               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.6.2016
            COM(2016) 373 final
            2016/0174(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel vastuvõetav seisukoht rahvusvahelises oliivinõukogus hääletamisele tulevate teatavate otsuste suhtes

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Rahvusvaheline oliivinõukogu on valitsustevaheline teaduslik ja tehniline organisatsioon, mis tegutseb oliiviõli tootmise ja lauaoliivide kasvatamise sektoris. Rahvusvahelise oliivinõukogu eesmärgid on: i) saavutada ühtsus oliiviõlide, oliivijääkõlide ja lauaoliivide füüsikalis-keemilisi ja organoleptilisi omadusi käsitlevates riiklikes ja rahvusvahelistes õigusaktides, et vältida kaubanduse takistamist, ii) tegutseda füüsikalis-keemiliste ja organoleptiliste uuringute valdkonnas, et suurendada teadmisi oliivitoodete koostise ja kvaliteediomaduste kohta, eesmärgiga konsolideerida rahvusvahelised standardid, ning iii) tugevdada rahvusvahelise oliivinõukogu rolli oliivide ja oliiviõli valdkonna tippkeskusena rahvusvaheliste teadusringkondade jaoks.

               Praegu koosneb rahvusvaheline oliivinõukogu 16 liikmest, kelle hulka kuulub ka Euroopa Liit.

               Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus, ELT L 347, lk 671), mõjutavad teatavad rahvusvahelise oliivinõukogu poolt vastu võetud ja avaldatud otsused ELi õigust.

               2.ÕIGUSLIK KÜLG

               –Rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogu istungi ettevalmistamiseks eksperdirühmades peetud arutelude põhjal võib eeldada, et 15. juuliks 2016 kavandatud järgmisel oliivinõukogu liikmete nõukogu istungil on päevakorras esitada vastuvõtmiseks järgmised viis ELi õigustiku jaoks siduva otsuse eelnõud.

               –Otsuse eelnõu, millega muudetakse oliiviõlide ning oliivijääkõlide suhtes kohaldatavat kaubandusstandardit (COI/T.15/Rev…): etüülestrite piirmäära muutmine.

               –Otsuse eelnõu, millega muudetakse oliiviõlide ning oliivijääkõlide suhtes kohaldatavat kaubandusstandardit (COI/T.15/Rev…): heptadekaanhappe, heptadetseenhappe ja eikoseenhappe piirmäärade muutmine.

               –Otsuse eelnõu, millega muudetakse oliiviõlide ning oliivijääkõlide suhtes kohaldatavat kaubandusstandardit (COI/T.15/Rev…): spetsiifilise ekstinktsioonikoefitsiendi k270 (lainepikkusel 270) piirmäära muutmine.

               –Otsuse eelnõu, millega muudetakse oliiviõlide ning oliivijääkõlide suhtes kohaldatavat kaubandusstandardit (COI/T.15/Rev…): ametlik teatamine ISO meetoditest, mis on vastu võetud eesmärgiga saavutada vastavalt täielik ühtlustamine ja lisada viide uuele peroksiidiarvu määramise meetodile.

               –Otsuse eelnõu, millega võetakse vastu uus analüüsimeetod peroksiidiarvu määramiseks (COI/T.20/ Doc. No…).

               Eespool nimetatud otsuseid on oliiviõlisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult arutanud. Kõnealused otsused aitavad oliiviõlistandardeid rahvusvaheliselt ühtlustada ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents oliiviõlisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid otsuseid toetada.

               Kogemustele tuginedes võib eeldada, et rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogu istungi päevakorda muudetakse ja sellesse lisatakse täiendavaid otsuseid, mis mõjutavad ELi õigustikku. Oliivinõukogu liikmete nõukogu tõhusa, aluslepingute sätetele vastava töö tagamiseks täiendab ja/või muudab komisjon õigel ajal käesolevat ettepanekut, et nõukogu saaks ka nende otsuste suhtes seisukoha võtta.

               2016/0174 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel vastuvõetav seisukoht rahvusvahelises oliivinõukogus hääletamisele tulevate teatavate otsuste suhtes

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvaheline oliivinõukogu on valitsustevaheline teaduslik ja tehniline organisatsioon, mis tegutseb oliiviõli tootmise ja lauaoliivide kasvatamise sektoris.

               (2)Liit võib oliivinõukogu liikmena teha ettepanekuid kavandatavate oliivinõukogu otsuste muutmiseks ja väljendada nendega seoses oma ametlikku seisukohta, järgides kõnealuse organisatsiooni menetluseeskirju ja hääletuskorda.

               (3)15. juulil 2016 toimuval järgmisel oliivinõukogu liikmete nõukogu istungil vaatab rahvusvaheline oliivinõukogu läbi ja tõenäoliselt võtab vastu viis otsuste eelnõud, mis mõjutavad liidu õigust.

               (4)Eelkõige muudetakse esimese, teise, kolmanda ja neljanda otsuse eelnõuga oliiviõlide ning oliivijääkõlide suhtes kohaldatavat kaubandusstandardit (COI/T.15/Rev…): see hõlmab etüülestrite piirmäära muutmist, heptadekaanhappe, heptadetseenhappe ja eikoseenhappe piirmäärade muutmist, spetsiifilise ekstinktsioonikoefitsiendi k270 (lainepikkusel 270) piirmäära muutmist ning ametlikku teatamist ISO meetoditest, mis on vastu võetud eesmärgiga saavutada vastavalt täielik ühtlustamine ja lisada viide uuele peroksiidiarvu määramise meetodile.

               (5)Viienda otsuse eelnõuga võetakse vastu uus analüüsimeetod peroksiidiarvu määramiseks ((COI/T.20/ Doc. No…).

               (6)Kõnealused otsuste eelnõud tähendavad seda, et võib osutuda vajalikuks muuta komisjoni määrust (EMÜ) nr 2568/91
                  1
               .

               (7)Nimetatud otsuseid on oliiviõlisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult arutanud. Kõnealused otsused aitavad oliiviõlistandardeid rahvusvaheliselt ühtlustada ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents oliiviõlisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid otsuseid toetada.

               (8)Selleks et võimaldada vajalikku paindlikkust enne rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogu istungit toimuvatel läbirääkimistel, tuleks liidul lubada nõustuda kõnealuste otsuste muudatustega, tingimusel et need muudatused ei muuda otsuste sisu,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu seisukoht rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogu 15. juuli 2016. aasta istungil peab olema kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

               Artikkel 2

               1.Kui on tõenäoline, et artiklis 1 osutatud seisukohta võib mõjutada enne rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogu istungit või selle ajal esitatud uus teaduslik või tehniline teave, taotleb liit, et oliivinõukogu liikmete nõukogu istungil lükataks vastuvõtmist edasi seni, kuni kehtestatakse liidu seisukoht uue teabe alusel.

               2.Väiksemaid muudatusi otsuse eelnõus võivad liidu esindajad oliivinõukogu liikmete nõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Komisjoni 11. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta (EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.6.2016
            COM(2016) 373 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel vastuvõetav seisukoht rahvusvahelises oliivinõukogus hääletamisele tulevate teatavate otsuste suhtes

               LISA

               Euroopa Liit toetab järgmisi otsuste eelnõusid, milles käsitletakse oliiviõlide ja oliivijääkõlide füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste standardimist ning analüüsimeetodite ühtlustamist, jättes endale õiguse otsused edaspidi olukorra muutumisel läbi vaadata.

               OTSUS, millega muudetakse oliiviõlide ning oliivijääkõlide suhtes kohaldatavat kaubandusstandardit (COI/T.15/Rev…): etüülestrite piirmäära muutmine.

