				|

		52011PC0817

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut /* KOM/2011/0817 lõplik - 2011/0384 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
(EIT) asutati määruse (EÜ) nr 294/2008 alusel eesmärgiga aidata kaasa
jätkusuutlikule majanduskasvule ja konkurentsivõime parandamisele, tugevdades
ELi ja selle liikmesriikide innovatsioonivõimet. Ajavahemikus 2014–2020 aitab
EIT kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020
(edaspidi „Horisont 2020”)[1] üldeesmärgi
saavutamisele, lõimides teadmiste kolmnurga — kõrghariduse, teaduse ja
innovatsiooni. Lõimimine toimub peamiselt teadmis- ja innovaatikakogukondade
kaudu, mille raames organisatsioonid tegelevad pikaajaliselt ühiskondlike
sõlmküsimustega.
Programmist Horisont 2020 EIT-le antavat
rahalist toetust rakendatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrusega, millega sätestatakse programmi Horisont 2020 osalemis- ja
teabeedastuseeskirjad[2]. Teadmis- ja
innovaatikakogukondade rahastamine EIT poolt hõlmab teadmis- ja
innovaatikakogukondade väärtust lisavaid tegevusi, kuid teadmis- ja
innovaatikakogukonnad või nende partnerorganisatsioonid võivad taotleda toetust
Horisont 2020 muude skeemide või Euroopa Liidu programmide alusel
vastavalt oma eeskirjadele ja võrdsetel alustel teiste taotlejatega.
Kavandatavad muudatused põhinevad mitmel allikal: esimeses
tegutsemisetapis saadud kogemustel, ettepanekul EIT strateegilise
innovatsioonikava kohta, mille aluseks on EIT juhatuse ettepanek,
välishindamise aruandes sisalduvatel soovitustel, komisjoni arvamusel hindamise
kohta ning EIT sidusrühmadega ulatusliku konsulteerimise tulemustel.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ettepaneku koostamisel võeti arvesse EIT
teemal korraldatud avalikul konsulteerimisel saadud vastuseid[3].
Oma seisukohti väljendasid liikmesriigid ning mitmesugused sidusrühmad tööstus-
ja, haridusvaldkonnast ning kodanikuühiskonnast. Konsulteerimine näitas tugevat
toetust EIT eesmärgile arendada ulatuslikumat ja paremat koostööd haridus-,
ettevõtlus-, teadus- ja innovatsiooniringkondade vahel. Vastajate sõnul peaks
EIT etendama erilist rolli ELi tulevases teadusuuringute ja innovatsiooni
programmis „Horisont 2020” ning looma tihedamad sidemeid teiste
algatustega Euroopa ja liikmesriikide tasandil. Enamik vastanutest kiitis
viisi, kuidas EIT tagab ettevõtjate osalemise oma töös, ja kutsus instituuti
üles tõhustama oma teavitustegevust. Lisaks pidasid vastajad ettevõtjate
kaasamist väga vajalikuks EIT tulevase tegevuse edukuse seisukohalt. Et
saavutada erasektori suurem osalemine, on seega vaja paindlikkust, selgeid eeskirju
ja ilmset investeeringutasuvust.
Ettepanek tugineb ka välishindamise aruandele,
milles peetakse väga asjakohaseks teadmiste kolmnurga lõimimise ideed ja
kiidetakse heaks EIT tuumikteemad. Suurt toetust avaldatakse EIT välja töötatud
mudelile, mille aluseks on ühendkeskuste lõimitud võrgustikud. Vastajad
avaldasid ka üksmeelselt arvamust, et teadmis- ja innovaatikakogukondade
väärtus seisneb toimimises katalüsaatorina, andes lisaväärtust üksikliikmete
tegevusele.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise
lepingu artiklil 173 ja seda rakendatakse kaudse tsentraliseeritud
haldamise teel.
4.           MÕJU EELARVELE
Perioodil 2014–2020 antakse EIT-le
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammist Horisont 2020 (2014–2020)
rahalist toetust summas 3 182 230 000 eurot (praegused hinnad). Käesolevale
ettepanekule lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning inim- ja
haldusressurssidele.
2011/0384 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008,
millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[4],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa 2020. aasta strateegias aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu kohta omistatakse oluline roll Euroopa
Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (edaspidi „EIT”), mis annab oma
panuse mitme juhtalgatuse elluviimisel.
(2)
Ajavahemikus 2014–2020 peaks EIT kaasa aitama Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrusega nr XX/XXXX loodud teadusuuringute
ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (edaspidi
„Horisont 2020”)[6] eesmärkide saavutamisele,
lõimides järgmise teadmiste kolmnurga — teaduse ja innovatsiooni ja hariduse.
(3)
Et tagada programmi Horisont 2020 osalejate
jaoks ühtne raamistik, tuleks EIT suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrust nr XX/XXXX , millega sätestatakse teadusuuringute ja
innovatsiooni raamprogrammi (2014–2020) Horisont 2020 osalemis- ja
teabeedastuseeskirjad (edaspidi „osalemiseeskirjad”).
(4)
Osalemiseeskirjades määratletakse
intellektuaalomandi õiguste haldamise põhimõtted.
(5)
Osalevaid riike ja kolmandaid riike käsitlevad
eeskirjad määratletakse Horisont 2020 määruses.
(6)
EIT peaks otse suhtlema riikide ja piirkondade
esindajatega ning muude sidusrühmadega kogu innovatsiooniahelas, sest sellel on
positiivne mõju mõlemale poolele. Et muuta selline dialoog ja teabevahetus
süstemaatilisemaks, tuleks korraldada EIT sidusrühmade foorum, mis hõlmaks
sidusrühmade laiemat ringi, et käsitleda valdkondadevahelisi küsimusi.
(7)
Määratleda tuleks EIT poolt teadmis- ja
innovaatikakogukodadele antava toetuse ulatus ning täpsustada tuleks teadmis-
ja innovaatikakogukondade rahaliste vahendite allikaid.
(8)
EIT asutuste koosseisu tuleks lihtsustada. EIT
juhatuse toimimist tuleks ratsionaalsemaks muuta ning juhatuse ja direktori
rolli ja ülesandeid tuleks veelgi täpsustada.
(9)
Uued teadmis- ja innovaatikakogukonnad, sealhulgas
nende eelisvaldkonnad ning valimisprotsessi korraldus ja ajastus, tuleks
kindlaks määrata vastavalt strateegilises innovatsioonikavas esitatud korrale.
(10)
Teadmis- ja innovaatikakogukonnad peaksid laiendama
oma haridusalast tegevust, pakkudes kutsealast koolitust.
(11)
Teadmis- ja innovaatikakogukondade järelevalve ja
hindamise korraldamisel on vaja komisjoni ja EIT vahelist koostööd, et tagada
sidusus ELi tasandi üldise järelevalve- ja hindamissüsteemiga.
(12)
Teadmis- ja innovaatikakogukonnad peaksid püüdma
saavutada koostoimet Euroopa Liidu asjakohaste algatustega.
(13)
Et tagada eri liikmesriikide organisatsioonide
laialdasem osalemine teadmis- ja innovaatikakogukondades, tuleks luua
partnerorganisatsioonid vähemalt kolmes eri liikmesriigis.
(14)
EIT peaks teadmis- ja innovaatikakogukondade
tegevuse rahastamise, järelevalve ja hindamise kriteeriumid ja korra vastu
võtma enne teadmis- ja innovaatikakogukondade valimisprotsessi algust.
(15)
EIT kolmeaastases tööprogrammis tuleks arvesse
võtta komisjoni arvamust instituudi erieesmärkide kohta, mis on määratletud
programmis Horisont 2020, ja instituudi ning Euroopa Liidu
poliitikavaldkondade ja vahendite vastastikuse täiendavuse kohta.
(16)
EIT moodustab programmi Horisont 2020 raames osa
kliimamuutustega seotud kulutuste ratsionaliseerimisest, nagu määratletud
programmis Horisont 2020.
(17)
EIT hindamine peaks andma õigeaegse sisendi
programmi Horisont 2020 hindamiseks 2017. ja 2023. aastal.
(18)
Komisjon peaks tugevdama oma rolli EIT tegevuse
konkreetsete aspektide rakendamise üle järelevalve teostamisel.
(19)
Käesoleva määrusega kehtestatakse ajavahemikuks
2014–2020 finantspakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele
iga-aastase eelarvemenetluse käigus põhijuhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni XX. [kuu] 201Z. aasta eelarve koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist
käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti [17] tähenduses. EIT-le
tuleks rahalist toetust anda programmist Horisont 2020.
(20)
EIT sihtasutus ei saa otsetoetust ELi eelarvest,
kuigi esialgu oli nii ette nähtud, ning ELi eelarve täitmisele heakskiidu
andmise menetlust ei kohaldata EIT sihtasutuse suhtes.
(21)
Selguse huvides tuleks määruse (EÜ)
nr 294/2008 lisa asendada uue lisaga.
(22)
Määrust (EÜ) nr 294/2008 tuleks seetõttu vastavalt
muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 294/2008 muudetakse
järgmiselt:
(1)
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõiked 3 ja 4 jäetakse välja;
(b)
lõige 7 asendatakse järgmisega:
„„kõrgharidusasutus” — asutus Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/20XX (millega luuakse programm „Erasmus
kõigile”) artikli 2 tähenduses;”
(c)
lisatakse järgmine lõige 10:
„10) „sidusrühmade foorum” – kohtumine, mis on
avatud riiklike ja piirkondlike valitsusasutuste, organisatsioonide ning
üksikute ettevõtlus-, kõrgharidus- ja teadusvaldkonna üksuste esindajatele,
klastritele, samuti muudele huvitatud isikutele kogu teadmiste kolmnurgas.”
(d)
lisatakse järgmine lõige 11:
„11) „teadmis- ja innovaatikakogukondade väärtust
lisav tegevus” — partnerorganisatsioonide tegevus, mis aitab kaasa teadust,
innovatsiooni ja kõrgharidust hõlmava teadmiste kolmnurga lõimimisele,
sealhulgas teadmis- ja innovaatikakogukondade loomise ja haldamise ning
kooskõlastamisega seotud tegevus.”
(2)
Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 3
Ülesanne ja eesmärgid
EIT ülesanne on aidata kaasa Euroopa
jätkusuutlikule majanduskasvule ja konkurentsivõime parandamisele, tugevdades
liikmesriikide ja liidu innovatsioonivõimet. Sel eesmärgil edendab ja lõimib ta
kõrgeimate standardite kohaseid kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevusi.
EIT üldeesmärgid, erieesmärgid ja
tulemusnäitajad ajavahemikuks 2014–2020 määratletakse programmis
Horisont 2020.”
(3)
Artikli 4 lõikes 1 jäetakse välja
punkt b.
(4)
Artikli 5 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
(a)
punkt a jäetakse välja;
(b)
lisatakse järgmine punkt j:
„j) kutsub vähemalt kord aastas kokku sidusrühmade
foorumi, et anda teavet EIT tegevuse, kogemuste, heade tavade ning liidu
innovatsiooni-, teadus- ja hariduspoliitikasse ja -eesmärkidesse antava panuse
kohta. Sidusrühmi kutsutakse väljendama oma seisukohti.”
