				|

		52014PC0032

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Üldine taust
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL)
nr 1308/2013 (ÜTK määrus)[1]
on sätestatud õigus- ja finantsraamistiku kehtestamine, mille alusel valitud
põllumajandustooteid koolipiima kava ja koolipuuvilja kava raames lastele
jaotada.
Mõlemad kavad on loodud eraldi ja eri aegadel.
Koolipiima kava on pärit piimaturu ühise korralduse loomise päevilt 1968.
aastal ja seda on tegelikult rakendatud alates 1977. aastast. Koolipuuvilja
kava sündis koolipiima kavast hiljem poliitilise kohustusena seoses puu- ja
köögiviljaturu ühise korralduse reformiga 2007. aastal. Praegu on mõlemal kaval
oma õigus- ja finantsraamistik ning mõned olulised erinevused ülesehituses ja
toimimises.
Mõlemad kavad kehtestati selleks, et edendada tarbimist
puu- ja köögivilja ning piimatoodete sektorites, mis on Euroopa põllumajanduse
jaoks väga olulised sektorid ja moodustavad kumbki ligikaudu 15 % Euroopa
Liidu (EL) põllumajandustoodangust. Lisaks majanduslikule tähtsusele on osutatud
tooted kasulikud rahvatervise kontekstis ja sobivad jagamiseks koolilastele.
Põhjendused, mille alusel mõlemad kavad
kehtestati, on praeguses olukorras, kus puu- ja köögivilja ning piimatoodete
tarbimine väheneb, endiselt asjakohased. Hoolimata nende toodete tarbimise
suurendamisele suunatud tervise ja põllumajanduse edendamise jõupingutustest
nii riiklikul kui ka ELi tasandil, ei ole kõnealune vähenemistendents
pöördunud, eriti värske puu- ja köögivilja ning joogipiima puhul. Sellist
olukorda süvendab muu hulgas nüüdisaegses tarbimises ja eelkõige nooremates
vanusegruppides valitsev suundumus eelistada töödeldud toitu, mis sisaldab
sageli väga palju lisatud suhkrut, soola ja rasva.
Hoolimata sellest, et praegused kavad on
koolides positiivset vastukaja leidnud ning neid peetakse asjakohaseks,
tõstavad mitmesugustes aruannetes ja välishinnangutes tehtud järeldused esile
teatavaid puudusi nende ülesehituses ja ebatõhususi nende toimimises.
ÜPP 2020 sisaldab juba olulisi elemente, mis
eeldatavasti lahendavad mõned tuvastatud probleemid, eelkõige nähakse ette
olulised muudatused koolipuuvilja kava rahastamises ja tugevdades selle
haridusmõõdet. Koolipiima kava uus nõue, mille kohaselt peaksid osalevad
liikmesriigid koostama oma strateegia, aitab koondada kava rakendamist, nagu
see toimub juba koolipuuvilja kava puhul. Komisjon ettepanek ÜPP 2020 kohta
võeti aga vastu enne praeguste kavade välishindamise lõpetamist ja ka enne
Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda”) aruande vastuvõtmist.
Ettepaneku
eesmärgid
Ettepaneku eesmärk ei ole ainult kõrvaldada
endogeensed probleemid mõlema kava toimimises, et suurendada nende tõhusust ja
tulemuslikkust, vaid ka luua ühtsem poliitiline lähenemisviis tagamaks, et
kavade abil on võimalik saavutada pikaajalised eesmärgid ning reageerida
tõhusalt välistele probleemidele. See on kooskõlas kontrollikoja soovitusega,
et „kahe programmi vahel peaks olema suurem kooskõla ja sünergia selleks, et
üldiselt tagada toitumist käsitlev järjepidev ja ühtlustatud lähenemisviis ning
mõjus haldamine”. Käesoleva ettepanekuga täidab komisjon ka
aruandekohustuse, mis tuleneb määruse artikli 225 punktist c, milles
käsitletakse võimalust hõlmata kavadesse oliiviõli ja lauaoliivid.
Esiteks on ettepaneku eesmärk suunata praegune
korraldus ümber pikaajalistele eesmärkidele, et tugevdada mõlema kava
haridusmõõdet ning aidata noortel kodanikel taas leida side toidu ja selle
päritoluga, mis suurendab arusaama põllumajandusest ja tema toodetest, ÜPPst ja
EList. Praegu on mõlema kava ülesehituse ja eesmärkide vahel lõhe, kuna
kummaski käsitletakse eesmärke erinevalt. Haridusmõõde oli koolipuuvilja kavas
ette nähtud algusest peale, samas kui koolipiima kava ei kohusta liikmesriike
kasutama konkreetseid haridusmeetmeid, mistõttu on jagatavad tooted kavaga
nõrgalt seotud. Lisaks on koolipiima kava järelevalve- ja hindamissüsteem nõrk
ning koolipuuvilja kava oma vajab parandamist, mis on oluline mõlema kava
tulemuslikkuse mõõtmiseks keskpikas või pikas perspektiivis.
Teine eesmärk on ühtlustada ja konsolideerida
praeguseid erinevaid õigus- ja finantsraamistikke ning suurendada ELi sekkumise
nähtavust, et tagada läbivalt järjepidev ÜPP lähenemisviis põllumajandustoodete
koolidele jagamise suhtes ja muuta juhtimine võimalikult tõhusaks. Kuna
praegused kavad on välja töötatud teineteisest eraldi ja eri aegadel, puudub
nende vahel kooskõlastatus ja järjepidevus, kuigi neil on sarnased eesmärgid ja
sihtrühmad. Praegune killustatud süsteem hõlmab paljusid erinevaid
lähenemisviise ja sõnumeid ning see võib avaldada negatiivset mõju süsteemi
tulemuslikkusele tervikuna. See probleem on tingitud õigus- ja
finantsraamistike erinevusest, asjaomaste toodete turgude erinevustest ning
liikmesriikide tasandil kummagi kava rakendamise kohta tehtud otsustest.
Selleks et saavutada kavade maksimaalne mõju
ja suurendada jagamise kulutasuvust, on vähemalt sama oluline suurendada
koolides, kus mõlema kava rahalist potentsiaali saab paremini suunata,
põllumajandustoodete tarbimiseks tehtavate kulutuste tõhusust. Mõned puudused
on praegustel kavadel ühised (nt suur haldus- ja korralduslik koormus), kuid
mõned on kavale iseloomulikud: koolipuuvilja kava võimalustest on kasutatud ära
üksnes 30 % ning jagatavate toodete hinnas on märkimisväärseid erinevusi,
samas kui koolipiima kava iseloomustab tõenäoline tühimõju ning kehv kulude ja
tulude suhe.
2.           SIDUSRÜHMADEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Mõlema koolikava läbivaatamine algas 2012.
aasta oktoobris.
Mõju hindamise käigus korraldati üldsusega
konsulteerimine, mille raames kutsuti huvitatud isikuid läbivaatamisel osalema.
Konsulteerimine põhines konsultatsioonidokumendil, mis koosnes üheksast avatud
küsimusest. Konsulteerimine kestis 12 nädalat ja korraldati veebipõhise
küsimustiku abil. Lisaks korraldati kohtumisi ja arutelusid, sealhulgas
sidusrühmade kohtumine 15. märtsil 2013.
