				|

		52011PC0862

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta /* KOM/2011/0862 lõplik - 2011/0418 (COD) */

			   	SELETUSKIRI

1.
ETTEPANEKU TAUST

Käesoleva ettepaneku põhieesmärk on toetada
sotsiaalettevõtete turgu, parandades nende ettevõtetele suunatud
investeerimisfondide vahendite kaasamise tulemuslikkust.
Sotsiaalettevõtted[1] on Euroopa Liidus arenev
sektor. Sotsiaalettevõtted on ettevõtted, mille esmane eesmärk on avaldada
pigem sotsiaalset mõju, kui toota osanikele või teistele sidusrühmadele
kasumit. Sotsiaalse mõju saavutamiseks püüab sotsiaalettevõte toetuda
ärivõtetele, kaasa arvatud ettevõtluse rahastamisele. Kuigi sektor on uus,
iseloomustab seda kiire kasv. Global Enterprise Monitor’i 2009. aasta
raporti kohaselt töötas 3–7,5 % valimikus olnud ELi liikmesriikide
tööjõust mitmesugustes eri liiki sotsiaalettevõtetes.
Sotsiaalettevõtted on peaaegu eranditult väikesed
ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Sotsiaalettevõtete sotsiaalne missioon
on seotud keskendumisega jätkusuutlikule või kaasavale arengule ning ELi
ühiskonna sotsiaalsete probleemide lahendamisele: see tähendab, et
investeerimine sotsiaalettevõtetesse avaldab tõenäoliselt suuremat positiivset
ühiskondlikku mõju kui investeerimine VKEdesse üldiselt. Kui võtta arvesse, et
mõnes hinnangus, näiteks J. P. Morgani koostatud arvamuses, usutakse,
et sotsiaalinvesteeringud võiksid kiiresti kasvada 100 miljardit eurot
ületavaks turuks, siis rõhutab see areneva sektori potentsiaali[2].
Sektori jätkuva kasvu ja edukuse tagamine
annaks seetõttu väärtusliku panuse Euroopa 2020. aasta strateegia
eesmärkide saavutamisse.
Sotsiaalettevõtted saavad märkimisväärse osa oma
rahalistest vahenditest toetustena kas sihtasutustelt, üksikisikutelt või
avalikult sektorilt. Äriettevõtetena sõltub nende jätkusuutlik areng aga
toetumisest suuremale hulgale investeeringutele ja rahastamisallikatele.
Sellega seoses on olulist rolli hakanud mängima ELi investeerimisfondide turg. Tekkinud
on selliste investeerimisfondide turg, mille peaeesmärk on investeerida
sotsiaalettevõtetesse. Selleks et eristada taolisi sihtotstarbelisi fonde
sotsiaalinvesteeringute fondidest laiemalt, osutatakse sellistele sihtotstarbelistele
fondidele käesolevas ettepanekus kui sotsiaalettevõtlusfondidele.
Sotsiaalettevõtlusfondide areng peegeldab paljude investorite üha suuremat huvi
teha investeeringuid, enamasti laiema portfelli osana, mille eesmärk on rahalise
kasu teenimise asemel eelkõige positiivsete ühiskondlike mõjude saavutamine.
Täheldatud regulatiivsete ja turu puudujääkide
alusel on võimalik välja tuua kaks probleemi, mis piiravad
sotsiaalettevõtlusfondide arengut.
Esiteks ei ole regulatiivsed nõuded ELi ja
siseriiklikel tasanditel kohandatud taolistele fondidele kapitali kaasamise
soodustamiseks. Piiriülene kapitali kaasamine on kulukas ja keeruline, kuna
välismaale tehtavat suunatud emissiooni[3]
käsitlevad siseriiklikud eeskirjad on killustatud. Suure hulga suunatud
emissiooni reguleerivate riiklike eeskirjade järgimine investorirühmade
valimisel tõstab fondide jaoks kapitali hinda. Ühtlasi ei ole
sotsiaalettevõtlusfondid ühtviisi edukad kõikides liikmesriikides, vaid on
geograafiliselt üsna ebavõrdselt jaotunud.
Pärast liikmesriikidega konsulteerimist on
selgunud, et selliseid sotsiaalettevõtlusfonde reguleerivad enamikel juhtudel
suunatud emissiooni käsitlevad riiklikud üldeeskirjad või alternatiivina konkreetsed
õigusnormid, mis on kehtestatud riskikapitalile või börsivälistesse
ettevõtetesse investeerimisele. Üksikutes liikmesriikides on kehtestatud
erieeskirjad selliste sotsiaalinvesteeringute fondide liikidele laiemalt, mis
on avatud ka jaeinvestoritele. Taolised üldisemad sotsiaalinvesteeringute
fondid ei suuna oma investeeringuid tingimata ainult sotsiaalettevõtetesse.
Mõju hindamises esitatud tõendid näitavad, et sotsiaalettevõtlusfonde
käsitlevate riiklike eeskirjade killustatus ja taoliste eeskirjade puudulik
kohandamine vajadustele vastavaks on põhjustanud neile fondidele lisakulusid ja
piiranud tõhusat juurdepääsu kapitaliturgudele. Hoolimata investorite suurest
huvist sotsiaalsete investeerimisstrateegiate vastu takistab taoline regulatiivne
koormus tõhusa suurusega sotsiaalettevõtlusfondide loomist (keskmise
sotsiaalettevõtlusfondi hallatavad varad ületavad harva 20 miljonit
eurot).
Teiseks seisavad sotsiaalettevõtlusfondide
võimalikud investorid silmitsi laiaulatusliku valiku erinevate sotsiaalsete
investeeringute ettepanekutega ning eri tasemega teabega, mis käsitleb
sotsiaalinvesteeringuid, sotsiaalettevõtete valikut või sõelumist ning nende
sotsiaalsete tulemuste mõõtmise erinevaid mõõtmisviise. Fondidele ja
investeeringute saajateks olevatele sotsiaalettevõtetele võivad seoses eespool
loetletud küsimustega tekitada lisakulusid kattuvad või konkureerivad
iseregulatsiooni meetmed. See kahjustab investorite kindlustunnet ja usaldust.
Kõnealused raskused takistavad kapitali
tõhusat voolamist sotsiaalettevõtlusfondidesse ja seeläbi ka kapitalivoolu
sotsiaalsetesse ettevõtetesse, olles tõke ühtse investeerimisturu
moodustumisele selles valdkonnas.
Sellest lähtuvalt võttis komisjon ühtse turu
aktis[4]
ülesandeks erinevate meetmete kehtestamise, millega tagada ELi
sotsiaalettevõtete edukus ja lahendada eelkõige rahastamisalased kitsaskohad.
Käesolev ettepanek sotsiaalettevõtlusfondide Euroopa raamistiku kohta on üks
algatus, mis põhineb sellel eesmärgil ja on osa komisjoni sotsiaalettevõtluse
algatusest (KOM(2011) 682/2), millega püütakse lahendada selle sektori
probleeme üldisemalt.
Määruse ettepaneku eesmärk on luua
õigusraamistik, mis on kohandatud sotsiaalettevõtete, sellistesse ettevõtetesse
raha paigutada soovivate investorite ja nende spetsialiseerunud
investeerimisfondide vajadustele, mis kahte eespool nimetatut omavahel kokku
püüavad liita. Ettepanekuga püütakse saavutada selgus omadustes, mis eristaks
sotsiaalettevõtlusfonde laiemast alternatiivsete investeerimisfondide
kategooriast. Ainult kriteeriumidele vastavad fondid võivad kavandatava
sotsiaalettevõtlusfondide Euroopa raamistiku alusel vahendeid kaasata.
Kavandatud määruses käsitletakse kõnealuseid
probleeme. Sellega kehtestatakse ühtsed nõuded nimetuse
„Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all tegutsevate ühiseks investeerimiseks
loodud ettevõtjate valitsejatele. Sellega kehtestatakse ka
nõuded seoses investeerimisportfelli, investeerimistehnikate ja kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi sihtmärkideks
olevate aktsepteeritavate ettevõtjatega. Samuti kehtestatakse sellega ühtsed eeskirjad investorite kategooriate
kohta, kes võivad olla kvalifitseeruva
sotsiaalettevõtlusfondi sihtmärk, ja selliste kvalifitseeruvate
fondide osakuid või aktsiaid turustavate fondivalitsejate sisekorralduse kohta. Kuna nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all tegutsevate
ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes kehtivad samasugused sisulised eeskirjad kõikjal ELis, on neile
kasulikud ühtsed nõuded registreerimisel ning ELis kehtiv tegevusluba, mis
aitab luua võrdseid võimalusi sotsiaalettevõtteid
rahastavatele turuosalistele.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruse
ettepanekuga täiendatakse kavandatud riskikapitalifondide määrust […]. Mõlema
ettepanekuga püütakse saavutada erinevaid eesmärke ja kui need vastu võetakse,
siis eksisteerivad need koos üksteisest sõltumatute iseseisvate õigusaktidena.
Riskikapitalifondid keskenduvad VKEde
omakapitali kaudu rahastamise pakkumisele, kuid ei ületa tavaliselt varapõhist
künnist, millega määratletakse (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid
käsitleva) direktiivi 2011/61/EÜ alusel suurte fondide valitsejatele antavad
tegevusload. Kuigi sotsiaalettevõtted on ka VKEd ja nendele suunatud fondid
tegutsevad samuti allpool direktiivi 2011/61/EÜ varapõhiseid künniseid, lähevad
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruses kavandatud aktsepteeritavad
rahastamisvahendid kaugemale omakapitali kaudu rahastamisest, mis on tüüpiline
instrument tehnoloogiasektoris idufirmade jaoks. Peale omakapitali kaudu
rahastamise on sotsiaalettevõtetel ligipääs ka teistele rahastamisvõimalustele,
mis kombineerivad avalikust ja erasektorist pärit vahendeid, võlainstrumente ja
väikelaene. Sotsiaalettevõtlusfondidele kehtestatavate kavandatud eeskirjadega
sätestatakse seega laiem valik riskikapitalifondidele kättesaadavaid
kvalifitseeruvaid investeerimisvahendeid.
Lisaks on sotsiaalettevõtetesse
investeerimisest tulenevad läbipaistvuse küsimused erinevad riskikapitali
valdkonnas sätestatud üldistest aruandluskohustustest: sotsiaalettevõtlusesse
tehtavad investeeringud on suunatud sotsiaalse kasu või positiivse sotsiaalse
mõju saavutamisele. Kavandatud eeskirjad sisaldavad eraldi osasid, milles
keskendutakse sotsiaalset mõju käsitlevale teabele, sotsiaalse mõju mõõtmisele
ja selle saavutamist toetavatele strateegiatele.
Sel põhjusel eelistatakse kahte ELi
raamistikku, mis toimiksid sõltumatult ja teineteisega paralleelselt: üht
riskikapitali ja teist sotsiaalse ettevõtluse kohta.
Lisatööd tuleks teha tagamaks, et käesoleva määrusega
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatele ja nende hallatavatele Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondidele antud õigusi ei õõnestaks maksustamisega seotud
tõkked. Asjakohased maksustamiseeskirjad, mis küll ei sõltu käesolevast
määrusest, on määrusele oluliseks täienduseks ning aitavad ELi piires välja
kujuneda täielikult toimival Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turul. Nendega
saaks tagada tõhusa kapitalivoo Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse ja lõpuks
ka kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse, millesse fondid investeerivad.

