title: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006

text:
|

52011PC0451

	SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST1.1. Põhjused ja eesmärgidSõidumeerikutel on ülioluline roll autovedude kutseliste juhtide sõiduaja ja puhkeperioodide eeskirjadele vastavuse kontrollimisel. Sõidumeerikud aitavad parandada maanteeohutust, juhtide töötingimusi ja ausat konkurentsi autoveo-ettevõtjate vahel. Sõidumeerikute tasuvamaks muutmine on üks peamisi elemente komisjoni strateegias autokaubaveo turu edasise integreerimise ning autoveo turvalisemaks, tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks muutmiseks, nagu on kirjeldatud 28. märtsi 2011. aasta transpordipoliitika valges raamatus[1].EL reguleerib sõidumeerikute paigaldamist ja kasutamist alates 1970. aastast. Praegu sõidumeerikutele kehtiv õigusakt on nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta[2]. Määruses on sätestatud tehnilised standardid ja sellega on kehtestatud eeskirjad sõidumeerikute kasutamisele, tüübikinnitusele, paigaldamisele ja kontrollile. See loob mitmed õiguslikud kohustused tootjatele ja ametiasutustele, kuid samuti veoettevõtjatele ja juhtidele. Kõnealust määrust on juba tehnika arengust tulenevalt komiteemenetluse käigus kümme korda muudetud.Praegu kasutavad ligikaudu 900 000 veoettevõtjat ja 6 miljonit juhti kaht tüüpi sõidumeerikuid. Lisaks digitaalsetele sõidumeerikutele, mida kasutatakse pärast 1. maid 2006 registreeritud sõidukites, kasutatakse vanemates sõidukites veel siiani ka analoogsõidumeerikuid, mis on olnud kasutusel alates 1985. aastast.Lisatud ettepaneku eesmärk on muuta nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85, et täiustada sõidumeerikute süsteemi. Ettepanekule on lisatud teatis, mis edastatakse samal ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning kus on kirjeldatud muid tegevusi, mis on vajalikud lisatud ettepaneku meetmete täieliku tulemuslikkuse saavutamiseks või nende täiendamiseks.1.2. Käsitletav probleemMärkimisväärse osa riigi politsei- või korrakaitseametnike kontrollitud sõidukite korral leitakse sotsiaalõigusnormide rikkumisi. Ligikaudu ühe neljandiku korral avastatakse sõidumeerikueeskirjade rikkumisi. Mis tahes ajahetkel sõidab üleeuroopalises transpordivõrgustikus mitu tuhat raskesõidukit, mille sõidumeerikut on manipuleeritud või mille juhikaart ei kehti. Kõnealuse minimaalsete puhkeperioodide kohustuse eiramisest tulenev juhi väsimus suurendab hinnanguliselt õnnetuste ühiskondlikku maksumust 2,8 miljardi euro võrra. Samuti annab see seaduserikkujatele põhjendamatu konkurentsieelise, sel on negatiivne mõju siseturu toimimisele ja see tekitab juhtidele tõsiseid terviseprobleeme.Lisaks sellele on veelgi võimalik parandada viisi, kuidas (digitaalne) sõidumeerik hõlbustab juhtide tööd ning toetab transpordi tõhusust. Kuigi digitaalse sõidumeeriku kasutuselevõtmine on juba praegu oluliselt vähendanud eri sidusrühmade halduskoormust, on nõuete täitmise kulud (hinnanguliselt ligikaudu 2,7 miljardit eurot aastas) ikka veel liiga kõrged.Ettepaneku eesmärk on seega paremini jõustada sotsiaalõigusnorme ning vähendada ebavajalikku halduskoormust, arendades sõidumeeriku tehnilist külge ning parandades selle tõhusust.1.3. Kooskõla ELi muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on kooskõlas komisjoni poliitikaga, mis kuulutati välja valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas”[3]. Seda on selgesõnaliselt väljendatud autokaubavedu käsitlevas 6. algatuses[4].Ettepanek aitab samuti kaasa intelligentsete transpordisüsteemide[5] tegevuskava ja direktiivi 2010/40/EL (mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega)[6] rakendamisele.Ettepanekus võetakse samuti arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele (artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8), ettevõtlusvabadust (artikkel 16), kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet (artikkel 49) ning teistkordse kohtumõistmise ja karistamise keelamist (artikkel 50).2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutegaKomisjon viis läbi avalike sidusrühmadega konsulteerimise 2009. aasta detsembrist 2010. aasta märtsini. Tulenevalt teema tehnilisest laadist oli selles osalemine suhteliselt ulatuslik. Eri sidusrühmadelt laekus 73 sisendit, millest enamik olid kvaliteetsed.Enamik sidusrühmadest soovis digitaalse sõidumeeriku täiustamist ja mitte selle asendamist mõne teist tüüpi sõidumeerikuga. Peaaegu kõik sidusrühmad olid seisukohal, et vajalikud on sõidumeerikute ELi tasandil ühtlustatud kriteeriumid. Sõidumeeriku tüübikinnituse protsessi peeti rahuldavaks. Peaaegu kõik sidusrühmad andsid teada, et turvalisuse taset tuleks säilitada või veelgi suurendada. Mõju hindamise käigus väljendati mitmeid mõtteid, mida ka seejärel uuriti, sõidumeerikute kulu vähendamise kohta ja/või nende parema kasutamise kohta - näiteks juhikaardi ja sõiduloa liitmise teel.2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineKomisjon on olnud pidevalt kontaktis liikmesriikide ja sidusrühmadega kõigi sõidumeerikutega seotud küsimuste jaoks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3821/85 loodud komitee kaudu. Komitee kohtub üldjuhul kord aastas. Peamised sidusrühmad osalevad komitees vaatlejatena. Nende hulka kuuluvad kontrolli- ja politseiorganisatsioonid ning tootjad. Lisaks sellele on komisjon teinud mitu algatust ettepaneku toetamiseks.Komisjon kaasrahastas laiaulatuslikku kahe aasta pikkust konsulteerimist, mille raames toodi kokku peamised sidusrühmad[7].Teadusuuringute Ühiskeskus on hinnanud digitaalse sõidumeeriku praegust haavatavust ja kontrollitavust. Teadusuuringute Ühiskeskus on samuti esitanud komisjonile aruanded digitaalse sõidumeeriku edasiarendamise tehniliste stsenaariumide kohta.26. mail 2010 konsulteeriti autovedude sektoripõhise sotsiaalse dialoogi komiteega. Euroopa sotsiaalpartnerid leppisid 8. juulil 2010 kokku digitaalse sõidumeerikute määruse läbivaatamise ühisavalduses ning seda võeti käesoleva ettepaneku koostamisel arvesse[8].Mõjuhinnangu koostamiseks moodustas asutuseväline töövõtja ekspertide rühma, kuhu kuulusid autovedude ühenduste, autoveoliitude, jõustamise ja tüübikinnituse ametiasutuste, juhikaartide väljastamise ametiasutuste, sõidukite tootjate ja sõidumeerikute tootjate esindajad. Ekspertide rühm vaatas töövõtja koostatud dokumendid läbi ning osales õpikojas, kus vaadati läbi töövõtja lõpparuande projekt ning arutleti selle üle.2.3. Mõju hindamineTeemakohased arutelud sidusrühmadega ja eksperdihinnangud võimaldasid komisjonil määratleda laia valiku üksikuid meetmeid, mille abil saab tõenäoliselt lahendada väljaselgitatud probleeme. Sellele järgnes võimalike meetmete eelhindamine.Pärast seda loodi poliitikapaketid, mis sisaldavad eesmärkide saavutamiseks elujõulisi poliitilisi valikuvõimalusi. Poliitikapakettide loomine oli vajalik, kuna turvalisuse eesmärgil sõltub süsteemi usaldusväärsus mitmete selle osade turvalisusest ning kuna vaja oli erinevaid seadusandlikke menetlusi (komiteemenetlus või kaasotsustamismenetlus). Poliitikapaketid võib kokku võtta alljärgnevalt.Poliitikapakett 1 (PP1) on tehniline pakett, mille eesmärk on lihtsalt parandada praeguse sõidumeeriku tööd, ning selle alla kuuluvad järgmised meetmed:- kvaliteetsemad plommid;- parem kasutajaliides;- turvalisem krüpteerimistehnoloogia.Poliitikapakett 2 (PP2) on samuti tehniliste meetmete pakett, kuid selle eesmärk on märkimisväärselt laiendada digitaalse sõidumeeriku võimalusi, mille tulemuseks oleks uut tüüpi digitaalsed sõidumeerikud.