               OTSUS, millega muudetakse oliiviõlide ning oliivijääkõlide suhtes kohaldatavat kaubandusstandardit (COI/T.15/Rev…): heptadekaanhappe, heptadetseenhappe ja eikoseenhappe piirmäärade muutmine.

               OTSUS, millega muudetakse oliiviõlide ning oliivijääkõlide suhtes kohaldatavat kaubandusstandardit (COI/T.15/Rev…): spetsiifilise ekstinktsioonikoefitsiendi k270 (lainepikkusel 270) piirmäära muutmine.

               OTSUS, millega muudetakse oliiviõlide ning oliivijääkõlide suhtes kohaldatavat kaubandusstandardit (COI/T.15/Rev…): ametlik teatamine ISO meetoditest, mis on vastu võetud eesmärgiga saavutada täielik ühtlustamine ja lisada viide uuele peroksiidiarvu määramise meetodile.

               OTSUS, millega võetakse vastu uus analüüsimeetod peroksiidiarvu määramiseks (COI/T.20/ Doc. No…).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.12.2015
            COM(2015) 659 final
            2015/0300(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond” muutmisega(ultralairibatehnoloogia)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Siseturu nõutava õiguskindluse ja ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping”).

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond”, et inkorporeerida EMP lepingusse komisjoni 7. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/702/EL,
                  1
                millega muudetakse otsust 2007/131/EÜ
                  2
                ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses.

               Taotletud kohanduse põhjendus ja pakutud lahendus

               Asjakohane õigusakt:

               Komisjoni rakendusotsus 2014/702/EL, 7. oktoober 2014, millega muudetakse 2007. aasta veebruari otsust 2007/131/EÜ ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses.

               Asjakohane säte:

               Kohustus lubada lennuki pardal asuvatel ultralairibatehnoloogiat kasutavatel seadmetel kasutada raadiospektri sagedusvahemikku 6,0–8,5 GHz (lisa, 4. jagu).

               Põhjendus ja pakutud lahendus:

               Ultralairibatehnoloogia kasutamine lennuki pardal võib häirida riiklike mobiilsideopraatorite raadiosidet lennujaamades ja nende ümbruses. Seda konkreetset mõju on kirjeldatud Euroopa Postside- ja Telekommunikatsioonitalituste Konverentsi (CEPT) elektronside komitee (ECC) 2012. aasta aruandes
                  3
                ning praegu toimub selle põhjalik uurimine ja ümberhindamine ECC lähitoimeseadmetega tegeleva spektritehnika töörühma (SE24) poolt. SE24 töö lõpptähtajaks on praegu määratud 2016. aasta esimene kvartal
                  4
               .

               Islandi ja Norra lennujaamade ümbruses on raadioside tihedus ja kasutusintensiivsus suurem kui ELis. Seepärast on vaja erandit sagedusvahemiku 6,0–8,5 GHz suhtes, et vältida mobiilsideoperaatorite raadioside kahjulikku häirimist. Ühiskomitee otsusesse lisatakse järgmine kohandus:

               „Island ja Norra vabastatakse kohustusest lubada lennuki pardal asuvatel ultralairibatehnoloogiat kasutavatel seadmetel kasutada raadiospektri sagedusvahemikku 6,0–8,5 GHz.”

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  5
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel selliste otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu kiidaks selle heaks kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               2015/0300 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond” muutmisega
                  (ultralairibatehnoloogia)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94
                  6
                Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping (edaspidi „EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond”.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusotsus 2014/702/EL
                  7
               . Islandi ja Norra lennujaamade ümbruses on raadioside tihedus ja kasutusintensiivsus suurem kui ELis. Et vältida mobiilsideoperaatorite raadioside kahjulikku häirimist, tuleks vabastada Island ja Norra kohustusest lubada lennuki pardal asuvatel ultralairibatehnoloogiat kasutavatel seadmetel kasutada raadiospektri sagedusvahemikku 6,0–8,5 GHz.

               (4)Seepärast tuleks EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond” vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav Euroopa Liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond” muutmise suhtes EMP ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 293, 9.10.2014, lk 48–56.

                     (2)
                  ELT L 55, 23.2.2007, lk 33–36.

                     (3)
                  ECC aruanne 175, Co-existence study considering UWB applications inside aircraft and existing radio services in the frequency bands from 3.1 GHz to 4.8 GHz and from 6.0 GHz to 8.5 GHz, kättesaadav aadressil

                     http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/ECCREP175.PDF

                  .

                     (4)
                  Tööülesanne SE24_55, kättesaadav aadressil

                     http://eccwp.cept.org/WI_Detail.aspx?wiid=477

                  .

                     (5)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (6)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (7)
                  Komisjoni rakendusotsus 2014/702/EL, 7. oktoober 2014, millega muudetakse otsust 2007/131/EÜ ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses (ELT L 293, 9.10.2014, lk 48–56).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.12.2015
            COM(2015) 659 final
            LISA
            EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2015,[kuupäev], millega muudetakse EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond”järgmise dokumendi juurde:Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond” muutmisega(ultralairibatehnoloogia)

               LISA
               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr …/2015,
                  [kuupäev]
               millega muudetakse EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond”

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 7. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2009/702/EL,
                  1
                millega muudetakse 2007. aasta veebruari otsust 2007/131/EÜ
                  2
                ultralairibaseadmetel raadiospektri ühtlustatud kasutamise võimaldamise kohta ühenduses.

               (2)Seetõttu tuleks EMP lepingu XI lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu XI lisa punkti 5cw (komisjoni otsus 2007/131/EÜ) muudetakse järgmiselt:

               1.
                     lisatakse järgmine tekst:

               „Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:

               Island ja Norra vabastatakse kohustusest lubada lennuki pardal asuvatel ultralairibatehnoloogiat kasutavatel seadmetel kasutada raadiospektri sagedusvahemikku 6,0–8,5 GHz.”;

               2.
                     lisatakse järgmine taane:

               „-
                     32014 D 0702: komisjoni rakendusotsus 2014/702/EL, 7. oktoober 2014 (ELT L 293, 9.10.2014, lk 48).”

               Artikkel 2

               Rakendusotsuse 2014/702/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et EMP ühiskomiteele on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated
                  3
               .

               Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […]

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  […]

                  EMP ühiskomitee
                  sekretärid

                  […]

                     (1)
                  ELT L 293, 9.10.2014, lk 48–56.

                     (2)
                  ELT L 55, 23.2.2007, lk 33–36.

                     (3)
                  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


Avis juridique important

|

52004PC0439

Ettepanek nõukogu otsus, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toidu ja toidu koostisosade turuleviimist uuendtoitudena või toidu uuendkoostisosadena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel  /* KOM/2004/0439 lõplik */