2.
HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED
2.1.
Huvitatud isikutega konsulteerimine

13. juulil 2011 käivitasid komisjoni
talitlused üldsusega konsulteerimise seoses võimalike meetmetega, mille abil
parandada sotsiaalettevõtete juurdepääsu rahastamisele investeerimisfondide
kaudu; konsulteerimine lõppes 14. septembril 2011[5]. Kokku saadi 67 vastust,
millega saab tutvuda alljärgneval veebisaidil:
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/social_investment_funds_en.htm.
Lisaks konsulteeriti Euroopa
väärtpaberikomitee kaudu reguleerivate ja järelevalveasutustega, sealhulgas
lasti neil täita küsimustik, milles küsiti üksikasju kehtivate siseriiklike
kordade kohta seoses sotsiaalinvesteeringute fondidega üldiselt, sealhulgas
sotsiaalettevõtlusfondide kohta.
See kuulub ühtse turu aktiga seotud komisjoni
töö ja konsulteerimise laiemasse konteksti, mille käigus tehti kindlaks ka
sotsiaalettevõtete ja nende rahastamise roll ja analüüsiti seda lähemalt koos
sidusrühmade ja konsulteerimises osalejatega. Seejärel käivitas komisjon
iseseisva sotsiaalettevõtluse algatuse, mis pakkus lisavõimalusi teema arutamiseks
sidusrühmadega, kaasa arvatud töötuba 2011. aasta mais.

2.2.
Mõju hindamine

Komisjon hindas erinevate poliitikavalikute
mõju kooskõlas parema õigusloome poliitikaga.
Analüüsi käigus tuvastati kaks põhiprobleemi:
ühest küljest on investoritele kättesaadavaks tehtud teave sotsiaalettevõtete,
investeerimispoliitikate, sõelumisprotseduuride, sotsiaalettevõtlusfondide ja
sotsiaalse mõju mõõtmise kohta kas ebapiisav või ei esitata seda võrreldaval
kujul. Teisest küljest ei ole regulatiivne lähenemine sotsiaalettevõtetesse
investeerimisele spetsialiseerunud organisatsioonide teostatavale vahendite kaasamisele
piisavalt kohandatud sotsiaalettevõtlusfondide konkreetsetele vajadustele.
Esiteks puudub turuosalistel usaldus
kättesaadava teabe vastu, nad ei suuda kerge vaevaga tuvastada
sotsiaalettevõtetele suunatud fonde ja neil puudub kindlus sotsiaalse mõju
suhtes, mida nad saavad taolistesse fondidesse investeerides saavutada. Teine
probleem on seotud regulatiivsete puudujääkidega: riiklikud süsteemid, mis
reguleerivad vahendite kaasamist väljaspool avatud turgu (suunatud emissioon),
on varieeruvad ega ole kohandatud spetsiaalselt sotsiaalettevõtlusfondide ja
nende valitsejate vajadustele. See tähendab, et piiriülene vahendite kaasamine
on keeruline ja täis regulatiivseid lahknevusi. ELi tasandil ühtsete eeskirjade
puudumise tõttu jääb sotsiaalettevõtlusfondide poolt sotsiaalotstarbel
vahendite kaasamine tõenäoliselt siseriiklikuks.
Seega määrati analüüsis kindlaks kolm
põhieesmärki: parandada sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfondide
selgust ja võrreldavust; parandada vahendeid sotsiaalsete mõjude hindamiseks ja
analüüsimiseks; ning kajastada paremini sotsiaalettevõtlusfondide vajadusi
eeskirjades, mida kohaldatakse sellistele fondidele kogu ELis.
Nende eesmärkidega seoses uuriti suurt hulka
erinevaid võimalusi.
Selleks et suurendada
sotsiaalettevõtlusfondide selgust ja võrreldavust, analüüsitakse mõju hindamise
käigus erinevaid võimalusi soodustada läbipaistvust iseregulatsiooni teel
(käitumisjuhendid) ja vastavuse tagamiseks ELi märgise loomist koos ühtlustatud
ja siduvate meetmetega. Selleks et parandada vahendeid sotsiaalsete mõjude
hindamiseks või analüüsimiseks, uuriti erinevaid võimalusi alates sidusrühmade
arutlusfoorumite loomisest kuni lisauuringute käivitamiseni selle kohta, kuidas
selliseid hindamisvahendeid ELi tasandil ühtlustada. Seoses selliste fondide
piiriülese vahendite kaasamise parandamise ja välismaal tehtavat suunatud
emissiooni käsitleva regulatiivse keskkonna parandamisega pakuti välja
võimalusi, nagu suunatud emissiooni käsitlevate siseriiklike eeskirjade
vastastikune tunnustamine, riskikapitali käsitlevate eeskirjade kasutamine ka
sotsiaalettevõtlusfondide vahendite kaasamise toetamiseks, spetsiaalse
vahendite kaasamise süsteemi ja iseseisva Euroopa fondide raamistiku loomine
selliste fondide jaoks.
Mõju hindamise järeldusena leiti, et eelistada
tuleks iseseisvat raamistikku fondide ja nende suhtes kohaldatavate eeskirjade
määratlemisel, et soodustada siseriiklikku ja piiriülest vahendite kaasamist,
kaasa arvatud sotsiaalettevõtlusfondide jaoks Euroopa kaubamärgi
väljatöötamine, mida toetavad tugevad läbipaistvuse meetmed.
Hinnati võimaluste mõju, sealhulgas kasu ja
kulutusi fondisektorile, investoritele, sotsiaalettevõtetele, ühiskonnale,
järelevalveasutustele ja teistele sidusrühmadele. Eelistatud võimalus oli kõige
suurema tuvastatud probleemide lahendamise potentsiaaliga ning proportsionaalne
võrreldes nõuete järgimisega seotud kuludega nendele, kes soovivad uuest
raamistikust kasu saada.
Mõju hindamise aruandes on arvesse võetud mõjuhindamiskomitee
18. novembri 2011. aasta arvamuses esitatud märkusi. Algatuse laiemat
tausta on veelgi selgitatud, näidates, kuidas erinevad komisjoni algatused
sotsiaalettevõtluse valdkonnas on omavahel seotud ja moodustavad ühtse
strateegia. Probleemide analüüsile aitab kaasa arusaadavamate selgituste
lisamine põhjuste kohta, miks ei saa riskikapitalifondide algatusega lahendada
ka sotsiaalettevõtlusfondide probleeme. Lisaks on selgitatud sekkumise loogikat
ja erinevate võimaluste analüüsi, eelkõige seoses investorite võimalike
kategooriatega. Praegu kavandatavate ja hilisemates etappides potentsiaalselt
vajalike meetmete sisu on selgemalt sätestatud. Parandatud on mõjude hindamist,
sealhulgas meetmete omavaheliste seoste hindamist vastavalt nende tõenäolisele
tulemuslikkusele. Lõpetuseks on täiendavalt selgitatud järelevalve ja vastavuse
tagamise küsimusi.

3.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.
Õiguslik alus

Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise
lepingu artiklil 114, mis on selles valdkonnas kõige asjakohasem õiguslik
alus. Ettepaneku eesmärk on peamiselt parandada nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutavate ettevõtete turundustegevuse usaldusväärsust ja
õiguskindlust. Eesmärgi saavutamiseks kehtestatakse ettepanekuga portfelli struktuuri ja aktsepteeritavate investeerimiseks kasutatavate
instrumentide ühtsed standardid ja selle nimetuse all
tegutsevate ühisinvesteerimisfondide
aktsepteeritavad investeerimisobjektid. Ettepanekus kehtestatakse ka eeskirjad
investorite kategooriate kohta, kes on kõlblikud sellistesse
investeerimisfondidesse investeerima.
Määrust peetakse kõige asjakohasemaks
õigusaktiks ühtsete nõuete kehtestamisel kõikidele sotsiaalettevõtete jaoks
vahendite kaasamise turu osalistele: investoritele, sotsiaalettevõtlusfondidele
ja sotsiaalettevõtluse rahastamise sihtäriühingutele. Määrust peetakse samuti kõige asjakohasemaks vahendiks ühtsete eeskirjade loomisel selle
kohta, kes võib olla sotsiaalettevõtlusfondi investor, kes
võib kasutada nimetust „Euroopa
sotsiaalettevõtlusfond” ning millist liiki ettevõtjaid võidakse sellistest kvalifitseeruvatest
fondidest rahastada. Määrust peetakse
ka kõige asjakohasemaks vahendiks, mille abil tagada, et kõigi osalejate suhtes
kehtivad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide aktsiate või
osakute märkimisel ning sellistes fondides kasutatavate
investeerimisstrateegiate ja instrumentidega seoses ühtsed
nõuded.
Käesoleva määruse eesmärgid on lisaks seotud
ühtsete nõuetega läbipaistvusele seoses sotsiaalsete mõjudega, kaasa arvatud
aruandlus ja sotsiaalsete tulemuste mõõtmine. Sel otstarbel on vaja ühtseid
nõudeid nt selle kohta, kuidas esitatakse sotsiaalset tulemuslikkust
käsitlevat teavet. Kui konkreetsete meetmete valik nimetatud nõuete
standardimiseks jäetaks liikmesriikide õigusaktide ülesandeks, siis tekitaks see
ohu, et nõuded oleksid liikmesriigiti erinevad. See tekitaks ebavõrdsed
standardid valdkonnas, mis on olulise tähtsusega sotsiaalsetele ettevõtetele
suunatud investeerimisfondide turu edasises arengus. Ebavõrdsed standardid
kahjustaksid tugevalt eesmärki tagada turg, mida investorid võivad usaldada.
Seepärast on investorite kindlustunde tõstmiseks vaja tagada, et
fondivalitsejad järgivad selles olulises valdkonnas ühesuguseid eeskirju.