Mõjuhinnangus töötati välja kolm järgmist varianti:
1) „status quo” variant, mille puhul säilitatakse eraldi raamistikud
toodete koolides jagamiseks, kuid integreeritakse mõlemasse kavasse ÜPP 2020-ga
tehtud parandused; 2) „kohandamise” variant, milles uuritakse, kas
läbivaatamise eesmärgid on saavutatavad praeguste eraldi kavade säilimise
korral, kuid meetmete ja muudatustega, mille eesmärk on täita lõhe praeguste
kavade haridusmõõtmete vahel nendevahelise sünergia suurendamise teel, ÜPP
2020-ga ettenähtust suurema lihtsustamise ja parandamise teel; ja 3) „uue
raamistiku” variant, millega kaasnevad märkimisväärsed poliitilised muudatused
ühise õigus- ja finantsraamistiku näol piiratud arvu toodete jagamiseks ning mida
täiendab suunitlus pikaajalistele eesmärkidele tugevdatud kavas sisalduva
haridusmõõtme kaudu.
Praeguste poliitikaraamistike ning
tulevikukatsumuste ja -vajaduste analüüsi põhjal on mõjuhinnangus analüüsitud
nende kolme poliitikavõimaluse mõju ja võrreldud neid omavahel, pidades silmas
nende potentsiaali eesmärkide saavutamiseks, nende tulemuslikkust, tõhusust ja
järjepidevust üldiste eesmärkidega:
–
„Status quo” variandi korral tugevdataks
koolipuuvilja kava, kuid suureneks olemasolev lõhe koolipuuvilja kava ja
koolipiima kava haridusmõõtme vahel ning see ei annaks palju tulemusi juhtimise
tõhususe seisukohalt. Samuti annab see vaid piiratud tulemuse ühtse ja nähtava
ELi sekkumise loomisel. Ehkki see variant on eelarve seisukohast neutraalne,
sisaldab see põhjusel, et koolipiima kava rahastamisele ei ole seatud mingeid
piiranguid, teatavat eelarvelist ebakindlust. Sellega säilib kõrge
halduskoormus võrreldes saavutatavate eelistega (madal kulutasuvus) ning
koolipuuvilja kava puhul ka suured tõhususerinevused tootehindade tõttu ja
võimalik tühimõju koolipiima kavas. On kaheldav, kas see variant on kohane
reaktsioon praeguste tarbimisharjumustega ja värskete põllumajandustoodete
nõudlusega seotud uutele väljakutsetele. Kõnealuse variandi puhul on leitud, et
see toetab horisontaalsete eesmärkide saavutamist parema õigusliku
reguleerimise ja lihtsustamise teel vaid piiratud ulatuses, samas kui ta võib
paremini kaasa aidata rahvatervise eesmärkide saavutamisele, milleks on
vähendada tervisealast ebavõrdsust riikliku strateegia ja suunamise kaudu.
–
„Kohandamise” variandi peamine mõju peaks
eeldatavasti lähtuma koolipiima kava haridusmõõtme tugevdamisest ning mõlema
kava rakendamise sünergiast, samas kui mõlema kava praegune eraldatus säilib.
See aitaks paremini saavutada pikaajalisi eesmärke, milleks on jätkusuutlikult
suurendada nõudlust kõnealuste põllumajandustoodete järele ja kujundada
tervislikumaid toitumisharjumusi. Suuremat sünergiat silmas pidades on see
positiivne, kuid sünergia on siiski piiratud, kuna mõlema kava rahaline
korraldus on erinev. Väiksem halduskoormus toob endaga kaasa rohkem eeliseid,
sünergia kaudu keerukuse vähenemise ja ühised menetlused.
–
„Uue raamistiku” variant nihutab praeguse süsteemi
keskme meetmetele, mis aitavad mõlema kava pikaajalisi eesmärke paremini
saavutada, ning täidab nende ülesehituses praegu esineva lõhe. Lisaks annab see
liikmesriikidele kava juhtimisel võimaluse olla paindlikum ja keskenduda oma
tegevuses esmatähtsatele vajadustele, nagu ka vajaliku eelarvelise paindlikkuse,
et tulla toime erinevate rahaliste õigustega ja reageerida muutuvatele
olukordadele. Lisaks peaks see võimalus andma koolimeetme suurima mõju
kindlaksmääratud eelarve ulatuses. Sellega kaob ELi eelarvega seotud
ebakindlus, kuna selles on koolimeetmele ette nähtud kindel aastane piir, mis
vastab praegusele (ÜPP 2020) toetuste vastuvõtmise potentsiaalile. Täiustatud
rahastamiskorra ja osalemistingimuste juures saaks olemasolevat potentsiaali
realiseerida tõhusamalt.
Kõike seda silmas pidades jõuti mõjuhinnangus
järeldusele, et „uue raamistiku” variant on koolikavade järkjärgulisel
ümbersuunitlemisel pikaajalistele eesmärkidele kõige tasakaalustatum ja
võimaldab neil paremini reageerida puu- ja köögivilja ning piima tarbimise
vähenemisele ja rasvumise kasvule, samuti loob see olulise seose põllumajanduse
ja selle mitmesuguste toodetega.
Lihtsustamine on oluline argument olnud kogu
protsessi vältel ning seda tuleks suurendada mitmel viisil; selleks tuleks
kõige rohkem kasutada komisjoni õigusakte, mis ühendavad või kaotavad teatavaid
nõudeid.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Tehakse ettepanek kehtestada ühtne õigus- ja
finantsraamistik puu- ja köögivilja ning piima jagamiseks koolilastele,
ettepanekut toetavad tugevdatud haridusmeetmed, et taastada seos põllumajanduse
ja selle mitmesuguste toodete ning laiemate teemadega, nagu näiteks
rahvatervise ja keskkonna küsimused. Uus raamistik oleks eelarveneutraalne ja
toimiks koolikavadele ÜPP 2020 raames ette nähtud eelarve piires. Uue kava
struktuur põhineb valdavalt olemasolevate kavade osadel, mida peetakse hästi
toimivateks ja tõhusateks.
Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu
artiklil 42 ja artikli 43 lõikel 2. See vastab subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõtetele, mille kohaselt tegevusraamistik ja selle aluspõhimõtted
määratakse kindlaks ELi tasandil, samas kui liikmesriikidele jääb vabadus
kohandada kava oma prioriteetidega ja riiklike/piirkondlike eripäradega ning
kehtestada oma eesmärgid ja rakendamiskord.
Uue ettepaneku peamised üksikasjad on
järgmised.
–
Suunitleda jagamine ümber: tehakse ettepanek
suunitleda toodete jagamine koolides kahele „põhitootele”: ainult värske puu-
ja köögivili (sh banaanid) ning joogipiim, kusjuures joogipiima rasvasisalduse
otsustavad riiklikud tervishoiuasutused. Selline suunitlus oleks kasulik mitmel
põhjusel, eelkõige kuna jagamine toimuks kindlaksmääratud eelarve piires; selle
tõttu väheneks koolide korralduslik koormus ja see on kooskõlas vajadusega
pöörata ümber nende kahe tooterühma tarbimise vähenemine. Lisaks oleks see kooskõlas
üldise tavaga, kuna värske puu- ja köögivili ning joogipiim on praeguste kavade
kohaselt kõige rohkem jagatavad tooted. Liikmesriigid võivad kaasata
temaatilistesse haridusmeetmetesse ka laiema valiku põllumajandustooteid.
