               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.8.2020
            COM(2020) 376 final
            2020/0177(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga moodustatud tollikomitees seoses soovitusega päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli artikli 27 kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga moodustatud tollikomitees võetav seisukoht seoses soovitusega päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli artikli 27 kohaldamise kohta.

               Kõnealuses artiklis 27 on kehtestatud päritolutõendite õigsuse kontrolli kord.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelist vabakaubanduslepingut hakati ajutiselt kohaldama 1. juulil 2011 ning see jõustus 13. detsembril 2015.

               2.2.Tollikomitee

               Tollikomitee on organ, mis moodustati kooskõlas kõnealuse lepingu artikliga 6.15 ja artikli 15.2 lõike 1 punktiga c. Tollikomitee koosneb ELi ja Korea Vabariigi esindajatest. Tollikomitee võtab vastu oma töökorra ning komiteed juhivad ühiselt ELi esindaja ja Korea Vabariigi esindaja.

               Lepingu artikli 6.16 lõike 5 kohaselt on tollikomiteel õigus koostada soovitusi, mida ta peab vajalikuks, et saavutada protokollis sätestatud mehhanismide ühised eesmärgid ning tagada nende usaldusväärne toimimine.

               2.3.Komitee kavandatav akt

               Euroopa Liit ja Korea Vabariik (edaspidi „lepinguosalised“) on leidnud, et vaja on jõuda ühisele arusaamale päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli artiklis 27 sätestatud kontrollimenetluse põhijoontes ja kontrollimenetluse eri etappides. Ühine arusaam peaks olema mõlema lepinguosalise poolel päritolureeglite järgimise eest vastutavate tolliasutuste huvides ja nende ettevõtjate huvides, kes peavad päritolutõendeid esitama.

               Seetõttu pidasid lepinguosalised vajalikuks, et tollikomitee sõnastab lepingu artikli 6.16 lõike 5 kohaselt asjakohase soovituse.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel tollikomitees, põhineb tollikomitee soovituse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Vastavalt lepingu artikli 6.16 lõikele 5 muutub kavandatud akt rahvusvahelise õiguse raames lepinguosaliste jaoks siduvaks. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Järeldus

               Kavandatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Tollikomitee poolt sõnastatud soovitus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

               2020/0177 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga moodustatud tollikomitees seoses soovitusega päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli artikli 27 kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu 16. septembri 2010. aasta nõukogu otsusega 2011/265/EL
                  2
               , lepingut hakati ajutiselt kohaldama 1. juulil 2011 ja see jõustus 13. detsembril 2015.

               (2)Lepingu artikli 6.16 lõike 5 kohaselt on tollikomiteel õigus koostada soovitusi, mida ta peab vajalikuks, et saavutada protokollis sätestatud mehhanismide ühised eesmärgid ning tagada nende usaldusväärne toimimine.

               (3)Lepingu päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli (edaspidi „protokoll“) artiklis 27 on sätestatud päritolutõendite õigsuse kontrolli kord ning importiva ja eksportiva lepinguosalise tolliasutuste ülesanded ja kohustused.

               (4)Euroopa Liit ja Korea Vabariik on leidnud, et vaja on jõuda ühisele arusaamale päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli artiklis 27 sätestatud kontrollimenetluse põhijoontes ja kontrollimenetluse eri etappides. See ühine arusaam peaks olema mõlema lepinguosalise poolel päritolureeglite järgimise eest vastutavate tolliasutuste huvides ja nende ettevõtjate huvides, kes peavad päritolutõendeid esitama.

               (5)Euroopa Liit ja Korea Vabariik on pidanud asjakohaseks, et tollikomitee sõnastab soovituse protokolli artikli 27 sätete ühise arusaama ja nõuetekohase rakendamise kohta.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel tollikomitees võetav seisukoht, sest kavandatud soovitusel on liidu jaoks õiguslik toime,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga moodustatud tollikomitees põhineb soovituse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        ELT L 127, 19.2.1998, lk 1–1426.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.8.2020
            COM(2020) 376 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga moodustatud tollikomitees seoses soovitusega „päritolustaatusega toodete“ mõistet ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli artikli 27 kohaldamise kohta

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu alusel moodustatud tollikomitee

                  SOOVITUS nr 1/2020, xxx 2020,

               päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli artikli 27 kohaldamise kohta

               Tollikomitee,

               Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelist vabakaubanduslepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 15.2 lõike 1 punkti c ja artikli 6.16 lõiget 5,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Lepingu päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli (edaspidi „protokoll“) artiklis 27 on sätestatud päritolutõendite õigsuse kontrolli kord ning eelkõige importiva ja eksportiva lepinguosalise tolliasutuste ülesanded ja kohustused selles.