3.2.
Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Ettepaneku peamine eesmärk on luua Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamiseks usaldusväärne, turvaline ja õiguslikult stabiilne
turustamiskeskkond. Sellise fondi peamiste omaduste
kindlaksmääramist seoses portfelli struktuuri,
investeerimisvahendite, investeerimisobjektide ja
aktsepteeritavate investorite rühmadega ei või jätta liikmesriikide otsustada,
kuna see põhjustaks nende nõuete erisugust ja ebaühtlast kohaldamist ELis. Seega peab ühtsetel määratlustel ja tegevusnõuetel
olema keskne koht ühiste eeskirjade kehtestamisel selliste Euroopa turul
tegutsevate fondide ja nende valitsejate jaoks. Lisaks
peavad kõikide nimetuse „Euroopa
sotsiaalkindlustusfond” all kõnealusel turul tegutsevate ühisinvesteerimisfondide
valitsejate suhtes kehtima samad korralduslikud ja äritegevuse nõuded.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate
registreerimise ja järelevalvega seoses püütakse
ettepanekuga saavutada tasakaal tõhusa järelevalve
vajaduse ning selle liikmesriigi pädevate asutuste huvide
vahel, kus sellised fondid asuvad või kus neid pakutakse aktsepteeritavatele
investorite kategooriatele, ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
kooskõlastava rolli vahel. Sujuva
järelevalveprotsessi loomiseks kontrollib taotleva fondivalitseja esitatud registreerimisdokumente selle liikmesriigi
pädev asutus, kus asub kvalifitseeruva Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, ning registreerib
taotleja pärast seda, kui on hinnanud, kas taotleja on esitanud piisava tagatise
suutlikkuse kohta täita käesoleva määruse nõudeid. Registreeritud fondivalitseja üle järelevalvet teostades teeb fondivalitseja
registreerinud pädev asutus koostööd nende liikmesriikide pädevate asutustega,
kus kvalifitseeruva fondi osakuid või aktsiaid turustatakse. Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve peab keskandmebaasi, mis sisaldab nimekirja kõigist
registreeritud fondivalitsejatest, kes võivad kasutada
nimetust „Euroopa
sotsiaalettevõtlusfond”.
Proportsionaalsuse puhul
püütakse ettepanekuga saavutada asjakohane tasakaal
tõhusama Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turu arendamise
edendamise avaliku huvi ja kavandatud meetmete kulutõhususe vahel. Lihtsa
registreerimissüsteemi kavandamisel on ettepanekus võetud täielikult arvesse
vajadust tasakaalustada nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutamisega seotud turvalisus ja usaldusväärsus
turu tõhusa toimimise ja eri sidusrühmade jaoks tekkiva kuluga.

3.3.
Vastavus Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklitele 290 ja 291

Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu
määruste ettepanekud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja
Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
(ESMA) loomiseks. Seoses sellega
soovib komisjon meelde tuletada ELi toimimise lepingu artiklitega 290
ja 291 seotud avaldusi, mille ta tegi Euroopa Järelevalveasutuste loomise
määruste vastuvõtmisel ning mille kohaselt: „Seoses regulatiivsete standardite vastuvõtmisega rõhutab komisjon
finantsteenuste sektori ainulaadset iseloomu, mis tuleneb Lamfalussy
struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt ELi toimimise lepingule lisatud
deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas tema
rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete
vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290
ja 291.”

3.4.
Ettepaneku kokkuvõte

Artikkel 1 – Reguleerimisala
Artiklis 1 on
piiritletud kavandatud määruse reguleerimisala. Artiklis on sõnaselgelt
sätestatud, et nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” võivad kasutada üksnes
need fondivalitsejad, kes täidavad ühtsete kvaliteedikriteeriumide kogumit,
mida kohaldatakse nende fondide osakute või aktsiate turustamisel kõikjal ELis.
Seoses sellega rõhutatakse artiklis 1 eesmärki kehtestada Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi ühtne mõiste. See mõiste on välja töötatud, et tagada
selliste fondide osakute või aktsiate sujuv turustamine kõikjal ELis.
Artikkel 2 – Kohaldamisala ulatus
Artiklis 2 on
täpsustatud, et käesolevat määrust kohaldatakse käesoleva määruse
artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud ühiseks investeerimiseks
loodud ettevõtjate valitsejate suhtes tingimusel, et need valitsejad on
asutatud ELis ja kuuluvad registreerimisele oma päritoluliikmesriigi pädeva
asutuse juures vastavalt direktiivi 2011/61/EÜ artikli 3 lõike 3
punktile a, ning tingimusel, et nad haldavad selliste sotsiaalettevõtlusfondide
portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa 500 miljoni euro
künnist.
Artikkel 3 – Mõisted
Artikkel 3 sisaldab
põhimõisteid, millega piiritletakse kavandatud määruse kohaldamisala ulatus.
Määratletud on põhimõisted, nagu Euroopa sotsiaalettevõtlusfond, Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, kvalifitseeruvad investeerimisvahendid ja kvalifitseeruvad
investeerimisobjektid. Eelkõige on nende mõistete eesmärk tõmmata selge
piirjoon Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi ja muude fondide vahele, mis võivad
kasutada sarnaseid investeerimisstrateegiaid, kuid ei ole suunatud
sotsiaalettevõtetele.
Kooskõlas eesmärgiga täpselt piiritleda käesoleva määruse
kohaldamisalasse kuuluvad fondid, on artikli 3 lõike 1
punktis a sätestatud, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfond on fond, mis
paigutab vähemalt 70 % kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud
kapitali koondsummast investeeringutesse, mis tehakse kvalifitseeruvatesse
portfelliettevõtjatesse. See tähendab, et nt sotsiaalettevõtlusfondi jaoks
ette nähtud tegevuskulud, mis võidakse kokku leppida investoritega, tuleb tasuda
märgitud kapitali sissemaksete ülejäänud 30 %-lisest osast.
Käesolevas määruses võetakse arvesse ka sotsiaalettevõtete eripära.
Sotsiaalettevõtete peaeesmärk on positiivse sotsiaalse mõju saavutamine. Seepärast
nõutakse määruses, et kvalifitseeruval portfelliettevõtjal peaks olema mõõdetav
positiivne sotsiaalne mõju, ta kasutaks oma kasumit oma peaeesmärgi
saavutamiseks ning et teda juhitaks vastutustundlikult ja läbipaistvalt. Artiklis 3
sätestatakse ka eeskirjad ja menetlused, mis tuleb kehtestada seoses
asjaoludega, kui kvalifitseeruv portfelliettevõtja soovib osa kasumist jaotada omanikele
ja osanikele. Nagu on selgitatud põhjendustes, ei tohiks sellised jaotamised
takistada ettevõtte peaeesmärgi tulemuslikku saavutamist.
Selliste ettevõtete rahastamisvajadusi arvesse
võttes on samamoodi määratletud aktsepteeritavad investeerimisvahendid. Nende
hulka kuuluvad omakapitaliinstrumendid, võlainstrumendid, investeeringud
teistesse sotsiaalettevõtlusfondidesse ning pikaajalised ja keskmise tähtajaga
laenud.
Artikkel 4 – Nimetuse „Euroopa
sotsiaalettevõtlusfond” kasutamine
Artiklis 4 on
sätestatud peamine põhimõte, et nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” võivad
kasutada üksnes need fondid, kes täidavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide
osakute või aktsiate turustamisel kogu ELis käesolevas määruses sätestatud
ühtseid kriteeriumeid.
Artikkel 5 – Portfelli struktuur
Artiklis 5 on
esitatud üksikasjalik säte Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi iseloomustava
portfelli struktuuri kohta. Sellega seoses on artiklis 5 sätestatud ühtsed
eeskirjad sotsiaalettevõtlusfondide investeerimisobjektide, aktsepteeritavate
investeerimisvahendite ning eeskirjade kohta, millega sätestatakse piirmäärad,
mille ulatuses võib Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja oma
riskipositsiooni suurendada. Selleks et võimaldada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidel
investeeringute tegemisel ja likviidsuse juhtimisel teatavat paindlikkust, on
lubatud muud investeeringud maksimaalselt kuni 30 % ulatuses kapitali sissemaksete
ja sissenõudmata kapitaliinvesteeringute koondsummast, mis ei pea olema kvalifitseeruvad
investeeringud.
Artikkel 6 – Aktsepteeritavad
investorid
Artiklis 6 on
esitatud üksikasjalikud sätted investorite kohta, kes võivad investeerida
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse: vastavalt sellele artiklile võib Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide
osakuid või aktsiaid turustada üksnes nendele investoritele, keda tunnustatakse
vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ kutseliste investoritena. Fondide osakute või
aktsiate turustamine teistele investoritele, nagu varakatele üksikisikutele, on
lubatud üksnes juhul, kui nad võtavad kohustuse
investeerida fondi vähemalt 100 000 eurot ning kui
fondivalitseja järgib teatavaid menetlusi, nii et fondivalitsejal on piisav
kindlus, et kõnealused teised investorid on suutelised tegema oma
investeerimisotsuseid ise ja mõistma seotud riske.
Artikkel 7 – Tegutsemiseeskirjad
Artiklis 7 on
sätestatud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja käitumise üldpõhimõtted,
eelkõige tema tegevuses ja suhetes investoritega.
Artikkel 8 – Huvide konflikt
Artiklis 8 on
esitatud eeskirjad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejale huvide konflikti
käsitlemiseks. Nende eeskirjadega nõutakse samuti, et fondivalitseja on sisse
seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra huvide konflikti
nõuetekohase käsitlemise tagamiseks.
Artikkel 9 – Positiivse sotsiaalse mõju
mõõtmine
Artiklis 9
nõutakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatelt asjakohaste menetluste
kehtestamist, mille abil mõõta ja jälgida positiivseid sotsiaalseid mõjusid,
mida kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad peavad saavutama.
Artikkel 10 – Organisatsioonilised
nõuded
Artiklis 10
on nõutud, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on piisavad inim- ja
tehnilised ressursid ning omavahendid Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
nõuetekohaseks valitsemiseks.
Artikkel 11 – Väärtuse hindamine
Artiklis 11
käsitletakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi varade väärtuse hindamist.
Eeskirjad selleks tuleks sätestada iga Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
põhikirjas.
Artikkel 12 – Aastaaruanded
Artiklis 12 on
sätestatud eeskirjad aastaaruannete kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
valitsejad peaksid koostama nende valitsetava Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
kohta. Aruandes kirjeldatakse fondi portfelli struktuuri ja viimase aasta
tegevust. Lisaks sisaldab see teavet fondi investeerimispoliitikaga saavutatud
sotsiaalse mõju kohta.
Artikkel 13 – Teabe avalikustamine
investoritele
Artiklis 13 on
esitatud teatavad peamised andmete avalikustamise nõuded, mille täitmine on
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejale investoritega seoses kohustuslik.
Need nõuded sisaldavad lepingueelse teabe üldise avalikustamise kohustust
seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi investeerimisstrateegia ja eesmärkidega
ning teabega kulude ja seonduvate maksude kohta, samuti seoses Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi kavandatud investeerimise riski ja tootluse profiiliga.
Nõuded hõlmavad ka teavet selle kohta, kuidas arvutatakse Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tasu. Ühtlasi on nõuete eesmärk tagada
läbipaistvus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide konkreetse olemuse puhul,
eelkõige seoses positiivsete sotsiaalsete tulemustega, mida
investeerimispoliitikaga saavutatakse.
Artikkel 14 – Järelevalve
Artikkel 14:
tagamaks, et päritoluliikmesriigi pädev asutus saab teostada järelevalvet selle
üle, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab käesolevas määruses
sätestatud ühtseid nõudeid, teavitab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja
pädevat asutust oma kavatsusest turustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all.
Fondivalitseja annab ka vajalikku teavet käesoleva määruse täimise korra ning
fondide osakute või aktsiate kohta, mida ta kavatseb turustada. Kui pädev
asutus leiab, et nõutav teave on täielik ja kord sobiv käesoleva määruse nõuete
täimiseks, siis registreerib ta Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja.
Registreerimine kehtib kogu ELis ja võimaldab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
valitsejal turustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid
nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all.
Artikkel 15 – Teabe ajakohastamine
Artikkel 15 hõlmab
eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele
edastatud teavet on vaja ajakohastada.
Artikkel 16 – Piiriülene teavitamine
Artiklis 16 on
kirjeldatud piiriülese teavitamise protsessi pädevate järelevalveasutuste
vahel, mis saab alguse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimisest.