(5)
Artikli 6 lõikes 1 asendatakse
punkt c järgmisega:
„c) haridus- ja koolitustegevus magistri- ja
doktoriõppe tasandil ning kutsealane koolitus valdkondades, mis võivad
tulevikus aidata rahuldada Euroopa sotsiaal-majanduslikke vajadusi ja mis
edendavad innovatsioonialaste oskuste arendamist, juhtimis- ja
ettevõtlusoskuste ning teadlaste ja üliõpilaste liikuvuse parandamist;”.
(6)
Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
(a)
lisatakse järgmine lõige 1a:
„1a) EIT alustab teadmis- ja
innovaatikakogukondade valimist ja nimetamist vastavalt strateegilises
innovatsioonikavas määratletud eelisvaldkondadele ja ajakavale.”
(b)
lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt h:
„h) valmisolekut tekitada koostoimet Euroopa Liidu
muude algatustega.”
(c)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3) Miinimumtingimus teadmis- ja
innovaatikakogukonna moodustamiseks on vähemalt kolme partnerorganisatsiooni
osalemine, kes on asutatud vähemalt kolmes erinevas liikmesriigis. Kõik need
partnerorganisatsioonid peavad olema üksteisest sõltumatud osalemiseeskirjade
artikli 7 tähenduses.”
(d)
lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4) Enamik teadmis- ja innovaatikakogukonnas
osalevatest partnerorganisatsioonidest peab olema asutatud liikmesriikides.
Igasse teadmis- ja innovaatikakogukonda kuulub vähemalt üks kõrgharidusasutus
ja üks eraettevõte.”
(e)
lisatakse järgmine lõige 5:
„5) EIT võtab teadmis- ja innovaatikakogukondade
tegevuse rahastamise, järelevalve ja hindamise kriteeriumid ja korra vastu enne
uute teadmis- ja innovaatikakogukondade valimisprotsessi algust.”
(7)
Lisatakse järgmine artikkel 7a:
„Artikkel
7a
Teadmis-
ja innovaatikakogukondade hindamise ja järelevalve põhimõtted
EIT korraldab asjakohaste tulemuslikkuse
näitajate alusel ja koostöös komisjoniga iga teadmis- ja innovaatikakogukonna
väljundite, tulemuste ja mõju pideva järelevalve ja korrapärased
välishindamised.”
(8)
Lisatakse järgmine artikkel 7b:
„Artikkel
7b
Teadmis-
ja innovaatikakogukonna kestus, pikendamine ja lõpetamine
1.
Vastavalt perioodiliste hindamiste tulemustele ja
teatavate valdkondade spetsiifilisusele on teadmis- ja innovaatikakogukondade
tavaline tegevusaeg 7–15 aastat.
2.
Juhatus võib otsustada pikendada teadmis- ja
innovaatikakogukonna algselt sätestatud tegevuse kestust, kui see on kõige
sobivam viis ETI eesmärkide saavutamiseks.
3.
Juhul kui TIKi hindamine näitab, et tulemused pole
ootuspärased, võtab juhatus asjakohased meetmed, mille hulka kuuluvad toetuse
vähendamine, muutmine või katkestamine või lepingu lõpetamine.”
(9)
Artikkel 10 jäetakse välja.
(10)
Artikli 14 lõige 2 asendatakse
järgmisega:
„2) Teadmis- ja innovaatikakogukondi rahastatakse
eelkõige järgmistest allikatest:
(a)
partnerorganisatsioonide antavad toetused, mis
moodustavad märkimisväärse osa rahalistest vahenditest;
(b)
kohustuslikud või vabatahtlikud toetused
liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või nende ametivõimudelt;
(c)
toetused rahvusvahelistelt organitelt või
institutsioonidelt;
(d)
teadmis- ja innovaatikakogukondade enda tegevustulu
ning intellektuaalomandi õiguste kasutustasud;
(e)
kapitali sihtannetused, sealhulgas EIT sihtasutuse
hallatavad sihtannetused;
(f)
annakud, annetused ja toetused eraisikutelt,
institutsioonidelt, sihtasutustelt või muudelt siseriiklikelt asutustelt;
(g)
EIT toetused;
(h)
rahastamisvahendid, sealhulgas Euroopa Liidu
üldeelarvest eraldatud rahastamisvahendid.
Toetus võib olla ka mitterahaline.”
(11)
Artikli 14 lõige 4 asendatakse
järgmisega:
„4) EIT toetus võib katta kuni 100 % teadmis-
ja innovaatikakogukonna väärtust lisava tegevuse abikõlblike kulude
kogusummast.”
(12)
Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
„Artikkel
15
Tegevuse
kavandamine ja aruandlus
EIT võtab vastu:
(a)
jooksva kolmeaastase tööprogrammi, mis põhineb
strateegilisel innovatsioonikaval (kui see on vastu võetud) ning milles
esitatakse EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade peamised prioriteedid ja
kavandatud algatused, sealhulgas hinnang rahastamisvajaduse ja -allikate kohta.
Samuti esitatakse selles asjakohased näitajad teadmis- ja
innovaatikakogukondade ning EIT tegevuse üle järelevalve teostamiseks. EIT
esitab esialgse jooksva kolmeaastase tööprogrammi komisjonile iga N-2
31. detsembriks. Komisjon esitab kolme kuu jooksul oma arvamuse programmis
Horisont 2020 määratletud EIT erieesmärkide ja EIT ning liidu
poliitikavaldkondade ja vahendite vastastikuse täiendavuse kohta. EIT võtab
komisjoni arvamust nõuetekohaselt arvesse ja põhjendab mittenõustumise korral
oma seisukohta. EIT edastab lõpliku tööprogrammi teavitamise eesmärgil Euroopa
Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
ning Regioonide Komiteele;
(b)
aastaaruande iga aasta 30. juuniks. Aruandes
antakse ülevaade EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevusest eelneval
kalendriaastal ning hinnatakse tulemusi kehtestatud eesmärkide, näitajate ja
ajakava seisukohast, sooritatud tegevusega seotud riske ning vahendite
kasutamist ja EIT üldist tööd.”
(13)
Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõikes 2 asendatakse sõna „viiendaks” sõnaga
„kolmandaks”;
(b)
lisatakse järgmine lõige 2a:
„2a) Komisjon võib sõltumatute ekspertide
abiga teha strateegilise tähtsusega teemade või küsimuste kohta täiendavaid
hindamisi, uurida EIT edusamme seatud eesmärkide saavutamisel, teha kindlaks
tegevust soodustavad tegurid ja selgitada välja head tavad.”
(14)
Artiklisse 17 lisatakse järgmine lõige 2a:
„2a) Strateegiline innovatsioonikava sisaldab
EIT tegevuse ning Euroopa Liidu teiste algatuste, vahendite ja programmide
võimaliku vastastikuse koostoime ja täiendavuse analüüsi.”
(15)
Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
„Artikkel
19
Eelarvelised
kulukohustused
Programmist Horisont 2020 käesoleva
määruse rakendamiseks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31.
detsembrini 2020 ette nähtud eelarvevahendid on 3 182,230 miljonit eurot.
Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud
finantsraamistiku piires. EIT rahalist toetust antakse teadmis- ja
innovaatikakogukondadele nimetatud rahastamispaketi raames.”
(16)
Artikli 20 lõige 5 asendatakse
järgmisega:
„5) Juhatus võtab vastu eelarvestuse projekti
koos ametikohtade loetelu projektiga ja esialgse jooksva kolmeaastase
tööprogrammiga ning edastab need 31. detsembriks N-2 komisjonile.”
(17)
Artikli 20 lõige 6 asendatakse
järgmisega:
„6) Komisjon esitab vastavalt eelarvestuse
projektile Euroopa Liidu üldeelarve projektis eelarvestuse, mida ta peab
üldeelarvest antava toetuse seisukohast vajalikuks.”
(18)
Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:
(a)
lisatakse järgmine lõige 1a:
„1a) EIT-le antavat rahalist toetust
kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse
programm Horisont 2020, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega,
millega sätestatakse programmi Horisont 2020 osalemis- ja teabeedastuseeskirjad.”
(b)
lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4) Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa
Parlament kinnituse direktori tegevusele EIT aasta n eelarve täitmisel
enne 30. aprilli aastal n + 2.”
(19)
Artikli 22 lõige 4 jäetakse välja.
(20)
Lisatakse järgmine artikkel 22a:
„Artikkel
22a
EIT
tegevuse lõpetamine
Kui EIT tegevus otsustatakse lõpetada, siis
toimub see komisjoni järelevalve all vastavalt kohaldatavatele seadustele.
Lepingutes teadmis- ja innovaatikakogukondadega ning EIT sihtasutuse
asutamislepingus sätestatakse asjakohased eeskirjad sellise olukorra puhuks.”
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 294/2008 lisa asendatakse
käesoleva määruse lisaga.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril
2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
President                                                        eesistuja
LISA
Euroopa
Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi põhikiri
1. jagu
Juhatuse
koosseis
1.
Juhatus koosneb määratud liikmetest ja valitavatest
liikmetest.
2.
Juhatuses on 12 komisjoni määratud liiget, kelle
hulgas on nii ärikogemusega kui ka akadeemilise ja teadusliku taustaga inimesi.
Nende ametiaeg on neli aastat, mida ei saa pikendada.
Vajadusel esitab juhatus komisjonile ettepaneku
uue liikme (uute liikmete) määramiseks. Kandidaat (kandidaadid) valitakse
läbipaistva ja avatud menetluse käigus, mis hõlmab konsulteerimist
sidusrühmadega.
Komisjon võtab arvesse akadeemiliste, teadus-,
innovatsiooni- ja ärikogemuste tasakaalustatust, soolist tasakaalu ning Euroopa
Liidu erinevate kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonikeskkondade esindatust.
Komisjon nimetab liikme(d) ametisse ning teavitab
Euroopa Parlamenti ja nõukogu valimisprotsessist ja juhatuse liikmete lõplikust
ametissenimetamisest.
Kui määratud liige ei saa oma ametiaega lõpuni
täita, määratakse tema ametiaega lõpule viima asendusliige, kasutades sama
menetlust, mida kasutati asendatava liikme puhul. Vähem kui kaks aastat
juhatusse kuulunud asendusliikme võib komisjon juhatuse taotlusel veel neljaks
aastaks ametisse määrata.
Üleminekuperioodil töötavad algselt kuueks aastaks
juhatusse määratud liikmed oma ametiaja lõpuni. Kuni selle ajani on juhatuses
18 määratud liiget. Kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist valib
juhatus komisjoni heakskiidul kolmandiku 2012. aastal ametisse nimetatud
kaheteistkümnest liikmest, kelle ametiaeg kestab kaks aastat, kolmandiku, kelle
ametiaeg kestab neli aastat, ja kolmandiku, kelle ametiaeg kestab kuus aastat.
3.
Teadmis- ja innovaatikakogukonnad valivad end
esindama kolm liiget oma partnerorganisatsioonidest. Nende ametiaeg on kaks
aastat, mida saab pikendada ühe korra. Teadmis- ja innovaatikakogukonnast
lahkumise korral nende liikmesus lõpeb.
Valitavate liikmete valimise ja asendamise
tingimused ja korra võtab direktori ettepanekul vastu juhatus. Selline
korraldus tagab vajaliku mitmekesise esindatuse ning võtab arvesse teadmis- ja
innovaatikakogukondade arengut.