Ettepanek NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toidu ja toidu koostisosade turuleviimist uuendtoitudena või toidu uuendkoostisosadena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIMonsanto esitas 24. aprillil 2001 uuendtoidu määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 4 alusel Hollandi pädevatele asutustele taotluse geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toidu ja toidu koostisosade turuleviimise suhtes uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosadena.Hollandi esialgses hindamisaruandes järeldati, et geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toit ja toidu koostisosad on sama ohutud kui tavapärasest maisist saadud toit ja toidu koostisosad ning neid võidakse samal viisil kasutada, kuid teised liikmesriigid esitasid nende turuleviimise suhtes põhjendatud vastuväited. Seepärast nõuti komiteede korra abil lubavat otsust kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 7 lõikega 1. Pidades silmas liikmesriikide vastuväiteid, palus komisjon Euroopa Toiduohutusametilt arvamust, mis esitati 25. novembril 2003 ja milles järeldati, et maisiliin NK 603 on sama ohutu kui tavapärane mais ning seepärast ei kahjusta selle turuleviimine toidu, sööda või töötlemise tarvis tõenäoliselt inimeste ja loomade tervist ning kõnealuses kontekstis keskkonda. [1][1]   EFSA Teataja (2003) 9, 1-14.Selle põhjal esitati 30. aprillil 2004 alalisele toiduahela ja loomatervishoiu komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu seoses geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toidu ja toidu koostisosade ühenduse turule viimisega. Häälestustulemus oli järgmine:50 hääletasid poolt: (BE, FR, IE, IT, NL, FI, SE, UK)19 hääletasid vastu: (DK, EL, LU, AT, PT)18 hoidusid hääletamisest: (DE, ES)Komitee ei suutnud esitada kvalifitseeritud häälteenamusega arvamust komisjoni esitatud eelnõu kohta. Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 13 lõike 4 punktile b ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikliga 5 esitama nõukogule viivitamata ettepaneku seoses võetavate meetmetega ning nõukogu peab kolme kuu jooksul langetama otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega ja teavitama Euroopa Parlamenti, kes võib pidada asjakohaseks võtta seisukoht kooskõlas eespool osutatud otsuse artikliga 8.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003, geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, artikliga 46 tuleb kõnealune luba anda määruse (EÜ) nr 258/97 sätete alusel. Et võtta arvesse uut õigusraamistikku geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubamiseks, sisaldab komisjoni ettepanek siiski ka määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 ja artikli 7 lõike 2 üksikasju.Ettepanek NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toidu ja toidu koostisosade turuleviimist uuendtoitudena või toidu uuendkoostisosadena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 aluselEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97, uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta [2] (edaspidi "määrus"), eriti selle artiklit 7,[2]  ELT L43, 14.02.1997, lk 1.võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:(1) Monsanto esitas 24. aprillil 2001 kooskõlas määruse artikliga 4 Hollandi pädevatele asutustele taotluse geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toidu ja toidu koostisosade turuleviimise suhtes uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosadena.(2) Hollandi pädev toiduhindamisorgan jõudis oma 5. novembri 2002. aasta esialgses hindamisaruandes järeldusele, et geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toit ja toidu koostisosad on sama ohutud kui tavapärasest maisist saadud toit ja toidu koostisosad ning neid võidakse samal viisil kasutada.(3) Komisjon edastas esialgse hindamisaruande 6. jaanuaril 2003 kõigile liikmesriikidele. Määruse artikli 6 lõikega 4 ette nähtud 60 päeva jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise suhtes.(4) Komisjon taotles 27. augustil 2003 Euroopa Toiduohutusametilt (EFSA) arvamust kooskõlas määruse artikliga 11. EFSA esitas 25. novembril 2003 oma arvamuse, mille kohaselt maisiliin NK 603 on sama ohutu kui tavapärane mais ning seepärast ei kahjusta maisiliini NK 603 turuleviimine toidu, sööda või töötlemise tarvis tõenäoliselt inimeste ja loomade tervist ning kõnealuses kontekstis keskkonda [3]. EFSA kaalus oma arvamuse esitamisel kõiki liikmesriikide tõstatatud konkreetseid küsimusi ja muresid.[3]  EFSA Teataja (2003) 9, 1-14.(5) Määruse (EÜ) nr 1829/2003, geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta [4] artikli 46 lõikega 1 nähakse ette, et enne määruse (EÜ) nr 258/97 kohaldamiskuupäeva vastavalt kõnealuse määruse artiklile 4 esitatud taotlusi käsitletakse määruse (EÜ) nr 258/97 sätete alusel, olenemata määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklist 38 juhtudel, kui kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikega 3 nõutav täiendav hindamisaruanne on edastatud komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaldamiskuupäeva.[4]  ELT L268, 18.10.2003, lk 1.(6) Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) koostöös Euroopa geneetiliselt muudetud organismide laborite võrgustikuga (ENGL) on valideerinud meetodi maisiliini NK 603 tuvastamiseks. JRC on sooritanud täieliku valideerimisuuringu, järgides rahvusvaheliselt aktsepteeritavaid suuniseid, et testida kvantitatiivse võttepõhise meetodi tulemuslikkust NK 603 transformatsioonivõtte tuvastamiseks ja kvantifitseerimiseks maisis. Monsanto on võimaldanud uuringuks vajalikud materjalid. JRC on pidanud meetodi tulemuslikkust selle sihtotstarbe suhtes asjakohaseks, võttes arvesse ENGL esildatud tulemuslikkuse kriteeriume regulatoorseks järgimiseks esitatud meetodite tarvis ning praegust konkreetset arusaama meetodi rahuldavast tulemuslikkusest. Nii meetod kui valideerimistulemused on muudetud üldsusele kättesaadavaks.(7) Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) on esitanud maisi ja geneetiliselt muundatud maisiliini NK 603 võrdlusmaterjali.(8) Geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toit ja toidu koostisosad tuleks märgistada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 sätetega ning nende suhtes tuleks kohaldada määruses (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ, [5] sätestatud jälgitavuse nõudeid.[5]  ELT L268, 18.10.2003, lk 24.(9) Tootele on määratud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 65/2004 kordumatu tunnus määruse (EÜ) nr 1830/2003 tähenduses.(10) Lisas sisalduvat teavet geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toidu ja toidu koostisosade identifitseerimise kohta, sealhulgas kehtestatud tuvastusmeetodit ja võrdlusmaterjali, peaks olema võimalik määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 osutatud registrist välja võtta.(11) Alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee ei ole esitanud pooldavat arvamust.ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Lisas piiritletud geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toitu ja toidu koostisosi (edaspidi "tooted") võidakse viia ühenduse turule uuendtoidu või toidu uuendkoostisosadena.Artikkel 2Tooted varustatakse märgisega "geneetiliselt muundatud mais" või "valmistatud geneetiliselt muundatud maisist" kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 13 sätestatud märgistamisnõuetega.Artikkel 3Tooted ja lisas sisalduv teave kantakse ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Monsanto Europe S.A.-le, Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüssel, Belgia, kes esindab Monsanto Company, U.S.A.-d. Käesolev otsus kehtib 10 aastat.Brüssel, ... . Nõukogu nimel eesistujaLISATEAVE, MIS TULEB KANDA ÜHENDUSE GENEETILISELT MUUNDATUD TOIDU JA SÖÖDA REGISTRISSE(a) Loa omanik:Nimi: Monsanto Europe S.A.Aadress: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüssel, BelgiaMonsanto Company nimel, 800 N. Lindbergh Boulevard St. Louis, Missouri 63167 U.S.A.(b) Toodete nimetus ja spetsifikatsioon:Toit ja toidu koostisosad, mis on saadud kõrgendatud herbitsiidi glüfosaadi taluvusega geneetiliselt muundatud maisi (Zea mais L.) liinist NK 603 ning kõigist selle hübriididest tavapäraselt aretatud maisiliinidega. Maisiliin NK 603 sisaldab järgmisi DNA tsükleid kahes terviklikus kassetis:- 5-enoolpüruvüülsikimaat-3-fosfaadi süntetaasi (epsps) geen, mis on saadud Agrobacterium spec. tüvest CP (CP4 EPSPS), mis ilmutab taluvust glüfosaadi suhtes ning mida kontrollivad riisi aktiini 1 geeni promootor, Agrobacterium tumefaciensi stoppkoodon ja Arabidopsis thaliana epsps geeni kloroplasti transiitpeptiidi tsükkel.- 5-enoolpüruvüülsikimaate-3-fosfaadi süntetaasi (epsps) geen, mis on saadud Agrobacterium spec. tüvest CP (CP4 EPSPS), mis ilmutab taluvust glüfosaadi suhtes ning mida kontrollivad lillkapsa mosaiikviiruse tõhustatud promootor 35S, Agrobacterium tumefaciensi stoppkoodon ja Arabidopsis thaliana epsps geeni kloroplasti transiitpeptiidi tsükkel.(c) Märgistamine: "Geneetiliselt muundatud mais" või "valmistatud geneetiliselt muundatud maisist"(d) Tuvastusmeetod:- Võttepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisiliini NK 603 tarvis.- Valideeritud Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) poolt koostöös Euroopa geneetiliselt muundatud organismide laborite võrgustikuga (ENGL), tuleb avaldada aadressil .- Võrdlusmaterjal: Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) esitatud IRMM-415.(e) Kordumatu tunnus: MON-00603-6(f) Cartagena protokolli II lisa alusel nõutav teave:Ei ole kohaldatav.g) Toote turuleviimise tingimused või kitsendused:Ei ole kohaldatav.(h) Turustusjärgse järelevalve nõuded:Ei ole asjakohane.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.11.2015
            COM(2015) 553 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF”) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus”).