Artikkel 17 – Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve andmebaas
Artikliga 17
antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesanne pidada kõigi ELis
registreeritud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide keskandmebaasi.
Artikkel 18 – Pädeva asutuse teostatud
järelevalve
Artiklis 18 on
sätestatud, et päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab järelevalvet käesoleva
määruse nõuete täitmise üle.
Artikkel 19 – Järelevalvevolitused
Artiklis 19 on
täpsustatud järelevalvevolitused, mis on pädevatel asutustel käesolevas
määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tagamiseks.
Artikkel 20 – Sanktsioonid
Artiklis 20 on
esitatud käesoleva määruse nõuete korrektse täitmise tagamiseks ette nähtud
sanktsioonid.
Artikkel 21 – Põhisätete rikkumine
Artiklis 21 on täpsustatud,
et käesoleva määruse selliste põhisätete rikkumist, mis hõlmavad portfelli
struktuuri, aktsepteeritavaid investoreid ja nimetuse „Euroopa
sotsiaalettevõtlusfond” kasutamist, tuleks karistada nimetuse kasutamise
keeluga ja riskikapitalifondi valitseja registrist kõrvaldamisega.
Artikkel 22 – Järelevalvealane koostöö
Artikkel 22 hõlmab
eeskirju järelevalvealase teabevahetuse kohta päritoluliikmesriigi ja
vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve vahel.
Artikkel 23 – Ametisaladus
Artikkel 23 hõlmab
sätteid ametisaladuse nõutava taseme kohta, mida tuleks kohaldada kõigi
asjaomaste riigi ametiasutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes.
Artikkel 24 – Volitamise tingimused
Artiklis 24 on
sätestatud, millistel tingimustel on komisjonil volitused võtta vastu
delegeeritud õigusakte.
Artikkel 25 – Läbivaatamine
Artiklis 25 on
sätestatud klauslid kavandatud määruse läbivaatamiseks ja komisjoni võimalike
ettepanekute tegemiseks, et muuta määrust.