- Sõidumeeriku täiustatud funktsioonid (automaatne ja käsitsi salvestamine).- Traadita side teeäärseteks kontrollideks.- Muude intelligentsete transpordisüsteemide rakendustega ühtlustatud liides.Poliitikapaketti 3 (PP3) kuuluvad ainult mittetehnilised meetmeid.- Usaldusväärsemad töökojad.- Juhikaardiga seotud pettuste keerulisemaks muutmine.- Kontrolliametnike parem koolitus.- Sanktsioonide ühtlustamise minimaalse taseme tagamine.- Kasutamise ajakohastatud eeskirjad.Poliitikapakett 4 (PP4) on kombinatsioon tehnilistest ja süsteemi parandamise meetmetest (PP2 ja PP3).Tulemuslikkuse seisukohast on PP4 kõige huviväärsem, kuna see pakub kõige suuremat potentsiaali kahe konkreetse eesmärgi saavutamiseks. Sidususe analüüs näitab, et PP4 puhul esinevad samas ka suurimad kompromissid ühelt poolt positiivse majandusliku ja sotsiaalse mõju ning teiselt poolt avaliku sektori asutuste eelarvele avalduva mõju vahel. Sidususe poolest on parim PP1. Lõpetuseks on PP4 vajaminevate investeeringute poolest kõige kulukam, samas kui PP1 rakendamine on kõige odavam ja lihtsam, kuna seda saab vastu võtta tavapärast seadusandlikku menetlust kohaldamata.Kõiki neid tegureid arvesse võttes ja täieliku kulude-tulude analüüsi puudumisel näib PP4 positiivne mõju selgelt kaaluvat üles selle kulud. Ainuüksi PP4 halduskulude vähendamise potentsiaal on 515,5 miljonit eurot, mis ületab tunduvalt selle täieliku rakendamise kogukulusid. Seega annab tehtud analüüs alust arvata, et poliitikapakett 4 peaks olema eelistatud valik.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõteKavandatud määrusega tehakse järgmised peamised muudatused.-  Kaugside sõidumeerikust kontrollimise eesmärgil (tulevase sõidumeerikute määruse artikkel 5): selle meetmega antakse kontrolliasutustele mõningast esialgset teavet vastavuse kohta, enne kui sõiduk teeäärseks kontrolliks peatatakse. Nõuetele vastavad ettevõtted väldivad ebavajalikke teeäärseid kontrolle ning nad võivad sellest tulenevalt saada kasu halduskoormuse edasisest vähendamisest.-  Juhikaartide funktsioonide ühendamine juhiloaga (tulevase sõidumeerikute määruse artikkel 27): juhikaardi ja juhiloa ühendamisega suurendab see meede süsteemi turvalisust, kuna juhtidel on väiksem soodumus kasutada pettuste käigus oma juhiluba. Sellega vähendatakse samuti märkimisväärselt halduskoormust. Kõnealusest meetmest tulenevalt on vaja teha väikseid kohandusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta. Vastavat ettepanekut töötatakse välja käesoleva määrusega samal ajal. Komisjon edastab selle võimalikult kiiresti Euroopa Parlamendile ja nõukogule.-  Täpse asukoha automaatne salvestamine ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi abil (tulevase sõidumeerikute määruse artikkel 4): selle sättega antakse kontrolliasutustele rohkem teavet sotsiaalõigusnormidele vastavuse kontrollimiseks. Automaatse salvestamise teel on samuti võimalik vähendada halduskoormust.-  Digitaalse sõidumeeriku intelligentsetesse transpordisüsteemidesse integreerimise tagamine (tulevase sõidumeerikute määruse artikkel 6): sõidumeeriku ühtlustatud ja standardiseeritud liidese võimaldamisega on muudel intelligentsete transpordisüsteemide rakendustel lihtsam digitaalse sõidumeeriku salvestatud ja esitatud andmetele juurde pääseda.-  Töökodade usaldusväärsuse suurendamine (tulevase sõidumeerikute määruse IV peatükk, täpsemalt artikkel 19): töökodade heakskiitmise õigusraamistiku tugevdamisega, näiteks korrapäraste või etteteatamata auditeerimiste süsteemi ja huvide konfliktide tekke takistamise teel, suurendatakse töökodade usaldusväärsust ja vähendatakse pettuste ja manipuleerimise ohtu.-  Sanktsioonide ühtlustamise minimaalse taseme tagamine (tulevase sõidumeerikute määruse artikkel 37): kõnealuse minimaalse ühtlustamisega tagatakse, et ELi õigusaktides „väga tõsiste rikkumistena”[9] ja „kõige raskemate rikkumistena”[10] klassifitseeritud sõidumeeriku eeskirjade rikkumistest tulenevad riiklikes õigusaktides kõige kõrgema kategooria karistused.-  Kontrolliametnike koolitus (tulevase sõidumeerikute määruse artikkel 35): määrusega nõutakse, et liikmesriigid korraldaksid oma sõidumeerikute kontrollimise eest vastutavatele kontrolliametnikele piisava koolituse.-  Määruse (EÜ) nr 561/2006[11] reguleerimisala (artikkel 2): kõnealust meedet, mille kohaselt tehakse sõidumeeriku kasutamise kohustuse erand teatud sõidukitele, on soovitanud halduskoormust käsitlev sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm, mille eesistuja on Edmund Rüdiger Stoiber. Selle tulemusena on võimalik vähendada peamiselt VKEde halduskoormust.Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 läbivaatamine on samuti võimalus tekste ajakohastada ja ratsionaliseerida, näiteks esitades selged mõisted (tulevase sõidumeerikute määruse artikkel 2), muutes ekspertide töö tõhusamaks digitaalset sõidumeerikut kasutavate EList väljaspool asuvate riikide ekspertide kaasamise (tulevase sõidumeerikute määruse artikkel 41) ja andmekaitse õigusaktidele otsese viite lisamise teel (tulevase sõidumeerikute määruse artikkel 34).3.2. Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on sama mis olemasoleval nõukogu määrusel (EMÜ) nr 3821/85, nimelt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91.3.3. Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse.Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmistel põhjustel. Autovedu muutub oma olemuselt üha enam riikidevaheliseks. Rahvusvaheline autokaubavedu moodustas 2006. aastal ligikaudu kolmandiku (s.o 612 miljardit tonnkilomeetrit) kogu autokaubaveost ELis. Kõnealuse valdkonna sotsiaalõigusnormid on määruse (EÜ) nr 561/2006 alusel ELi tasandil ühtlustatud ning kõnealustele õigusaktidele vastavuse kontrollimiseks peavad sõidumeerikud olema koostalitlusvõimelised liikmesriikide vahel. ELi autokaubaveo üha riikidevahelisemaks muutumise ja sotsiaalõigusnormide ühtlustatud laadi tõttu ei ole mõttekas pöörduda tagasi sõidumeerikute reguleerimise juurde riiklikul tasandil.3.4. Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Ettepaneku üldine eesmärk on parandada sõidumeeriku süsteemi tõhusust ja tulemuslikkust. Kavandatavad meetmed on kõnealuste eesmärkide saavutamiseks proportsionaalsed, kuna nendega kaasneb juhtidele, ettevõtetele ja kontrolliorganitele sõidumeerikute kasutamisest tuleneva halduskoormuse ja kulude vähendamine. Meetmed ei ületa eesmärkide saavutamiseks vajalikke nõudeid.3.5. Õigusakti valikKuna ettepanekuga muudetakse määrust, on valitud õigusakt samuti määrus. Praegu tehakse ettepanek muuta ainult nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikleid ja mitte selle tehnilisi lisasid. Pärast kõnealuse muutmismääruse vastuvõtmist konsolideeritakse õiguslik tekst koos lisadega kodifitseerimismenetluse käigus.3.6. Euroopa MajanduspiirkondKavandatav õigusakt käsitleb EMP-d ja seega tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale.4. MÕJU EELARVELEEttepanekust ei tulene ELi eelarvele täiendavat kulu.5. LIHTSUSTAMINEKäesolev algatus aitab kaasa lihtsustamise eesmärkide saavutamisele. See jääb Euroopa Liidus halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi kohaldamisalasse ning on järelmeede ettepanekutele, mida toetab halduskoormust käsitlev sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm, mille eesistuja on Edmund Rüdiger Stoiber. Ettepanku alusel võimaldatakse seega teatud ettevõtetele sõidumeerikute kasutamise kohustuse riiklikud erandid vähem kui 100 km vahemaade korral, nagu komisjon on teatanud oma teatises „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm ELis – sektoripõhise vähendamise kavad ja 2009. aasta meetmed”[12].2011/0196 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud õigusakti eelnõu riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[13],olles ära kuulanud Euroopa Liidu Regioonide Komitee seisukoha[14],pärast Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimist,toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrusega (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta[15] on kehtestatud sätted, mis käsitlevad sõidumeerikute konstruktsiooni, paigaldamist, kasutamist ja katsetamist. Seda on mitmel korral märkimisväärselt muudetud ning suurema selguse tagamiseks tuleks seega selle peamisi sätteid lihtsustada ja ümber struktureerida.2.  