               2.12. juunil 2015 esitas Soome taotluse EGF/2015/005 FI / Computer programming, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                NACE Revision 2 osa 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) alla kuuluvas majandussektoris Soomes NUTS
                  3
                2. tasandi piirkondades (Lääne-Soome (FI19), Helsingi-Uusimaa (FI1B), Lõuna-Soome (FI1C) ja Põhja- ja Ida-Soome (FI1D)). Need piirkonnad kokku hõlmavad kogu Soome territooriumi (välja arvatud Ahvenamaa).

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2015/005 FI / Computer programming

                        Liikmesriik

                        Soome

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand)

                        Lääne-Soome (FI19)

                        Helsingi-Uusimaa (FI1B)

                        Lõuna-Soome (FI1C)

                        Põhja- ja Ida-Soome (FI1D)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        12. juuni 2015

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        12. juuni 2015

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        26. juuni 2015

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        21. august 2015

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        13. november 2015

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt b

                        Asjaomaste ettevõtete arv

                        69

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Rev 2 osa)
                           4

                        62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused)

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud):

                        30. juuli 2014 – 30. aprill 2015

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil

                        1 603

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        1 603

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        1 200

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        4 167 000

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        205 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        4 372 000

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        2 623 200

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2015/005 FI / Computer programming 12. juunil 2015, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Euroopa Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 12. juunil 2015, st kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, ja taotles Soome ametiasutustelt lisateavet 26. juunil 2015. Lisateave esitati kaheksa nädala jooksul pärast selle taotlemist (Soome ametiasutuste nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel oli tähtaega pikendatud kahe nädala võrra). Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 13. novembril 2015.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati seoses sellega, et NACE Revision 2 osa 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) alla kuuluvas majandussektoris koondati 1 603 töötajat. Koondamised toimusid NUTS 2. tasandi piirkondades (Lääne-Soome (FI19), Helsingi-Uusimaa (FI1B), Lõuna-Soome (FI1C) ning Põhja- ja Ida-Soome (FI1D)). Koondamised toimusid 69 ettevõttes,
                  6
                peaaegu pooled neist koondamistest (778) ettevõttes Microsoft Mobile Oy.

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. Ainuüksi Helsingi-Uusimaa (FI1B) piirkonnas koondati 737 töötajat.

               7.Üheksakuuline vaatlusperiood kestis 30. juulist 2014 kuni 30. aprillini 2015.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –1 218 koondatud töötajat, arvestades kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta;

               –385 koondatud töötajat, arvestades kuupäevast, mil tööleping tegelikult lõpetati või lõppes.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 603.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               10.Et selgitada koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahelist seost, väidab Soome, et viimastel aastatel on IKT sektoris töötavate inimeste jagunemine ELi ja muude majanduspiirkondade vahel liikunud ELile ebasoodsas suunas. Samal ajal kui sektori maht maailmas tõuseb, on see Euroopas langemas, sest ettevõtjad ja teenused on kolinud Hiinasse, Indiasse, Taiwani ja muude Euroopasse mittekuuluvate riikide territooriumidele. Ainuüksi 2014. aastal vähenes IKT sektori ettevõtetes töötavate isikute arv Soomes 3 protsenti ehk 1 500 inimese võrra.

               IKT sektoris töötavate inimeste jagunemine Euroopa Liidu ja muude majanduspiirkondade vahel (2009 & 2011)

               Allikas: European Commission. ICT Industry Analysis Predict 2013 & 2014 Reports: An Analysis of ICT R&D in the EU and Beyond

               11.Tagajärjed olid eriti tuntavad Soomes, kogu sealne elektroonikatööstus kannatas tõsiselt ja kulminatsiooniks oli see, et Nokia kuulutas 2011. aastal välja ulatusliku koondamise. 2012. aastal koondas Nokia esimesed 1 000 inimest Salos (EGF/2012/006 FI / Nokia Salo), sama aasta lõpus ja 2013. aasta kevadel koondati veel 3 700 töötajat (EGF/2013/001 FI/Nokia). Neile koondamistele järgnes 600 koondamist kiibistike arendamise äris 2014. aastal (EGF/2015/001 FI/Broadcom).

               12.Sellistes tingimustes jätkas programmeerimise, konsultatsioonide ja muu sellisega tegelev sektor jõupingutusi üleilmses konkurentsis püsimiseks isegi pärast teenuste põhikliendi Nokia kadumist.

               13.Soome tarkvaratööstus investeerib praegu järjest suurenevas mahus tööstusinterneti- ja pilveteenustesse, kaldutud on ettevõtetevaheliste (B-to-B) teenuste osutamise suunas, samas kliendile suunatud teenuste (B-to-C) osutamisel kogetakse raskusi. Raskuste põhjuseks on turule avalduv üleilmne hinnasurve. Turul kaasalööjad peavad tellimuste saamiseks konkureerima riikidega, kus kulud on madalad. Lisaks on Soomes tegutsevate üleilmsete ettevõtjate hulgas suundumus viia osa oma tegevusest üle madalamate tootmiskuludega riikidesse. CGI näiteks teatas 2014. aasta novembris, et neil oli vaja Soomes tööjõudu vähendada 270 inimese võrra ja viia osa oma tegevusest liidust välja
                  7
               .

               14.Tarkvaraäri on üleilmne äri ja tarkvaratooteid ostetakse kogu maailmas kõige kulutõhusamatelt tootjatelt. Tarkvaratooteid saab omavahel sobitada nii, et nad vastaksid riigi-, piirkonna- või keelespetsiifilistele nõudmistele.

               15.Üleilmse tarkvaraäri oluliseks tunnuseks on see, et pidevalt on vaja uut, haritud tööjõudu, sest toodete ja nendega seonduvate tarkvaralahenduste elustsükkel on väga lühike võrreldes neid valmistava personali omaga. Konkurents ELis ja mujal kui ELis töötavate isikute vahel on tihe. Vananev ja vähemharitud ELi töötajaskond ei suuda mujal kui ELis leiduva noore ja paremini haritud töötajaskonnaga väga hästi konkureerida.

               16.Kui 2008. aastal töötas Soome tehnoloogiatööstuses kokku 326 000 inimest, siis 2014. aastaks oli sellistes ettevõtetes töötavate isikute arv vaid 276 000. See on vastavuses aasta keskmise tööjõu vähenemise määraga, mis on umbes 3 % (10 000 töötajat).