Üleminekuperioodil töötavad algselt kolmeks
aastaks valitud liikmed oma ametiaja lõpuni. Kuni selle ajani on juhatuses neli
valitud liiget.
4.
Juhatuse liikmed tegutsevad EIT huvides, kaitstes
sõltumatult selle eesmärke ja missiooni, identiteeti ja sidusust.
2. jagu
Juhatuse
ülesanded
1.
Juhatus peab langetama vajalikke strateegilisi
otsuseid, eelkõige:
(a)
võtma direktori ettepaneku alusel vastu
strateegilise innovatsioonikava projekti, EIT jooksva kolmeaastase
tööprogrammi, eelarve, iga-aastase raamatupidamisaruande ja bilansi ning
iga-aastase tegevusaruande;
(b)
võtma direktori ettepaneku alusel vastu teadmis- ja
innovaatikakogukondade tegevuse rahastamise, järelevalve ja hindamise
kriteeriumid ja korra;
(c)
võtma vastu teadmis- ja innovaatikakogukondade
valimise korra;
(d)
valima partnerluse, mis nimetatakse teadmis- ja
innovaatikakogukonnaks, või vajadusel tühistama nimetamise;
(e)
tagama teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse
pideva hindamise;
(f)
võtma vastu oma kodukorra, täitevkomitee töökorra
ja EIT finantseeskirjad;
(g)
määrama Euroopa Komisjoni nõusolekul juhatuse ja
täitevkomitee liikmetele asjakohased honorarid; honoraride suuruse puhul
võetakse arvesse vastavaid summasid liikmesriikides;
(h)
võtma vastu täitevkomitee ja direktori valimise
korra;
(i)
nimetama ametisse ja vajaduse korral vallandama
direktori ja teostama tema üle distsiplinaarvõimu;
(j)
nimetama ametisse peaarvepidaja ja täitevkomitee
liikmed;
(k)
võtma vastu käitumisjuhendi huvide konflikti
puhuks;
(l)
looma vajadusel asjakohased nõuanderühmad, mille
tegevusaeg võib olla piiritletud;
(m)
looma siseauditiüksuse vastavalt komisjoni
määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002;
(n)
kasutama õigust luua sihtasutus (edaspidi „EIT
sihtasutus”) konkreetse eesmärgiga edendada ja toetada EIT tegevust;
(o)
otsustama EIT keelte kasutamise korra, võttes
arvesse olemasolevaid mitmekeelsuse põhimõtteid ja praktilisi nõudeid seoses
EIT tegevusega;
(p)
edendama EITd kogu maailmas, et suurendada selle
atraktiivsust ja teha EITst maailma tipptasemel asutus kõrghariduse, teaduse ja
innovatsiooni valdkonnas.
3.
jagu
Juhatuse
toimimine
1.
Juhatus valib oma esimehe määratud liikmete
hulgast. Esimehe ametiaeg kestab kaks aastat ja seda võib pikendada ühe korra.
2.
Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võtab
juhatus otsuseid vastu hääleõigusega liikmete lihthäälteenamusega.
2. jao lõike 2 punktides a, b, c, i
ja o ning 3. jao lõikes 1 osutatud otsuste vastuvõtmise puhul on siiski
vaja kõigi liikmete kahekolmandikulist häälteenamust.
3.
Valitavad liikmed ei või hääletada 2. jao lõike 2
punktides b, c, d, e, f, g, i, j, k, o ja p nimetatud otsuseid.
4.
Juhatuse korralised koosolekud toimuvad vähemalt
kolm korda aastas ning erakorralise koosoleku saab kokku kutsuda esimees või
kutsutakse see kokku vähemalt kolmandiku liikmete nõudmisel.
5.
Juhatust abistab täitevkomitee. Täitevkomitee
koosneb kolmest liikmest, kaasa arvatud juhatuse esimees, kes juhatab ka
täitevkomiteed. Kaks ülejäänud liiget juhatuse esimehe kõrval valib juhatus
juhatusse kuuluvate määratud liikmete hulgast. Juhatus võib delegeerida
konkreetsed ülesanded täitevkomiteele.
4. jagu
Direktor
1.
Direktoril on EIT tegevuse valdkonnas laialdased
teadmised ja hea maine. Direktori nimetab ametisse juhatus neljaks aastaks.
Juhatus võib seda perioodi ühe korra nelja aasta võrra pikendada, kui seda
peetakse EIT huve silmas pidades parimaks.
2.
Direktor vastutab EIT igapäevase tegevuse ja
juhtimise eest ning on selle seaduslik esindaja. Direktor vastutab juhatuse ees
ja annab sellele pidevalt aru EIT tegevuse arengu kohta.
3.
Eelkõige täidab direktor järgmisi ülesandeid:
(a)
korraldab ja juhib EIT tegevust;
(b)
toetab juhatust ja täitevkomiteed nende tegevuses,
tagab koosolekuteks sekretariaadi töö ning annab täitevkomiteele ja juhatusele
nende tegevuseks vajalikku teavet;
(c)
koostab juhatusele esitamiseks strateegilise
innovatsioonikava projekti, esialgse jooksva kolmeaastase tööprogrammi,
aastaaruande projekti ja aastaeelarve projekti;
(d)
valmistab ette teadmis- ja innovaatikakogukondade
valimisprotsessi ja haldab seda ning tagab, et protsessi eri etapid toimuksid
läbipaistval ja objektiivsel moel;
(e)
korraldab ja juhib EIT tegevust;
(f)
valmistab ette lepingulised kokkulepped teadmis- ja
innovaatikakogukondadega, peab nende üle läbirääkimisi ja sõlmib need
kokkulepped;
(g)
korraldab sidusrühmade foorumi;
(h)
tagab vastavalt määruse artiklile 16 EIT
töötulemuste suhtes tõhusa järelevalve- ning hindamismenetluse rakendamise;
(i)
vastutab haldus- ja finantsküsimuste, kaasa arvatud
EIT eelarve täitmise eest. Seejuures võtab direktor nõuetekohaselt arvesse
siseauditiüksuselt saadud nõuandeid;
(j)
vastutab kõigi personaliküsimuste eest;
(k)
esitab iga-aastase raamatupidamisaruande ja bilansi
projekti siseauditiüksusele ning seejärel täitevkomitee kaudu juhatusele;
(l)
jälgib, et EIT lepingute ja kokkulepetega võetud
kohustused oleksid täidetud;
5. jagu
EIT
töötajad
1.
EIT personal koosneb tähtajalise lepinguga otse EIT
poolt tööle võetud töötajatest. EIT direktori ja töötajate suhtes kohaldatakse
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi.
2.
Osalevad riigid või muud tööandjad võivad EITsse
piiratud ajaks lähetada eksperte.
Juhatus võtab vastu sätted, mis võimaldavad
osalevate riikide või muude tööandjate lähetatud ekspertidel töötada EITs ning
milles määratletakse nende õigused ja kohustused.
3.
EIT rakendab oma töötajate suhtes volitusi, mis on
antud töötajatega lepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele.
4.
Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või
osaliselt kahju, mida ta on EIT-le tekitanud raske eksimusega oma kohustuste
täitmisel või seoses nende kohustuste täitmisega.
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse
nimetus
1.2.
Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
1.3.
Ettepaneku/algatuse liik
1.4.
Eesmärgid
1.5.
Ettepaneku/algatuse
põhjendus
1.6.
Meetme kestus ja
finantsmõju
1.7.
Ettenähtud eelarve
täitmise viisid
2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja
aruandluse eeskirjad
2.2.
Haldus- ja
kontrollisüsteemid

2.3.        Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
3.2.
Hinnanguline mõju
kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele
3.2.2.
Hinnanguline mõju EIT tegevusassigneeringutele
3.2.3.
Hinnanguline mõju EIT inimressurssidega seotud
haldusassigneeringutele
3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse (millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituut) muutmine
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
süsteemile (ABM/ABB)[7]
Teadusuuringute
ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 (2014–2020)
15.
Haridus ja kultuur
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[8]
X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme
pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Ajavahemikus
2014–2020 on EIT peamine üldeesmärk aidata kaasa Euroopa jätkusuutlikule
majanduskasvule ja konkurentsivõime parandamisele, tugevdades liikmesriikide ja
liidu innovatsioonivõimet. Sel eesmärgil edendab ja lõimib EIT kõrgeimate
standardite kohast kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevust. Pärast
esimest tegutsemisetappi tuleb luua EIT pikaajaline strateegia strateegilises
innovatsioonikavas, mille võtavad komisjoni ettepanekul vastu Euroopa Parlament
ja nõukogu. Strateegilise innovatsioonikava aluseks on versioon, mille EIT juhatus
esitas komisjonile 2011. aasta juunis. Strateegiline innovatsioonikava on
poliitikadokument, milles esitatakse EIT tulevased eelisvaldkonnad, sh ülevaade
seitsmeks aastaks kavandatud tegevusest, eelkõige EIT teadmis- ja
innovaatikakogukondade eelisvaldkonnad ning nende valimine ja nimetamine.
Ajavahemikus
2014–2020 on EIT oluline osaline teadusuuringute ja innovatsiooni
raamprogrammis Horisont 2020, millest EIT saab rahalist toetust summas 3 182,230
miljonit eurot (praegused hinnad), nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse nr XX/XXXX (millega luuakse
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020)
artikli 6 lõikes 3. Horisont 2020 aluseks on kolm üksteist
täiendavat ja omavahel seotud sammast: tipptasemel teadustegevus, ühiskondlike
probleemide lahendamine ning tööstusliidri rolli ja konkurentsiraamistike
kujundamine. EIT annab oma uuendustegevuse ja teadmiste kolmnurga lõimimisega
panuse peamiselt sambas „Ühiskondlike probleemide lahendamine”. Arvestades EIT
lõimitust ja valdkonnaülesust, püütakse arendada koostoimet ka teiste
sammastega, eelkõige konkurentsivõime sambaga.
Esimene
eraldis suurusega 1 493 miljonit eurot antakse Euroopa Innovatsiooni- ja
Tehnoloogiainstituudile Euroopa Liidu toimimise lepingu XVII jaotise alla
kuuluvate tegevuste jaoks. Teine eraldis suurusega kuni 1 689 miljonit eurot antakse
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega luuakse programm Horisont 2020)
artikli 26 lõikes 1 sätestatud läbivaatamise tingimusel. See lisasumma
eraldatakse II lisa kohaselt proportsionaalselt erieesmärgi „Juhtpositsioon
progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” jaoks ettenähtud
summast lõike 2 punktis b nimetatud tööstusliku juhtpositsiooni prioriteedi
raames ja lõike 2 punktis c nimetatud ühiskondlike sõlmküsimuste prioriteedi
jaoks ettenähtud summast.
Kõnealune
mitmeaastaste eraldistena antav toetus hõlmab:
–        esimese
eraldise raames teadmis- ja innovaatikakogukondade käimasolevat arendamist ning
algkapitali kolme uue teadmis- ja innovaatikakogukonna teise laine käivitamist.

–        teise
eraldise raames nende teadmis- ja innovaatikakogukondade käimasolevat
arendamist, mis on juba käivitatud, ning algkapitali kolme uue teadmis- ja
innovaatikakogukonna kolmanda laine käivitamist.