               (2)Euroopa Liit ja Korea Vabariik (edaspidi „lepinguosalised“) on jõudnud järeldusele, et protokolli artiklis 27 sätestatud kontrollimenetluse põhijoonte ja selle menetluse eri etappide kohta on vaja ühist arusaama. Selline ühine arusaam peaks olema mõlema lepinguosalise tolliasutuste huvides, kuna nemad vastutavad päritolureeglite järgimise tagamise ja kontrollitavate ettevõtjate võrdse kohtlemise eest.

               (3)Lepingu artikli 6.16 lõike 5 kohaselt on tollikomiteel õigus anda soovitusi, mida ta peab vajalikuks, et saavutada protokollis sätestatud mehhanismide ühised eesmärgid ning tagada nende usaldusväärne toimimine. Lepinguosalised on pidanud asjakohaseks sellised soovitused sõnastada, et saavutada ühine arusaamine protokolli artikli 27 sätetest ja nende nõuetekohane rakendamine.

               SOOVITAB JÄRGMIST:

               1.Kontrollimenetluse põhijooned

               (1)
                     Artiklis 27 sätestatud kontrollimenetlusel on kaks põhiomadust: tegemist on „kaudse kontrolliga“, mis põhineb lepinguosaliste tolliasutuste vastastikusel usaldusel.

               (2)
                     „Kaudne kontroll“ tähendab, et importiva lepinguosalise tollasutus ei tee kontrolli ise, vaid saadab kontrollitaotluse eksportiva lepinguosalise tolliasutusele, kes peab kontrolli tegema, võttes eksportijaga ühendust. Eksportiva lepinguosalise tolliasutus edastab kontrolli tulemused importiva lepinguosalise tolliasutusele. Lähtutakse põhimõttest, et see eksportiva lepinguosalise tolliasutus, kus päritolutõend (päritoludeklaratsioon) koostatakse, sobib kõige paremini selle tõendi kontrollimiseks eksportija läheduse tõttu (tal on teadmised eksportija tegevusest ja ajaloost, lihtne juurdepääs teabele, ta tunneb riiklikku raamatupidamissüsteemi, tal puudub keelebarjäär). Seetõttu on eksportiva lepinguosalise tolliasutuste ülesanne eelkõige kindlaks teha, kas asjaomased tooted on päritolureeglite alusel päritolustaatusega või mitte.

               (3)
                     „Päritolutõendite kontrollimine“ toimub lepinguosaliste tolliasutuste vastastikuse usalduse alusel. „Vastastikune usaldus“ tähendab, et eksportiva lepinguosalise tolliasutused peaksid põhjalikult kontrollima importiva lepinguosalise tolliasutuste tõstatatud probleeme ja edastama kontrolli tulemused importiva lepinguosalise tolliasutusele, kes tugineb eksportiva lepinguosalise tolliasutuste tehtud töö tulemustele. Importiva lepinguosalise tolliasutusel on siiski õigus nõuda eksportivalt lepinguosaliselt lisateavet, kui ta leiab, et vastus ei ole piisavalt täielik või et see ei võimalda eksportiva lepinguosalise väljendatud seisukohta mõista. Üksikasjad, mille kohta importiv lepinguosaline võib eksportivalt lepinguosaliselt teavet taotleda, on täpsemalt esitatud punktides 2.4.2 („Järeldused ja asjaolud“) ja 2.4.3 („Piisav teave“).

               2.Kontrollimenetluse eri etapid

               2.1.
                     Kontrollitaotluse esitamine

               (4)
                     Importiva lepinguosalise tolliasutus võib esitada päritolutõendi järelkontrolli taotluse, kui ta kahtleb põhjendatult

               -dokumentide ehtsuses. Näide: importiva lepinguosalise tolliasutusel on kahtlus, et päritoludeklaratsiooni sisaldav arve on fiktiivne arve, mille importija või eksportija on koostatud sooduspäritolustaatuse saamiseks;

               -asjaomaste toodete päritolustaatuses. Näide: importiva lepinguosalise tolliasutus kahtleb selles, kas tooted vastavad protokolli II lisas (toote erieeskirjad) sätestatud päritolustaatuse kriteeriumidele

               või

               -importiva lepinguosalise tolliasutus kahtleb selles, et muud protokollis päritolutõendite kohta sätestatud nõuded on täidetud. Näide: importiva lepinguosalise tolliasutus kahtleb selles, et eksportijal oli või on endiselt heakskiidetud eksportija staatus.