               17.Praeguseks on programmeerimise, konsultatsioonide jms tegevuse sektoris esitatud EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks kaks taotlust, neist ühe puhul on toodud põhjenduseks kaubanduse globaliseerumine ja teise puhul üleilmne finants- ja majanduskriis
                  8
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               18.Koondamisi põhjustanud sündmusteks on Nokiat viimastel aastatel mõjutanud arengud, millel on olnud kogu Soome IKT sektorile tohutu mõju. Nokia mobiiltelefonide operatiivsüsteemide väljatöötamine ja disainimine andis tööd tuhandetele soomlastele, eelkõige Oulus, kuid nüüd on need töökohad üle viidud väljaspool Euroopat paiknevatesse riikidesse.

               19.Nokia ja Microsofti otsused (tegevuse üleviimine, tootmis- ja arendustegevuse lõpetamine Soomes) mõjutasid mitut tarkvaratootmisega tegelevat ettevõtet, kelle tegevus oli seotud kas Nokia või Microsoftiga. Selle tulemusena avaldasid Nokiaga seonduvad probleemid mõju kogu Soome tarkvaratööstuse olukorrale. IKT teenuseid osutav ettevõte Tieto põhjendas näiteks 2014. aasta sügisel väljakuulutatud koondamisi oma ühe põhitellija (st Nokia) tellimuste arvu vähenemisega. Ettevõtted nagu Atos IT Solutions and Services, hasartmänguettevõte Rovio Entertainment ning Samlink esitasid oma koondamistele samad põhjendused.

               20.Kokku pidi 2014. aasta sügisest kuni 2015. aasta kevadeni oma töötajaid koondama 69 tarkvara tootmisega tegelevat ettevõtet. Nende koondamiste põhjused on erinevad, kuid nende ühisnimetaja on see, et need ettevõtted seisid silmitsi üha teravneva rahvusvahelise konkurentsiga. Nokia ja Microsofti sulgemised olid kõige suurema mõjuga, kuid enamik koondamisi on seotud kogu programmeerimissektorit hõlmava laiema taustaga.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               Üle 75 % koondamistest toimus NUTS 2. tasandi piirkondades Helsingi-Uusimaal (FI1B) ja Põhja- ja Ida-Soomes (FI1D). Seepärast vaadeldakse järgmistes lõikudes lähemalt just nende kahe piirkonna olukorda.

               21.Põhja-Pohjanmaa piirkonnas (Põhja- ja Ida-Soome (FI1D) osa, kus asub Oulu) on töötuse määr väga suur (kõrgem riigi keskmisest). 2015. aasta veebruaris oli töötuse määr Soomes 13,5 %, Põhja-Pohjanmaal oli see 15,7 % ja Oulus oli see 17,1 %. Peaaegu kaks kolmandikku töötutest, kes otsivad tööd, elavad Oulu piirkonnas, samuti elab seal enamik piirkonna töötutest spetsialistidest.

               22.Põhja-Pohjanmaal on IKT sektoris praegu umbes 1 250 töökohta, enamik neist Oulus. Majanduse suundumuste näitajad osutavad sellele, et IKT sektori ettevõtete käive on langenud 2012. aastast saadik
                  9
               . Informaatikasektori töökohad moodustavad umbes 12 % kogu selle piirkonna töökohtadest. Probleemid on kaasa toonud koondamisi nii era- kui riigisektoris. Kui 2008. aastal andis IKT sektor selles piirkonnas tööd ligemale 13 000 inimesele, siis viimastel aastatel oli see näitaja vähenenud umbes 10 000 inimeseni.

               23.Oulu piirkonda on IKT sektori töökohtade kadumine oluliselt mõjutanud, sest see piirkond on olnud ettevõtete ametiruumide, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga tegelejate ja tööliste peamiseks asukohaks alates 1980ndatest saadik. 2015. aasta kevadel oli selles piirkonnas umbes 1 500 töötut, kes otsisid tööd just IKT sektoris. Umbes 80 % neist elab Oulu piirkonnas. Lisaks on kolmandik IKT sektori kõrgharidusega töötutest olnud järjestikku tööta üle ühe aasta. Microsofti koondamised lisandusid juba niigi halvale olukorrale.

               24.Oulu piirkonnas on aktiivselt arendatud uusi kasvavaid sektoreid, mis loovad töökohti (näiteks tööstusprotsesside digitaliseerimine) ja suurendatud prognoositavust ning nüüd tuleb tagada töötute IKT-spetsialistide kaasamine sellesse arendamistegevusse
                  10
               .

               25.Uusimaal moodustasid töötud 2015. aasta veebruari lõpus 11 % tööjõulisest elanikkonnast. Kuigi see näitaja on riigi keskmisest madalam, on töötuse kasv Uusimaal märgatavalt järsem (15,0 %) kui Soomes tervikuna (9,7 %). Veebruaris oli iga vaba töökoha kohta 5,1 tööotsijat. Töötust suurendas ka piirkonna rändesaldo. Uusimaa tööotsijate arv ületas 2015. aasta augustis 104 000 ja see on suurim näitaja pärast 1990ndate algusaastaid.

               26.Uusimaa SKP moodustab kogu Soome SKPst 36 %. Kogu Soome tarkvaratööstuse erasektori arvestuses on see 71 % käibest, 62 % tööhõivest ja 52 % ettevõtete rajatistest. Seega võib öelda, et Uusimaal on tarkvaratööstusel isegi suurem osakaal kui kõigil muudel tööstusharudel kokku.

               27.2013. aastal moodustas tarkvaratööstus Uusimaa erasektori käibest 3 %, töötajaskonnast 5 % ja ettevõtete rajatistest 3 %.

               28.Vaatlusperioodil oli 49 tarkvaraettevõtet, kes kavandasid koostööläbirääkimisi Uusimaa piirkonnas. Koostööläbirääkimiste alguses oli hinnangute kohaselt vaja koondada 1681 inimest

               29.Esialgse hinnangu põhjal tundus, et (eelkõige CGI puhul) koondati eelkõige üle 50aastaseid töötajaid, sellel vanuserühmal on eriti keeruline uut tööd leida ja võib oletada, et 2016. aasta juuniks kuulub 50 % neist inimestest pikaajaliste töötute hulka.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               30.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 1 200. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        660

                        (55,0 %)

                        Naised:

                        540

                        (45,0 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        1 160

                        (96,7 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud

                        40

                        (3,3 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        24

                        (2,0 %)

                        25–29aastased:

                        72

                        (6,0 %)

                        30–54aastased:

                        936

                        (78,0 %)

                        55–64aastased:

                        156

                        (13,0 %)

                        üle 64 aasta vanused:

                        12

                        (1,0 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               31.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               A. Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed

               –Tööotsimiskoolitus

               Koolitusel antakse osalejatele ülevaade tööturu olukorrast ja aidatakse neil kaardistada personaalseid võimalusi ning parandada ja ajakohastada tööotsimisoskusi. Kuna IKT sektoris on tööotsimisel oma spetsiifika, siis ostetakse koolitusteenuseid, kus omavahel on seotud kutseoskuste täiendamine ja sihtrühma vajaduste rahuldamine.

               Töö leidmise hõlbustamiseks on loodud koolitusteenused, lisaks neile toetatakse töötajate liikuvust (koostöö EURESe teenustega) ja näiteks pakutakse spetsiaalset tööotsimiskoolitust neile rühmadele, kes soovivad leida IKT-alast tööd välismaal.

               –Tööalane nõustamine (personaalne juhendamine)

               Tööalane nõustamine hõlmab tööotsimisalast personaalset juhendamist või töökohal toimuvat koolitust. Ühest küljest aitavad nõustajad leida uut tööd, juhendades tööotsijaid töö leidmise erinevate võimaluste kasutamisel (juhtumipõhine tegevus), teisest küljest võivad nad koolitusel osalejatel aidata uut tööd leida, nõustades neid töö otsimise ajal.