EIT
rahalise toetuse aluseks on kulutused, mis on vajalikud kolme olemasoleva
teadmis- ja innovaatikakogukonna tugevdamiseks (ligikaudu 1,691 miljardit eurot
ehk 53,15 % EIT kogueelarvest), järkjärguliseks liikumiseks uute teadmis-
ja innovaatikakogukondade loomise suunas 2014. aastal (1,012 miljardit
eurot ehk 31,81 % EIT kogueelarvest) ja 2018. aastal (259,75 miljonit
eurot ehk 8,16 % EIT kogueelarvest), teabeedastus- ja tutvustustegevuseks
(141,762 miljonit eurot ehk 4,45 % EIT kogueelarvest), ning
halduskulud (77 miljonit eurot ehk 2,42 % EIT kogueelarvest).
Ajavahemikus
2014–2020 on EIT kavandatav eelarve, mis on seotud teadmis- ja
innovaatikakogukondadega, 2963,506 miljonit eurot (93,13 % EIT
kogueelarvest ajavahemikuks 2014–2020), moodustades 25 % teadmis- ja
innovaatikakogukondade eelarvest (väärtust lisav tegevus). Seega peavad
teadmis- ja innovaatikakogukonnad leidma veel 8,890 miljardit eurot muudest
avaliku ja erasektori allikatest (võimendav mõju).
Teadmis-
ja innovaatikakogukonna partnerite osalus ei ole tavapärane kaasrahastamise
nõue toetuse saamiseks, vaid eeldus, mis tagab olemasolevate organisatsioonide
minimaalse kaasatuse ja nende rahalise pühendumise teadmis- ja
innovaatikakogukonna tegevusele. See alt-üles lähenemisviis a) tagab teadmis-
ja innovaatikakogukonna partnerite tugeva osaluse, b) motiveerib investeerima
ja c) soodustab struktuuriliste ja organisatsiooniliste muudatuste tegemist
teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerite seas ning väljaspool teadmis- ja
innovaatikakogukonda.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Erieesmärgid
Nagu
on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses XXX, millega luuakse
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020, on EIT
eesmärk saada jagu Euroopa innovatsiooni killustatusest ning suurendada Euroopa
atraktiivsust tipptasemel talentide ja ettevõtjate meelisasukohana.
Selle
eesmärgi poole püüeldakse järgmiste erieesmärkide ja väljundite kaudu.
–        Tugevdada
kolme olemasolevat teadmis- ja innovaatikakogukonda, edendades nende kasvu,
mõju ja jätkusuutlikkust.
–        Liikuda
järk-järgult uute teadmis- ja innovaatikakogukondade loomise suunas.
–        Suurendada
EIT mõju teadmiste jagamise, levitamis- ja tutvustustegevuse ning
rahvusvahelise haarde kaudu.
EIT
seab nende eesmärkide saavutamiseks järgmised tegevusalased sihid.
–        Moodustada
teadmiste kolmnurk (teadus, innovatsioon ja haridus), mis looks majanduslikku
ja sotsiaalset väärtust ning võimaldaks lõigata kasu tihedamast koostööst.
–        Muuta
kraadiõpe ligitõmbavamaks ja ettevõtlusvajadustega kooskõlastatumaks, et köita ELi
oskusteavet, seda arendada ja säilitada.
–        Kasutada
ära ELi teadusvaldkonna tugevate külgede seni alakasutatud potentsiaal, et
tekitada suuremat tulu kauba- ja tööjõuturgudel.
–        Arendada
tõhusaid koostöösidemeid pädevuskeskuste vahel, et tekitada kriitiline mass
innovatsiooni ja hariduse arendamiseks tipptasemel.
–        Edendada
uuenduslike toodete ja protsesside väljatöötamist valdkondades, kus turutõrgete
tõttu ei ole toodete ja teenuste pakkumine optimaalne.
–        Tugevdada
ettevõtlusvõimekust kogu ELis, et luua uusi tegevusalasid ning tagada teadus-
ja haridusväljundite potentsiaalse väärtuse suurem realiseerimine.
–        Tugevdada
ELi olemasolevaid ja potentsiaalseid pädevuskeskusi teaduse, innovatsiooni ja
hariduse valdkonnas, et luua ülemaailmselt konkurentsivõimelisi tegevuskeskusi,
mis oleks oma saavutuste poolest ülemaailmselt tuntud.
–        Vähendada
innovatsioonivõimekuse alast ebavõrdsust ELis, arendades ja jagades teadmisi
uuendustegevuse ja juhtimise uute mudelite kasulikkuse kohta.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
15
– Haridus ja kultuur – Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustada, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Ettepanek
soodustab uuendus- ja teadustegevuse kasvu. See parandab uuendustegevuse üldist
tõhusust, aidates vähendada killustatust ja saavutada kriitilist massi. Lisaks
loob see väärtust, kasutades maksimaalselt ära olemasolevaid teadusuuringuid ja
suurendades nende vastavust turu vajadustele ning parandades pakkumist
innovatsiooniprotsessis. EIT tegevuse üks oluline tahk on ELi
kõrgharidussüsteemi muutmise julgustamine, eeskätt EIT kvaliteedimärgi loomise
kaudu kraadiõppes. See mõjutab positiivselt piiriülest haridust ja parandab
juurdepääsu soovitud kursustele.
Tänu
teadmis- ja innovaatikakogukondade multidistsiplinaarsele ja valdkondadeülesele
tegevusele haakuvad EIT eelisvaldkondade harud loodetavasti EITga. EIT-l on
tõenäoliselt märkimisväärne territoriaalne mõju. Piirkonnad, kus tegutsevad
ühendkeskused, võivad saada kasu tegevuse koondumisest tulenevatest
majanduslikest eelistest ja positiivsetest välismõjudest. Need võimalused
kasvavad veelgi, kui teadmis- ja innovaatikakogukondade piirkondlike partnerite
ning piirkondlike innovatsioonistrateegiate kavandamise ja elluviimisega
tegelevate asutuste ja organisatsioonide vahel seatakse sisse tihe koostöö.
Üksikasjalikumat
teavet sisaldab käesolevale seadusandlikule ettepanekule lisatud komisjoni
talituste töödokument, mis käsitleb EIT mõju hindamist (mõjuhinnang).
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
EIT erieesmärkide saavutamise hindamiseks on
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses XXX, millega luuakse Horisont 2020,
esitatud teatavate näitajate kogum. Lisaks nimetatud näitajatele hinnatakse EIT
tegevusalaste eesmärkide saavutamist alljärgnevate näitajate alusel.
 Moodustada teadmiste kolmnurk (teadus, innovatsioon ja haridus), mis looks majanduslikku ja sotsiaalset väärtust ning võimaldaks lõigata kasu tihedamast koostööst. Tugevdada ELi olemasolevaid ja potentsiaalseid pädevuskeskusi teaduse, innovatsiooni ja hariduse valdkonnas, et luua ülemaailmselt konkurentsivõimelisi tegevuskeskusi, mis oleks oma saavutuste poolest ülemaailmselt tuntud. Kasutada ära ELi teadusvaldkonna tugevate külgede seni alakasutatud potentsiaal, et tekitada suuremat tulu kauba- ja tööjõuturgudel. || –               540 organisatsiooni ülikoolide, ettevõtete ja teadusasutuste seast, mis teevad lõimitud teadmis- ja innovaatikakogukondades tihedat koostööd –               80 täiendava organisatsiooni ühinemine juba tegutsevate teadmis- ja innovaatikakogukondadega –               9 lepingut teadmis- ja innovaatikakogukondades intellektuaalomandi haldamise ja kasutamise kohta –               lisaks EIT rahastamisallikatele on kogutud 8,890 miljardit eurot, mis moodustab 75 % teadmis- ja innovaatikakogukondade kogueelarve rahastamiseks vajalikest vahenditest (avaliku ja erasektori vahendite võimendav mõju);
 Muuta kraadiõpe ligitõmbavamaks ja ettevõtlusvajadustega kooskõlastatumaks, et meelitada ELi oskusteavet, seda arendada ja säilitada. || –               25 ettevõtluse õppekava väljatöötamine –               85 haridus- ja koolitusmooduli organiseerimine, sealhulgas EIT kvaliteedimärgiga kraadid
 Arendada tõhusaid koostöösidemeid pädevuskeskuste vahel, et tekitada kriitiline mass innovatsiooni ja hariduse arendamiseks tipptasemel. || –               3 täismahus tegutsevat, 3 arendusfaasis olevat ja 3 käivitus- ja arendusfaasis olevat teadmis- ja innovaatikakogukonda –               45 teadmis- ja innovaatikakogukondade ühendkeskuse loomine, kus koostööd tehakse kohapeal
 Edendada uuenduslike toodete ja protsesside väljatöötamist valdkondades, kus turutõrgete tõttu ei ole toodete ja teenuste pakkumine optimaalne. || –               600 teadmis- ja innovaatikakogukondades tegutsevate üliõpilaste, teadlaste ja õppejõudude loodud idu- ja hargettevõtet –               6000 teadmis- ja innovaatikakogukondades tegutsevate üliõpilaste, teadlaste ja õppejõudude väljatöötatud uuendust olemasolevate ettevõtete jaoks –               3000 litsentsi ja nõustamisteenust
 Tugevdada ettevõtlusvõimekust kogu ELis, et luua uusi tegevusalasid ning tagada teadus- ja haridusväljundite potentsiaalse väärtuse suurem realiseerimine. || –          10 000 üliõpilast EIT magistriõppes; –               10 000 üliõpilast EIT doktoriõppes; –               20 000 üliõpilast ja õppejõudu ettevõtluskursustel, mille läbimisel akadeemilist kraadi ei anta; –               100 % kraadiõppes osalevatest üliõpilastest on liikunud kas geograafiliselt või haridusasutuste ja ettevõtete vahel; –               25 % õppejõududest on liikunud rahvusvaheliselt või haridusasutuste ja ettevõtete vahel; –               vähemalt 25 % üliõpilastest ja õppejõududest tuleks rahvusvaheliselt tööle värvata.
 Vähendada innovatsioonivõimekuse alast ebavõrdsust ELis, arendades ja jagades teadmisi uuendustegevuse ja juhtimise uute mudelite kasulikkuse kohta. || –               600 organisatsiooni, mis ei osale teadmis- ja innovaatikakogukondades, saavad kasu EIT teavitustegevusest –               40 parimaid tavasid tutvustava ürituse korraldamine EIT / teadmis- ja innovaatikakogukondade poolt –               2500 inimest saavad kasu teadmis- ja innovaatikakogukondade parimatest tavadest stipendiumisüsteemide kaudu
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
–
Tugevdada kolme olemasolevat teadmis- ja
innovaatikakogukonda[9], edendades nende kasvu, mõju ja jätkusuutlikkust.
–
Liikuda järk-järgult uute teadmis- ja
innovaatikakogukondade loomise suunas, tagades nende
valimise ja töö. Kavas on suurendada teadmis- ja innovaatikakogukondade arvu
kolme uue teadmis- ja innovaatikakogukonna võrra 2014. aastal ja veel
kolme võrra 2018. aastal.