               (5)
                     Lisaks eespool nimetatud asjaolude suhtes põhjendatud kahtluse tekkimise korral esitatavale kontrollitaotlusele on importiva lepinguosalise tolliasutustel võimalus esitada juhuvaliku alusel valitud juhtumite kohta pistelise kontrolli taotlus. See hõlmab juhtumeid, mille puhul ei esine eespool loetletud kolme asjaolu, mille suhtes on olemas põhjendatud kahtlus.

               2.2.
                     Kontrollitaotluse saatmine

               (6)
                     Importiva lepinguosalise tolliasutus saadab kontrollitaotluse eksportiva lepinguosalise tolliasutusele, kes vastutab päritolutõendite kontrollimise eest. Taotluses märgitakse, kas taotlus on esitatud pisteliselt või põhjendatud kahtluste tõttu. Artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et taotluses esitatakse vajaduse korral kontrolli põhjused.

               (7)
                     Kontrolli põhjuste esitamine võimaldab eksportiva lepinguosalise tolliasutustel käsitleda taotlust kulude ja halduskoormuse seisukohast kõige tõhusamal viisil.

               (8)
                     Samas, kui importiva lepinguosalise tolliasutus taotleb pistelist kontrolli, ei pea ta seda põhjendama.

               (9)Vastavalt artikli 27 lõikele 3 tuleks kontrollitavate toodete päritolutõendid või nende tõendite koopiad siiski saata eksportiva lepinguosalise tolliasutusele.

               2.3.
                     Kontrolli tegemine

               (10)
                     Kaudse kontrollimise süsteemi kohaselt on eksportiva lepinguosalise eksportijate koostatud päritolutõendite kontrollimine eksportiva lepinguosalise tolliasutuste ülesanne. Artikli 27 lõike 8 kohaldamisel (vt lähemalt punkt 2.9 „Ühine kontroll“) võivad importiva lepinguosalise tolliasutused teatavatel tingimustel osaleda kontrollimenetluses eksportiva lepinguosalise territooriumil.

               (11)Importija esitatud päritolutõendite kontrollimiseks esitab importiva lepinguosalise tolliasutus eksportiva lepinguosalise tolliasutusele kontrollitaotluse. Importiva lepinguosalise tolliasutus ei palu importijal endal koguda eksportijalt punktides 2.4.2 ja 2.4.3 nimetatud teavet.

               (12)Lisaks ei ole artikli 27 sätetega ette nähtud, et importiva lepinguosalise tolliasutus võib otse nõuda eksportijatelt neile andmete või teabe esitamist.

               (13)Need sätted ei takista siiski mõlema lepinguosalise importijaid ja eksportijaid vahetamast vastastikusel nõusolekul ja vabatahtlikult omavahel andmeid või teavet ning esitamast neid importiva lepinguosalise tollile. Selliste andmete vahetamine või esitamine ei ole kohustuslik ja teabe esitamisest keeldumine ei või olla eelise andmisest keeldumise põhjus ilma kontrollita. See ei ole kontrollimenetluse osa.

               (14)Artikliga 13 seoses esitatud tõendeid otseveo kohta ei käsitata päritolutõenditena ning nende puhul ei tehta artikli 27 kohast päritolutõendite kontrolli.

               2.4.
                     Kontrollitulemuste käsitlemine

               (15)Eksportiva lepinguosalise tolliasutused teavitavad importiva lepinguosalise tolliasutusi niipea kui võimalik kontrolli tulemustest, sealhulgas järeldustest ja asjaoludest. Eelkõige peaksid eksportiva lepinguosalise tolliasutused vastama heakskiidetud eksportija staatuse kehtivuse kontrollimise taotlustele nii kiiresti kui võimalik.

               2.4.1.
                     Lisasidevahendid

               (16)Mõlema lepinguosalise tolliasutused peaksid kontrollitaotlusi ja kontrollide tulemusi käsitlevaid teateid omavahel edastama tavapärase posti teel. Samal ajal võivad mõlema lepinguosalise tolliasutused kasutada ka muid abivahendeid, näiteks e-posti, et kiiresti suhelda ja tagada, et taotlused või vastused jõuavad asjaomases lepinguosalises asuva adressaadini.