4.
MÕJU EELARVELE

Määrus ei mõjuta eelarvet.
2011/0418 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[6],
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[7],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Kuna investorid on üha enam sihiks võtnud ka
sotsiaalsed eesmärgid, mitte ainult rahalise kasu, on Euroopa Liidus tekkinud
sotsiaalsete investeeringute turg, mille osa on sotsiaalettevõtetele suunatud
investeerimisfondid. Sellised investeerimisfondid annavad rahalisi vahendeid
sotsiaalettevõtetele, mis suunavad ühiskondlikke muutusi, pakkudes innovatiivseid
lahendusi sotsiaalprobleemidele ja panustades Euroopa 2020. aasta
strateegia eesmärkide saavutamisse.
(2)
On vaja kehtestada ühtne eeskirjade raamistik
seoses nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” kasutamisega, eelkõige seoses
selle nimetuse all tegutsevate fondide portfelli struktuuri, nende
aktsepteeritavate investeerimisobjektide ja investeerimisvahenditega, mida nad
võivad kasutada, ning selliste investorite kategooriatega, kes võivad neisse
fondidesse investeerida ELi ühtsete eeskirjade alusel. Ühise raamistiku
puudumisel on oht, et liikmesriigid võtavad riiklikul tasandil lahknevaid
meetmeid, millel on otsene negatiivne mõju siseturu heale toimimisele ja
takistavad seda, kuna kõikjal ELis tegutseda soovivate fondide suhtes
kohaldataks eri liikmesriikides eri eeskirju. Peale selle võivad lahknevad
kvaliteedinõuded portfelli struktuuri, investeerimisobjektide ja
aktsepteeritavate investorite kohta põhjustada investorite eri tasemel kaitse
ning tekitada segadust seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondiga seonduva
investeerimisettepanekuga. Lisaks peaksid investorid olema suutelised võrdlema
eri sotsiaalettevõtlusfondide investeerimisettepanekuid. Vaja on kõrvaldada
olulised tõkked Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide piiriüleselt vahendite
kogumiselt, vältida konkurentsimoonutusi nende fondide vahel ning ennetada
võimalike täiendavate tõkete tekkimist kaubandusele ja olulisi
konkurentsimoonutusi tulevikus. Seega on asjaomane õiguslik alus ELi toimimise
lepingu artikkel 114 tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu
väljakujunenud kohtupraktikaga.
(3)
Vaja on võtta vastu määrus, millega kehtestatakse
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes kohaldatavad ühtsed eeskirjad ning
selliste fondivalitsejate vastavad kohustused kõigis liikmesriikides, kes
soovivad kaasata kapitali kogu ELis nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”
all. Nende nõuetega peaks olema tagatud sellistesse fondidesse investeerida
soovivate investorite usaldus.
(4)
Nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”
kasutamise kvaliteedinõuete kindlaksmääramine määruse vormis peaks tagama nende
nõuete otsese kohaldatavuse selliste ühiseks investeerimiseks loodud
ettevõtjate valitsejate suhtes, kes kaasavad rahalisi vahendeid seda nimetust
kasutades. See tagaks nimetuse kasutamise ühtsed tingimused, ennetades
siseriiklike nõuete lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena. Määrusega
kaasneks see, et seda nimetust kasutavate ühiseks investeerimiseks loodud
ettevõtjate valitsejad peaksid järgima samu eeskirju kogu ELis, mis tõstaks ka
sotsiaalettevõtetele suunatud fondidesse investeerida soovivate investorite
usaldust. Määrusega vähendataks ka regulatiivset keerukust ning selliseid fonde
reguleerivate sageli lahknevate siseriiklike eeskirjade järgimise kulu
fondivalitsejate, eriti piiriüleselt kapitali kaasata soovivate
fondivalitsejate jaoks. Määrusega peaks kaasa aidatama ka konkurentsimoonutuste
kõrvaldamisele.
(5)
Käesoleva määruse ja ühiseks investeerimiseks
loodud ettevõtjate ning nende valitsejate suhtes kehtivate üldiste ELi
eeskirjade vahelise seose selgitamiseks on vaja ette näha, et käesolevat
määrust kohaldatakse üksnes ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate
valitsejate suhtes, välja arvatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt
võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid
(eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta)[8] artiklile 1 vabalt
võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad,
kes on asutatud ELis ja registreeritud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse
juures vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta
direktiivile 2011/61/EÜ alternatiivsete
investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive
2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL)
nr 1095/2010[9]. Lisaks tuleks kohaldada määrust ainult nende
fondivalitsejate suhtes, kes haldavad selliste Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei
ületa 500 miljoni euro künnist. Selle künnise arvutamiseks tuleks
delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklile 290, et täpsustada künnise arvutamine.
Volituste rakendamisel peaks komisjon ühiseks investeerimiseks loodud
ettevõtjate suhtes kohaldatavate eeskirjade ühtsuse tagamiseks arvesse võtma
meetmeid, mida komisjon on võtnud vastavalt direktiivi 2011/61/EÜ
artikli 3 lõike 6 punktile a.
(6)
Käesolevat määrust ei kohaldata, kui ühiseks
investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad ei soovi kasutada nimetust
„Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”. Sellistel juhtudel tuleks jätkuvalt kohaldada
kehtivaid siseriiklikke eeskirju ning üldisi ELi eeskirju.
(7)
Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühtsed
eeskirjad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide laadi, eelkõige
portfelliettevõtjate kohta, millesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidel on
lubatud investeerida, ning investeerimiseks kasutatavate instrumentide kohta.
Vajaliku selguse ja kindluse tagamiseks peaks käesolevas määruses kehtestatama
ka ühtsed kriteeriumid nende sotsiaalettevõtete kindlaksmääramiseks, mis on
aktsepteeritavad kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad. Sotsiaalettevõtete
peaeesmärk on positiivse sotsiaalse mõju saavutamine, mitte suurima võimaliku
kasumi teenimine. Seepärast tuleks määrusega nõuda, et kvalifitseeruv
portfelliettevõtja keskenduks mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju
saavutamisele, kasutaks kasumit peaeesmärgi saavutamiseks ning et seda juhitaks
vastutustundlikult ja läbipaistvalt. Üldiselt kui erandlikel juhtudel kvalifitseeruv
portfelliettevõtja soovib jaotada kasumi osanikele ja omanikele, siis peaks kvalifitseeruvas
ettevõttes olema eelnevalt kindlaks määratud menetlused ja eeskirjad, kuidas
kasumit osanike ja omanike vahel jagatakse. Eeskirjades peaks olema sätestatud,
et kasumi jaotamine ei kahjusta ettevõtte esmast sotsiaalset eesmärki.
(8)
Sotsiaalettevõtete hulka kuulub suur hulk erineva
õigusliku vormiga ettevõtteid, kes pakuvad sotsiaalteenuseid või tooteid
haavatavatele ja marginaliseeritud isikutele. Selliste teenuste alla kuulvad
eluaseme ja tervishoiuteenuste kättesaadavaks tegemine, abi eakatele või
puudega isikutele, lastehoiu korraldamine, juurdepääsu võimaldamine
töökohtadele ja koolitusele ning sõltuvusprobleemidega tegelemine.
Sotsiaalettevõtete hulka kuuluvad ka ettevõtted, mis kasutavad sotsiaalse
eesmärgiga kaupade või teenuste tootmist, kuid mille tegevus võib jääda
sotsiaalsete teenuste või toodete pakkumise valdkonnast välja. Sellised
tegevused on sotsiaalne ja ametialane lõimumine töökohtadele juurdepääsu
tagamise teel nendele isikutele, kes on viletsamas olukorras eelkõige
ebapiisava kvalifikatsiooni või sotsiaalsete või ametialaste probleemide tõttu,
millega kaasneb nende tõrjutus ja marginaliseerimine.
(9)
Võttes arvesse sotsiaalettevõtete spetsiifilisi
rahastamisvajadusi, on vaja saavutada selgus selle kohta, mis liiki instrumente
peaks Euroopa sotsiaalettevõtlusfond rahastamiseks kasutama. Seepärast peaks
käesolevas määruses kehtestatama ühtsed eeskirjad aktsepteeritavate
instrumentide kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfond võib investeerimisel
kasutada, kaasa arvatud omakapitaliinstrumendid, võlainstrumendid,
investeeringud teistesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse ning pikaajalised
ja keskmise tähtajaga laenud.
(10)
Selleks et säilitada investeerimisportfelli vajalik
paindlikkus, võib Euroopa sotsiaalettevõtlusfond investeerida ka muudesse
varadesse peale kvalifitseeruvate investeeringute ulatuses, mis ei ületa
käesoleva määrusega mittekvalifitseeruvatele investeeringutele kehtestatud
piire. Lühiajalisi hoiuseid, nagu sularaha ja raha ekvivalendid, ei võeta mittekvalifitseeruvatele
investeeringutele käesoleva määrusega kehtestatud piiride arvutamisel arvesse.
(11)
Selleks et tagada nimetuse „Euroopa
sotsiaalettevõtlusfond” usaldusväärsus ja kerge äratuntavus investorite jaoks
kõikjal ELis, tuleks käesoleva määrusega kehtestada, et seda nimetust võivad
kasutada üksnes need Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad, kes täidavad
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel kogu ELis
käesolevas määruses sätestatud ühtseid kriteeriumeid.
(12)
Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidel on
selgesti eristatav ja kindlaks tehtav profiil, mis vastab nende eesmärgile,
peaksid olemas olema ühtsed eeskirjad portfelli struktuuri ja
investeerimistehnikate kohta, mida niisugused fondid võivad kasutada.
(13)
Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ei
aita kaasa süsteemsete riskide tekkele ning et sellised fondid keskenduvad oma
investeerimistegevuses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele, ei
tohiks olla lubatud fondi tasandil laenamine või finantsvõimendus. Selleks et
fond saaks katta erakordsed likviidsusvajadused, mis võivad tekkida ajal, mil investoritelt
on märgitud kapital sisse nõutud ja kapital ei ole veel tegelikult arvele
laekunud, tuleks lubada lühiajalist laenamist.
(14)
Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide
osakuid või aktsiaid turustatakse investoritele, kellel on teadmised, kogemused
ja suutlikkus võtta riske, mida need fondid endas kätkevad, ning selleks, et
investorid ei kaotaks usaldust Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide vastu, tuleks
kehtestada teatavad konkreetsed kaitsemeetmed. Seepärast tuleks Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid üldiselt turustada üksnes
investoritele, kes on kutselised kliendid või keda võib käsitleda kutseliste
klientidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli
2004. aasta direktiivile 2004/39/EÜ finantsinstrumentide
turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse
kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ[10]. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse investeerimiseks piisavalt laia
investorite baasi olemasoluks oleks samuti soovitatav, et sellistele fondidele
oleks juurdepääs ka teatavatel teistel investoritel, sealhulgas varakatel
üksikisikutel. Teiste investorite jaoks tuleks siiski sätestada konkreetsed
kaitsemeetmed tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või
aktsiaid turustatakse üksnes investoritele, kellel on sellisteks
investeeringuteks asjakohane profiil. Nende kaitsemeetmetega välistatakse
turustamine perioodiliste säästuplaanide kasutamise kaudu.
(15)
Tagamaks, et nimetust „Euroopa
sotsiaalettevõtlusfond” kasutavad üksnes need Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide
valitsejad, kelle käitumine turul vastab ühtsetele kvaliteedikriteeriumidele,
tuleks käesoleva määrusega kehtestada eeskirjad äritegevuse ning Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ja investorite suhete kohta. Samal põhjusel
tuleks käesolevas määruses sätestada ka ühtsed tingimused huvide konflikti
käsitlemiseks fondivalitsejate poolt. Nende eeskirjadega tuleks samuti nõuda,
et fondivalitseja on huvide konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks sisse
seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra.
(16)
Positiivsete sotsiaalsete mõjude loomine lisaks
investoritele rahalise kasu tootmisele on peamine tunnusjoon, mis iseloomustab
sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfonde ja eristab neid muud liiki
investeerimisfondidest. Seepärast tuleks käesoleva määrusega nõuda, et Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad kehtestavad menetlused kvalifitseeruvatesse
portfelliettevõtjatesse investeerimise kaudu saavutatavate positiivsete
sotsiaalsete mõjude jälgimiseks ja mõõtmiseks.
(17)
Nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”
usaldusväärsuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada ka Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja korralduse kvaliteedikriteeriumid. Seepärast
tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed, proportsionaalsed nõuded vajaduse
kohta omada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi nõuetekohaseks haldamiseks
piisavaid tehnilisi ja inimressursse ning omavahendeid.
(18)
Investorite kaitse eesmärgil on vaja tagada Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi varade nõuetekohane hindamine. Seepärast peaks Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi põhikirjas olema sätestatud varade väärtuse hindamise
eeskirjad. See peaks tagama väärtuse hindamise usaldusväärsuse ja
läbipaistvuse.
(19)
Tagamaks, et nimetust „Euroopa