–
Ühtlustada finantssätted ja parandada
rahastamistingimusi, et suurendada kulutõhusust:
–
Arvestades toodete ja nende tarneahelate ning eri
liikmesriikide tarbimistavade erinevusi, eraldataks liikmesriikidele eraldi „eelarvepaketid”
puu- ja köögivilja (sh banaanid) ning piima jaoks. ÜPP 2020 eelarvele vastav
puu- ja köögivilja pakett (150 miljonit eurot) ja piima pakett, mis vastab
vahendite eeldatavale kasutamisele (80 miljonit eurot). Teatav paindlikkus
oleks ette nähtud juhul, kui liikmesriigid saavad oma eraldiste piiratud osi vastavalt
oma vajadustele eri pakettide vahel üle kanda (prioriseerides sekkumist
strateegiate kaudu). Nendes pakettides kehtestataks künnised kaasnevatele
meetmetele ja muudele toetuskõlblikele meetmetele, nagu näiteks hindamine,
järelevalve ja teavitustegevus.
–
Seniste kogemuste põhjal oleks ELi toetuse osa
toodete hinnas piiratud maksimaalse ELi toetusega puu- ja köögivilja ning piima
portsjoni kohta, mitte ELi kaasrahastamise tasemete kaudu, nagu seni
koolipuuvilja kava puhul. See oleks puu- ja köögivilja puhul uus element, mis
aitaks leevendada suuri erinevusi jagatavate toodete hindades ning tähendaks
juhtimise lihtsustamist. ELi piimatoetuse tase suureneks, et vähendada tühimõju
efekti (võimaldades tasuta või peaaegu tasuta jagamist) ja suurendada jagamise
kulutõhusust. Ettepaneku need elemendid vastavad komisjoni[2] poolt seoses nõukogu
määrusega (EL) nr 1370/2013[3]
võetud kohustusele vaadata läbi praeguste kavade rahastamiskord, s.o piima
jagamise toetus ning koolipuuvilja kava kaasrahastamise kulud. Liikmesriikidel
lubatakse jätkata riiklike lisatoetuste võimaldamist või erasektori rahastamise
ligimeelitamist, et laiendada nendepoolse koolikavades osalemise ulatust ja/või
osatähtsust.
–
Tugevdada haridusmõõdet: kaasnevad haridusmeetmed
muutuksid kohustuslikuks ka piima jagamisel ja see täidaks praeguste kavade
vahelise lõhe. Nendel meetmetel oleks tugev haridusmõõde, mis keskenduks
põllumajanduse küsimustele, toitumisele ja tervisele (tasakaalustatud
toitumine) ning keskkonnaküsimustele. Lisaks oleksid nad kriitiliseks
vahendiks, mis taastab laste jaoks seose toidu, põllumajandustootmise ja
põllumajandustootjatega. Haridusmeetmed peaksid olema suunatud koolide
õpilaskondadele, võimaluse korral peaksid nad hõlmama ka perekondi ja kogukondi
ning pöörama tähelepanu koolides pakutavate tervisliku toidu ja jookide valiku
laiemale küsimusele. Need meetmed on kasulikud, kuna tõendid näitavad, et
paljud lapsed kasvavad üles teadmata, kust toit pärineb – kus ja kuidas see on
toodetud ja millised on teatavad hooajatooted. Seetõttu võiksid liikmesriigid
valida temaatilisi haridusmeetmeid, mis võiksid aeg-ajalt hõlmata peale muude
eespool nimetatud kahe põhitoote ka muid põllumajandustooteid, nagu näiteks
jogurtid, töödeldud puu- ja köögivili, mesi, oliiviõli jms. Nimekirja kõigist
kava raames tarnitavatest toodetest koos nende toiteväärtusega peaksid heaks
kiitma riikide tervisekaitseasutused. Kaasnevad haridusmeetmed peaksid olema
vahetult seotud kava põllumajanduslike eesmärkidega ja kooskõlas eesmärgiga
edendada tervislikku toitumist.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepaneku mõju on praeguse olukorraga
võrreldes eelarveneutraalne. Puu- ja köögivilja puhul säilib käesolevas
ettepanekus praegu määrusega nr 1308/2013 kindlaks määratud eelarve ülemmäär
(150 miljonit eurot õppeaasta kohta). Piima puhul nähakse ettepanekuga ette 80
miljonit eurot õppeaasta kohta, mis vastab eeldatavale eelarve täitmisele ja on
kooskõlas üldiste summadega turuga seotud kuludeks ja mitmeaastases
finantsraamistikus aastateks 2014–2020 arvesse võetud otsetoetusteks.
Kulude jaotusest rääkides toetatakse kõige
rohkem toodete jagamist ning haridusmeetmeid. Muud kulud, nagu hindamise,
järelevalve ja teavitustegevusega seotud kulud, on samuti toetuskõlblikud, kuid
väiksemas ulatuses. Kaasnevate haridusmeetmete ja muude seonduvate kulude
ülemmäärad sätestab komisjon, võttes arvesse praeguste kavade kogemusi.
Ettepaneku eelarvelised ja finantsmõjud on
esitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses.
2014/0014 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013
ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja,
banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[4],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruse (EL) nr 1308/2013[6]
II osa I jaotise II peatüki 1. jaoga on nähtud ette koolipuuvilja ja -köögivilja,
sealhulgas banaanid, ning koolipiima kava.
(2)       Praeguste kavade kohaldamisel
saadud kogemused koos välishindamiste järeldustega ja erinevate
poliitikavalikute analüüsi tulemustega osutavad järeldusele, et põhjendused,
mille alusel kehtestati mõlemad kõnealused koolikavad, on endiselt asjakohased.
Praeguses olukorras, kus puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning
piimatoodete tarbimine väheneb, mida võimendab muu hulgas nüüdisaegne suundumus
tarbida töödeldud toitu, millele on lisatud palju suhkrut, soola ja rasva,
peaks liidu toetus lastele haridusasutustes teatavate valitud
põllumajandustoodete jagamiseks seega alles jääma.
(3)       Eri poliitikavalikute analüüs
näitab, et ühtlustatud lähenemisviis ühise õigus- ja finantsraamistiku kaudu on
asjakohasem ja aitab tõhusamalt saavutada konkreetseid eesmärke, mida ühine
põllumajanduspoliitika koolikavade kaudu taotleb. See võimaldaks
liikmesriikidel saavutada jagamise maksimaalse mõju eelarvet muutmata ja
suurendada juhtimise tõhusust. Selleks aga, et võtta arvesse puu- ja
köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piimatoodete ja nende tarneahelate
erinevusi, peaksid teatavad elemendid, nagu näiteks vastavad eelarvepaketid,
jääma eraldi. Arvestades praeguste kavade kogemusi, peaks kavas osalemine jääma
liikmesriikide jaoks vabatahtlikuks. Võttes arvesse liikmesriigiti erinevaid
tarbimistavasid, tuleks osalevatele liikmesriikidele anda võimalus valida, kas
nad soovivad jagada haridusasutustes lastele kõiki toetuskõlblikke tooteid või
neist ainult ühte.
(4)       On kindlaks tehtud, et
eelkõige värske puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning joogipiima
tarbimine on vähenemas. Seetõttu on asjakohane suunata koolikavade raames
toimuv jagamine nendele toodetele. See omakorda aitaks vähendada koolide
korralduslikku koormust ja suurendada jagamise mõju piiratud eelarve raames
ning oleks kooskõlas praeguse tavaga, kuna neid tooteid jagatakse kõige
sagedamini.