               2.4.2.
                     Järeldused ja asjaolud

               (17)Mõiste „järeldused ja asjaolud“ tähendab, et eksportiva lepinguosalise tolliasutuse vastus kontrollimise kohta sisaldab mõningaid üksikasju tema poolt läbiviidud kontrollimenetluse kohta. „Järeldused ja asjaolud“ on üksnes järgmised:

               -järeldus dokumentide ehtsuse, asjaomaste toodete päritolustaatuse või protokolli muude nõuete täitmise kohta;

               -kontrollitud toote kirjeldus ja päritolureegli kohaldamiseks vajalik tariifne klassifitseerimine

               ning

               -teave kontrolli läbiviimise viisi kohta (millal ja kuidas).

               2.4.3.
                     Piisav teave

               (18)Pistelise kontrolli korral ei nõua importiva lepinguosalise tolliasutus eksportiva lepinguosalise tolliasutuselt rohkem teavet, kui on loetletud punktis 2.4.2 (järeldused ja asjaolud).

               (19)Kui kontroll tehakse põhjendatud kahtluse tõttu ja kui importiva lepinguosalise pädevad asutused leiavad, et eksportiva lepinguosalise tolliasutuse esitatud teave ei ole dokumentide ehtsuse või toodete tegeliku päritolu kindlakstegemiseks piisav, võib importiva lepinguosalise tolliasutus nõuda eksportiva lepinguosalise tolliasutuselt lisateavet. Nõuda ei või muud kui järgnevalt loetletud teavet:

               -kui päritolukriteeriumiks oli „täielikult saadud“, siis kohaldatav kategooria (nt saagikoristus, kaevandamine, kalapüük ja tootmispaik);

               -kui päritolukriteerium põhines väärtuse arvutamise meetodil, siis lõpptoote väärtus ja kõigi tootmises kasutatud päritolustaatuseta toodete väärtus;

               -kui päritolukriteerium põhines tariifse klassifitseerimise muutmisel, siis loetelu kõigist päritolustaatuseta materjalidest, sealhulgas nende tariifse klassifitseerimise alus (päritolukriteeriumist sõltuvalt kas kahe-, nelja- või kuuenumbrilise vorminguna);

               -kui päritolukriteerium põhines toote kaalul, siis lõpptoote kaal ja lõpptootes kasutatud päritolustaatuseta materjalide kaal;

               -kui päritolukriteerium põhines konkreetsel töötlemistoimingul, siis toimingu kirjeldus, mis andis sellele konkreetsele tootele päritolustaatuse ning

               -lubatud hälbe kohaldamisel lõpptoote väärtus või kaal ning lõpptoote valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus või kaal.

               (20)Kui vastus ei sisalda eespool osutatud piisavat teavet, et importiva lepinguosalise toll saaks kindlaks teha kõnealuste dokumentide ehtsuse või toodete tegeliku päritolu, keeldub taotluse esitanud tolliasutus soodustuse andmisest, välja arvatud erandjuhtudel (vt punkt 2.7 „Erakorralised asjaolud“).

               (21)Eksportiva lepinguosalise tolliasutused ei edasta importiva lepinguosalise tolliasutustele konfidentsiaalset teavet, mille avalikustamist peab eksportija oma ärihuve ohustavaks. Konfidentsiaalse teabe avaldamata jätmine ei saa olla importiva lepinguosalise tolliasutuse jaoks ainus põhjus, mille alusel keelduda soodustuse andmisest, seda tingimusel et eksportiva lepinguosalise tolliasutus põhjendab importiva lepinguosalise tolliasutusele konfidentsiaalse teabe edastamata jätmist ja tõendab kauba päritolustaatust.

               2.5.
                     Kontrollitaotlusele vastamise tähtaeg

               (22)Artikli 27 lõikes 6 on sätestatud, et kontrolli tulemused tuleb edastada nii kiiresti kui võimalik.

               (23)Artikli 27 lõikes 7 on sätestatud, et importiv lepinguosaline peaks põhimõtteliselt keelduma soodustuse andmisest, kuid üksnes siis, kui samaaegselt on täidetud kaks tingimust:

               -kontrollitaotlus esitati põhjendatud kahtluste alusel

               ning

               -vastust ei saada 10 kuu jooksul pärast kontrollitaotluse esitamise kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või et määrata toodete tegelikku päritolu.

               (24)Sellest sättest tuleneb, et pisteliselt kontrollimiseks valitud juhtudel ei või importiv lepinguosaline ilma eksportiva lepinguosalise vastuseta soodustuse andmisest keelduda.