sotsiaalettevõtlusfond” kasutavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad
annavad oma tegevusest piisavalt aru, tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad aastaaruannete
esitamise kohta.
(20)
Nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”
usaldusväärsuse tagamiseks investorite silmis on vajalik, et seda kasutavad
üksnes fondivalitsejad, kes on oma investeerimispoliitikas ja investeerimise
eesmärkides täielikult läbipaistvad. Käesoleva määrusega tuleks seepärast
kehtestada ühtsed eeskirjad teabe avaldamise nõuete kohta, mida Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on kohustus täita seoses tema investoritega.
Nõuded sisaldavad elemente, mis on ainuomased sotsiaalettevõtetesse
investeerimisele, et oleks võimalik saavutada teabe suurem ühtlus ja
võrreldavus. See hõlmab teavet kriteeriumide ja menetluste kohta, mida
kasutatakse konkreetsete kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate valimisel
investeerimisobjektideks. Lisaks sisaldab see teavet investeerimispoliitika
abil saavutatava positiivse sotsiaalse mõju kohta ning selle kohta, kuidas seda
mõju tuleks jälgida ja hinnata. Selleks et tagada investorite kindlustunne ja
usaldus taoliste investeeringute vastu, lisatakse teave Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi nende varade kohta, mis ei ole kvalifitseeruvasse
portfelliettevõtjatesse investeeritud, ja nende valikukriteeriumid.
(21)
Käesoleva määruse ühtsete nõuete täitmise tõhusa
järelevalve tagamiseks peaks päritoluliikmesriigi pädev asutus teostama
järelevalvet selle üle, kas Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab
käesolevas määruses sätestatud ühtseid nõudeid. Selleks peaks Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, kes soovib turustada oma fondide osakuid või
aktsiaid nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all, teavitama oma
päritoluliikmesriigi pädevat asutust sellisest kavatsusest. Pädev asutus peaks
registreerima fondivalitseja siis, kui kogu vajalik teave on esitatud ja kui
käesoleva määruse nõuete täitmiseks on olemas sobiv kord. Registreerimine peaks
kehtima kogu ELis.
(22)
Käesolevas määruses sätestatud ühtsete
kriteeriumide täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus
hõlmama eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele
asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada.
(23)
Käesoleva määruse nõuete täitmise tõhusaks
järelevalveks peaks olema selles määruses sätestatud pädevate
järelevalveasutuste vahelise piiriülese teavitamise protsess, mille algatab
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimine
päritoluliikmesriigis.
(24)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või
aktsiate turustamise läbipaistvate tingimuste säilitamiseks kogu ELis tuleks
anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesanne pidada kõigi käesoleva
määruse kohaselt registreeritud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide
keskandmebaasi.
(25)
Kehtestatud ühtsete kriteeriumide tõhusa
järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus sisaldama pädevate asutuste
käsutuses olevate järelevalvevolituste loetelu.
(26)
Käesolevas määruses tuleks selle nõuetekohase
jõustamise tagamiseks sätestada sanktsioonid juhuks, kui rikutakse käesoleva
määruse põhisätteid, milleks on eeskirjad portfelli struktuuri kohta,
kaitsemeetmed seoses aktsepteeritavate investorite kindlakstegemisega ja
eeskirjad selle kohta, et nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” võivad
kasutada üksnes registreeritud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad.
Sätestada tuleks, et nimetatud põhisätete rikkumine toob kaasa nimetuse
kasutamise keelu ja fondivalitseja registrist kõrvaldamise.
(27)
Järelevalvealast teavet tuleks vahetada
päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve vahel.
(28)
Käesolevas määruses sätestatud ühtsete
kriteeriumide täitmise üle järelevalvet teostavate üksuste vaheliseks tõhusaks
õigusalaseks koostööks on vaja, et ametisaladuse kõrget taset nõutakse kõigilt
asjaomaste liikmesriikide ametiasutustelt ning Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvelt.
(29)
Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid
tagama järjepideva ühtlustamise ja järelevalve kõrge
taseme kogu ELis. Kuna Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane
teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja rakenduslike
tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi
otsuseid.
(30)
Komisjonil peaks olema ka õigus võtta vastu
rakenduslikud tehnilised standardid ELi toimimise lepingu artiklile 291
kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010,
millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning
tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ,[11] artiklile 15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks teha ülesandeks koostada
artiklis 16 teatamismenetluse vormi ja meetodi rakenduslikud tehnilised
standardid.
(31)
Käesolevas määruses sätestatud nõuete
täpsustamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta
vastu õigusakte kooskõlas ELi
toimimise lepingu artikliga 290 käesolevas määruses
osutatud künniste arvutamise ja seire meetodite täpsustamiseks, kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kindlaksmääramise üksikasjad,
huvide konflikti liigid, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad peavad
vältima, ning sellega seoses võetavad meetmed, kvalifitseeruvate
portfelliettevõtjate saavutatavate sotsiaalsete mõjude mõõtmise menetluste
üksikasjad ja läbipaistvusnõuete täpsustamise üksikasjad. On eriti oluline, et
komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid,
sealhulgas ekspertide tasandil. Kõnealuses töös tuleks arvesse võtta ka
iseregulatsiooni algatusi ja käitumisjuhendeid.
(32)
Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja
koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(33)
Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse
jõustumise kuupäeva tuleks määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turu arengu
arvessevõtmiseks läbi vaadata. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama
Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud
õigusakti muudatused.
(34)
Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja
peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu
põhiõiguste hartas, sealhulgas era- ja perekonnaelu austamine ja
ettevõtlusvabadus.
(35)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri
1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[12] reguleeritakse käesoleva
määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides
liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute
riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri
2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste
andmete vaba liikumise kohta)[13]
reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve
all.
(36)
Käesoleva määruse eesmärki, milleks on arendada
välja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide siseturg Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate registreerimise raamistiku kehtestamise
kaudu, mis soodustakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate
turustamist kogu ELis, saab saavutada üksnes ELi tasandil. EL võib võtta
meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud
subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi
saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Käesolevas määruses on sätestatud ühtsed nõuded
nende ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate jaoks, kes
soovivad kasutada nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”, ning tingimused
selle nimetuse all ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate turustamiseks
Euroopa Liidus, aidates seega kaasa siseturu tõrgeteta toimimisele.
Määruses on sätestatud ka ühtsed eeskirjad
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamiseks
aktsepteeritavatele investoritele kogu Euroopa Liidus, Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide portfelli struktuuri kohta, aktsepteeritavate
investeerimisinstrumentide ja -tehnikate kohta ning Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid kogu Euroopa Liidus turustavate
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejate korralduse, läbipaistvuse ja
tegevuse kohta.
Artikkel 2
1.
Käesolevat määrust kohaldatakse artikli 3
lõike 1 punktis b määratletud ühiseks investeerimiseks loodud
ettevõtjate valitsejate suhtes, kes on asutatud Euroopa Liidus ning kes peavad
end registreerima oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juures vastavalt
direktiivi 2011/61/EÜ artikli 3 lõike 3 punktile a,
tingimusel, et need valitsejad haldavad selliste Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei
ületa 500 miljoni euro künnist, või liikmesriikides, kus euro ei ole
ametlik vääring, vastav väärtus liikmesriigi omavääringus käesoleva määruse
jõustumise kuupäeval.
2.
Lõikes 1 osutatud künnise arvutamisel ei pea
ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad, kes haldavad muid kui
Euroopa sotsiaalettevõtlusfonde, varade kogusumma arvutamisel arvesse võtma
nende muude fondide hallatavat vara.
3.
Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt
artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse käesoleva
artikli lõikes 1 osutatud künnise arvutamise ning selle künnise täitmise
pideva jälgimise meetodid.
Artikkel 3
1.
Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid
mõisteid:
(a)
„Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” – ühiseks
investeerimiseks loodud ettevõtja, kes investeerib vähemalt 70 % oma
kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast varadesse,
mis on kvalifitseeruvad investeeringud;
(b)
„ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja” –
ettevõtja, kes kaasab mitmete investorite kapitali, et investeerida see
vastavalt kindlaks määratud investeerimispoliitikale kõnealuste investorite
kasuks, ning mille puhul ei ole nõutav direktiivi 2009/65/EÜ artikli 5
kohane tegevusluba;
(c)
„kvalifitseeruvad investeeringud” – üks järgmistest
instrumentidest:
i)        omakapitaliinstrument, mille on:
–
emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja ning
mille on Euroopa sotsiaalettevõtlusfond omandanud otse kvalifitseeruvalt
portfelliettevõtjalt, või
–
emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja
kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud kapitaliväärtpaberi vastu, või
–
emiteerinud ettevõtja, kes on kvalifitseeruva
portfelliettevõtja enamusosalusega tütarettevõtja, ning mille on omandanud
Euroopa sotsiaalettevõtlusfond kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud
omakapitaliinstrumendi vastu;
ii)       väärtpaberistatud ja väärtpaberistamata
võlainstrumendid, mille on emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja;
iii)      ühe või mitme teise Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi osakud või aktsiad;
iv)      Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi poolt
kvalifitseeruvatele portfelliettevõtjatele antud keskmise pikkusega kuni
pikaajalised laenud;
v)       muud liiki osalus kvalifitseeruvas
portfelliettevõtjas.
(d)
„kvalifitseeruv portfelliettevõtja” – ettevõtja,
kes Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi investeeringu tegemise ajal ei ole
noteeritud reguleeritud turul vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ
artikli 4 lõike 1 punktile 14 kindlaks määratule, kelle
aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei
ületa kokku 43 miljonit eurot, kes ise ei ole ühiseks investeerimiseks
loodud ettevõtja ning:
i)        kelle peaeesmärk on põhikirja või muude
põhikirjajärgsete dokumentide kohaselt mõõdetavate positiivsete sotsiaalsete
mõjude saavutamine, mille käigus:
–
ettevõtja pakub teenuseid või tooteid haavatavatele
või marginaliseeritud isikutele või
–
ettevõtja kasutab toodete või teenuste
tootmisviisi, mis kajastab tema sotsiaalset eesmärki;
ii)       kes kasutab kasumit põhieesmärgi
saavutamiseks, selle asemel, et see jagada, ning on kehtestanud eelnevalt
kindlaks määratud menetlused ja eeskirjad kõikideks olukordadeks, kus kasum
jagatakse osanikele ja omanikele;
iii)      kelle haldamine toimub
vastutustundlikult ja läbipaistvalt eelkõige seoses töötajate, klientide ja
sidusrühmadega, keda tema äritegevus mõjutab.
(e)
„omakapital” – omandiosalus ettevõtjas väljendatuna
kvalifitseeruva portfelliettevõtja investoritele väljastatud osakutes või muus
kapitaliosaluse vormis;
(f)
„turustamine” – Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
valitseja algatusel või nimel sellise Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakute
või aktsiate otsene või kaudne pakkumine või emissioon, mida ta haldab üksi või
koos investoritega, kes asuvad Euroopa Liidus või kelle registrijärgne asukoht
on Euroopa Liidus;
(g)
„märgitud kapital” – kohustuse võtmine, mille
alusel peab isik omandama Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osaluse või tegema
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi kapitali sissemakseid;
(h)
„Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja” –
juriidiline isik, kes haldab tavapärase äritegevuse raames vähemalt ühte
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi;