(5)       Jagamist kaasnevad
haridusmeetmed on vajalikud selleks, et muuta kava selle lühi- ja pikaajaliste
eesmärkide saavutamisel, s.o valitud põllumajandustoodete tarbimise
suurendamisel ja tervislikuma toitumise edendamisel tulemuslikuks. Arvestades
nimetatud meetmete tähtsust, peaksid need täiendama nii puu- ja köögivilja,
sealhulgas banaanid, kui ka piima jagamist. Nad peaksid olema liidu toetuse
kõlblikud. Kaasnevate meetmetena on need oluline vahend, mis aitab laste jaoks
taastada seost põllumajanduse ja selle mitmesuguste toodetega ning võimaldab
saavutada kavaga taotletavaid eesmärke, mistõttu peaks liikmesriikidel olema
lubatud hõlmata oma temaatilistesse meetmetesse suuremat hulka erinevaid
põllumajandustooteid. Kuid tervislike toitumisharjumuste edendamiseks peaksid
riiklikud asutused selles protsessis osalema, peaksid heaks kiitma osutatud
toodete nimekirja ja kaks jagatavate toodete rühma ning määrama kindlaks
toodete toiteväärtuse.
(6)       Selleks et tagada eelarve
tõhus haldamine, peaks liidu toetusele puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid,
ning piima jagamiseks, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja nendega seotud
kuludeks olema ette nähtud kindel ülemmäär. Ülemmäär peaks olenema vastavast
olukorrast. Arvestades saadud kogemusi ja et lihtsustada haldamist, tuleks
rahastamismudelid ühtlustada ja viia need liidu rahalise toetuse osas ühtsetele
alustele. Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu toetuse ülemmäär
toodete hinna kaudu maksimaalse liidu toetusena portsjoni kohta nii puu- ja
köögivilja, sealhulgas banaanid, kui ka piima puhul ja kaotada kohustusliku
kaasrahastamise põhimõte puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul.
Arvestades kõnealuste toodete hindade kõikumist, tuleks teatavate õigusaktide
vastuvõtmise õigus seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks liidu toetuse
suurus toodete portsjoni hinna kohta ja portsjoni määratlus, delegeerida
komisjonile.
(7)       Selleks et tagada liidu rahaliste
vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile delegeerida õigus
võtta vastu teatavaid õigusakte seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks
liidu toetuse soovituslikud eraldised igale liikmesriigile ja laekunud
toetusetaotluste alusel toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodid.
Soovituslikud eraldised tuleks kehtestada eraldi puu- ja köögivilja, sealhulgas
banaanid, ning piima puhul kooskõlas vabatahtliku lähenemisviisiga jagamisele.
Jaotusmeetod puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul peaks kajastama
praegusi eraldisi liikmesriikide lõikes ja põhinema objektiivsetel
kriteeriumidel, nagu näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas,
võttes arvesse ka asjaomaste piirkondade arengut. Et võimaldada liikmesriikidel
säilitada oma praegused kavad nende tegelikus ulatuses ning julgustada teisi hakkama
kasutama piima jagamist, on piima puhul vahendite eraldamisel asjakohane
kasutada kahe meetodi kombinatsiooni, s.o vahendite senine kasutamine
liikmesriikide poolt koolipiima kava raames ning puu- ja köögivilja, sealhulgas
banaanid, puhul objektiivsed kriteeriumid, nagu näiteks 6–10-aastaste laste
osatähtsus elanikkonnas. Et leida nende kahe meetodi õige suhe, tuleks
komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses
täiendavate eeskirjade vastuvõtmisega, milles käsitletakse mõlema nimetatud
kriteeriumi tasakaalu. Võttes lisaks arvesse korduvaid muutusi liikmesriikide
piirkondade demograafilises olukorras või arengus, tuleks komisjonile
delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses iga kolme aasta järel
toimuva hindamisega, kas liikmesriikide eraldised on kõnealuste kriteeriumide
alusel endiselt ajakohased.
(8)       Selleks et väikese
rahvaarvuga liikmesriigid saaksid kulutõhusat kava rakendada tuleks komisjonile
delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses miinimumsumma
kindlaksmääramisega, mida liikmesriikidel on õigus puu- ja köögivilja,
sealhulgas banaanid, ning piima puhul saada.
(9)       Tõrgeteta asjaajamise ja
eelarvehalduse huvides peaksid liikmesriigid, kes soovivad osaleda puu- ja
köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima jagamisel, taotlema liidu toetust
igal aastal. Menetluste ja juhtimise lihtsustamiseks tuleks esitada eraldi
toetusetaotlused. Pärast liikmesriikidelt taotluste saamist peaks komisjon
tegema otsuse lõplike eraldiste kohta puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid,
ning piima jaoks eelarves ette nähtud assigneeringute piires ja võttes arvesse
nende eraldiste vahelisi piiratud ülekandeid, mis soodustab jagamisprioriteetide
seadmist vastavalt toitainevajadustele. Komisjonile tuleks anda õigus võtta
vastu teatavaid õigusakte meetmete kohta, millega kehtestatakse tingimused ja
piirangud kõnealuste ümberpaigutuste suhtes.
(10)     Liikmesriigi kavas osalemise
tingimuseks tuleks pidada riikliku strateegia ja mitmeaastase strateegilise
dokumendi olemasolu, milles on määratud kindlaks liikmesriigi saavutatavad
eesmärgid ja prioriteedid. Liikmesriikidel peaks olema lubatud neid dokumente
korrapäraselt ajakohastada, võttes eelkõige arvesse hindamisi ning
prioriteetide ja eesmärkide ümberhindamisi.
(11)     Kava nähtavuse tagamiseks
peaksid liikmesriigid oma strateegias selgitama, kuidas nad kavatsevad tagada
oma kava lisandväärtuse, eriti kui haridusasutustes käivad lapsed tarbivad
liidu toetusega rahastatud tooteid muu toiduga samaaegselt. Selleks et
saavutada liidu toetuskava hariduseesmärk ja tõhusus, tuleks komisjonile
delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses eeskirjadega, milles
käsitletakse liidu toetuskava alusel rahastatavate toodete jagamist
haridusasutustes võrreldes muu toiduga ja nende valmistamist.
(12)     Tagamaks, et lastele kava
alusel jaotatavate toodete hind vastab täielikult antud toetuse suurusele ja et
kava raames tarnitud tooteid tarbitakse ainult vastavalt nende
kasutusotstarbele, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid
õigusakte seoses hindade järelevalvega kava raames.
(13)     Arvestades, et puu- ja
köögivilja jagamise puhul kaotatakse kaasrahastamise põhimõte, on vaja muuta
määruse (EL) nr 1306/2013[7]
asjakohaseid sätteid.
(14)     Komisjoni määrust (EÜ) nr
1308/2013 ja määrust (EÜ) nr 1306/2013 tuleks vastavalt muuta. Selleks et võtta
arvesse õppeaasta perioodilisust, tuleks uusi eeskirju hakata kohaldama alates
1. augustist 20XX,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Põllumajandustoodete ühise turukorralduse
kehtestamist käsitleva määruse (EL) nr 1308/2013 muutmine
Määrust (EL) nr 1308/2013 muudetakse
järgmiselt.