               –Karjäärinõustamine

               Karjäärinõustamine on suunatud neile inimestele, kes tööhõive-ja ettevõtlusarengu ameti (TE amet) ametniku hinnangu kohaselt vajavad oma karjääri kavandamisel funktsionaalsemat, intensiivsemat ja pikaajalisemat toetust.

               –Ekspertide antavad hinnangud

               Programmeerimissektoris töötavatel inimestel võivad olla väga erinevad oskused. Et hinnata, kas tööotsija vajab mõnd teenust, võib TE ameti ametnik paluda ekspertidel korraldada mitmesuguseid hindamisi, näiteks töövõime hindamine; pädevuste ja kutseoskuste kaardistamine; ettevõtluspädevuste ja ettevõtlusvõimaluste hindamine. Ekspertide poolt tehtavate hindamiste sisu ja ulatus sõltub iga tööotsija isiklikust olukorrast.

               B. Tööhõive- ja ettevõtlusteenused

               EGFi vahenditest rahastatavad tööhõive- ja ettevõtlusteenused, mida osutab TE amet, hõlmavad iseseisva online-teenuste, tööpakkumiste jms tööhõiveteenuse kaudu tööotsimise toetamist (sealhulgas võidakse kasutada rahvusvahelisi tööpakkumisteenuseid, sõidu- ja kolimiskulude hüvitamist, kutseoskuste ja pädevuste kaardistamist, töövõime hindamist, praktikat, katseajaga töö pakkumisi ja palgasubsiidiume). TE amet vastutab nende teenuste osutamise eest ja EGFi teenusespetsialistid vastutavad selle töö eest.

               C. Praktika ja koolitus

               Praktika ja koolitus on meede, mille käigus omandatakse uued kutseoskused või täiendatakse kutsekvalifikatsiooni tööstussektoris, kus on kõrge tööhõivemäär, või mille käigus jätkatakse olemasolevate oskuste täiendamist. Praktikakoolitust viiakse läbi sihtrühma vajadustest lähtuvalt.

               Koolituse eesmärk on tutvustada praktiliselt seda, kuidas ettevõtted tegutsevad, ja õpetada oskusi, mida on vaja ettevõttes töötamiseks, samuti pädevusi, mida on vaja ettevõtte arendamisel. Koolituse käigus püütakse saavutada seda, et koolitusel osaleja leiab töö mõnes partnerettevõttes või koostab arengukava uue ettevõtte loomiseks.

               Kõrgharidusega isikutele võidakse pakkuda ka erikoolitusi.

               D. Palgatoetus

               Palgatoetus on ettenähtud koondatud töötajatele uues töökohas töötamise toetamiseks, sellega vähendatakse töötaja pealt makstavaid palgakulusid. Palgatoetust kasutatakse selleks, et erasektor võtaks rohkem inimesi tööle. Alates 2015. aastast on vastav palgatoetus 30–50 % ühele isikule makstava palga summast sõltuvalt sellest, kui kaua inimene, kelle eest toetust makstakse, on töötu olnud.

               E. Ettevõtluse alustamise toetus

               Ettevõtluse alustamise toetusega soovitakse edendada ettevõtlustegevuse alustamist ja üksikisiku tööhõivet. Ettevõtluse alustamise toetus tagab algajale ettevõtjale sissetuleku ajaks, mida on vaja täistööajaga ettevõtte tegevuse alustamiseks ja sisseseadmiseks (maksimaalselt 18 kuud).

               Toetus koosneb kahest osast: baastoetusest ja lisatoetusest. 2015. aastal on baastoetus 32,80 eurot päevas. Lisatoetuse suurus on iga juhtumi puhul erinev ja selle määrab TE amet vahemikus, mis moodustab 10 kuni 60 % baastoetusest.

               F. Ettevõtlusega alustamine ja teenused uutele ettevõtjatele

               Ettevõtluse edendamisega seonduvaid meetmeid rakendatakse ettevõtlusinkubaatori loomise ja ettevõtluskoolitustega. Lisaks pakutakse uutele ettevõtjatele nõustamist, konsultatsioone ja ettevõtte loomise rahalist toetust. Uute ettevõtete loomist toetatakse piirkondlike ettevõtlusteenuste võrgustiku kaudu ning tööhõive- ja majandusministeeriumi haldusalasse kuuluva ettevõtluse planeerimisega.

               G. Sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine

               Tööotsijale võib hüvitada sõidu- ja majutuskulud, mis on seotud töö otsimisega või töö leidmise hõlbustamiseks vajalikul koolitusel osalemisega. Samuti võidakse kompenseerida kolimiskulud, kui uus töökoht asub töötaja elukohast kaugel.

               32.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               33.Soome ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               34.Hinnanguline kogukulu on 4 372 000 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust (4 167 000 eurot) ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid (205 000 eurot).

               35.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 623 200 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed

                        710

                        400,00

                        284 000,00

                        Tööhõive- ja ettevõtlusteenused

                        1 200

                        375,00

                        450 000,00

                        Koolitus

                        468

                        5 000,00

                        2 340 000,00

                        Ettevõtluse alustamise toetus

                        45

                        6 000,00

                        270 000,00

                        Ettevõtlusega alustamine ja teenused uutele ettevõtjatele

                        12

                        5 000,00

                        60 000,00

                        Kokku (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        3 404 000

                        (81,69 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Palgatoetus

                        92

                        8 000,00

                        736 000,00

                        Sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine

                        180

                        150,00

                        27 000,00

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        763 000

                        (18,31 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        10 000,00

                        2. Haldamine

                        –

                        165 000,00

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        25 000,00

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        5 000,00

                        Kokku (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        205 000,00

                        (4,69 %)

                        Kogumaksumus (a + b + c):

                        –

                        4 372 000

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        2 623 200

               36.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Soome ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               37.Soome ametiasutused kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               38.Soome ametiasutused hakkasid sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. augustil 2014. Seega võib nende meetmete kulutuste katteks saada EGFist toetust alates 1. augustist 2014 kuni 12. juunini 2017.

               39.Soome ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. augustil 2014. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulud on seetõttu EGFi toetuse saamiseks kõlblikud alates 1. augustist 2014 kuni 12. detsembrini 2017.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               40.Nõutavad riikliku eel- ja kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit tööhõive- ja majandusministeeriumi haldusalasse kuuluvast riiklike tööhõiveteenuste eelarvest. Mõnda teenust rahastatakse ka majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste (ELY keskus) ning tööhõive ja majandusarengu ametite (TE amet) tegevuskuludest. Tehnilise toega seotud ülesandeid rahastatakse tööhõive- ja majandusministeeriumi ning ELY keskuste tegevuskuludest.

               41.Soome on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Menetlused, mida järgitakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajatega või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimisel

               42.Soome ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud koondatud töötajate ja tööturu osapooltega konsulteerides. ELY keskus ja Põhja-Pohjanmaa TE amet korraldasid 1. oktoobril 2014 ürituse, et kavandada EGFi projektidesse lisatavaid meetmeid. Üritusele kutsuti osalema projekti rakendavate organisatsioonide partnerid (Business Oulu, Oulu linn, Oulu Ülikool, Yritystakomo (ettevõtlusinkubaator), kaubanduskoda ja Põhja-Pohjanmaa ettevõtjad) ning sihtrühma kuuluvate töötajate esindajad.