(i)
„päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja on asutatud või kus tal on registrijärgne
asukoht;
(j)
„vastuvõttev liikmesriik” – muu liikmesriik kui
päritoluliikmesriik, kus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja turustab
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid vastavalt käesolevale
määrusele;
(k)
„pädev asutus” – riigi ametiasutus, millele
päritoluliikmesriik on õigusnormi alusel andnud ülesande registreerida ühiseks
investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad vastavalt artikli 2
lõikes 1 osutatule.
2.
Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt
artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse teenuste
või toodete liigid ning teenuste või toodete tootmisviisid, mis kajastavad
käesoleva artikli lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud
sotsiaalset eesmärki, võttes arvesse erinevat liiki kvalifitseeruvaid
portfelliettevõtjaid ja tingimusi, mille puhul võib kasumi omanike ja
investorite vahel jagada.
II PEATÜKK
NIMETUSE „EUROOPA SOTSIAALETTEVÕTLUSFOND” KASUTAMISE TINGIMUSED
Artikkel 4
Euroopa Sotsiaalettevõtlusfondi valitsejatel,
kes täidavad käesolevas peatükis sätestatud nõudeid, on õigus kasutada Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel kogu Euroopa Liidus
nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”.
Artikkel 5
1.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad tagavad,
et kvalifitseeruvate investeeringute kõrval muud vara soetades ei kasutata
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud
kapitali kogusummast rohkem kui 30 % muude kui kvalifitseeruvate
investeeringute jaoks; selle piirmäära arvutamisel ei võeta arvesse lühiajalisi
sularaha ja raha ekvivalendi hoiuseid.
2.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad ei
laena, ei emiteeri võlakohustusi, ei anna Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
tasandil tagatisi ega kasuta Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi tasandil ühtegi
meetodit, millega suureneks fondi riskipositsioon, kas sularaha või
väärtpaberite laenamise, tuletisinstrumendi positsioonide kaudu või mis tahes
muul viisil.
3.
Lõikes 2 sätestatud keeldu ei kohaldata laenu
puhul, mille tähtaeg ei ületa 120 kalendripäeva ning mida ei ole võimalik
pikendada, mis on vajalik selleks, et võimaldada likviidsust ajal, mil
investoritelt nõutakse sisse märgitud kapital ja tegelik kapital ei ole veel
arvele laekunud.
Artikkel 6
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad
turustavad hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid
üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi
2004/39/EÜ II lisa I jaole või keda võib taotluse korral kutselistena
käsitleda vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või
muudele investoritele, juhul kui:
(a)
need muud investorid võtavad kohustuse investeerida
vähemalt 100 000 eurot;
(b)
need muud investorid kinnitavad kirjalikult
investeerimise kohustuse võtmiseks sõlmitavast lepingust eraldi dokumendiga, et
nad on teadlikud kavandatud siduva kohustusega seonduvatest riskidest;
(c)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja hindab
investori asjatundlikkust, kogemusi ja teadmisi ega eelda, et investoril on turu
kohta teadmised ja kogemused, mis on loetletud direktiivi 2004/39/EÜ
II lisa I jaos;
(d)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on
piisav kindlus, võttes arvesse kavandatud siduva kohustuse laadi, et investor
on suuteline tegema oma investeerimisotsused ise ja mõistma seonduvaid riske,
ning et selline siduv kohustus on sellisele investorile sobilik;
(e)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kinnitab
kirjalikult, et ta on teostanud punktis c viidatud hindamise ja jõudnud
punktis d osutatud järeldusele.
Artikkel 7
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad
peavad enda hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidega seoses:
(a)
tegutsema piisava vilumuse, ettevaatuse ja
hoolikusega;
(b)
kohaldama asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et
ennetada kuritarvitusi, mille puhul on alust arvata, et need võivad mõjutada
investorite ja kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate huve;
(c)
teostama äritegevust enda hallatavate Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide, enda hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide
investorite ning turu terviklikkuse parimates huvides;
(d)
olema väga hoolsad, kui nad valivad, millistesse
kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeeringuid teevad, ning nende
pideval jälgimisel;
(e)
omama piisavaid teadmisi ja arusaamist
kvalifitseeruvatest portfelliettevõtjatest, millesse nad investeerivad.
Artikkel 8
1.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad teevad
kindlaks huvide konfliktid ja väldivad neid (ning juhul kui neid ei ole
võimalik vältida, siis juhivad ja jälgivad neid) ning avalikustavad need
kooskõlas lõikega 4, et vältida olukorda, kus need kahjustaksid Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide ning nende investorite huve, ning et tagada nende
hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide õiglane kohtlemine.
2.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad teevad
kindlaks eelkõige need huvide konfliktid, mis võivad tekkida:
(a)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate,
isikute, kes tegelikult juhivad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja
äritegevust, töötajate või isikute, kes otse või kaudselt kontrollivad Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitsejat või keda kontrollib Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, ning Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi, keda
haldavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad, või nende Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide investorite vahel;
(b)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi või selle Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi investorite ning muu Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi,
mida haldab sama Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, või selle muu
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi investorite vahel.
3.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad tagavad
tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra ja rakendavad seda, et täita
lõigetes 1 ja 2 kehtestatud nõuded.
4.
Vastavalt lõikes 1 osutatule avalikustatakse
huvide konfliktid juhul, kui Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja
kehtestatud organisatsiooniline kord huvide konfliktide tuvastamiseks,
ennetamiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks ei ole küllaldane, et piisava
kindlusega tagada kliendi huvide kahjustamise ohu vältimine. Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad avalikustavad investoritele enne nende nimel
äritegevuse alustamist selgelt huvide konfliktide üldise laadi või allika.
5.
Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt
artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:
(a)
käesoleva artikli lõikes 2 osutatud huvide
konfliktide liigid;
(b)
meetmed, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide
valitsejad peaksid seoses struktuuri ning organisatsiooniliste ja
haldusmenetlustega võtma, et tuvastada, ennetada, juhtida, jälgida ja
avalikustada huvide konfliktid.
Artikkel 9
1.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad
rakendavad iga nende hallatava Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi suhtes
menetlusi, mille abil mõõta ja jälgida seda, millises ulatuses kvalifitseeruvad
portfelliettevõtjad, millesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondist on
investeeringuid teinud, saavutavad enda kohustuseks võetud positiivse
sotsiaalse mõju.
2.
Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt
artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse käesoleva
artikli lõikes 1 osutatud menetluste üksikasjad seoses eri
kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega.
Artikkel 10
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatel
peab alati olema piisavalt omavahendeid ning nad peavad alati kasutama
piisavaid ja asjakohaseid tehnilisi ja inimressursse Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide nõuetekohaseks valitsemiseks.
Artikkel 11
Varade väärtuse hindamise eeskirjad tuleb
sätestada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi põhikirjas.
Artikkel 12
1.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad teevad
päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kättesaadavaks aastaaruande iga
hallatava Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi kohta hiljemalt kuus kuud pärast
majandusaasta lõppu. Aruandes kirjeldatakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
portfelli struktuuri ja möödunud aasta tegevust. See sisaldab Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi auditeeritud raamatupidamise aastaaruannet. Aruanne
koostatakse vastavalt kehtivatele aruandlusstandarditele ning Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ja investorite vahel kokku lepitud
tingimustele. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad esitavad vastava
taotluse saamisel aruande investoritele. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide
valitsejad ja investorid võivad omavahel kokku leppida teabe täiendavas
avalikustamises.
2.
Aastaaruanne sisaldab vähemalt järgnevat:
(a)
asjakohased üksikasjad investeerimispoliitikaga
saavutatud üldiste sotsiaalsete tulemuste ning tulemuste mõõtmiseks kasutatud
meetodite kohta;
(b)
teade kõigi investeeringust väljumiste kohta seoses
kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega, mis on toimunud;
(c)
kirjeldus selle kohta, kas artikli 13
lõike 1 punktis e osutatud kriteeriumide alusel toimus muid
investeeringutest väljumisi seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi muude
varadega, mis ei ole investeeritud kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse;
(d)
kokkuvõte tegevustest, mida Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tegi seoses kvalifitseeruvate
portfelliettevõtjatega, nagu on osutatud artikli 13 lõike 1
punktis k.
3.
Kui Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on
kohustus avalikustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi majandusaasta aruanne
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ[14] artiklile 4, võidakse
käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teave esitada kas eraldi
või majandusaasta aruande täiendava osana.
Artikkel 13
1.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad
teavitavad oma investoreid enne investeerimisotsust vähemalt järgmistest
asjaoludest:
(a)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ja kõigi
teiste selliste teenuseosutajate andmed, kellel on lepinguline suhe Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitsejaga seoses fondi haldamisega, ning nende
ülesannete kirjeldus;
(b)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
investeerimisstrateegia ja -eesmärkide kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate
portfelliettevõtjate liikide kirjeldus ning nende kindlakstegemiseks
kasutatavad menetlused ja kriteeriumid, investeerimistehnikad, mida võidakse
kasutada, ning kõik kohaldatavad investeerimispiirangud;
(c)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
investeerimispoliitika eesmärgiks olev positiivne sotsiaalne mõju, sealhulgas
vajaduse korral selliste tulemuste prognoos mõistlikkuse piires ning teave
varasema tulemuslikkuse kohta selles valdkonnas;
(d)
sotsiaalsete mõjude mõõtmiseks kasutatav metoodika;
(e)
muude varade kui kvalifitseeruvate
portfelliettevõtjate kirjeldus ning protsess ja kriteeriumid selliste varade
valimiseks, kui tegemist ei ole sularaha või raha ekvivalentidega;
(f)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi riskiprofiili ning
selliste varadega seotud riskide kirjeldus, millesse fond võib investeerida,
või investeerimistehnikad, mida võidakse kasutada;
(g)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi väärtuse hindamise
menetluse ja varade väärtuse hindamismetoodika kirjeldus, sealhulgas
kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate varade väärtuse määramisel kasutatavad
meetodid;
(h)
kõigi selliste tasude, maksete ja kulude kirjeldus
ja nende maksimaalne summa, mida investorid otseselt või kaudselt kannavad;
(i)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tasu
arvutamise kirjeldus;
(j)
olemasolu korral Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
varasemad finantstulemused;
(k)
ettevõtluse toetusteenused ja muud tugitegevused,
mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja osutab või korraldab kolmandate
isikute kaudu, et soodustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondilt investeeringuid
saavate kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevuse arengut, laienemist või
anda neile muud tuge teostatavateks tegevusteks, või kui selliseid teenuseid
või tegevusi ei pakuta, siis selle põhjendus;
(l)
selliste menetluste kirjeldus, mille abil Euroopa
sotsiaalettevõtlusfond võib muuta oma investeerimisstrateegiat või -poliitikat
või mõlemat.
2.
Kogu lõikes 1 osutatud teave peab olema õiglane,