1)         II osa I jaotise II peatüki 1. jao
pealkiri asendatakse järgmisega:
„HARIDUSASUTUSTE PÕLLUMAJANDUSTOODETEGA
VARUSTAMISE TOETUS”
2)           Pealkiri „1. alajagu” ja pealkiri
„Koolipuu- ja köögivilja kava” jäetakse välja.
3)           Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 23
Toetus puu- ja köögivilja, banaanide ja
piima jagamiseks, kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvateks
kuludeks
1.      Liidu toetust antakse artiklis 22
osutatud haridusasutustes käivatele lastele mõeldud:
a)       puu- ja köögivilja, banaanide ja piima jagamiseks;
b)      kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks;
c)       teatavate seonduvate kulude katteks, mis
on seotud logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, järelevalve ja
hindamisega.
2.      Lõikega 1 kehtestatud toetuskavas
(edaspidi „koolikava”) osaleda soovivad liikmesriigid võivad jaotada kas puu-
ja köögivilja, sealhulgas banaanid, või piima, mis kuulub CN-koodi 0401 alla,
või mõlemat.
3.      Liikmesriigid koostavad koolikavas
osalemise tingimusena enne selles osalemist ning seejärel iga kuue aasta järel
kava riikliku või piirkondliku rakendamisstrateegia. Liikmesriik võib
strateegiat muuta, arvestades eelkõige järelevalve ja hindamise tulemusi.
Strateegiaga määratakse kindlaks vähemalt täidetavad vajadused, nende
prioriteedid, sihtrühmad, oodatavad tulemused ja mõõdetavad eesmärgid, mis
tuleb saavutada võrreldes algse olukorraga, samuti sätestatakse kõige
asjakohasemad vahendid ja meetmed kõnealuste eesmärkide saavutamiseks.
4.      Koolikava tõhususe tagamiseks näevad liikmesriigid
ette ka kaasnevad haridusmeetmed, mis võivad hõlmata meetmeid ja tegevust,
mille eesmärk on tekitada lastel seos põllumajandusega ja suurema hulga
põllumajandustoodetega, harida neid seonduvates küsimustes, nagu näiteks
tervislikud toitumisharjumused, toiduainete raiskamise vältimine, kohalikud
toiduahelad või mahepõllundus.
5.      Liikmesriigid koostavad oma strateegiate
väljatöötamisel lisaks puu- ja köögiviljale, banaanidele ja piimale nimekirja
põllumajandustoodetest, mis võivad aeg-ajalt olla hõlmatud kaasnevate
haridusmeetmetega.
6.      Jagatavate toodete või kaasnevate
haridusmeetmetega hõlmatud toodete valikul lähtuvad liikmesriigid
objektiivsetest kriteeriumidest, mille hulka võivad kuuluda tervise- ja
keskkonnakaalutlused, kohalike toodete hooajalisus, mitmekesisus või
kättesaadavus, eelistades võimaluste piires liidu päritolu tooteid, eelkõige
kohaliku toodangu ostmist, mahetooteid, lühikesi tarneahelaid või
keskkonnaalast kasu.
7.      Liikmesriigid tagavad tervislike
toitumisharjumuste edendamiseks, et nende pädevad tervishoiuasutused kinnitavad
nimekirja kõigist koolikava alusel pakutavatest toodetest ja otsustavad nende
toiteväärtuse aspektid.”
4)           Lisatakse artikkel 23a:
„Artikkel 23a
Rahastamissätted
1.      Artikli 23 lõikes 1 osutatud
toetus toodete jagamiseks koolikava raames, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja
seonduvate kulude katteks ei tohi ilma, et see piiraks lõike 4 sätete
kohaldamist, ületada:
a)       puu- ja köögivilja ning banaanide puhul:
150 miljonit eurot õppeaasta kohta;
b)      piima puhul: 80 miljonit eurot õppeaasta
kohta.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks liidu
toetus, mida võib maksta jagatava puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning
piima portsjoni kohta, samuti portsjoni määratlus. Komisjonil on õigus võtta
kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse
kindlaks minimaalne ja maksimaalne summa kaasnevate haridusmeetmete
rahastamiseks liikmesriikide iga-aastasest lõplikust eraldisest.
2.      Lõikes 1 osutatud toetuse eraldamisel
igale liikmesriigile võetakse arvesse järgmist:
a)       puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid,
puhul: objektiivsed kriteeriumid, mille aluseks on:
i)       6–10-aastaste laste osakaal
elanikkonnas,
ii)      liikmesriigi eri piirkondade arengutase,
et rohkem saaksid toetust vähem arenenud piirkonnad käesoleva määruse
artikli 3 lõike 5 tähenduses, ELi toimimise lepingu artiklis 349
nimetatud äärepoolseimad piirkonnad ja Egeuse mere väikesaared määruse (EL)
nr 229/2013 artikli 1 lõike 2 tähenduses, ja
b)      piima puhul: varasem rahaliste vahendite
kasutamine piima ja piimatoodete lastele jagamisel eelmiste kavade alusel ning
objektiivsed kriteeriumid, mis põhinevad 6–10-aastaste laste osatähtsusel
elanikkonnas.
Komisjon hindab vähemalt iga kolme aasta järel,
kas soovituslikud eraldised puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima
puhul on käesolevas lõikes osutatud objektiivsete kriteeriumidega jätkuvalt
kooskõlas.
3.      Liikmesriigid taotlevad koolikavas
osalemist igal aastal, esitades oma taotluse liidu toetuse saamiseks iga toote
kohta, mida nad soovivad lastele jagada, nagu on osutatud artikli 23
lõike 1 punktis a.
4.      Liikmesriigid võivad kuni 15 % oma
soovituslikest eraldistest puu- ja köögiviljale, sealhulgas banaanid, või
piimale teise sektorisse üle kanda tingimustel, mille komisjon määrab kindlaks
kooskõlas artikliga 227 vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega, ilma et see
ületaks üldist ülemmäära 230 miljonit eurot, mis tuleneb lõike 1 punktides a ja
b osutatud summadest.
5.      Koolikava ei piira ühegi eraldiseisva,
liidu õigusega kooskõlas oleva riikliku koolikava rakendamist.
6.      Lisaks liidu toetusele võivad
liikmesriigid anda artikli 217 kohaselt riigiabi.
7.      Liit võib määruse (EL) nr 1306/2013
artikli 6 alusel rahastada ka koolikavaga seotud teavitamis-, järelevalve- ja
hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust,
ning võrgustiku loomise meetmeid.
8.      Koolikavas osalevad liikmesriigid teevad
koolitoidu jagamise kohtades teatavaks oma osalemise kavas ning osutavad
asjaolule, et liit subsideerib seda. Liikmesriigid tagavad liidu koolikava
lisandväärtuse ja nähtavuse seoses muu toidu pakkumisega haridusasutustes.”
5)           Artiklid 24 ja 25 asendatakse
järgmisega:
„Artikkel 24
Delegeeritud volitused
1. Selleks et parandada laste tervislikke
toitumisharjumusi ning tagada, et koolikava alusel antav toetus oleks suunatud
artiklis 22 osutatud sihtrühma kuuluvatele lastele, on komisjonil õigus võtta
kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad,
milles käsitletakse:
a)       täiendavaid kriteeriume seoses toetuse
suunamisega liikmesriikide poolt;
b)      toetusesaajate heakskiitmist ja valimist
liikmesriikide poolt;
c)       riiklike või piirkondlike strateegiate
koostamist ja kaasnevaid haridusmeetmeid.