               2.5.1.
                     Tähtaeg pistelise kontrolli korral

               (25)Eksportiva lepinguosalise tolliasutused annavad endast parima, et vastata pistelise kontrolli taotlustele 12 kuu jooksul. Kuna artiklis 27 ei ole sätestatud pistelise kontrolli tähtaega, ei või importiva lepinguosalise tolliasutus soodustuse andmisest keelduda üksnes seetõttu, et eksportiva lepinguosalise tolliasutus ei ole 12 kuu jooksul pistelise kontrolli taotlusele vastanud.

               2.5.2.
                     Tähtaeg põhjendatud kahtluse korral

               (26)Põhjendatud kahtluse korral valitud juhtudel keeldub importiv lepinguosaline soodustuse andmisest, kui vastust ei ole saadud 10 kuu jooksul alates kontrollitaotluse esitamisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

               2.6.
                     Tulemuste tühistamine

               (27)Eksportiva lepinguosalise tolliasutus võib erandkorras kontrolli tulemused tühistada. Algne vastus tühistatakse 10 kuu jooksul alates kontrollitaotluse esitamise kuupäevast.

               2.7.
                     Erandlikud asjaolud

               (28)Isegi kui eespool nimetatud kaks tingimust soodustuse andmisest keeldumiseks on täidetud, on artikli 27 lõike 7 tekstis siiski sätestatud, et soodustust võib anda „erandlike asjaolude“ klausli alusel.

               (29)Importival lepinguosalisel on õigus otsustada, kas on olemas erandlikud asjaolud, mis põhjendavad seda, et soodustuse andmisest ei keelduta.

               (30)Erandlike asjaolude hulka kuuluvad eelkõige järgmised olukorrad.

               -Eksportiv lepinguosaline ei saa importiva lepinguosalise esitatud kontrollitaotlusele vastata, kui:

               a)õnnetus, mille puhul võib põhjendatult eeldada, et eksportijal ei olnud võimalik seda ette näha, nagu tulekahju, üleujutus või muu loodusõnnetus, sõda, mäss, terroriakt, streik jms, tõi kaasa dokumentide osalise või täieliku kadumise või viivituse nende esitamisel või

               b)vastuse esitamisega viivitati põhjustel, mida ei ole võimalik kontrollida, nagu lepinguosalise õigusnormide kohane apellatsioonimenetlus või haldusmenetlus, kuigi eksportija ja eksportiva lepinguosalise tolliasutus täitsid protokollist tulenevaid kohustusi nõuetekohase hoolsusega.

               -Leiti, et taotlus või vastus sellele ei jõudnud adressaadini asjaomaste asutuste tehtud vigade tõttu.

               -Taotlust või vastust kontrollitaotlusele ei saadud kätte sidekanalite probleemide tõttu (nt kontrolli eest vastutava isiku aadress muutus, saadetis tagastati postiasutuste haldusvigade tõttu jne).

               2.8.
                     Meeldetuletus

               (31)Kui vastust ei ole veel saadud, soovitatakse importiva lepinguosalise tolliasutustel saata eksportivale lepinguosalisele enne 10-kuulise ajavahemiku lõppu meeldetuletus.

               (32)On soovitatav, et eksportiva lepinguosalise tolliasutus, kellel ei ole 10-kuulise tähtaja jooksul võimalik vastata, teavitaks taotlevat asutust sellest enne tähtaja möödumist, tehes teatavaks, kui kaua nende kontrollimenetlus veel hinnanguliselt kestab, ja põhjused, miks vastuse esitamisega viivitatakse.

               2.9.
                     Ühine kontroll

               (33)Artikli 27 lõikes 8 on sätestatud, et importiv lepinguosaline võib viibida eksportiva lepinguosalise tolliasutuse läbiviidava päritolutõendi õigsuse kontrolli juures ning sellisel juhul viitavad mõlemad lepinguosalised importiva lepinguosalise osalemistaotluse koostamisel vastastikust haldusabi tolliküsimustes käsitleva protokolli (edaspidi „vastastikuse haldusabi protokoll“) artiklile 7. Sellistel juhtudel kohaldatakse artikli 7 tingimusi. Eelkõige on vastastikuse haldusabi protokolli artikli 7 lõikes 4 sätestatud, et eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtava kontrolli juures võivad viibida üksnes importiva lepinguosalise nõuetekohaselt volitatud ametnikud ning et ühise kontrolli tingimused kehtestab eksportiv lepinguosaline.

               XXX, xxx 2020.

               ELi-Korea tollikomitee nimel

               Euroopa Liidu nimel

                     Korea Vabariigi nimel

               -----------------------------------------

                     -------------------------------------------