Kogemused on näidanud, et määruse (EMÜ) nr 3821/85 tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks täiustada teatud tehnilisi elemente ja kontrollimenetlusi.3.  Teatud sõidukitele on tehtud erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85)[16] sätete kohaldamisest. Sidususe tagamiseks peaks olema samuti võimalik arvata kõnealused sõidukid välja määruse (EMÜ) nr 3821/85 kohaldamisalast.4.  Määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 13 sätestatud erinevate erandite vahel sidususe tagamiseks ja veoettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks, järgides samal ajal kõnealuses määruses kehtestatud eesmärke, tuleks vaadata läbi selle artikli 13 punktides d, f ja p sätestatud maksimaalsed lubatud vahemaad.5.  Asukoha andmete salvestamine võimaldab ebakõlade ja pettuste tuvastamiseks omavahel kontrollida sõiduaegu ja puhkeperioode. Ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga ühendatud sõidumeerikute kasutamine on kohane ja kulutõhus viis kõnealuste andmete automaatse salvestamise võimaldamiseks, et kontrolliametnikke kontrollide ajal toetada, ja seega tuleks neid rakendada.6.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiviga 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ,[17] nõutakse, et liikmesriigid korraldaksid minimaalsel nõutud arvul teeäärseid kontrolle. Kaugside salvestusseadmete ja kontrolliasutuste vahel teeäärsete kontrollide eesmärgil lihtsustab sihipäraseid teeäärseid kontrolle, muutes võimalikuks veoettevõtjatele juhuslike kontrollide tegemisest tuleneva halduskoormuse vähendamise, ning seda tuleks seega rakendada.7.  Intelligentsed transpordisüsteemid võivad aidata lahendada Euroopa transpordipoliitika probleemid, näiteks suuremad autovedude mahud ja liiklusummikud ning üha suurem energiatarbimine. Seega tuleks sõidumeerikutes võimaldada standardiseeritud liidesed intelligentsete transpordisüsteemidega koostalitlusvõime tagamiseks.8.  Sõidumeerikute ja nende süsteemi turvalisus on usaldusväärsete andmete esitamise tagamiseks üliolulise tähtsusega. Tootjad peaksid seega sõidumeerikuid projekteerima, katsetama ja nende olelusringi vältel pidevalt kontrollima, et tuvastada turvaaugud, neid takistada ja leevendada.9.  Veel tüübikinnituseta sõidumeerikute töö käigus katsetamine võimaldab enne seadmete laialdast kasutuselevõttu neid tegelikes olukordades katsetada, mis omakorda võimaldab nende kiiremat täiustamist. Seega tuleks lubada töö käigus katsetamist, tingimusel et kõnealustes katsetes osalemist ja määruse (EÜ) nr 561/2006 järgimist seiratakse ja kontrollitakse tulemuslikult.10.  Paigaldajatel ja töökodadel on sõidumeerikute turvalisuses tähtis osa. Seega on kohane kehtestada nende kinnitamisele ja auditeerimisele teatud miinimumnõuded ning tagada, et välditakse huvide konflikte töökodade ja veoettevõtjate vahel.11.  Juhikaartide tõhusama kontrolli tagamiseks ning kontrolliametnike ülesannete lihtsustamiseks tuleks luua riiklikud elektroonilised registrid ning võimaldada kõnealuste registrite omavaheline ühendamine.12.  Kuna juhilubadega seotud pettuste ja väärkasutuse juhtumid on vähem tõenäolised kui juhikaartide korral, oleks sõidumeerikute süsteem usaldusväärsem ja tulemuslikum, kui juhikaardid oleks tulevikus juhilubadega ühendatud. See lähenemisviis vähendaks samuti juhtide halduskoormust, kes ei peaks enam kahte eraldi dokumenti taotlema, vastu võtma ja omama. Vastavalt sellele tuleks ette näha direktiivi 2006/126/EÜ muudatus.13.  Juhtide ja veoettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks tuleks selgitada, et kirjalik igapäevaste või iganädalaste puhkeperioodide tõendusmaterjal ei ole vajalik. Kontrollide raames tuleks selle kohaselt puhkeperioodideks pidada neid ajavahemikke, mille kohta juhile ei ole tegevust märgitud.14.  Kontrolliametnikud on pidevalt vastamisi probleemidega tulenevalt sõidumeerikute muutmisest ja uutest manipuleerimise tehnikatest. Tõhusama kontrolli tagamiseks ja kõikjal Euroopa Liidus kontrolli lähenemisviiside ühtlustamise parandamiseks tuleks vastu võtta kontrolliametnike esma- ja jätkukoolituse ühine metoodika.15.  Sõidumeerikute andmete salvestamine ning samuti asukoha andmete salvestamiseks, kaugside kasutamiseks ja intelligentsete transpordisüsteemide liidese kasutuselevõtuks uute tehnoloogialahenduste väljatöötamine hõlmab isikuandemete töötlemist. Tuleb kohaldada Euroopa Liidu õigusakte, mis käsitlevad üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[18] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris[19].16.  Autoveo siseturul ausa konkurentsi tagamiseks ning juhtidele ja veoettevõtjatele selge sõnumi edastamiseks tuleb „väga tõsistele” rikkumistele (nagu on kirjeldatud komisjoni 30. jaanuari 2009. aasta direktiivis 2009/5/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ (mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega) III lisa[20]) kohaldada kõige kõrgema kategooria sanktsioone, piiramata subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamist.17.  Genfis 1. juulil 1970. aastal allkirjastatud ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile esitatud rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppe (sh selle kuue muudatuse) kohanduste tulemusena on IB lisas viidatud sõidumeerikute kasutamine muudetud kohustuslikuks kolmandatest riikidest naaberriikides registreeritud sõidukite korral. Kuna kõnealused riigid on otseselt mõjutatud sõidumeerikute kõnealuse määrusega kehtestatud muudatustest, peaks neil olema võimalus tehnilisi küsimusi käsitlevates aruteludes osaleda. Sellest tulenevalt tuleks luua sõidumeerikufoorum.18.  Tehnika arengu peegeldamiseks tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigusaktide vastuvõtmise volitus I, IB ja II lisa kohandamiseks tehnika arenguga ning IB lisa täiendamiseks tehniliste kirjeldusega, mis on vajalikud asukoha andmete automaatseks salvestamiseks, kaugside võimaldamiseks ning intelligentsete transpordisüsteemide liidese tagamiseks. Seega on eriti tähtis, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö ajal asjakohased konsulteerimised, sh eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama samal ajal, tähtaegade piires ja kohaselt asjakohaste dokumentide edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.19.  Kõnealuse määruse rakendamise eesmärgil töö käigus katsetamise, liikmesriikide vahel juhikaartide teabe elektroonilise vahetamise ning kontrolliametnike koolitamise ühtsete tingimuste tagamiseks tuleb komisjonile rakendusvolitused üle anda. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[21].20.  Töö käigus katsetamiseks ning kõnealuste katsete seireks kasutatavate vormide koostamise ning samuti kontrolliametnike esma- ja jätkukoolituse metoodika väljatöötamise menetluste vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust.21.  Liikmesriikide vahel juhikaartide teabe elektroonilise vahetamise tehniliste kirjelduste vastuvõtmiseks tuleks kasutada läbivaatamismenetlust.22.  Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 3821/85 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 muudetakse järgmiselt.1) Artiklid 1 kuni 21 asendatakse järgmiste artiklitega:„I PEATÜKKPõhimõtted ja reguleerimisalaArtikkel 1Teema ja põhimõteKäesoleva määrusega sätestatakse nõuded autovedudel kasutatavate sõidumeerikute konstruktsioonile, paigaldamisele, kasutamisele ja katsetamisele eesmärgiga kontrollida vastavust määrusele (EÜ) nr 561/2006, direktiivile 2002/15/EÜ[22] ja nõukogu direktiivile 92/6/EMÜ[23].Sõidumeerikute konstruktsioon, paigaldus, kasutamine ja katsetamine vastavad käesoleva määruse nõuetele.Artikkel 2 Mõisted23.  Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 4 sätestatud mõisteid.24.  Lisaks lõikes 1 viidatud mõistetele kehtivad käesoleva määruse puhul järgmised mõisted:25.  „sõidumeerik” – maanteesõidukitesse paigaldamiseks ette nähtud seadmed, mida kasutatakse kõnealuste sõidukite liikumist ja nende juhtide teatud tööaegu käsitlevate andmete automaatseks või poolautomaatseks kuvamiseks, salvestamiseks, väljatrükkimiseks, säilitamiseks ja esitamiseks;26.  „sõiduki seade” – sõidumeerik ilma liikumisanduri ja liikumisandurit ühendavate juhtmeteta. Sõiduki seade võib olla üksikseade või sõidukisse paigutatud mitu seadet, kui need vastavad käesolevas määruses kehtestatud turvanõuetele;27.  „liikumisandur” – sõidumeeriku osa, mis edastab sõiduki kiirust ja/või läbitud vahemaad kirjeldava signaali;28.  „sõidumeerikukaart” – kiipkaart, mis on mõeldud sõidumeerikuga kasutamiseks ja mis võimaldab sõidumeerikul tuvastada kaardiomaniku rolli ning andmete ülekande ja säilitamise eesmärki;29.  „salvestusleht” – registreeritud andmete vastuvõtmiseks ja säilitamiseks mõeldud leht, mis pannakse I lisas viidatud sõidumeerikusse ja millele sõidumeeriku märgistusseadmed kannavad pidevalt salvestatava teabe;30.  „juhikaart” – liikmesriigi ametiasutuste poolt konkreetsele juhile väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik juhti tuvastada ja mis võimaldab juhi tegevuse andmete salvestamist;31.  „kontrollikaart” – liikmesriigi ametiasutuste poolt riiklikule pädevale kontrolliasutusele väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik kontrollorganit ning variandina kontrolliametnikku tuvastada ning mis võimaldab juurdepääsu mällu salvestatud andmetele või juhikaardi andmetele ja mis võimaldab neid lugeda, printida ja/või alla laadida;32.  „ettevõttekaart” – liikmesriigi ametiasutuste poolt selliste sõidukite, millele on paigaldatud sõidumeerikud, omanikele või valdajatele väljastatud sõidumeerikukaart, mis võimaldab omanikku või valdajat tuvastada ning võimaldavad kuvada, alla laadida ja printida kõnealuse omaniku või valdaja lukustatud sõidumeerikusse salvestatud andmeid;33.  „töökojakaart” – liikmesriigi ametiasutuste poolt sõidumeerikute tootjale, paigaldajale, sõiduki tootjale või kõnealuses liikmesriigis tunnustatud töökojale väljastatud sõidumeerikukaart, mis võimaldab kaardiomaniku tuvastamist ja salvestusseadme katsetamist, kalibreerimist ja/või sealt andmete allalaadimist;34.  „igapäevane tööaeg” – ajavahemik, mis hõlmab sõiduaega, kõiki muid tööaegu, valmisoleku aegu, tööpause ja puhkeperioode, mis ei ületa üheksat tundi.Artikkel 3Reguleerimisala35.  Sõidumeerik paigaldatakse liikmesriigis registreeritud sõidukitesse, mida kasutatakse reisijate või kauba veoks maanteedel, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaldamisalasse, ning neid kasutatakse nimetatud sõidukites.36.  Liikmesriigid võivad kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 13 lõigetes 1 ja 3 osutatud sõidukitele.37.  Pärast komisjonilt loa saamist võivad liikmesriigid kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 14 lõikes 1 osutatud vedudel kasutatavatele sõidukitele.Liikmesriigid võivad kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 14 lõikes 2 osutatud vedudel kasutatavatele sõidukitele; nad peavad sellest viivitamatult komisjonile teada andma.38.  Riiklike vedude puhul võivad liikmesriigid nõuda sõidumeeriku paigaldamist ja selle kasutamist käesoleva määruse kohaselt mis tahes sõidukil, millele lõike 1 alusel sõidumeeriku paigaldamist ja kasutamist ei nõuta.II PEATÜKKSalvestuse kiipseadmedArtikkel 4Asukoha andmete salvestamineAsukoha andmed salvestatakse, et võimaldada igapäevase tööaja algus- ja lõpp-punkti kindlaksmääramist. Sel eesmärgil tuleb esimest korda kasutusele võetavatele sõidukitele [48 kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest] paigaldada sõidumeerikud, mis on ühendatud ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga (GNSS).Komisjonile antakse artikliga 39 kooskõlas delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitus IB lisa täiendamiseks üksikasjalike tehniliste kirjeldustega, mis on vajalikud sõidumeerikus ülemaailmsest satelliitnavigatsioonisüsteemist saadud asukohaandmete töötlemise võimaldamiseks.Artikkel 5Kaugside kontrolli eesmärgil39.  Pädevate kontrolliasutuste tehtavate sihipäraste teeäärsete kontrollide lihtsustamiseks peavad esimest korda kasutusele võetavatesse sõidukitesse [48 kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest] paigaldatavad sõidumeerikud võimaldama sõiduki liikumise ajal sidet kõnealuste ametiasutustega.40.  Side luuakse sõidumeerikuga ainult juhul, kui kontrolliasutuse seadmed seda nõuavad. Side on turvaline andmete terviklikkuse ning salvestus- ja kontrolliseadmete autentimise eesmärgil.41.  Side ajal vahetatavad andmed on piiratud ainult andmetega, mis on vajalikud sihipäraste teeäärsete kontrollide tegemiseks. Juhi isikut, juhi tegevusi ja kiirust käsitlevaid andmeid ei edastata.42.  Vahetatud andmeid kasutatakse ainult käesolevale määrusele ja määrusele (EÜ) nr 561/2006 vastavuse kontrollimiseks. Neid ei edastata muudele isikutele peale kontrolliasutuste.43.  Kontrolliasutused võivad andmed salvestada ainult teeäärse kontrolli kestuse ajaks ning need kustutatakse hiljemalt kaks tundi pärast kontrolli lõppu.44.  Sõiduki omanik või valdaja vastutab juhi kaugside võimalusest teavitamise eest.45.  Pädev kontrolliasutus võib otsustada vahetatud andmete alusel sõidukit ja sõidumeerikut kontrollida.46.  Komisjonile antakse volitus artikliga 39 kooskõlas delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks, et täiendada IB lisa üksikasjalike tehniliste kirjeldustega, mis on vajalikud kaugside võimaldamiseks sõidumeerikute ja pädevate kontrolliasutuste vahel, nagu on käesolevas artiklis sätestatud.Artikkel 6Intelligentsed transpordisüsteemid47.  IB lisas viidatud sõidumeerikud on koostalitlusvõimelised Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL (mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega)[24] artiklis 4 kirjeldatud intelligentsete transpordisüsteemide rakendustega.48.  Lõike 1 kohaldamiseks paigaldatakse esimest korda kasutusele võetavatele sõidukitele [48 kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest] sõidumeerikud, mis on varustatud ühtlustatud liidesega, mis võimaldab salvestatud või esitatud andmeid kasutada intelligentsete transpordisüsteemide rakendustes.49.  