–
Suurendada EIT mõju teadmiste jagamise,
levitamis- ja tutvustustegevuse ning rahvusvahelise haarde kaudu. Tuginedes tipptasemel teadmis- ja innovaatikakogukondade kogemustele,
tagab EIT sihipäraste teavitusmeetmete ja teadmiste jagamise kaudu, et neid
kogemusi kasutatakse ka väljaspool teadmis- ja innovaatikakogukondi, ning
edendab seega viljakat vastastikku õppimise protsessi ja uute innovatsioonimudelite
kiiremat kasutuselevõtmist kogu Euroopa Liidus ja kõigis liikmesriikides.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
EIT ühendab vahetult kogu innovatsioonitsükli alates
hariduse andmisest ja teadmiste loomisest kuni uudsete tegevuspõhimõtete kasutuselevõtmiseni
uutes ja olemasolevates äriühingutes. EIT tööpõhimõtted sisaldavad mitmeid
aspekte, mis loovad tõelist ELi tasandi lisaväärtust.
·
Killustatuse vähendamine pikaajaliselt tegutsevate lõimitud partnerluste abil ja kriitilise
massi saavutamine sellise koostöö Euroopa mõõtme kaudu. Olemasolevatele
koostööalgatustele tuginedes viib EIT valitud partnerlused teadmis- ja
innovaatikakogukondades püsivamale ja strateegilisemale tasandile. Teadmis- ja
innovaatikakogukonnad võimaldavad maailma tasemel partneritel koonduda uutesse
struktuuridesse, optimeerida olemasolevaid ressursse, kasutada uusi
ärivõimalusi uute väärtusahelate kaudu, võttes ette riskantsemaid ja
laialdasemaid tegevusi. Pealegi, kuigi ELi liikmesriikides tegutseb
märkimisväärne hulk pädevuskeskusi, ei saavuta need eraldi sageli kriitilist
massi, mis on vajalik ülemaailmses konkurentsis püsimiseks. Teadmis- ja
innovaatikakogukondade ühendkeskused pakuvad tugevatele kohaliku tasandi
üksustele võimalust teha tihedat koostööd teiste tipptegijatega teadmis- ja
innovaatikakogukonna üldises strateegilises raamistikus, võimaldades neil nii
tegutseda ja tunnustust leida ülemaailmsel tasandil.
·
Haridusse, teadustegevusse ja innovatsiooni
tehtavate investeeringute mõju suurendamine ning innovatsiooni juhtimise uute
viiside katsetamine. EIT toimib katalüsaatorina, andes
lisaväärtust olemasolevale teadusbaasile, kuna kiirendab tehnoloogiate ja
teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmist ja kasutamist. Uuendustegevus aitab
omakorda ühtlustada ja võimendada investeeringuid teadustegevusse ning viia
haridus ja koolitus rohkem kooskõlla ettevõtete vajadustega. Nii on võimalik
tekitada positiivset vastastikust mõju hõlmav protsess. Selleks on EIT-le antud
piisavalt paindlikud tegutsemisvõimalused, katsetamaks uusi
innovatsioonimudeleid, mis võimaldavad kasutada erinevaid meetodeid teadmis- ja
innovaatikakogukondade juhtimisel ja rahastamisel ning kiiresti kohaneda, et
kasutada ära vastavates valdkondades esile kerkivaid uusi võimalusi.
·
Andekate inimeste piiriülese tegevuse
soodustamine ja ettevõtluse edendamine teadmiste kolmnurga juurutamise kaudu. EIT soodustab inimestest lähtuvat innovatsiooni ning seab üliõpilased,
teadlased ja ettevõtjad oma tegevuse keskmesse. EIT pakub uusi
karjäärivõimalusi kõrgkoolide ja erasektori vahel ning kutsealase arengu
uuenduslikke skeeme. Uuenduslike teadmis- ja innovaatikakogukondade magistri-
ja doktoriõppe programmidele EIT märgi lisamine aitab luua rahvusvaheliselt
tunnustatud tippteadmiste kvaliteedimärki, mis aitab ligi meelitada talente
Euroopast ja mujalt maailmast. Ettevõtlust viib edasi parimal tasemel
üliõpilaste uus põlvkond, kellel on vajalikud teadmised ja hoiakud, et muuta
ideed uuteks ärivõimalusteks, aidates seeläbi kaasa teadmiste tulemuslikule
kasutamisele ja ettevõtete investeerimistulu rakendamisele.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
EIT on edukalt läbinud esimese tegutsemisetapi, mis
oli pühendatud instituudi otsustus- ja täitevorganite (juhatuse ja peakorteri)
ning tegevusüksuste ehk teadmis- ja innovaatikakogukondade loomisele.
Lisateavet leiate dokumendist: „Ettepanek: Euroopa
Parlamendi ja nõukogu otsus EIT strateegilise innovatsioonikava kohta”.
Rahalises mõttes saadi teadmis- ja
innovaatikakogukondade loomise esimeses etapis ennekõike alljärgnevad
õppetunnid.
·
EIT rahastamismudel, mille aluseks on olemasolevate
tipporganisatsioonide ühised tugevad küljed ja ressursid ning EIT rahastamine,
mis toimib katalüsaatorina, võimendades ja koondades täiendavaid rahalisi
vahendeid mitmesugustelt avaliku ja erasektori partneritelt, näib olevat sobiv.
Seega on EIT rahastamine ette nähtud ainult teadmis- ja innovaatikakogukondade
väärtust lisavatele tegevustele, eelkõige haridus-, ettevõtlus- ja ettevõtete
asutamise projektidele, mis täiendavad investeeringuid väljakujunenud
tegevustesse (nt olemasolevatesse teadusprojektidesse).
·
Teadmis- ja innovaatikakogukonnad läbivad eri
arenguetapid, mis erinevad eelarvemahu poolest. Nende rahastamisvajadus ja
rahaliste vahendite kasutamise võimekus on alguses, s.t käivitusetapis
suhteliselt piiratud, ent kasvavad järgnevatel aastatel märkimisväärselt.
Teadmis- ja innovaatikakogukonna 15-aastane tegutsemisperiood sisaldab järgmisi
etappe:
–
kaheaastane käivitusetapp, mil teadmis- ja
innovaatikakogukond moodustatakse, luuakse vajalikud finants- ja õiguslikud
struktuurid ning palgatakse tuumiktöötajad. Sel perioodil katab EIT rahaline
toetus keskmiselt 35 % teadmis- ja innovaatikakogukonna eelarvest,
moodustades 28 miljonit eurot;
–
kolmeaastane arendusetapp, mil eeldatakse, et
teadmis- ja innovaatikakogukond on juba loodud ja hakanud oma põhitegevust ellu
viima, ent laiendab veel aktiivselt oma haaret ja suurendab partnerite arvu.
Sel perioodil katab EIT rahaline toetus keskmiselt 26 % teadmis- ja
innovaatikakogukonna eelarvest, moodustades 154,7 miljonit eurot;
–
kuueaastane täismahus tegutsemise etapp, mil
teadmis- ja innovaatikakogukonnal on stabiilne struktuur ja selgelt määratletud
tegevusulatus. Sel perioodil katab EIT rahaline toetus keskmiselt 25 %
teadmis- ja innovaatikakogukonna eelarvest, moodustades 475,5 miljonit eurot;
–
neljaaastane jätkusuutlikkuse saavutamise etapp,
mil teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevus sarnaneb täismahus tegutsemise
etapi tegevusele, kuid EIT rahaline toetus väheneb järk-järgult ning teadmis-
ja innovaatikakogukond peab leidma teisi tuluallikaid. Sel perioodil katab EIT
rahaline toetus keskmiselt 22 % teadmis- ja innovaatikakogukonna
eelarvest, moodustades 258,5 miljonit eurot.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Teadusuuringute, uuendustegevuse ja hariduse
vahelisi seoseid võetakse ELi algatustes ja programmides üha enam arvesse.
Vastastikku tugevdavatel meetmetel on suur potentsiaal, ning programmiga Horisont 2020
esitatud strateegiline raamistik tagab sellise koostoime veelgi parema
juurutamise.
EIT aitab olulisel määral kaasa programmis
Horisont 2020 seatud eesmärkide saavutamisele, eelkõige käsitledes
ühiskondlikke probleeme viisil, mis täiendab teisi algatusi kõnealustes
valdkondades. Seeläbi annab EIT märkimisväärse panuse raamtingimuste
edendamisse, mis on vajalikud ELi teadustegevuse uuenduspotentsiaali
realiseerimiseks ja Euroopa teadusruumi lõpuleviimise edendamiseks.
Ka toob EIT tervikliku haridusmõõtme ELi teadus- ja
innovatsioonipoliitikasse. Uuendusliku ettevõtlushariduse kaudu etendab EIT
tähtsat ühendavat rolli teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi ning
hariduspoliitika ja -programmide vahel ning tagab pidevuse ja pikemaajalise
institutsioonilise pühendumuse, mis on vajalik kõrghariduses
jätkusuutlike muudatuste tegemiseks.
Lisaks on võimalik kutsuda esile vastastikku
tugevdav koostoime Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikaga, käsitledes
seoseid uuendustegevuse kohalike ja ülemaailmsete aspektide vahel.
Ühendkeskused tagavad piiriülese koostöö teadmis- ja innovaatikakogukondade
võrgustikes ja väljaspool ning neil on hea võimalus tugineda mitmesugustele
vastavate piirkondade rahastamisskeemidele.
Kuigi koostoimevõimalused on erinevad, sõltudes
teadmis- ja innovaatikakogukondade temaatilistest valdkondadest, näivad mitu
ELi tasandi algatust ja programmi eriti hästi soodustavat koostööst ja
kooskõlastamisest kasu saamist.
Ühise programmitöö algatused kui peamine vahend teadustegevuse killustatuse vähendamiseks peaksid
andma teadmis- ja innovaatikakogukondade üleeuroopalise teadusbaasi tuuma.
Teadmis- ja innovaatikakogukonnad omakorda võivad kiirendada ja edendada ühise
programmitöö algatuste tulemusena koondatud tipptasemel teadustöö tulemuste
kasutuselevõtmist, vähendades nii uuendustegevuse killustatust. Ühised
tehnoloogiaalgatused ning hiljuti ellu kutsutud avaliku ja erasektori
partnerlus loovad aluse suuremahulise tööstusliku teadustegevuse
edendamiseks ja edendavad peamiste tehnoloogiaharude arengut. Teadmis- ja
innovaatikakogukonnad võivad aidata ergutada selliste suurte investeeringute
tegemist teadustegevusse eesmärgiga edendada tehnoloogiasiiret ja
teadussaavutuste kasutamist äris ning ettevõtlike tippspetsialistide kaudu
arendada olemasolevates ettevõtetes uusi tegevusalasid. Teadmiste kolmnurgal
põhineva lähenemisviisi kaudu täiendab EIT Euroopa teadusnõukogu
investeeringuid maailmatasemel eesliiniteadusesse, käsitledes kogu
innovatsiooniahelat alates ideest kuni rakendamise ja kasutamiseni, ning pakub Marie
Curie’ programmis osalevatele teadlastele ja programmis „Erasmus kõigile”
osalevatele tudengitele lisavõimalusi uuendustegevuses ja ettevõtluses
osalemiseks.
