üks tema esitatud vahekohtunik ei vasta enam lepingu artikli 339 lõikes 2 sätestatud tingimustele, ning esitas seetõttu tema asemel teise.

               (4)Selleks et lepingu ajutiselt kohaldatavad sätted oleksid täidetud, peaks partnerluskomitee muutma vahekohtunike nimekirja.

               (5)Euroopa Liit nõustub, et esitatud isik vastab lepingu artikli 339 lõikes 2 sätestatud tingimustele,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Vastavalt lepingu artikli 339 lõikele 1 koostatud nimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid, asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud vahekohtunike nimekirjaga.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris inglise keeles. Lepinguosaline võib selle tõlkida oma ametlikesse keeltesse.

               [Koht ja kuupäev]

                        Partnerluskomitee nimel

                        Eesistuja

                        Sekretärid

               LISA

               LEPINGU ARTIKLIS 339 OSUTATUD VAHEKOHTUNIKE NIMEKIRI

               Euroopa Liidu esitatud vahekohtunikud

               1.Claus-Dieter EHLERMANN

               2.Giorgio SACERDOTI

               3.Jacques BOURGEOIS

               4.Pieter Jan KUIJPER

               5.Ramon TORRENT

               Armeenia Vabariigi esitatud vahekohtunikud

               1.Nora SARGSYAN

               2.Arman SARGSYAN

               3.Arsen TAVADYAN

               4.Levon GEVORGYAN

               5.Mushegh MANUKYAN

               Vahekohtu esimehed

               1.William DAVEY (Ameerika Ühendriigid)

               2.Helge SELAND (Norra)

               3.Maryse ROBERT (Kanada)

               4.Christian HÄBERLI (Šveits)

               5.Merit JANOW (Ameerika Ühendriigid)