               43.Tööhõive- ja majandusministeeriumi juurde loodi rühm, mis tegeleb programmeerimissektori koondamisjuhtudega, ning ka see osales EGFi taotluse ettevalmistamisel. Sinna rühma kuuluvad asjaomaste piirkondade ELY keskuste ja TE ametite esindajad, Business Oulu ja tööturu osapooled.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               44.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Soome on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab tööhõive- ja majandusministeerium, mis ühtlasi haldab ESFi vahendeid. Sama ministeerium täidab ka sertifitseerimisasutuse ülesandeid. Nimetatud kahe kohustuse täitmise eest vastutavate osakondade ülesanded ja aruandlussuhted hoitakse rangelt lahus. EGFi haldamisega tegeleb tööhõive- ja ettevõtlusosakond, ESFi haldamisega aga regionaalpoliitika osakond. Mõlema fondi sertifitseerimine kuulub personali- ja haldusüksuse vastutusalasse. Ministeerium on koostanud üksikasjaliku juhendi järgitavate menetluste kohta.

               45.Auditeerimise eest vastutab sõltumatu siseauditi üksus, mis tegutseb sama ministeeriumi kantseleiülema otseses alluvuses. Järelevalve ja auditeerimisega tegelevad nii haldus- kui ka sertifitseerimisasutus.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               46.Soome on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtted, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               47.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  11
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               48.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 623 200 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               49.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  12
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               50.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 623 200 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               51.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku vastuvõtmisega samal ajal võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, millal Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Soome taotlus – EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  13
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  14
               eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  15
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)12. juunil 2015 esitas Soome taotluse EGF/2015/005 FI / Computer programming, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) alla kuuluvas majandussektoris Soomes NUTS
                  16
                2 tasandi piirkondades (Lääne-Soome (FI19), Helsingi-Uusimaa (FI1B), Lõuna-Soome (FI1C) ning Põhja- ja Ida-Soome (FI1D)). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13 sätestatud EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soome taotluse alusel rahalist toetust summas 2 623 200 eurot.

               (5)Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 623 200 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]
                  17
               .

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)
                  Ettevõtete loetelu on esitatud lisas.

                     (7)
                  http://yle.fi/uutiset/it_firm_cgi_decides_to_send_home_270_in_finland/7632870 http://www.itviikko.fi/ihmiset-ja-ura/2014/11/14/cgi-paatyi-irtisanomaan-270/201415871/7

                     (8)
                  EGF/2011/016/Agile; COM(2013) 120 final ja praegune taotlus.

                     (9)
                  http://www.pohjois-pohjanmaa.fi/file.php?3634 pp 3

                     (10)
                  http://www.temtoimialapalvelu.fi/files/2285/Ohjelmistoala_joulukuu_2014.pdf pp 42

                     (11)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (12)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (13)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (14)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (15)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (16)
                  Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (17)
                  Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.11.2015
            COM(2015) 553 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            ETTEPANEK: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Soome taotlus – EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

               LISA

                        Ettevõtted ja neis toimunud koondamiste arv vaatlusperioodil

                        10tons Oy

                        1

                        Kielisoft IT Solutions Oy

                        1

                        Accenture Services Oy

                        1

                        Kuru Digital Creations Oy

                        1

                        Amadeus Finland Oy

                        2

                        LeadDesk Oy

                        4

                        Amdocs Finland Oy

                        4

                        Leadin Oy

                        1

                        Analyse Solutions Finland Oy

                        5

                        Leonidas Oy

                        3

                        Atex Media Oy

                        1

                        Microsoft Mobile Oy

                        778

                        Atos IT Solutions and Services Oy

                        53

                        Miracle Finland Oy

                        6

                        Avarea Oy

                        3

                        ML-Soft Oy

                        1

                        Basware Oyj

                        4

                        MSG Software Oy

                        2

                        BeiZ Oy

                        2

                        Net Man Oy

                        1

                        Bilot Oy

                        4

                        Nortal Oy

                        1

                        Bluegiga Technologies Oy

                        2

                        Ohjelma-Aitta Oy

                        1

                        BTJ Finland Oy

                        2

                        Oudata Oy

                        1

                        Capgemini Finland Oy

                        8

                        Oy Gamecluster Ltd

                        9

                        CDC Software Finland Oy

                        1

                        PLM Group OY

                        3

                        CGI Suomi Oy

                        125

                        Qualcomm Atheros Finland Oy

                        1

                        Cisco Systems Finland Oy

                        4

                        Rovio Entertainment Oy

                        107

                        Cloud Solutions CS Oy

                        1

                        Salcom Group Oy

                        3

                        Codenomicon Oy

                        4

                        Samlink Oy

                        39

                        Conmio Oy

                        2

                        SC5 Online Oy

                        1

                        Cybercom Finland Oy

                        1

                        Scatman Oy

                        1

                        Digia Finland Oy

                        15

                        SecIT Oy

                        9

                        Dovre Group Oyj

                        2

                        Seven Networks International Oy

                        26

                        Esri Finland Oy

                        8

                        Softeri Oy

                        1

                        Fenix Solutions Oy

                        2

                        Solinor Oy

                        3

                        Fiksu Finland Oy

                        4

                        Solteq Oyj

                        28

                        F-Secure Oyj

                        17

                        Staria Consulting Oy

                        4

                        Fujitsu Finland Oy

                        18

                        Stonesoft Oy

                        4

                        Gurux Oy

                        1

                        Symbio Finland Oy

                        9

                        IBS Enterprise Finland Oy

                        1

                        Tecnotree Oyj

                        8

                        IndoorAtlas Oy

                        1

                        Tieto Finland Oy

                        215

                        Innofactor Oyj

                        9

                        Tieturi Oy

                        2

                        Ixonos Oyj

                        4

                        Vaimo Finland Oy

                        1

                        Javerdel Oy

                        14

                        Whitelake Software Point Oy

                        1

                        KajaPro Oy

                        1

                        Ettevõtteid kokku:

                        69

                        Koondamisi kokku:

                        1 603


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.9.2015
            COM(2015) 417 final
            2015/0186(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu võetavat seisukohta seoses ELi-EFTA kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise ühiskomitees vastu võetava otsuse ja ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitees vastu võetava otsusega, millega Serbia Vabariiki kutsutakse ühinema kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Ühendus ja EFTA riigid sõlmisid 20. mail 1987 ühistransiidiprotseduuri konventsiooni ja kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni.

               Euroopa Komisjoni 2001. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule (milles käsitletakse strateegiat, millega kandidaatriike valmistatakse ette EÜ-EFTA ühistransiidiprotseduuri ja kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamist käsitlevate 1987. aasta konventsioonidega ühinemiseks), Euroopa Komisjoni 2010. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule (milles käsitletakse strateegiat, millega teatavaid naaberriike valmistatakse ette EÜ-EFTA ühistransiidiprotseduuri ja kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamist käsitlevate 1987. aasta konventsioonidega ühinemiseks) ja nõukogu poolt eespool nimetatud teatistes kasutatud lähenemisviisi heakskiitmise kohta 14. aprillil 2011 vastuvõetud järeldustes on ette nähtud, et mitmeid riike tuleb nende püüdlustes konventsioonidega ühineda toetada.

               Käesoleva otsuse eesmärk on vastu võtta ELi ühine seisukoht ELi-EFTA kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise ühiskomitee otsuse nr .../2015 eelnõu ja ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsuse nr .../2015 eelnõu kohta, et kutsuda Serbia Vabariiki kõnealuste konventsioonidega ühinema.

               Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad.

               Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

               Ettepanek on vastavuses ELi konkurentsivõime ja majanduskasvu edendamise strateegiaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Õiguslik alus

               Kõnealuste konventsioonidega on kehtestatud meetmed, millega lihtsustatakse kaupade liikumist Euroopa Liidu, Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Türgi Vabariigi vahel.

               Serbia Vabariik väljendas soovi konventsioonidega ühineda, olles eelnevalt täitnud kõik juriidilised, struktuurilised ja infotehnoloogiaalased nõuded, mis on ühinemise eeltingimuseks.