Komisjonile antakse volitus kooskõlas artikliga 39 delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks, et täiendada IB lisa liidese, juurdepääsuõiguste ja selliste andmete loetelu, millele juurdepääsu lubatakse, kirjeldustega.III PEATÜKKTüübikinnitusArtikkel 7Rakendused50.  Toojad või nende esindajad esitavad sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi ELi tüübikinnituse taotluse igas liikmesriigis selleks volitatud tüübikinnituse ametiasutustele.51.  Liikmesriigid annavad komisjonile teada lõike 1 alusel volitatud ametiasutuste nime ja kontaktandmed. Komisjon avaldab volitatud tüübikinnituse ametiasutuste loetelu oma veebisaidil.52.  Tüübikinnituse taotlusega on kaasas kohased kirjeldused ja sertifikaadid, millele on viidatud IB lisa VIII jaotises. Komisjon määrab sõltumatud hindajad, kes esitavad turbesertifikaadi.53.  Mis tahes ühe sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübi kohta ei tohi esitada taotlust rohkem kui ühest liikmesriigist.Artikkel 8Tüübikinnituse andmineLiikmesriik annab ELi osa tüübikinnituse mis tahes sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübile, mis vastab I või IB lisas sätestatud nõuetele, kui liikmesriik saab kontrollida, et tootmismudelid vastavad kinnitatud tüübile.Kinnitatud mudeli mis tahes muudatused või lisandused peavad saama ELi lisatüübikinnituse liikmesriigilt, kes andis välja ELi algse tüübikinnituse.Artikkel 9TüübikinnitusmärkLiikmesriik väljastab taotlejale II lisas nimetatud mudelile vastava ELi tüübikinnitusmärgi sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi igale tüübile, mille ta artikli 8 alusel heaks kiidab.Artikkel 10Kinnitamine või keelduminePädevad asutused liikmesriigis, kus tüübikinnituse taotlus on esitatud, saadavad iga kinnitatava sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübi kohta teiste liikmesriikide ametiasutustele ühe kuu jooksul tüübikinnitustunnistuse, millega on kaasas asjakohaste tehniliste kirjelduste koopiad.Kui pädevad asutused tüübikinnituse taotlust heaks ei kiida, siis annavad nad muude liikmesriikide ametiasutustele teada, et kinnitamisest on keeldutud ning edastavad oma otsuse põhjendused.Artikkel 11Seadmete vastavus tüübikinnitusele54.  Kui artikli 8 kohaselt ELi tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatavad tema väljastatud ELi tüübikinnitusmärki kandvad sõiduki seadmed, liikumisandurid, salvestuslehed või sõidumeerikud ei vasta tema kinnitatud tüübinäidisele, võtab ta vajalikud meetmed tagamaks, et tootmismudelid vastaksid kinnitatud tüübinäidisele. Võetud meetmed võivad vajaduse korral viia ELi tüübikinnituse tühistamiseni.55.  ELi tüübikinnituse andnud liikmesriik tühistab tüübikinnituse, kui tüübikinnituse saanud sõiduki seade, liikumisandur, salvestusleht või sõidumeerik ei vasta käesolevale määrusele või kui selle kasutamise käigus avaldub mis tahes üldine defekt, mille tõttu ei ole võimalik seda kavandatud eesmärgil kasutada.56.  Kui ELi tüübikinnituse andnud liikmesriik on saanud teiselt liikmesriigilt lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtumi kohta teatise, võtab ta pärast konsulteerimist selle liikmesriigiga nendes lõigetes sätestatud meetmeid, kui lõikes 5 ei sätestata teisiti.57.  Lõikes 2 märgitud juhtumi tuvastanud liikmesriik võib keelata sõiduki seadmete, liikumisandurite, salvestuslehtede või sõidumeerikute turuleviimise ja kasutuselevõtu kuni täiendava teatamiseni. Sama kehtib lõikes 1 nimetatud juhtumite puhul seoses ELi esmataatlusest vabastatud sõiduki seadmete, liikumisandurite, salvestuslehtede või sõidumeerikutega, kui valmistaja pärast nõuetekohast hoiatust ei vii seadmeid vastavusse kinnitatud mudeliga või käesoleva määruse nõuetega.Igal juhul teatavad liikmesriikide pädevad asutused üksteisele ja komisjonile ühe kuu jooksul mis tahes ELi tüübikinnituse tühistamisest või muudest lõigete 1, 2 ja 3 alusel võetud meetmetest ning esitavad kohased põhjendused.58.  Kui ELi tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab lõigetes 1 või 2 osutatud juhtumid, millest talle on teatatud, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada ning teavitama olukorrast komisjoni.Kui liikmesriigid ei ole nelja kuu jooksul alates lõikes 3 osutatud teatise esitamisest jõudnud kokkuleppele, võtab komisjon, olles konsulteerinud kõigi liikmesriikide ekspertidega ja kaalunud kõiki asjaomaseid tegureid, näiteks majanduslikke ja tehnilisi, kuue kuu jooksul kõnealuse neljakuulise ajavahemiku möödumisest vastu otsuse, mis edastatakse asjaomastele ja samal ajal ka teistele liikmesriikidele. Komisjon sätestab iga juhtumi puhul oma otsuse rakendamise tähtaja.Artikkel 12Salvestuslehtede kinnitamine59.  Salvestuslehe mudeli ELi tüübikinnitustaotluse esitaja näitab oma taotluses ära, millist tüüpi I lisas viidatud sõidumeeriku(te)s kasutamiseks on kõnealune salvestusleht ette nähtud, ning esitab salvestuslehe katsetamiseks sobivat tüüpi sõidumeerikud.60.  Iga liikmesriigi pädevad asutused näitavad salvestuslehe mudeli tüübikinnitustunnistel ära, millist tüüpi I lisas viidatud sõidumeeriku(te)l seda salvestuslehe mudelit kasutada võib.Artikkel 13Keeldumisotsuste põhjendusKõik käesoleva määruse alusel tehtud otsused sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübikinnitusest keeldumise või selle tühistamise kohta peavad sisaldama üksikasjalikke põhjendusi keeldumise või tühistamise aluste kohta. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mida ta liikmesriikide seaduste alusel kasutada saab, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.Artikkel 14Tüübikinnitusega sõidumeerikute tunnustamineÜkski liikmesriik ei tohi ühegi sõidumeerikuga varustatud sõiduki registreerimisest keelduda ega keelata sõiduki kasutuselevõtmist või kasutamist põhjustel, et sõidukile on paigaldatud nimetatud seade, kui seadmed kannavad artiklis 9 osutatud ELi tüübikinnitusmärki ning artikli 17 lõikes 4 osutatud paigaldustahvlit.Artikkel 15Turvalisus61.  Tootjad projekteerivad, katsetavad ja kontrollivad sõiduki seadmeid, liikumisandureid ja sõidumeerikukaarte, mis on tootmisse võetud, et leida toote olelusringi vältel tekkivaid haavatavusi ning takistada või leevendada nende võimalikku ärakasutamist.62.  Sel eesmärgil esitavad tootjad asjakohased dokumendid artikli 7 lõikes 3 viidatud sõltumatule hindajale haavatavuse analüüsi tegemiseks.63.  Sõltumatud hindajad teevad sõiduki seadmete, liikumisandurite ja sõidumeerikukaartide ligipääsetavuse katsed eesmärgiga veenduda selles, et teadaolevaid haavatavusi ei saa avalikkusele kättesaadavat teavet omavad isikud ära kasutada.Artikkel 16Katsed töö käigus64.  Liikmesriigid võivad lubada selliste sõidumeerikute töö käigus katsetamist, millel veel tüübikinnitust ei ole. Liikmesriigid tunnustavad vastastikku ühe liikmesriigi töö käigus katsetamiseks antud lubasid.65.  Töö käigus katsetamisel osalevad juhid ja veoettevõtjad vastavad määruse (EÜ) nr 561/2006 nõuetele. Kõnealuse vastavuse tõendamiseks järgivad juhid artikli 31 lõikes 2 sätestatud menetlust.66.  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte töö käigus katsetamisel järgitavate menetluste ja kõnealuste katsetamiste seireks kasutatavate vormide sätestamiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 40 lõikes 2 viidatud nõuandemenetlusega.IV PEATÜKKPaigaldamine ja kontrollArtikkel 17Paigaldamine ja parandamine67.  