2.      Selleks et tagada Euroopa Liidu vahendite
tõhus ja sihtotstarbeline kasutamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas
artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:
a)       toetuse soovituslikke eraldisi
liikmesriikide vahel seoses puu- ja köögiviljaga, sealhulgas banaanid, ning
piimaga ja vajaduse korral selle läbivaatamist pärast artikli 23a
lõike 2 teises lõigus osutatud hindamist, liidu toetuse miinimumsummasid
iga liikmesriigi jaoks, toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodit
vastavalt saadud taotlustele, ja täiendavaid eeskirju selle kohta, kuidas võtta
arvesse artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus osutatud kriteeriume
vahendite eraldamiseks,
b)      puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid,
ning piima jaoks tehtud eraldiste vahelisi ülekandeid;
c)       liidu toetuse kõlblikke kulusid ja/või
meetmeid ning võimalust määrata kindlaks konkreetsete kulude miinimum- ja
maksimumsummad;
d)      liikmesriikide kohustust jälgida ja
hinnata oma koolikavade tulemuslikkust.
3.      Selleks et parandada koolikava alast teadlikkust,
on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte,
milles nõutakse liikmesriikidelt, kellel on koolikava, osutamist asjaolule, et
seda subsideerib liit.
4.      Selleks et tagada liidu kava
lisandväärtus ja nähtavus, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas
artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte seoses eeskirjadega, milles
käsitletakse toodete jagamist seoses muu toidu pakkumisega haridusasutustes.
5.      Võttes arvesse vajadust tagada, et
toetuse saamine kajastub koolikava alusel kättesaadavate toodete hinnas, on
komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte,
millega kehtestatakse eeskirjad kava raames teostatava hindade järelevalve
kohta.
Artikkel 25
Kontrollimenetlusega teostatavad
rakendusvolitused
Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta
käesoleva jao kohaldamiseks vajalikke meetmeid, mis hõlmavad järgmist:
a)       toetuse lõplik jaotamine puu- ja
köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima puhul osalevate liikmesriikide
vahel artikli 23a lõikes 1 sätestatud piirides, võttes arvesse
artikli 23a lõikes 4 osutatud ülekandeid;
b)      liikmesriikide strateegiates sisalduv
teave;
c)       toetusetaotlused ja maksed;
d)      koolikava avaldamise viisid ja võrgustiku
loomise meetmed;
e)       koolikavas osalevate liikmesriikide
poolt järelevalve- ja hindamisaruannete esitamine, vorm ja sisu;
f)       hindade järelevalve korraldamine.”
6)           2. alajagu jäetakse välja.
7)           Artikkel 217 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 217
Riiklik abi lastele toodete jaotamise puhul
Lisaks artiklis 23 sätestatud liidu toetusele
võivad liikmesriigid maksta riiklikku abi, et jagada tooteid haridusasutustes
käivatele lastele või et katta artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud seonduvaid
kulusid.
Liikmesriigid võivad riiklikku abi rahastada
asjaomases sektoris kehtestatava maksu abil või erasektori mis tahes muu panuse
abil.
Lisaks artiklis 23 sätestatud liidu toetusele
võivad liikmesriigid maksta riiklikku abi artikli 23 lõikes 4 osutatud
kaasnevate haridusmeetmete rahastamiseks.”
8)           V lisa jäetakse välja.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 1306/2013 muutmine
Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 1
punkt d asendatakse järgmisega:
„d)     liidu rahaline osalus loomahaiguste ja
tarbijate usalduse kaotusega seotud meetmetes, millele on osutatud määruse (EL)
nr 1308/2013 artiklis 220.”
Artikkel 3
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. augustist 20XX.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse liik
              1.4.    Eesmärk (eesmärgid)
              1.5.    Ettepaneku/algatuse põhjendus
              1.6.    Meetme kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus- ja kontrollisüsteem
              2.3.    Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013
ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja,
banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas
Nõukogu
määrus (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete
ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[8]

1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb
katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[9]
¨Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
X Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärk (eesmärgid)
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida täidetakse ettepaneku/algatuse kaudu
Ettepaneku
eesmärk on jätkusuutlikult suurendada puu- ja köögivilja ning piimatoodete osa
laste toitumises, aidates seeläbi kaasa ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP)
eesmärkidele, milleks on turgude stabiliseerimine ja nõudluse tagamine pikas
perspektiivis. Samuti on selle eesmärk aidata kaasa üldisemate rahvatervise
eesmärkide saavutamisele, milleks on ülekaalu ja rasvumise vähendamine ning
toitumisega seotud haiguste ennetamine, kujundades jätkusuutlikke tervislikke
toitumisharjumusi.
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
Erieesmärk:
Parandada toidu kättesaadavust tundlike ühiskonnarühmade jaoks
Asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 05
02 „Sekkumised põllumajandusturgudel”
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
Lisaks peaks see ELi toetuse parema suunamise kaudu
suurendama toodete jagamise kulutasuvust.
Samuti suurendaks see kaasnevatele meetmetele mõeldud
eelarveosa, parandades nende mõju sihtrühma tarbimisele ning täites lõhe
koolipuuvilja kava ja koolipiima kava haridusmõõtme vahel.
Lõpetuseks tooks see kaasa ka ühise raamistiku iga
liikmesriigi kohta ning ELi sekkumise nähtavuse paranemise.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Eesmärkide kohta on näitajad kindlaks määratud kolmel
tasandil:
mõjunäitajad:
–     värske puu- ja köögivilja laste poolt otsese
ja kaudse tarbimise muutus 5 aastat pärast sekkumist
–     joogipiima laste poolt otsese ja kaudse
tarbimise muutus 5 aastat pärast sekkumist
–        toitumise üldise kvaliteedi paranemine
peamised tulemusnäitajad:
–        % olemasolevast eelarvest, mis on kulutatud kaasnevatele
meetmetele
–        % kaasnevatest meetmetest, mis on seotud
põllumajanduse ja põllumajandustoodetega
–     kulutuste tõhusus põllumajandustoodete tarbimise
edendamise seisukohalt koolides
peamised väljundinäitajad:
–        liikmesriikides rakendatud kaasnevate meetmete arv
–     kaasnevate meetmetega hõlmatud laste arv ja
nende osatähtsus kõigi osalevate laste arvus
–        põllumajandusega seotud kaasnevate meetmete arv liikmesriikides
–        kulu portsjoni kohta
–        osalevate liikmesriikide, koolide ja laste arv
–        koolis jagatud toodete kogused (puu- ja köögivilja
ning piima portsjonite arv)
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Ettepaneku
aluseks on vajadus jätkusuutlikult suurendada puu- ja köögivilja ning piima
tarbimist laste poolt ja vajadus kujundada nende tervislikke toitumisharjumusi.

ÜPP
koolikavadel, nagu neid praegu rakendatakse, on teatavad puudused nende
ülesehituses ja toimimises, mis piiravad nende potentsiaali nende eesmärkide
saavutamiseks, milleks on põllumajandustoodete tarbimine (turueesmärk) ja
koolilaste tervisliku toitumise edendamine (tervise-eesmärk).