               Kooskõlas kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni artikli 11 lõikega 3 ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artikli 15 lõikega 3 peavad ELi-EFTA ühiskomiteed kutsuma kolmandat riiki oma otsusega ning kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni artikli 1 lõike 2 alusel või ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artikli 3 lõike 1 punkti c alusel konventsioonidega ühinema eespool nimetatud konventsioonide vastavalt kas artiklis 11a või artiklis 15a sätestatud korra kohaselt.

               ELi-EFTA ühiskomiteed algatavad sellised kutseesitamismenetlused, kus riik tõendab, et ta on suuteline täitma konventsioonide sätete kohaldamist käsitlevaid üksikasjalikke eeskirju.

               ELi-EFTA ühistransiidi töörühma ja kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise töörühma volitusel toimus lähetus, mille käigus hinnati peamiselt Serbia Vabariigi siseriiklike tollialaste õigusaktide kohandamist, protseduuri haldamiseks vajalike struktuuride loomist ning uue, ühistransiidiprotseduuri kohaldamist võimaldava arvutipõhise transiidisüsteemi (NCTS) rakendamist ja tehti kindlaks, et ühinemiskutsete esitamise tingimused on täidetud.

               Proportsionaalsus

               Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

               Kavandatud meede on ainus võimalik meede.

               Kavandatud meede ei sisalda finantskohustusi.

               Vahendi valik

               Kavandatud õigusakt(id): Otsus.

               Kavandatud meede on ainus sobiv vahend.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               Konsulteerimine sidusrühmadega

               ELi-EFTA kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise ühiskomitee otsuse nr .../2015 ja ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsuse nr .../2015 eelnõude (millega kutsutakse Serbia Vabariiki asjaomaste konventsioonidega ühinema) heakskiitmise osas konsulteeriti liikmesriikidega tolliseadustiku komitee tollistaatuse- ja transiidisektsioonis ning konventsiooniosalistega ELi-EFTA ühistransiidi töörühmas ja kaubavahetusformaaluste lihtsustamise töörühmas.

               Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

               Pooldav arvamus.

               Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

               Mõju hindamine

               Konventsiooniga ühinemist võib käsitada Serbia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemisele eelneva strateegia raames. Selle tulemusel viiakse transiidivaldkond vastavusse liidu õigustikuga. Ühistransiidiprotseduuri kasutuselevõtt Serbia Vabariigis TIR-protseduuri alternatiivina lihtsustab täiendavalt transiiti, vähendab kulusid ja võib suurendada kaubandust.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.

               2015/0186 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu võetavat seisukohta seoses ELi-EFTA kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise ühiskomitees vastu võetava otsuse ja ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitees vastu võetava otsusega, millega Serbia Vabariiki kutsutakse ühinema kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majandusühenduse, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaubavahetusformaalsuste lihtsustamist käsitleva konventsiooni
                  1
                (edaspidi „kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsioon”) artikli 11 lõikega 3 antakse selle konventsiooni alusel moodustatud ELi-EFTA ühiskomiteele õigus võtta vastu otsus esitada artikli 1 lõike 2 alusel kolmandate riikidena määratletud riikidele kutse ühineda kõnealuse konventsiooniga artikli 11a kohaselt.

               (2)Euroopa Majandusühenduse, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise ühistransiidiprotseduuri käsitleva konventsiooni
                  2
                (edaspidi „ühistransiidiprotseduuri konventsioon”) artikli 15 lõikega 3 antakse selle konventsiooni alusel moodustatud ühiskomiteele õigus võtta vastu otsus esitada artikli 3 lõike 1 punkti c alusel kolmandate riikidena määratletud riikidele kutse ühineda kõnealuse konventsiooniga artikli 15a kohaselt.

               (3)On asjakohane sätestada seisukoht, mille Euroopa Liit võtab eespool nimetatud ühiskomiteedes seoses otsustega kutsuda Serbia Vabariiki ühinema eespool nimetatud konventsioonidega.

               (4)Liidu võetav seisukoht kõnealustes ühiskomiteedes peaks tuginema lisatud otsuste eelnõudele,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu seisukoht ELi-EFTA kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise ühiskomitees seoses Serbia Vabariigile esitatava kutsega ühineda kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooniga põhineb kõnealuse ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Liidu seisukoht ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitees seoses Serbia Vabariigile esitatava kutsega ühineda ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga põhineb kõnealuse ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 3

               Pärast seda, kui Serbia Vabariik on täitnud ühinemise tehnilised tingimused, teevad liidu esindajad artiklites 1 ja 2 osutatud ühiskomiteedes ettepaneku võtta vastu otsused, millega kutsutakse Serbia Vabariiki kõnealuste konventsioonidega ühinema, ning hääletavad nende otsuste üle kooskõlas käesoleva otsuse artiklitega 1 ja 2.

               Artikkel 4

               Pärast otsuste vastuvõtmist avaldatakse ELi-EFTA kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise ühiskomitee otsus ja ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsus Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 134, 22.5.1987, lk 2.

                     (2)
                  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.9.2015
            COM(2015) 417 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu võetavat seisukohta seoses ELi-EFTA kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise ühiskomitees vastu võetava otsuse ja ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitees vastu võetava otsusega, millega Serbia Vabariiki kutsutakse ühinema kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga

               LISAD

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu võetavat seisukohta seoses ELi-EFTA kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise ühiskomitees vastu võetava otsuse ja ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitees vastu võetava otsusega, millega Serbia Vabariiki kutsutakse ühinema kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga

               1. LISA

               Ettepanek: ELi-EFTA kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise ühiskomitee otsus nr .../2015, millega kutsutakse Serbia Vabariiki ühinema 20. mai 1987. aasta kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooniga

               ELi-EFTA ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse 20. mai 1987. aasta konventsiooni kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise kohta
                  1
                (edaspidi „konventsioon”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

               ning arvestades järgmist:

               1)
                     Kaubavahetus Serbia Vabariigiga oleks hõlpsam, kui lihtsustataks Serbia Vabariigi ning Euroopa Liidu, Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Türgi Vabariigi vahelist kaubavahetust mõjutavaid formaalsusi.

               2)
                     Sellise lihtsustamise eesmärgil on asjakohane kutsuda Serbia Vabariiki kõnealuse konventsiooniga ühinema,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kooskõlas konventsiooni artikliga 11a kutsutakse Serbia Vabariiki kõnealuse konventsiooniga ühinema alates 1. detsembrist 2015.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               (Koht), ...............2015

               ELi-EFTA ühiskomitee nimel

                     eesistuja

               2. LISA

               Ettepanek: ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsus nr .../2015, millega kutsutakse Serbia Vabariiki ühinema 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga

               ELi-EFTA ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse 20. mai 1987. aasta konventsiooni kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise kohta
                  2
                (edaspidi „konventsioon”), eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti e,

               ning arvestades järgmist:

               1)
                     Kaubanduse edendamine Serbia Vabariigiga oleks hõlpsam, kui lihtsustataks Serbia Vabariigi ning Euroopa Liidu, Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Türgi Vabariigi vahelise kaubavahetuse suhtes kohaldataks ühistransiidiprotseduuri.

               2)
                     Sellise protseduuri kohaldamiseks on asjakohane kutsuda Serbia Vabariiki kõnealuse konventsiooniga ühinema,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kooskõlas konventsiooni artikliga 15a kutsutakse Serbia Vabariiki kõnealuse konventsiooniga ühinema alates 1. detsembrist 2015.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               (Koht), ...............2015

               ELi-EFTA ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 134, 22.5.1987, lk 2.

                     (2)
                  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.