Sõidumeerikuid võivad paigaldada või parandada ainult selleks otstarbeks kooskõlas artikliga 19 liikmesriigi pädeva asutuse kinnituse saanud paigaldajad või töökojad.68.  Paigaldajad või töökojad paigaldavad sõidumeerikule plommid pärast selle korrakohase toimimise kontrollimist ning eelkõige selle kontrollimist, et ükski manipuleerimisseade ei saa salvestatud andmeid kohandada ega muuta.69.  Tunnustatud paigaldaja või töökoda paneb lisatavale plommile erimärgi ning lisaks sellele sisestab IB lisas viidatud sõidumeeriku kohta autentimise kontrolli tegemise elektroonilised turvaandmed. Iga liikmesriigi pädevad asutused peavad kasutatavate märkide ja elektrooniliste turvaandmete ning tunnustatud töökodade ja väljastatud paigaldajakaartide registrit.70.  Tõendamaks sõidumeeriku paigaldamist käesoleva määruse nõuete kohaselt, lisatakse I ja IB lisa sätete kohane paigaldustahvel.71.  Plommi eemaldavad ainult lõikes 1 viidatud pädevate asutuste tunnustatud paigaldajad või töökojad või kontrolliametnikud või need eemaldatakse I lisa V jaotise punktis 4 või IB lisa V jaotise punktis 3 kirjeldatud tingimustel.Artikkel 18Sõidumeerikute kontrollidTunnustatud töökojad kontrollivad sõidumeerikuid regulaarselt. Regulaarsed kontrollid tehakse vähemalt iga kahe aasta tagant.Töökoda koostab kontrolliaruande juhtudel, kui tuleb parandada sõidumeeriku toimimise ebakõlasid, kas perioodilise kontrolli või riikliku pädeva asutuse erinõudmisel tehtud kontrolli tulemusena. Töökojad koostavad loetelu kõikidest koostatud kontrolliaruannetest.Töökoda säilitab kontrolliaruandeid vähemalt kahe aasta jooksul aruande koostamise kuupäevast. Pädeva asutuse taotluse korral esitavad töökojad kõnealuse ajavahemiku vältel tehtud kontrollide ja kalibreerimiste aruanded.Artikkel 19Paigaldajate ja töökodade tunnustamine72.  Liikmesriigid tunnustavad, kontrollivad regulaarselt ja sertifitseerivad sõidumeerikute paigaldamisi, ülevaatusi, katselisi kontrolle ja parandustöid tegevaid paigaldajaid ja töökodasid.73.  Liikmesriigid tagavad, et paigaldajad ja töökojad on pädevad ja usaldusväärsed. Sel eesmärgil kehtestavad ja avaldavad nad selgete riiklike menetluste komplekti ning tagavad, et täidetakse järgmised miinimumkriteeriumid:74.  töötajatel on kohane koolitus;75.  asjakohaste katsete tegemiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed on saadaval;76.  paigaldajatel ja töökodadel on hea maine.77.  Paigaldajate või töökodade auditid tehakse järgmiselt:78.  tunnustatud paigaldajatele või töökodadele kohaldatakse töökojas sõidumeeriku käsitsemisel kohaldatava menetluse iga-aastast auditit. Audit keskendub eelkõige võetud turvameetmetele ning töökojakaartide käsitsemisele;79.  samuti korraldatakse tunnustatud paigaldajate või töökodade etteteatamata tehnilisi auditeid, et kontrollida tehtavaid kalibreerimisi ja paigaldusi. Kõnealused kontrollid hõlmavad aastas vähemalt 10 % tunnustatud töökodadest.80.  Liikmesriigid võtavad kohaseid meetmeid paigaldajate või töökodade ning autoveo-ettevõtjate vahelise huvide konflikti tekke vältimiseks. Eelkõige ei lubata ise tunnustatud paigaldaja või töökojana töötavatel veoettevõtjatel paigaldada ja kalibreerida sõidumeerikuid oma enda sõidukites.81.  Liikmesriikide pädevad asutused edastavad komisjonile tunnustatud paigaldajate ja töökodade ning nendele väljastatud kaartide loetelud ning samuti märkide koopiad ja muude dokumentide koopiad, mis sisaldavad kasutatud elektrooniliste turvaandmetega seotud teavet. Komisjon avaldab tunnustatud paigaldajate ja töökodade loetelud oma veebisaidil.82.  Liikmesriigid tühistavad kas ajutiselt või jäädavalt nende paigaldajate tunnustuse, kes ei täida oma kohustusi käesoleva määruse raames.Artikkel 20Töökojakaardid83.  Töökojakaartide halduskehtivuse aeg ei ole pikem kui üks aasta.84.  Kui töökojakaarti tuleb pikendada, see saab viga, selles tekivad tõrked, see kaob või varastatakse, siis väljastab ametiasutus asenduskaardi viie tööpäeva jooksul vastavasisulise üksikasjaliku taotluse laekumisest. Kaardi väljastanud ametiasutus peab kadunud, varastatud või defektsete kaartide registrit.85.  Kui liikmesriik tühistab paigaldaja või töökoja tunnustuse, nagu on sätestatud artiklis 19, siis tühistab ta samuti sellele väljastatud töökojakaardid.86.  Liikmesriik võtab kõik meetmed, mis on vajalikud tunnustatud paigaldajatele ja töökodadele jaotatud töökojakaartide võltsimise takistamiseks.V PEATÜKKJuhikaardidArtikkel 21Juhikaartide väljastamine87.  Juhikaart väljastatakse, kui juht esitab taotluse oma tavapärase elukoha liikmesriigi pädevale asutusele. See väljastatakse ühe kuu jooksul taotluse laekumisest pädevale asutusele.88.  Käesolevas artiklis tähendab „tavapärane elukoht” kohta, kus isik vähemalt 185 päeva kalendriaastast tulenevalt isiklikest või ametialastest sidemetest tavapäraselt elab, kui isikul ametialased sidemed puuduvad, siis tulenevalt isiklikest sidemetest, mis näitavad tihedaid sidemeid kõnealuse isiku ja tema elukoha vahel; siiski peetakse isiku, kelle ametialased sidemed on isiklikest sidemetest erinevas kohas ja kes sellest tulenevalt elab erinevates kohtades, mis asuvad kahes või enamas liikmesriigis, tavapäraseks elukohaks tema isiklike sidemete kohta, kui kõnealune isik sinna regulaarselt tagasi pöördub. Kõnealust viimast tingimust ei ole vaja kohaldada, kui isik elab liikmesriigis tähtajalise ülesande täitmiseks.89.  Juhid esitavad tõendusmaterjali oma tavapärase elukoha kohta, näiteks oma isikutunnistuse või mis tahes muu kehtiva dokumendi. Juhikaardi väljastanud liikmesriigi pädevad asutused võivad nad nõuda mis tahes täiendavat teavet või tõendusmaterjali, kui nad kahtlevad tavapärase elukoha kinnituse kehtivuses või soovivad teha teatavat konkreetset kontrolli.90.  Kaardi väljastava liikmesriigi pädevad asutused võtavad kohased meetmed selle tagamiseks, et taotlejal ei ole juba kehtivat juhikaarti ning isikustavad juhikaardi kooskõlas IB lisa sätetega.91.  Halduslikel eesmärkidel ei kehti juhikaart rohkem kui viis aastat.92.  Kehtivat juhikaarti ei tühistata ega peatata, v.a juhul kui liikmesriigi pädevad asutused leiavad, et kaart on võltsitud või juht kasutab kaarti, mis ei ole tema oma, või kui kaart on saadud valetunnistuste ja/või võltsitud dokumentide alusel. Kui kõnealused peatamise või tühistamise meetmed võtab liikmesriik, mis kaarti ei väljastanud, siis tagastab viimane kaardi selle väljastanud liikmesriigi ametiasutustele, märkides selle tagastamise põhjused.93.  Juhikaardid väljastatakse ainult taotlejatele, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 561/2006.94.  Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et takistada juhikaartide võltsimist.Artikkel 22Juhikaartide kasutamine95.  Juhikaart on isiklik dokument.96.  Juhil ei tohi olla rohkem kui üks kehtiv juhikaart ning ta tohib seda kasutada ainult oma isikliku juhikaardina. Juht ei kasuta defektset või aegunud juhikaarti.Artikkel 23Juhikaartide uuendamine97.  Kui juht soovib oma juhikaarti uuendada, siis esitab ta taotluse oma tavapärase elukoha liikmesriigi pädevatele asutustele hiljemalt 15 tööpäeva enne kaardi aegumise kuupäeva.98.  Kui tavapärase elukoha ametiasutused ei ole samad mis kaardi väljastanud ametiasutused ja kui viimastele esitatakse taotlus juhikaardi uuendamiseks, siis teavitavad nad vana kaardi väljastanud ametiasutusi vana kaardi uuendamise põhjustest.99.  