Tulevased Euroopa innovatsioonipartnerlused
tagavad üldise raamistiku, hõlbustamaks kooskõla ja koostoimet olemasoleva
pakkumisele ja nõudlusele suunatud teadustegevuse ning innovatsioonivahendite
ja -poliitika vahel. Mis puudutab koostoimet Euroopa
innovatsioonipartnerlustega, siis tänu teadmis- ja innovaatikakogukondade
hajutatusele moodustub erialainimeste struktureeritud võrgustik, millel on
vajalik pädevus, et teha kindlaks raamtingimused ja parimad tavad seoses
poliitiliste, seadusandlike ja standardimisküsimustega, mis mõjutavad
konkreetset sektorit või probleemi.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku
1.1.2014–31.12.2020
–
     Finantsmõju avaldub ajavahemikul
1.1.2014–31.12.2022
–
¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[10]
Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
X       Kaudne tsentraliseeritud eelarve
täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
X  Euroopa Liidu asutatud asutustele[11]
–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine
koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
2.           HALDUSMEETMED
Lihtsustamine ja paindlikkus on EIT edukuse tagamisel
ja äriringkondade kaasamisel väga oluline. Pärast esimest tegutsemisetappi on
selge, et EIT ei ole lihtsustamise suurendamiseks oma paindlikkust täiel määral
kasutanud.
Vastutustundlikult ja aruandluse teel läbi
viidav lihtsustamine on EIT-le hädavajalik, et saavutada mõjusad tulemused ja
edendada läbimurdeid uuendustegevuses. EIT käsitab lihtsustamist instituudi
tegevuses kinnistunud paindliku protsessina ning teadmis- ja
innovaatikakogukondade toetamise lahutamatu osana. Seepärast seab EIT eesmärgiks
kohandada, parandada ja ratsionaliseerida oma sisemisi protsesse ning pidevalt
püüelda lihtsamate tegutsemisviiside suunas, mis võivad aidata teadmis- ja
innovaatikakogukondadel tulla toime uute esilekerkivate vajadustega ja
suurendada nende mõju.
Tegevuse lihtsustamine
Teadmis- ja innovaatikakogukondade katsetuste
ja kogemuste põhjal viib EIT peamistes valdkondades ellu lihtsustamiskava,
mis hõlmab edusammude hindamise võrdlusaluseid, ning annab komisjonile kava
rakendamisest aru kolmeaastase tööprogrammi kaudu.
Komisjon jälgib hoolikalt EIT suutlikkust
töötada välja võimalikult lihtsad kokkulepped ja põhimõtted teadmis- ja
innovaatikakogukondade tegevuse rahastamiseks ja haldamiseks, lähtudes EIT enda
lihtsustamiskavast.
Finantsalane lihtsustamine
Kuna EIT üks eesmärke on soodustada erasektori
osalemist, peavad EIT finantseeskirjad,[12] mis põhinevad
raamfinantsmäärusel ja komisjoni lubatud kindlatel eranditel, kajastama EIT
eesmärke ja vajadust piisava tegevusalase paindlikkuse järele, et EIT köidaks
oma partnereid äri- ning teadus- ja haridusringkondadest.
Teisest küljest, nagu programmi
Horisont 2020 osalemis- ja teabeedastuseeskirjade sätestamise määruse artiklis 1
ette nähtud, tuleks selles määruses sätestatud eeskirjadest või määruses (EL)
nr XX/2012 (finantsmäärus) sätestatud eeskirjadest lahknevates eeskirjades
võtta vajaduse korral, arvesse EIT määruse sätteid ja EIT konkreetseid vajadusi
(s.t konkursikutse asemel kutse uute teadmis- ja innovaatikakogukondade
valimiseks ja nimetamiseks).
Lihtsustamise eesmärgi saavutamiseks
rakendatakse toetuste haldamisel mitut meedet kooskõlas programmi
Horisont 2020 alusel kavandatud rahastamiseeskirjade lihtsustamisega. Seda
tehakse alljärgneva kaudu:
·
tegelike otseste kulude lihtsustatud hüvitamine, sh
teadmis- ja innovaatikakogukondade tavapärase raamatupidamise ulatuslikum
aktsepteerimine ning teatavate maksude ja tasude abikõlblikkus;
·
võimalus kasutada personali ühikukulusid (keskmine
tööjõukulu) nende teadmis- ja innovaatikakogukondade puhul, kus see on tavapärane
arvestusmeetod, ning nende VKEde omanike puhul, kes ei saa palka;
·
ajaarvestuse lihtsustamine, nähes ette selged ja
lihtsad miinimumtingimused ja eelkõige kaotades ajaarvestuse kohustuse nende
töötajate puhul, kes töötavad ELi projektiga täistööajaga / rohkem kui poole
kohaga;
·
üks ühtne hüvitamismäär kõikide teadmis- ja
innovaatikakogukondade puhul;
·
üks ühtne ja kindel määr, mida üldjuhul kohaldatakse
kaudsete kulude hüvitamisel;
·
ühikukulude ja kindlate määrade süsteem
stipendiumite puhul;
·
punktis 2.2.2 kirjeldatud kontrollistrateegia,
mille abil saavutatakse tasakaal usaldamise ja kontrollimise vahel, vähendab
veelgi teadmis- ja innovaatikakogukondade halduskoormust;
·
vastavalt programmi Horisont 2020 alusel
kavandatavatele osalemiseeskirjadele võib teadmis- ja innovaatikakogukondadele
kolmandate isikute antud mitterahalise toetuse väärtus olla abikõlblik; see on
oluline muudatus võrreldes kehtivate abikõlblikkuseeskirjadega.
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjade kehtestamisel
peetakse silmas tõhusust ja kulutasuvust ning lähtutakse saadud kogemustest.
Aluseks võetakse kõikehõlmav, ajakohane ja ühtlustatud strateegia ning
tähelepanu keskmes on eelkõige väljundid, tulemused ja mõju (vt käesoleva
dokumendi punkt 1.4.4).
JÄRELEVALVE
Komisjon on suurendanud jõupingutusi, mille eesmärk
on toetada EITd usaldusväärse ja tugeva ning tulemustele orienteeritud
järelevalvesüsteemi loomisel. Järelevalvesüsteem peaks arvestama EIT sõltumatust
ning teadmis- ja innovaatikakogukondade ja nende lepinguliste suhete
autonoomiat. Samal ajal peaks järelevalvesüsteem tagama EIT täieliku
aruandluskohustuse ja teadmis- ja innovaatikakogukondade täieliku paindlikkuse
äriplaanide elluviimisel. Komisjon teeb saavutatud edusammude mõõtmisel EITga
koostööd.
EIT järelevalve korraldatakse neljakihiliselt, nagu
on alljärgnevalt kirjeldatud.
1. Teadmis- ja innovaatikakogukonna järelevalve
selle äriplaanis kehtestatud individuaalsete eesmärkide ja võtmenäitajate alusel.
Teadmis- ja innovaatikakogukondadele antakse üsna palju vabadust (alt-üles
lähenemine) oma strateegiate ja sisemise korralduse määratlemisel, tegevuse
määratlemisel ja vajaminevate ressursside kasutuselevõtmisel.
2. EIT järelevalve kõigi teadmis- ja
innovaatikakogukondade üle, milles keskendutakse reale EIT strateegilistele
eesmärkidele, mis on kindlaks määratud EIT tulemustabelis ja hõlmavad kõigi
teadmis- ja innovaatikakogukondade ühiseid näitajaid. Tulemustabelis keskendutakse
eelkõige teadmis- ja innovaatikakogukondade saavutustele, väljunditele ning
majanduslikule ja ühiskondlikule mõjule. EIT tulemustabeli alusel hinnatakse
teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevust konkreetsete eesmärkide
saavutamisel. Õigusliku aluse muutmisel tehtud ettepaneku kohaselt avaldab EIT
teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse rahastamise, järelevalve ja
hindamise kriteeriumid ja korra enne uute konkursikutsete avaldamist.
3. EIT enda tegevuse järelevalve, mis hõlmab
kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid keskpikas perspektiivis. Nii
hinnatakse näiteks EIT tegevuse tulemuslikkust teadmis- ja
innovaatikakogukondade toetamisel, teavitustegevuse aktiivsust ja ulatust (häid
tavasid tutvustavate ürituste arv), tulemuste levitamist ja rahvusvahelist
tegevust ning EIT mõju Euroopa laiemale innovatsiooni-, teadus- ja
hariduspoliitikale (näiteks teiste algatuste puhul EIT katsetatud mudelite
kasutuselevõtmise osatähtsus).
4. EIT kui ELi innovatsiooniinstituudi
järelevalve programmi Horisont 2020 alusel, mida teeb komisjon
vastavalt EIT määruse sätetele ning programmi Horisont 2020 käsitleva
Euroopa Parlamendi ja nõukogu XXX määruse XXX artiklites 25 ja 26
kirjeldatule. Hindamised on kavandatud 2016. aastaks (ainult EIT),
2017. aastaks (EIT vahehindamine programmi Horisont 2020 raames) ja
2023. aastaks (EIT järelhindamine programmi Horisont 2020 raames).
Lisaks tehakse ettepanek, et komisjon võiks igal ajal viia läbi täiendavaid
hindamisi strateegilise tähtsusega teemade kohta. EIT kavandatud tegevuste
koostoime teiste ELi programmidega tuleks tagada EIT kolmeaastase tööprogrammi
hindamisega komisjoni poolt.
ARUANDLUS
Kuna EIT on Euroopa Liidu asutus, mis saab toetust
Euroopa Liidu eelarvest, käsitatakse instituuti finantsjuhtimise ja -kontrolli
seisukohast sarnaselt teiste asutamislepingu alusel loodud asutustega, mida
tavapäraselt nimetatakse Euroopa Liidu ametiteks. See tähendab, et EIT suhtes
kohaldatakse eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel XX/YY/201Z. aastal sõlmitud
institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti [17]. Järelevalvesüsteemi
rakendamisega seotud aruandlus toimub alljärgnevalt.
·
EIT kolmeaastases tööprogrammis määratakse
strateegiliste eesmärkide raames kindlaks asjakohased prioriteedid ja sihid EIT
järgmise aasta (n+1) kohta. Enne kolmeaastase tööprogrammi lõplikku
vastuvõtmist tuleks prioriteetide ja sihtide teemal konsulteerida teadmis- ja
innovaatikakogukondadega, et kaasata need täiel määral teadmis- ja
innovaatikakogukondade asjaomastesse aastastesse äriplaanidesse.
·
Eelnevat aastat (n-1) käsitlevas iga-aastases
tegevusaruandes esitatakse aasta n-1 järelevalvetulemused ning kirjeldatakse,
kuidas ja mil määral on eesmärgid saavutatud. Iga-aastases tegevusaruandes
tuleks arvesse võtta teadmis- ja innovaatikakogukondade kulu- ja
tegevusaruandeid eelneva tegevusaasta (n-1) kohta.