Tuvastatud
probleemid puudutavad lõhet kavade ülesehituse ja eesmärkide vahel (kummagi
kava alusel on ette nähtud eri õppevahendid), nendevahelist puudulikku
koordineeritust ja kooskõla ning puudusi, mis piiravad kulutuste otsest mõju
(kõrge haldus- ja korralduslik koormus mõlema kava puhul, eelarve alakasutamine
30 % koolipuuvilja kava puhul, võimalik tühimõju ja madal kulutasuvus
koolipiima kava puhul).
Need
puudused on tingitud peamiselt regulatiivsetest puudustest, finantsraamistike
erinevustest, erinevast rakendamisest liikmesriikides ja mõnest välistegurist.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus
ELi
tasandi meede tagab kogu ELis algatuste jaoks vajaliku rahastamise ja
täiendavad rahastamisallikad, mis võimaldavad liikmesriikidel laiendada oma
tegevust ning suurendada selle tulemuslikkust. Kui liikmesriigid saaksid
kasutada üksnes enda rahalisi vahendeid, ei oleks enamikul neist võimalik
rakendada julgeid algatusi. See aitab ka suurendada kavade usaldusväärsust
liikmesriikides ning parandada ELi mainet ja teadlikkust temast. ELi raamistiku
lisandväärtus seisneb pideva teadmiste omandamise, läbipaistvuse suurendamise
ja kogemuste vahetamise hõlbustamises.
1.5.3.     Varasematest samalaadsetest
kogemustest saadud õppetunnid
Praegu
on ELi ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames olemas kaks ELi rahastatud
koolikava, mis on suunatud konkreetselt koolilastele: koolipiima kava ja
koolipuuvilja kava. Kumbki taotleb vastastikust eesmärki suurendada püsivalt
asjaomaste toodete osa laste toitumises juba varakult, kui laste
toitumisharjumused veel kujunevad, aidates seega kaasa ÜPP eesmärkide
saavutamisele eelkõige turgude stabiliseerimise ja pikas perspektiivis nõudluse
tagamise teel. Lisaks on mõlemad kavad kooskõlas laiemate rahvatervise
eesmärkidega, kuivõrd nad aitavad kaasa jätkusuutlike tervislike
toitumisharjumuste kujundamisele.
Kuid
vaatamata nende positiivsele rakendamisele koolides ja nende potentsiaali
tunnustamisele, viitavad erinevate aruannete järeldused – eelkõige komisjoni
mõlema kava suhtes algatatud välishindamiste tulemused ja Euroopa Kontrollikoja
eriaruanne nr 10/2011 – ja pärast aastaid kestnud rakendamist saadud kogemused
sellele, et mõlemat kava on vaja parandada ning suurendada nende juhtimise
tõhusust ja tulemuslikkust. Hiljutises kokkuleppes ÜPP reformi kohta käsitleti
juba mõnda neist tuvastatud probleemidest.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Võttes
nõuetekohaselt arvesse sektori eripärasid, on ettepanek kooskõlas
põllumajandustoodete tarbimise edendamisega. Lisaks on see kooskõlas rahvatervise
eesmärkidega (kehakaalu, tervisealase ebavõrdsuse vähendamine), lihtsustamisega
ning Euroopa 2020. aasta strateegias sõnastatud põhimõtete ja eesmärkidega.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
X Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[10]

¨ Otsene eelarve
täitmine komisjoni poolt
–
¨ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides
töötavat komisjoni personali;
–
¨  rakendusametite kaudu;
X Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
–
¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
(täpsustada);
–
¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
–
¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;
–
¨ avalik-õiguslikele asutustele;
–
¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
esitavad piisavad finantstagatised;
–
¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
piisavad finantstagatised;
–
¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Uues
kavas on järelevalve ja hindamine loetud ELi toetuskõlblike kulude hulka oma
olulisuse tõttu usaldusväärse juhtimise jaoks ja kava tõhususe/tulemuslikkuse
hindamise jaoks võrreldes kindlaksmääratud eesmärkidega. Samuti on kindlaks
määratud seos mitmeaastase (kuus aastat) riikliku/piirkondliku strateegiaga.
Järelevalve
toimub liikmesriikide iga-aastaste aruannete põhjal, mis sisaldavad teavet
eelarve kasutamise kohta, osalevate koolide/laste arvu kohta ja sihtrühma
osatähtsuse kohta kõigi osalevate koolide/laste arvus, toodete jagamise
sageduse, kestuse, aja ja süsteemi kohta, portsjoni keskmise kaalu ja hinna
kohta, keskmise tarbimise kohta lapse kohta ja jagatud üldkoguste kohta. Lisaks
hõlmab järelevalve kaasnevaid meetmeid seoses kasutatud meetodite ja nende
maksumusega, sagedusega, osalevate koolide/lastega, sidusrühmade kaasatusega,
jagatud toodetega.
Hindamine
toimub liikmesriikide hindamisaruannete põhjal, mis koostatakse pärast viis aastat
kestnud rakendamist, et mõõta kava mõju keskpikas perspektiivis, millele üks
aasta pärast liikmesriikide hindamisi järgneb kogu ELi hõlmav hindamine, et
hinnata kava rakendamist liikmesriikide ja ELi tasandil ning selle üldist
tulemuslikkust, tõhusust, järjepidevust ja asjakohasust kooskõlas komisjoni
hindamisstandardite ja suunistega. Lisaks on võimalik ette näha pikaajalise
mõju välisuuring.
Koolipuuvilja
kava ja koolipiima kava välishindamise tulemusi ning kontrollikoja eriaruande
nr 10/2011 järeldusi on selgelt uue kava järelevalve- ja hindamisprotsessi
kavandamisel nõuetekohaselt arvesse võetud.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteem
2.2.1.     Tuvastatud ohud
Üldrisk,
mida saab tuvastada, on seotud kava tulemuslikkusega, st et ELi toetus jõuab
lõppsaajateni ja aitab tõhusalt kaasa kava eesmärkide saavutamisele.
Praeguste
kogemuste põhjal koolipuuvilja kavaga tuleks erilist tähelepanu pöörata abi
taotlejate valimisele ja hankemenetlustele, mille kaudu sõlmitakse lepinguid
jagamise, reklaami, järelevalve ja hindamise kohta. Kontrollisätted hõlmavad ka
nimetatud lepingute täitmist. Riigihanked on koolikava puhul potentsiaalne
probleem.
Muude
riskide kohta, nagu näiteks võimalik tühimõju ja jagatud toodetega seotud
ülemäärased kulud või tarnijate kasumimarginaal, saab sätestada normid (nt ELi
abi suurus portsjoni kohta).
Seoses
kaasnevate meetmetega võib olla oht, et koolides rakendatud haridusmeetmed ja
põllumajandustoodete tarbimise edendamine kattuvad. Selle vältimiseks
kaasatakse nende meetmete määratlemisse ELi teadusekspertide rühm ning
määratakse selgelt kindlaks nende seos uue kava eesmärkidega. Kaasnevate
meetmetega seotud kontrollisätted käsitlevad üldiselt kulude vastavust
tegelikkusele, mis annab vajalikud tagatised ka juhul, kui need meetmed luuakse
allhanke korras.
2.2.2.     Teave loodud
sisekontrollisüsteemi kohta
Kontrollisüsteemi
moodustavad makseasutused ja liikmesriigi tasandil delegeeritud
kontrollorganid.
Liikmesriikide
iga-aastased kontrolliaruanded, mis põhinevad mõlema praeguse kava kontrollide
tulemustel, on vajalikud selleks, et saada üksikasjalikku teavet rakendatud
halduse ja kohapealsete kontrollide kohta.