Kui uuendamise taotlus esitatakse kaardi kohta, mille aegumiskuupäev läheneb, siis väljastab pädev asutus uue kaardi enne aegumiskuupäeva, kui taotlus saadeti lõikes 1 sätestatud tähtaegade piires.Artikkel 24 Varastatud, kaotatud või defektsed juhikaardid100.  Kaardi väljastanud ametiasutus säilitab väljastatud, varastatud, kaotatud või defektsete juhikaartide andmed vähemalt nende haldusliku kehtivuse ajal.101.  Kui juhikaart on kahjustatud või kui tekib selle tõrge, siis juht tagastab kaardi oma tavapärase elukoha liikmesriigi pädevale asutusele. Juhikaardi vargusest tuleb varguse toimumise riigi pädevale asutusele ametlikult teatada.102.  Juhikaardi kaotamisest tuleb kaardi väljastanud liikmesriigi pädevatele asutustele ja tavapärase elukoha liikmesriigi pädevatele asutustele (kui see on erinev) ametlikult teatada.103.  Kui juhikaart saab viga, tekib selle tõrge või see kaob või varastatakse, siis esitab juht seitsme kalendripäeva jooksul selle asendamise taotluse tavapärase elukoha liikmesriigi pädevatele asutustele. Kõnealused asutused väljastavad asenduskaardi viie tööpäeva jooksul pärast vastava üksikasjaliku taotluse laekumist.104.  Lõikes 4 sätestatud tingimustel võib juht jätkata juhtimist ilma juhikaardita maksimaalselt 15 kalendripäeva või pikema aja vältel, kui see on vajalik sõiduki tagasijõudmiseks töökoha territooriumile, tingimusel et tal on võimalik tõestada juhikaardi esitamise või kasutamise võimatust sellel ajal.Artikkel 25 Juhikaartide vastastikune tunnustamine ja vahetamine105.  Liikmesriikide väljastatud juhikaarte tunnustatakse vastastikku.106.  Kui liikmesriigi väljastatud kehtiva juhikaardi omanik on asunud tavapäraselt elama muus liikmesriigis, siis võib ta esitada taotluse oma kaardi vahetamiseks võrdväärse juhikaardi vastu. Kaarti vahetava liikmesriigi kohustus on kontrollida, kas esitatav kaart veel kehtib.107.  Kaarti vahetav liikmesriik tagastab vana kaardi selle väljastanud liikmesriigi ametiasutusele ning annab teada tagastamise põhjused.108.  Kui liikmesriik asendab või vahetab juhikaardi, siis registreeritakse kõnealuses liikmesriigis nimetatud asendamine või vahetamine ning mis tahes edasised asendamised või vahetamised.Artikkel 26Juhikaartide teabe elektrooniline vahetamine109.  Tagamaks, et taotlejal ei ole juba kehtivad juhikaarti, millele on viidatud artikli 21 lõikes 4, peavad liikmesriigid riiklikke elektroonilisi registreid, mis sisaldavad järgmist teavet juhikaartide kohta, vähemalt nende haldusliku kehtivuse ajavahemikuga võrdväärse ajavahemiku vältel:110.  juhi ees- ja perekonnanimi;111.  juhi sünnikuupäev ja sünnikoht;112.  juhiloa number ja juhiloa väljastamise riik (vajaduse korral);113.  juhiloa olek.114.  Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada elektrooniliste registrite omavaheline ühendus ja juurdepääsetavus kogu Euroopa Liidus.115.  Juhikaardi väljastamisel, uuendamisel või asendamisel kontrollivad liikmesriigid elektrooniliste andmete vahetamise abil, et juhil ei ole juba muud kehtivat juhikaarti. Vahetatavad andmed on piiratud selle kontrolliks vajalike andmetega.116.  Kontrolliametnikud võivad saada juurdepääsu elektroonilisele registrile juhikaardi andmete kontrollimiseks.117.  Komisjon võtab vastu rakendusaktid selliste ühiste menetluste ja tehniliste kirjelduste sätestamiseks, mis on vajalikud lõikes 2 viidatud omavahelise ühenduse loomiseks, sh vahetatavate andmete vorming, riiklike elektrooniliste registritega toimuva elektroonilise teabevahetuse tehnilised menetlused, juurdepääsu menetlused ja turbemehhanismid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 40 lõikes 3 viidatud uurimismenetlusega.Artikkel 27Juhikaartide integreerimine juhilubadegaJuhikaarte väljastatakse kooskõlas käesoleva peatüki sätetega kuni 18. jaanuarini 2018. Alates 19. jaanuarist 2018 ühendatakse juhikaardid juhilubadega ning neid väljastatakse, uuendatakse, vahetatakse ja asendatakse kooskõlas direktiivi 2006/126/EÜ sätetega.VI PEATÜKKSeadme kasutamineArtikkel 28Sõidumeeriku nõuetekohane kasutamine118.  Veoettevõtja, sõiduki omanik ja juhid tagavad sõidumeeriku ja juhikaardi korrakohase toimimise ning nõuetekohase kasutamise, kui juht peab sõitma IB lisas viidatud sõidumeerikuga varustatud sõidukiga.119.  Salvestuslehele kantud andmete, sõidumeerikule või juhikaardile salvestatud andmete või IB lisas viidatud sõidumeerikust väljatrükitud andmete võltsimine, varjamine, esitamise takistamine või hävitamine on keelatud. Keelatud on ka sõidumeeriku, salvestuslehe või juhikaardi mis tahes manipuleerimine, mille tulemus võiks olla andmete ja/või prinditud andmete võltsimine, esitamise takistamine või hävitamine. Ühtegi sellisel eesmärgil kasutatavat seadet ei tohi sõidukis olla.120.  Sõidukitesse ei tohi paigaldada rohkem kui ühte sõidumeeriku komplekti, v.a artiklis 16 viidatud töö käigus katsetamise eesmärgil.121.  Liikmesriigid keelavad selliste seadmete tootmise, levitamise, reklaamimise ja/või müügi, mis on ehitatud ja/või kavandatud sõidumeerikute manipuleerimiseks.Artikkel 29Ettevõtte vastutus122.  Veoettevõtja annab selliste sõidukite, millele on paigaldatud I lisas viidatud sõidumeerik, juhtidele piisava arvu salvestuslehti, pidades silmas lehtede isiklikku olemust, tööaja pikkust ning võimalikku kohustust asendada need lehed, mis on rikutud või mille on volitatud kontrolliametnik ära võtnud. Veoettevõtja annab juhtidele ainult tüübikinnituse saanud mudeli puhul ette nähtud salvestuslehed, mis sobivad kasutamiseks sõidukile paigaldatud sõidumeerikus.Kui sõidukile on paigaldatud IB lisas viidatud sõidumeerik, siis tagavad veoettevõtja ja juht, et võttes arvesse kasutusaja pikkust, on võimalik kontrolli korral teha korrektselt IB lisas viidatud taotluse kohast printimist.123.  Veoettevõtja säilitab salvestuslehed ja väljatrükid – kui need on artikli 31 kohaselt olemas – kronoloogilises järjekorras ja loetaval kujul vähemalt aasta pärast nende kasutamist ning väljastab asjaomastele juhtidele nende taotluse korral koopiad. Lisaks sellele väljastab veoettevõtja asjaomastele juhtidele nende nõudmisel juhikaartidelt allalaaditud andmete koopiad ja koopiate paberkandjal väljatrükid. Salvestuslehed, väljatrükid ja allalaaditud andmed esitatakse või antakse üle mis tahes volitatud kontrolliametniku nõudmisel.124.  Veoettevõtja vastutab käesoleva määruse rikkumiste eest, mille panevad toime ettevõtja autojuhid. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust pidada veoettevõtjat täielikult vastutavaks, võivad liikmesriigid arvesse võtta mis tahes tõendusmaterjali, mille kohaselt ei saa veoettevõtjat põhjendatult toimunud rikkumise eest vastutavaks pidada.Artikkel 30Juhikaartide ja salvestuslehtede kasutamine125.  Juht kasutab salvestuslehte või juhikaarti iga päev, mil ta sõidukit juhib, ning alates hetkest, kui ta sõiduki üle võtab. Salvestuslehte või juhikaarti ei võeta välja enne ühe päeva tööaja lõppu, kui selle väljavõtmine ei ole muul viisil lubatud. Ühtki salvestuslehte või juhikaarti ei tohi kasutada pikema aja jooksul kui see, milleks see on ette nähtud.126.  Juhid kaitsevad piisavalt salvestuslehti või juhikaarte ega kasuta määrdunud või rikutud salvestuslehti või juhikaarte.127.  Kui juht ei viibi sõidukis ega saa seetõttu sõidukisse paigaldatud sõidumeerikut kasutada, tuleb lõike 5 punkti b alapunktides ii ja iii osutatud ajavahemikud,a) kui sõiduk on varustatud I lisas viidatud sõidumeerikuga, kanda salvestuslehele käsitsi, automaatse registreerimise või muude vahendite abil loetavalt ja salvestuslehte määrimata, võib) kui sõiduk on varustatud IB lisas viidatud sõidumeerikuga, kanda juhikaardile sõidumeeriku manuaalse sisestusseadme abil.Kontrollimisel peetakse ajavahemikke, mille kohta tegevust ei ole salvestatud, puhkuseks või pausiks. Juhid ei ole kohustatud salvestama igapäevaseid ja iganädalasi puhkeperioode, kui nad on sõidukist eemal viibinud.128.  