Teadmis- ja innovaatikakogukondade aruandluse tingimused on sätestatud partnerluste raamlepingus ja iga-aastastes
toetuslepingutes (tegevus- ja kuluaruandlus). Et suurendada tõhusust ja
kulutasuvust ning lähtudes EIT kogemustest seoses iga-aastaste toetuslepingute
rakendamisega teadmis- ja innovaatikakogukondade poolt, tehakse toetuste
haldamisel mitmeid lihtsustusi, mille peamine eesmärk on vähendada teadmis- ja
innovaatikakogukondade halduskoormust ja parandada kogutavate andmete
kvaliteeti. Lisaks, nagu eespool selgitatud, kasutatakse tulemustabeli kaudu
kõigi teadmis- ja innovaatikakogukondade puhul ühiseid näitajaid, mille puhul
vaadeldakse eelkõige kõigi teadmis- ja innovaatikakogukondade saavutusi,
väljundeid ning majanduslikku ja ühiskondlikku mõju.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.     Tuvastatud ohud
Võttes arvesse selget vajadust hallata Euroopa
eelarvet tõhusalt ja tulemuslikult ning et vältida pettust ja raiskamist, loob
EIT eelarve täitmisel sisekontrollisüsteemi, mis annab piisava kindluse, et
veamäär on mitmeaastase kuluperioodi jooksul vahemikus 2–5 % ja ideaaljuhul
umbes 3,5 %, nagu on kavandatud määruses, millega sätestatakse programmi Horisont 2020
osalemis- ja teabeedastuseeskirjad ning mis võetakse sisekontrollisüsteemi ja
auditistrateegia väljatöötamisel aluseks.
Lisaks põhineb sisekontrolliraamistik: komisjoni
sisekontrollistandardite rakendamisel, EIT enda menetlustel, teadmis- ja innovaatikakogukondade
EIT rahastatud kõikidel deklareeritud kulude eelkontrollil,
auditeerimistõenditel, kulu deklareerimise metoodikate eelneval
sertifitseerimisel, taotluste valimil põhinevatel järelaudititel, projektide
tulemustel ja välishindamisel.
Eelarvevahendite käsutaja on vastavalt EIT
finantseeskirjade artikli 38 lõikele 4 kehtestanud EIT ülesannete
täitmiseks sobiliku organisatsioonilise struktuuri ning sisemise juhtimis- ja
kontrollisüsteemi ja -menetlused, lähtudes komisjoni poolt oma talituste jaoks
kehtestatud samaväärsetest standarditest ning võttes asjakohaselt arvesse
juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud riske.
Riske kontrollitakse igal aastal, et maandada kogu
EIT tegevuse elluviimisega seotud riskid. Sellega seoses peaks EIT
sisekontrolliraamistiku loomisel võtma arvesse ellu viidava tegevusega seotud
riske, kogumi eripära ja abisaajate kordumist (tegelikult kolme teadmis- ja
innovaatikakogukonda), toetuste sagedust (iga-aastased) ja tehingute mahtu (vt
punkt 1.5.3 teadmis- ja innovaatikakogukonna 15-aastase tegutsemisperioodi ja
eri arenguetappide kohta) ning rahastamise kattuvuse vältimist.
Kuna esimesed iga-aastased toetused anti teadmis- ja
innovaatikakogukondadele 2010. aastal, ei ole EIT-l veel teavet veamäärade
kohta. Kehtivate toetuslepingute rakendamise käigus on aga kindlaks tehtud
alljärgnevad riskiliigid:
–
eeskirjade keerukusest tulenevad vead;
–
eeskirjade tõlgendamisest tulenevad vead;
–
abikõlblikkuseeskirjade järgimine;
–
tõendavate dokumentide esitamine;
–
vead kaudsete kulude arvutamisel.
Eespool kirjeldatud lihtsustamismeetmed aitavad
kaasa ka veamäärade vähendamisele.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetodid
Nagu on kirjeldatud programmi Horisont 2020
käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu XXX määruse XXX artiklis 23, peab
EIT loodav kontrollisüsteem andma piisava kindluse tegevuse tulemuslikkuse ja
tõhususega seotud riskide piisava juhtimise kohta, tehingute seaduslikkuse ja
korrektsuse tagamise kohta ning usaldamise ja kontrollimise vahelise tasakaalu
saavutamise kohta. Lisaks vähendab see veelgi teadmis- ja
innovaatikakogukondade halduskoormust.
EIT kasutatava kontrollisüsteemi raames rakendatav
auditistrateegia põhineb EIT kogueelarvega seotud kulutuste, eelkõige teadmis-
ja innovaatikakogukondadele antud iga-aastaste toetuste esindusliku valimi
finantsauditil. Seda esinduslikku valimit võib täiendada valik, mis põhineb
kulutustega seotud riskide hindamisel kõigi nõuete eelkontrolli käigus, ning
saadud kogemusi kasutatakse toetuste rakendamise riskianalüüsi kontrolliraamistiku
hindamisel. Kulude auditeerimine toimub ühtsel viisil ning säästlikkuse,
tulemuslikkuse ja tõhususe põhimõtteid järgides.
EIT on seoses oma sisekontrolliraamistikuga töötanud
välja kogu kulutsüklit toetavate sisekontrolliprotsesside rakendamise
üldstrateegia, sh järelevalvestruktuuri. Tippjuhtkond tagab üldstrateegia ning
standardimis- ja lihtsustamisalgatuse ja selle rakendamise ametliku
heakskiitmise juhatuse poolt.
EIT rakendatava standardimis- ja
lihtsustamisalgatuse aluseks on kolmetahuline lähenemisviis:
–
EIT standarditud planeerimine ja tööprogramm;
–
seos riskide haldamisega;
–
standardse töökorra väljatöötamine.
Standardne töökord hõlmab üksikasjalikke kirjalikke
juhiseid, mille eesmärk on saavutada kindla protsessi ühtne läbiviimine;
tavaliselt hõlmavad juhised enam kui üht EIT, üksuse, sektsiooni või
meeskondade ülesannet või valdkonda.
Lihtsustamise raames, mille puhul keskendutakse
tulemuslikkusele ning peetakse silmas eesmärki suurendada tõhusust ja
korrektsust ning vähendada võimalike vigade määra EIT tegevuses, mis on seotud
teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevusega, tehakse ettepanek kasutada
toetusi ühekordsete summade, kindlasummaliste maksete ja astmestikul põhinevate
ühikukulude vormis vastavalt teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse
olemusele, nagu on kavandatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu XXX määruses XXX
programmi Horisont 2020 kohta. Teadmis- ja innovaatikakogukondade ja eri
partnerite esitatavate auditeerimistõendite puhul, millega sõltumatud audiitorid
kinnitavad finantsaruannetes esitatud summade õiguspärasust ja nõuetekohasust,
seatakse künnis tasemel, mis on määratletud programmi Horisont 2020
osalemis- ja teabeedastuseeskirju käsitleva määruse artiklis 28. Samuti
kohaldatakse selle määruse kõiki muid sätteid, mis on seotud metoodika
sertifitseerimise ja sertifitseerivate audiitoritega.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
2.3.1      Täpsustage rakendatavad või
kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Nagu on kirjeldatud programmi Horisont 2020 käsitleva
Euroopa Parlamendi ja nõukogu XXX määruse XXX artiklis 24, peab EIT võtma
asjakohaseid meetmeid, et tagada liidu finantshuvide kaitse. Horisont 2020
raames esitatud projektitaotluste puhul on kontrollitud pettusteriski ja
hinnatud mõju. Üldiselt peaks kavandatavatel meetmetel, eriti suuremal
rõhuasetusel riskipõhisele auditile ning tugevdatud hindamisel ja
kontrollimisel, olema positiivne mõju pettustevastasele võitlusele.
EIT kavatseb võidelda pettuste vastu toetuste
haldamise protsessi ja muude elluviidavate tegevuste kõigis etappides. Kõigis
EIT vastuvõetud otsustes ja sõlmitud lepingutes tuleb selgesõnaliselt
sätestada, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja kontrollikoda võivad
kontrollida kõikide Euroopa Liidust rahalisi vahendeid saanud töövõtjate ja
alltöövõtjate dokumente kohapeal, sealhulgas lõplike abisaajate tööruumides,
vastavalt kohapealset kontrolli ja inspekteerimist käsitleva nõukogu
11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[13]
sätestatud menetlustele.
OLAFil on õigus viia EITs läbi sisejuurdlusi, ning
juhatus on sõlminud kokkuleppe, mille kohaselt EIT ühineb 25. mai 1999. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu
ja Euroopa Komisjoni vahel (mis käsitleb OLAFi sisejuurdlust)[14].
Samuti on EIT võtnud vastu otsuse, mis käsitleb
pettuste, korruptsiooni ja Euroopa Liidu huve kahjustava muu ebaseadusliku
tegevuse sisejuurdluse tingimusi.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku
rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Nr 15.02.2011 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) || Liigendatud/liigendamata ([15]) || EFTA riigid[16] || Kandidaatriigid[17] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || 15 02 11 01 „Juhtimisstruktuur” 2008–2013 || Liigendamata || JAH || EI || EI || EI
 1 || 15 02 11 02 „Teadmis- ja innovaatikakogukonnad ja muu tegevus” 2008–2013 || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
   || Liigendatud/liigendamata ([18]) || EFTA riigid[19] || Kandidaatriigid[20] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || 15 07 03 01 „Juhtimisstruktuur” 2014–2020 || Liigendamata || JAH || EI || EI || EI
   || 15 07 03 02 „Teadmis- ja innovaatikakogukonnad ja muu tegevus” 2014–2020 || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) – jooksvad
hinnad
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || 1 – EIT haldus- ja tegevuskulud
 EIT ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || Aasta 2022 || KOKKU 2014-2022
 Jaotis 1 - 15 07 03 01 „Juhtimisstruktuur” 2014–2020 || Kulukohustused || (1a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 ||   ||   || 54,998
 Maksed || (2a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 ||   ||   || 54,998
 Jaotis 2 - 15 07 03 01 „Juhtimisstruktuur” 2014–2020 || Kulukohustused || (1b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 ||   ||   || 14,017
 Maksed || (2b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 ||   ||   || 14,017
 Jaotis 3 - 15 07 03 02 „Teadmis- ja innovaatikakogukonnad ja muu tegevus” 2014–2020 || Kulukohustused || (1c) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || 497,460 || 554,832 || 599,777 ||   ||   || 3105,268
 Maksed || (2c) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 432,790 || 482,704 || 521,806 || 299,888 || 103,796 || 3105,267
 KOKKU assigneeringud EIT-le || Kulukohustused || =1a+1b+1c || 274,926 || 332,165 || 399,312 || 482,414 || 508,373 || 565,963 || 611,130 ||   ||   || 3174,283
 Maksed ||   =2a+2b+2c || 240,151 || 290,039 || 348,693 || 421,018 || 443,703 || 493,835 || 533,159 || 299,888 || 103,796 || 3174,283
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 1 || „Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi (EAC) kulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
jooksevhindades
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU 2014-2020
 Hariduse ja kultuuri peadirektoraat ||
  Personalikulud – ametikohtade loetelu – 15.01.05.01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507
  Personalikulud – ametikohtade loetelu – 15.01.05.02 || 0,145 || 0,148 || 0,151 || 0,154 || 0,157 || 0,161 || 0,164 || 1,081
  Muud halduskulud – 15.01.05.03 || 0,371 || 0,378 || 0,551 || 0,563 || 0,401 || 0,497 || 0,597 || 3,359
 Hariduse ja kultuuri peadirektoraat KOKKU ||   || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1 EAC assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
jooksevhindades
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018* || Aasta 2019* || Aasta 2020* || Aasta 2021 || Aasta 2022 || KOKKU 2014-2022
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 275,914 || 333,173 || 400,505 || 483,632 || 509,442 || 567,142 || 612,422 ||   ||   || 3 182,230
 Maksed || 241,139 || 291,047 || 349,887 || 422,236 || 444,772 || 495,014 || 534,451 || 299,888 || 103,796 || 3 182,230
* Aastateks 2018–2020 eraldatakse ühiskondlike
probleemide lahendamiseks ning progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia
eelarvetest proportsionaalselt veel 1689,006 miljoni euro suurune summa, mis on
soovituslik lähtesumma ja mille tingimuseks on programmi Horisont 2020 määruse
XX/XXX artikli 26 lõike 1 läbivaatamine.