Lisaks
tugineb sisehaldus- ja -kontrollisüsteem liikmesriikide järelevalve- ja
hindamisaruannetele ja kogu ELi hõlmava hindamise tulemustele. Peale selle
nõustab liikmesriike ja komisjoni ELi teadusekspertide rühm, kes annab nõu
rakendamise, järelevalve ja hindamise küsimustes.
2.2.3.     Kontrolliga kaasnevate kulude
ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos
Koolikava
on hõlmatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kulude haldus- ja
kontrollisüsteemiga.
Leitakse,
et ettepanek ei vii EAGFi puhul veamäära suurenemiseni.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Kohaldatakse
määrust (EL) nr 1306/2013 ÜPP rahastamise, haldamise ja seire kohta.
Üldiselt
tagavad kontrollisüsteemid kõigi abitaotluste halduskontrolli, vajaduse korral
ristkontrolli muude andmebaasidega ning enne väljamaksmist tehtavad kohapealsed
kontrollid väikese arvu tehingute puhul sõltuvalt kõnealuse korraga seotud
riskist. Kui kõnealuste kontrollidega tuvastatakse palju rikkumisi, tuleb teha
täiendavaid kontrolle.
ÜPP
reformi käsitlevad õigusaktid näevad lisaks ette, et liikmesriigid ennetavad,
tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi, kehtestavad tõhusaid,
hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi vastavalt liidu õigusaktidele või
liikmesriigi õigusele ning nõuavad sisse alusetult tehtud maksed koos
intressidega. See hõlmab automaatset eeskirjade eiramise vastast kontrollimehhanismi,
mis näeb ette, et kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul alates
nõude esitamise kuupäevast või kohtumenetluse algatamise korral kaheksa aasta
jooksul, kannab tagasisaamata jäänud summad asjaomane liikmesriik. See
mehhanism julgustab liikmesriike nõudma alusetult tehtud makseid tagasi
võimalikult kiiresti.
Uue
kava algetapis ja kuigi liikmesriikide strateegiate puhul ei ole ELi ametlik
heakskiitmine ette nähtud, võimaldavad nende sisulised sätted (ja võimalik, et
vorm) pettusriski varajast kindlakstegemist ja vältimist.
Rakendamise
ajal aitavad liikmesriikidel pettusi vältida ka komisjoni ja/või ELi
teadusekspertide rühma juriidilised tõlgendused või soovitused.
Lisaks
tuleb kava kõikide väidetavate pettuslike kuritarvitamiste korral teha tõhusad
järelkontrollid.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
   || Liigendatud/liigendamata ([11])   || EFTA riigid[12]   || Kandidaatriigid[13]   || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 2 || 05 02 08 12 – Koolipuuvilja kava || liigendamata || EI || EI || EI || EI
 2 || 05 02 12 08 – Koolipiima kava || liigendamata || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
   || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   || Ei kohaldata ||   || EI || EI || EI || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad
 || Põllumajanduse peadirektoraat ||   ||   ||   || 2014[14] ||   || 2016[15] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU ||
 ||  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 05 02 08 12 – Koolipuuvilja kava || Kulukohustused || (1) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Maksed || (2) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || 05 02 12 08 – Koolipiima kava[16] || Kulukohustused || (1a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Maksed || (2a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Maksed || =2+2a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksed || (5) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   || 0 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksed || =5+6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud ||
Miljonites eurodes
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Põllumajanduse peadirektoraat ||   ||   ||
  Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Põllumajanduse peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Miljonites eurodes
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksed || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
X       Ettepanek/algatus ei hõlma
tegevusassigneeringute kasutamist
–
¨      Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID ||
 Väljundi liik[17]   || Väljundi keskmine kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu
 ERIEESMÄRK || Parandada toidu kättesaadavust tundlike ühiskonnarühmade jaoks ||
 Väljund || Kaasnevate meetmete arv ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund || Kaasnevate meetmetega hõlmatud laste arv ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund || Põllumajandusega seotud kaasnevate meetmete arv ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨      Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X       Ettepanek/algatus
hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Miljonites eurodes
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Personalivajaduste
assigneeringud kaetakse juba meedet haldava peadirektoraadi assigneeringutest,
mis on seotud meedet haldavate töötajatega ja/või peadirektoraadi siseselt
selleks ümberpaigutatud töötajatega. Vajaduse korral võidakse personali
täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨      Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X       Ettepanek/algatus
hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
 1.                      || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy   || – peakorteris   ||   ||   ||   ||   ||
 – delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU(*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
XX osutab asjaomasele
poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali
täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Õigusaktide haldamine, poliitika kujundamine, majandusanalüüsid ja nõustamine, talitustevaheline koordineerimine ja konsulteerimine, siseteabevahetus ja üldsuse teavitamine, institutsiooni esindamine ja läbirääkimiste pidamine, statistiliste andmete töötlemine,
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
X       Ettepanek/algatus
on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
–
¨      Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
–
¨      Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või
mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
–
X Ettepanek/algatus
hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
Liidu
rahaline toetus käesolevale kavale on määratletud määruse eelnõu artikli 1
punktis 3. Lisaks määratakse liidu abi suurus (kindel määr) puu- ja köögivilja
ning piima portsjoni maksumuse kohta kindlaks delegeeritud õigusaktidega.
ELi
toetuse suurus toodete maksumuses on piiratud maksimaalse ELi abina
tooteportsjoni kohta nii puu- ja köögivilja kui ka piima puhul.
Liikmesriikidele jääb vabadus võimaldada riiklikke lisatoetusi või erasektori
rahastamise ligimeelitamist, et laiendada nendepoolse koolikavadesse sekkumise
reguleerimisala ja/või osatähtsust. Praeguses etapis ei ole võimalik kolmandate
isikute rahalist osalust kvantifitseerida, arvestades kolmandate
(avalik-õiguslike ja/või erasektori) isikute mitmekesisust ja asjaomase teabe
puudumist.
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
X       Ettepanekul/algatusel
puudub finantsmõju tuludele.
–
¨      Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
[1]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse
põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks
nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr
1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).
[2]               Põllumajanduse erikomitee, 11. november 2013.
[3]               Nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, 16. detsember
2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega
seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed (ELT L 346, 20.12.2013,
lk 12).
[4]               ELT C , , lk. .
[5]               ELT C , , lk. .
[6]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013,
17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine
turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72,
(EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013,
lk 671).
[7]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks
nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr
814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013,
lk 1).
[8]               ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[9]               Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2
punktile a või b.
[10]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[12]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[13]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[14]             2014. aasta eelarve summad on esitatud üksnes
informatsiooniks.
[15]             Võrdlemise eesmärgil eeldatakse, et rakendamine algab
2016. aastal. Lisaks rakendatakse ÜPP reformi käigus (nõukogu määrus (EL)
nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise
turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed) kokku lepitud
paketi suurendamine koolipuuvilja puhul alates 2014./2015. õppeaastast ning
eeldatakse, et see summa kasutatakse täielikult ära.
[16]             Koolipiima puhul näeb ettepanek ette 80 miljonit eurot
õppeaastas. See vastab eelarve täitmise eeldatavale tasemele ja on kooskõlas
üldiste summadega turuga seotud kulude puhul ja mitmeaastases
finantsraamistikus aastateks 2014–2020 arvesse võetud otsetoetustega.
[17]             Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud
teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites
jms).