selge ja mitteeksitav. Seda ajakohastatakse ja vaadatakse korrapäraselt läbi.
3.
Kui Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on
kohustus avaldada prospekt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivile 2003/71/EÜ[15]
või Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi hõlmavale siseriiklikule õigusele, siis
võidakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave esitada kas eraldi või
prospekti osana.
4.
Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt
artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:
(a)
käesoleva artikli lõike 1 punktides b–e
ja punktis k osutatud teabe sisu;
(b)
kuidas käesoleva artikli lõike 1
punktides b–e ja punktis k osutatud teavet saab esitada ühtsel kujul,
et tagada võimalikult suur võrreldavus.
III PEATÜKK
JÄRELEVALVE JA HALDUSKOOSTÖÖ
Artikkel 14
1.
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, kes
soovivad turustada oma Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid
nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all, teavitavad oma
päritoluliikmesriigi pädevat asutust vastavast kavatsusest ning esitavad
järgmise teabe:
(a)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide äritegevust
tegelikult juhtivate isikute andmed;
(b)
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide andmed, mille
osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad;
(c)
teave II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud
korra kohta;
(d)
nimekiri liikmesriikidest, kus Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kavatseb iga konkreetse Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid turustada.
2.
Päritoluliikmesriigi pädev asutus registreerib
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja üksnes juhul, kui ta on veendunud
järgmiste tingimuste täitmises:
(a)
lõikes 1 osutatud nõutav teave on täielik;
(b)
lõike 1 punkti c kohaselt teavitatud kord
on sobilik II peatüki nõuete täitmiseks.
3.
Registreerimine kehtib kogu Euroopa Liidu
territooriumil ja võimaldab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatel
turustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid nimetuse
„Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” all kogu Euroopa Liidus.
Artikkel 15
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja
ajakohastab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele esitatud teavet, kui
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kavatseb:
(a)
turustada uue Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
osakuid või aktsiaid;
(b)
turustada olemasoleva Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid liikmesriigis, mida ei ole
märgitud artikli 14 lõike 1 punktis d osutatud loetelus.
Artikkel 16
1.
Vahetult pärast Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja
registreerimist teavitab päritoluliikmesriigi ametiasutus Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimisest neid liikmesriike, keda on
loetletud vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõike 1
punktile d, ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.
2.
Vastuvõtvad liikmesriigid, kes on loetletud
vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõike 1 punktile d, ei
kehtesta vastavalt artiklile 14 registreeritud Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitsejale nõudeid ega haldusmenetlusi seoses Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisega, samuti ei nõua
nad enne tegevusega alustamist turustamise heakskiitmist.
3.
Käesoleva artikli ühtse kohaldamise tagamiseks
töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste
standardite eelnõud, et määrata kindlaks teavitamise vorm.
4.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab
rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [sisestada
kuupäev].
5.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu lõikes 3
osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud vastavalt määruse (EL)
nr 1095/2010[16]
artiklis 15 sätestatud menetlusele.
Artikkel 17
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab
keskandmebaasi, mis on interneti kaudu avalikult kättesaadav ning milles on
loetletud kõik käesoleva määruse kohaselt Euroopa Liidus registreeritud Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad.
Artikkel 18
Päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab
järelevalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle.
Artikkel 19
Pädevatel asutustel on kooskõlas siseriikliku
õigusega kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja
uurimisvolitused. Neil on eelkõige järgmised volitused:
(a)
nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata
nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid;
(b)
nõuda Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejalt
teabe viivitamatut esitamist;
(c)
nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tegevusega või Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondiga;
(d)
teostada kohapealseid etteteatatud või etteteatamata
kontrolle;
(e)
võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab jätkuvalt käesoleva määruse nõudeid;
(f)
anda korraldus, millega tagatakse, et Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab käesoleva määruse nõudeid ning hoidub
kordamast käitumist, mis võib põhjustada käesoleva määruse nõuete rikkumist.
Artikkel 20
1.
Liikmesriigid sätestavad eeskirjad käesoleva
määruse rikkumise eest kohaldatavate haldusmeetmete ja sanktsioonide kohta ning
võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Sätestatud meetmed
ja sanktsioonid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
2.
Liikmesriigid teavitavad hiljemalt [24 kuud pärast
käesoleva määruse jõustumist] lõikes 1 osutatud eeskirjadest komisjoni
ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata eeskirjade mis tahes hilisematest
muudatustest.
Artikkel 21
1.
Päritoluliikmesriigi pädev asutus võtab kõik
lõikes 2 osutatud asjakohased meetmed, kui Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad:
(a)
ei täida portfelli struktuurile kohaldatavaid
nõudeid vastavalt artiklile 5;
(b)
ei turusta Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid
või aktsiaid aktsepteeritavatele investoritele vastavalt artiklile 6;
(c)
kasutavad nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”
ilma end artikli 14 kohaselt päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures
registreerimata.
2.
Lõikes 1 osutatud juhtudel võtab
päritoluliikmesriigi pädev asutus vajaduse korral järgmised meetmed:
(a)
keelab nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”
kasutamise Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ühe või mitme Euroopa
sotsiaalettevõtlusfondi osakute või aktsiate turustamiseks;
(b)
kõrvaldab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja
registrist.
3.
Päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad
artikli 14 lõike 1 punkti d kohaselt loetletud vastuvõtvate
liikmesriikide pädevaid asutusi Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja
registrist kõrvaldamisest, millele on osutatud käesoleva artikli lõike 1
punktis b.
4.
Õigus turustada Euroopa Liidus ühe või mitme
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa
sotsiaalettevõtlusfond” all tühistatakse viivitamata pädeva asutuse sellise
otsuse tegemise kuupäevast alates, millele on viidatud lõike 2 punktides a
või b.
Artikkel 22
1.
Pädevad asutused ja Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesoleva määruse kohaste vastavate
ülesannete teostamisel vajaduse korral koostööd.
2.
Nad vahetavad kogu teavet ja dokumente, mis on
vajalikud käesoleva määruse rikkumiste kindlakstegemiseks ja heastamiseks.
Artikkel 23
1.
Kõigil pädevates asutustes või Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalves töötanud või töötavatel isikutel, samuti pädevate
asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud audiitoritel ning
ekspertidel on ametisaladuse hoidmise kohustus. Ilma et see piiraks
kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate kohtuasjade menetlemist ja käesoleva
määruse kohaseid menetlusi, ei tohi konfidentsiaalset teavet, mida need isikud
on saanud oma ametikohustuste täitmisel, teha teatavaks ühelegi teisele isikule
või asutusele, välja arvatud niisugusel kokkuvõtlikul või üldistatud kujul, kus
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejaid ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfonde
eraldi identifitseerida ei ole võimalik.
2.
Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet
ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva määruse või muude Euroopa
Liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide
valitsejate ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes.
3.
Kui pädevad asutused või Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalve saab konfidentsiaalset teavet vastavalt
lõikele 1, siis võivad nad seda kasutada üksnes oma ülesannete täitmisel
ning haldus- või kohtumenetlusteks.
IV PEATÜKK
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 24
1.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.
Artikli 2 lõikes 3, artikli 3 lõikes 2,
artikli 8 lõikes 5, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 13
lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse
komisjonile neljaks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne
nelja-aastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse
automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament
või nõukogu esitab pikendamise suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm
kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3.
Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 2
lõikes 3, artikli 3 lõikes 2, artikli 8 lõikes 5,
artikli 9 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 4 osutatud
volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub
järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või
otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud
delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui
Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti
teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja
möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa
Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 25
1.
Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt
neli aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Läbivaatamine hõlmab
üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimisest ning nende
kohaldamisel saadud kogemustest, kaasa arvatud:
(a)
mil määral on Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide
valitsejad kasutanud eri liikmesriikides kas siseriiklikult või piiriüleselt
nimetust „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”;
(b)
erinevate kvalifitseeruvate investeeringute
kasutamine Euroopa sotsiaalettevõtlusfondides ja viis, kuidas see on mõjutanud
sotsiaalettevõtete arengut kogu Euroopa Liidus;
(c)
kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate
kindlakstegemise kriteeriumide praktiline rakendamine ja selle mõju
sotsiaalettevõtete arengule kogu Euroopa Liidus;
(d)
käesoleva määruse reguleerimisala, sealhulgas
500 miljoni euro künnis.
2.
Komisjon esitab pärast Euroopa
Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule
aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek.
Artikkel 26
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates
22. juulist 2013, välja arvatud artikli 2 lõige 3,
artikli 3 lõige 2, artikli 8 lõige 5, artikli 9
lõige 2 ja artikli 13 lõige 4, mida kohaldatakse alates
käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüsselis,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
eesistuja                                                         eesistuja
[1]               Neid nimetatakse õigustekstides „sotsiaalettevõteteks”,
et selgitada nende vormi. Neid kutsutakse ka „sotsiaalseteks ettevõteteks”.
Neid kahte mõistet võib enamikus kontekstides tõlgendada võrdväärsetena.
[2]               Vt J. P. Morgan,
Impact Investments: An Emerging Asset Class, 2011.
[3]               Suunatud emissiooni võib kirjeldada kui väärtpaberite
müüki üsna piiratud arvule valitud investoritele eesmärgiga kaasata kapitali. Suunatud
emissiooni kaasatud investorid on enamasti suured pangad, usaldusfondid,
kindlustuskompaniid ja pensionifondid. Suunatud emissioon on vastand
väärtpaberite avalikule emisioonile, mille käigus pakutakse väärtpabereid
müügiks avatud turul.
[4]               http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf
[5]               Vt http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm.
[6]               ELT C …, lk…
[7]               ELT C , , lk .
[8]               ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.
[9]               ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.
[10]             ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
[11]             ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.
[12]             EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[13]             EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[14]             ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.
[15]             ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.
[16]             ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.