3.2.2.     Hinnanguline mõju EIT tegevusassigneeringutele
–      ¨  Ettepanek/algatus
ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–      X  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Kulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma) jooksevhindades
 || Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU 2014 - 2020 ||
 || VÄLJUNDID ||
 || Väljundi liik[21] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK NR 1[22] Olemasolevate teadmis- ja innovaatikakogukondade tugevdamine ning nende kasvu ja mõju edendamine ||
 - Väljund || TIKid ||   || 3 || 256.89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 ||
 Erieesmärk nr 1 kokku || 3 || 256.89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 ||
 ERIEESMÄRK NR 2 – Järkjärguline liikumine uute teadmis- ja innovaatikakogukondade nimetamise suunas ||
 - Väljund || TIKid ||   ||   ||   || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 3 || 232.61 || 3 || 260.17 || 3 || 274.87 || 18 || 1 012,410 ||
 - Väljund || TIKid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3 || 27.57 || 3 || 87.87 || 3 || 144.31 || 9 || 259,750 ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 6 || 260.18 || 6 || 348.04 || 6 || 419.17 || 27 || 1 272,160 ||
 ERIEESMÄRK NR 3 – EIT mõju suurendamine teadmiste jagamise, levitamis- ja tutvustustegevuse ning rahvusvahelise tegutsemise kaudu ||
 - Väljund ||   ||   ||   || 10.61 ||   || 16.24 ||   || 22.08 ||   || 22.52 ||   || 22.97 ||   || 23.43 ||   || 23.90 ||   || 141.762   ||
 Erieesmärk nr 3 kokku ||   || 10.61 ||   || 16.24 ||   || 22.08 ||   || 22.52 ||   || 22.97 ||   || 23.43 ||   || 23.90 ||   || 141.762 ||
 KULUD KOKKU ||   || 267,50 ||   || 324,05 ||   || 389,38 ||   || 472,28 ||   || 497,465 ||   || 554,83 ||   || 599,78 ||   || 3 105,268 ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju EIT
inimressurssidega seotud haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma) jooksevhindades
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU 2014–2020
 Ametnikud (AD palgaastmed) EAC eelarverida: 15 01 05 01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507
 Ametnikud (AST palgaastmed) EAC eelarverida: 15 01 05 01 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Lepingulised töötajad EAC eelarverida: 15 01 05 02 || 0,068 || 0,069 || 0,071 || 0,072 || 0,074 || 0,075 || 0,076 || 0,505
 Lepingulised töötajad EIT eelarverida: 15 07 03 01 || 1,358 || 1,386 || 1,413 || 1,441 || 1,470 || 1,500 || 1,530 || 10,098
 Ajutised töötajad EAC eelarverida: 15 01 05 01 || 5,121 || 5,224 || 5,469 || 5,864 || 6,419 || 6,547 || 6,678 || 41,322
 Riikide lähetatud eksperdid EAC eelarverida: 15 01 05 02 || 0,077 || 0,079 || 0,081 || 0,082 || 0,084 || 0,086 || 0,087 || 0,576
 Riikide lähetatud eksperdid EIT eelarverida: 15 07 03 01 || 0,387 || 0,395 || 0,484 || 0,493 || 0,503 || 0,513 || 0,523 || 3,299
 Asukohaleping[23] || -1,560 || -1,560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -3,120
 KOKKU || 5,924 || 6,074 || 8,007 || 8,454 || 9,060 || 9,241 || 9,426 || 56,187
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X Ettepanek/algatus
hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
–
A) EIT ja hariduse ja kultuuri peadirektoraadi
personal
hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe
kohaga pärast koma)
 ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || XX 07 03 01 (komisjoni peakorter ja esindused) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 15 07 03 01 (delegatsioonid) EIT || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70 ||
 || 15 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[24] ||
 || 15 07 03 01 (üldvahenditest rahastatavad CA, INT, SNE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [25] || peakorteris[26] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 15 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 ||
 || 10 01 05 02(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 68,5 || 68,5 || 70,5 || 72,5 || 75,5 || 75,5 || 75,5 ||
Personalivajadused kaetakse haldavale
peadirektoraadile EAC juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud
vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet
juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri
raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad DG EAC || - EIT eelarve vastuvõtmisega seotud ülesanded, eelkõige: eelarve projekt, ümberpaigutamised; - EIT kolmeaastase tööprogrammi kohta komisjoni arvamuse koostamine; - EIT juhatuse koosolekutel viibiva komisjoni vaatleja seisukoha ettevalmistamine; - EIT juhatuse liikmete määramist käsitleva komisjoni otsuse ettevalmistamine; - kooskõlastamine ja kohandamine ELi teiste algatusega, eelkõige programmiga Horisont 2020; - komisjoni seisukoha ettevalmistamine seoses EIT sidusrühmade kohtumisega; - EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade ning komisjoni talituste iga-aastaste kohtumiste korraldamine; - uute teadmis- ja innovaatikakogukondade konkursikutsete ettevalmistamine; - EIT järelevalve ja hindamine; - EIT akadeemiliste kraadide ja Euroopa kõrgharidusruumiga seotud algatuste vahelise kooskõla tagamine.
 Koosseisuvälised töötajad DG EAC || - EIT kolmeaastase tööprogrammi kohta komisjoni arvamuse koostamisele kaasaaitamine; - ELi teiste algatusega, eelkõige programmiga Horisont 2020, kooskõlastamisele ja kohandamisele kaasaaitamine; - EIT sidusrühmade kohtumist käsitleva komisjoni seisukoha ettevalmistamisele kaasaaitamine; - EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade ning komisjoni talituste iga-aastaste kohtumiste korraldamisele kaasaaitamine; - uute teadmis- ja innovaatikakogukondade konkursikutsete ettevalmistamisele kaasaitamine; - EIT akadeemiliste kraadide ja Euroopa kõrgharidusruumiga seotud algatuste vahelise kooskõla tagamisele kaasaaitamine.
–
B) EIT personal
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad EITs
 Ajutised töötajad || AD || 27 || 27 || 28 || 29 || 32 || 32 || 32
 AST || 11 || 11 || 11 || 12 || 12 || 12 || 12
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad KOKKU ||   38 || 38 || 39 || 41 || 44 || 44 || 44
 Muu personal (täistööajale taandatud töötajad)
 Lepingulised töötajad ||   || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20
 Riikide lähetatud eksperdid ||   || 5 || 5 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 Muu personal kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EIT PERSONAL KOKKU ||   || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70
Ülesannete kirjeldus:
 Ajutised töötajad EIT || - EIT eelarve ja lihtsustamiskavaga seotud ülesanded; - uute teadmis- ja innovaatikakogukondade nimetamise ja valimise ettevalmistamine; - kooskõlastamine ja kohandamine ELi teiste algatusega, eelkõige programmiga Horisont 2020; - EIT sidusrühmade kohtumine; - EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vaheliste kohtumiste ja kuulamiste korraldamine; - olemasolevate teadmis- ja innovaatikakogukondade tugevdamine; - EIT järelevalve ja hindamine; - EIT mõju teadmiste jagamise, levitamis- ja tutvustustegevuse ning rahvusvahelise haarde kaudu.
 Koosseisuvälised töötajad EIT || - uute teadmis- ja innovaatikakogukondade nimetamise ja valimise ettevalmistamisele kaasaaitamine; - panus EIT ettevõtlus- ja hariduskavasse; - EIT sidusrühmade kohtumisele kaasaaitamine; - EIT akadeemiliste kraadide ja Euroopa kõrgharidusruumiga seotud algatuste vahelise kooskõla tagamisele kaasaaitamine.
Ametikohtade loetelus, mis on seotud praeguse
mitmeaastase finantsraamistikuga, nähti EIT-le kui uuele ametile kuni 2013. aastani
ette kokku 61 täistööajale taandatud töötajat (37 AT + 20 CA + 4 SNE). Hariduse
ja kultuuri peadirektoraat kui vastutav peadirektoraat jälgib hoolikalt
praeguse ametikohtade loetelu rakendamist EIT poolt.
Eelarve iga-aastase koostamise ajal taotleb
vastutav peadirektoraat eelarvepädevatelt institutsioonidelt vaid EIT
eesmärkide saavutamiseks vajaliku personali kinnitamist.
Samuti on oluline rõhutada ja tunnustada EIT
töökoormuse ja pädevuse olulist suurenemist seoses praeguse EIT määruse ja
strateegilise innovatsioonikava läbivaatamisega, aga ka EIT rakendatava uue
eelarve tähtsust.
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
X  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage
ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[27]
Selgitage vajalikku
toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist
–
X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Asukohaleping Ungari valitsusega || 1.560 || 1.560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3.120
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 1.560 || 1.560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3.120
* Asukohalepingu kohaselt tasub Ungari
valitsus EIT ruumide üüritasu 20 aasta jooksul (2011–2030) ja 20 töötaja
palgakulud 5 aasta jooksul (2011–2015); kokku on rahaline osalus 1,560 miljonit
eurot aastas.
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
X  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[28]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
[1]               ELT C , , lk .
[2]               ELT C , , lk .
[3]               http://ec.europa.eu/education/eit/eit-consultation_en.htm.
[4]               ELT C , , lk .
[5]               ELT C , , lk .
[6]               ELT C , , lk .
[7]               ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[8]               Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a
või b.
[9]               2009. aastal nimetas EIT kolm teadmis- ja
innovaatikakogukonda järgmistes valdkondades: kliimamuutusega kohanemine ja
kliimamuutuse leevendamine (Climate); tuleviku info- ja
kommunikatsiooniühiskond (ICTLabs); ja säästev energia (InnoEnergy).
[10]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[12]             Komisjoni otsus K(2009) 2661, 3. märts 2009, millega
antakse nõusolek Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi taotletud
eranditeks määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta
asutustele, millele viidatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
artiklis 185 .
[13]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[14]             EIT juhatuse 20. veebruari 2009. aasta otsus.
[15]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[16]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[17]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[18]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[19]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[20]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[21]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jne).
[22]             Punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkide „Erieesmärk/eesmärgid”
kohaselt
[23]             Asukohalepingu kohaselt tasub Ungari valitsus 20
lepingulise töötaja palgakulud viie aasta jooksul (2011–2015); kokku on
rahaline osalus 1,560 miljonit eurot aastas.
[24]             CA – lepingulised töötajad; INT = renditööjõud
(„Intérimaire”); JED = „Jeune Expert en Délégation” (noored eksperdid
delegatsioonides), LA=kohalikud töötajad, SNE= riikide lähetatud eksperdid;
[25]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).
[26]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[27]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24.
[28]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.