Kui IB lisa kohaselt sõidumeerikuga varustatud sõidukis viibib mitu juhti, siis tagab iga juht, et tema juhikaart sisestatakse sõidumeeriku õigesse avasse.Kui IB lisa kohaselt sõidumeerikuga varustatud sõidukis viibib mitu juhti, siis muudavad juhid vajadust mööda salvestuslehti, et I lisa II jaotise punktides a, b ja c viidatud andmed kantaks tegelikult sõitva juhi salvestuslehele.129.  Juhta) tagab salvestuslehel registreeritud aja vastavuse sõiduki registreerimisriigi ametlikule ajale;b) kasutab lüliteid, mis võimaldavad registreerida eraldi ja eristatavalt järgmised ajavahemikud:i) märgi [pic] all: juhtimisaeg;ii) märgi [pic] all: „muu töö”, mis tähendab mis tahes tegevust peale juhtimise, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/15/EÜ[25] artikli 3 punktis a, ja samuti mis tahes tööd samale või muule tööandjale transpordisektoris või sellest väljaspool;iii) märgi [pic] all: „valmisoleku aeg”, nagu on määratletud direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punktis b;iv) märgi [pic] all: puhkepausid.130.  Iga juht kannab oma salvestuslehele järgmised andmed:a) salvestuslehe kasutamist alustades oma perekonna- ja eesnime;b) salvestuslehe kasutamise alguse ja lõpu kuupäeva ja koha;c) iga sõiduki registreerimisnumbri, millele juht on määratud tööle, nii salvestuslehele kantud esimese reisi alguses kui ka salvestuslehe kasutamise ajal, kui tuleb sõidukit vahetada;d) läbisõidumõõdiku näit:i) salvestuslehele kantud esimese reisi alguses;ii) salvestuslehele kantud viimase reisi lõpus;iii) kui tööpäeva jooksul tuleb sõidukit vahetada, siis esimese sõiduki näit, mida juht kasutama määrati, ja järgmise sõiduki näit;e) sõiduki mis tahes vahetamise aeg.131.  Juht sisestab IB lisas viidatud salvestusseadmesse nende riikide tähised, kus igapäevast tööaega alustati ja kus see lõpetati. Liikmesriik võib siiski nõuda oma territooriumil vedudega tegelevate sõidukite juhtidelt riigi tähisele täpsemate geograafiliste andmete lisamist, kui liikmesriik on komisjoni neist enne 1. aprilli 1998 teavitanud.Juhid ei pea seda teavet sisestama, kui sõidumeerik salvestab asukohaandmeid automaatselt kooskõlas artikliga 4.Artikkel 31Kahjustatud juhikaardid või salvestuslehed132.  Kui salvestusleht või juhikaart kahjustub, siis hoiavad juhid kahjustatud lehte või juhikaarti koos selle asendamiseks esitatud dokumendiga.133.  Kui juhikaart kahjustub, tekib selle tõrge või see kaob või varastatakse, siis juhta) prindib oma teekonna alguses andmed tema juhitud sõiduki kohta ja kannab väljatrükilei) andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), ning oma allkirja;ii) artikli 30 lõike 5 punkti b alapunktides ii, iii ja iv nimetatud ajavahemikud;b) prindib oma teekonna lõpul välja andmed sõidumeeriku salvestatud ajavahemike kohta, märgib üles sõidumeeriku mittesalvestatud ajavahemikud, mil ta väljatrüki koostamisest alates tegi teisi töid, oli valmisolekuseisundis või võttis puhkeaja, ning kannab sellele dokumendile andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), samuti oma allkirja.Artikkel 32Juhi kaasaskantavad dokumendid134.  Kui juht juhib sõidukit, mis on varustatud I lisas osutatud sõidumeerikuga, on ta suuteline kontrolliametnikule viimase nõudmisel igal ajal esitamai) jooksva päeva salvestuslehed ja juhi poolt eelnenud 28 päeval kasutatud salvestuslehed;ii) juhikaardi, kui tal on see olemas jaiii) kõik jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ning väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006.135.  Kui juht juhib sõidukit, mis on varustatud IB lisas osutatud sõidumeerikuga, on ta suuteline kontrolliametnikule tema nõudmisel igal ajal esitamai) oma juhikaardi;ii) kõik jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006;iii) salvestuslehed punktis ii osutatud ajavahemiku kohta, kui ta on selle ajavahemiku jooksul juhtinud sõidukit, mis on varustatud I lisas osutatud sõidumeerikuga.136.  Volitatud kontrolliametnik võib määruse (EÜ) nr 561/2006 täitmist kontrollida, analüüsides salvestuslehti, kuvades ekraanile või printides sõidumeerikus või juhikaardil salvestatud andmeid või muul moel iga teist tõendussuutlikku dokumenti, mis tõendab mittevastavust mõne sättega, näiteks käesoleva määruse artikli 24 lõike 2 ja artikli 33 lõike 2 sätetega.Artikkel 33Menetlused seadmete tõrke korral137.  Sõidumeeriku rikke või tõrgete korral laseb veoettevõtja selle tunnustatud paigaldajal või töökojal parandada niipea, kui asjaolud võimaldavad.Kui sõidukil ei ole võimalik tagasi pöörduda töökoha territooriumile ühe nädala jooksul alates rikke või tõrgetega töötamise ilmnemisest, tehakse remont teel.Artikli 37 alusel võetud liikmesriikide meetmetega võib pädevatele asutustele anda volitused keelata sõiduki kasutamine, kui rikked või tõrked ei ole parandatud eespool esitatud esimese ja teise lõigu kohaselt.138.  Kui sõidumeerik ei ole töökorras või on tekkinud selle tõrked, siis märgivad juhid juhi tuvastamist võimaldavad andmed (nimi, juhikaardi või juhiloa number) koos allkirjaga ja teabega nende eri ajavahemike kohta, mida sõidumeerik enam korrakohaselt ei salvesta ega prindia) salvestuslehele või lehtedele võib) salvestuslehele kinnitatavale või juhikaardiga koos hoitavale ajutisele lehele.VII PEATÜKKAndmekaitse, jõustamine ja sanktsioonidArtikkel 34Isikuandmete kaitse139.  Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse kontekstis töödeldakse isikuandmeid kooskõlas direktiividega 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ ning direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 viidatud sõltumatu riigiasutuse järelevalve all.140.  Liikmesriigid tagavad eelkõige selle, et isikuandmeid kaitstakse seoses141.  asukohaandmete salvestamiseks ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutamisega, nagu on viidatud artiklis 4;142.  kontrollimiseks kaugside kasutamisega, nagu on viidatud artiklis 5;143.  ühtlustatud liidesega sõidumeerikute kasutamisega, nagu on viidatud artiklis 6;144.  juhikaartide andmete elektroonilise vahetamisega, nagu on viidatud artiklis 26;145.  veoettevõtjatepoolse registripidamisega, nagu on viidatud artiklis 29.146.  IB lisas viidatud sõidumeerikud projekteeritakse isikuandmete kaitset tagaval viisil. Töödeldakse ainult töötlemiseks selgelt vajalikke andmeid.147.  Sõidukite omanikud ja/või veoettevõtjad järgivad vajaduse korral asjakohaseid isikuandmete kaitse sätteid.Artikkel 35Kontrolliametnike koolitus148.  Liikmesriigid tagavad, et kontrolliametnikud on nõuetekohaselt koolitatud, et salvestatud andmeid analüüsida ja sõidumeerikuid kontrollida.149.  Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kontrolliametnike koolitusvajadustest tähtajaks [6 kuud pärast käesoleva määruse rakendamise kuupäeva].150.  Komisjon võtab vastu otsused kontrolliametnike esma- ja jätkukoolituse kohta, sh kontrolliobjektide valimise ning manipuleerimisseadmete ja pettuste tuvastamise tehnikate kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 40 lõikes 2 viidatud nõuandemenetlusega.Artikkel 36Vastastikune abiLiikmesriigid abistavad üksteist käesoleva määruse kohaldamisel ja selle järgimise kontrollimisel.Kõnealuse vastastikuse abistamise raames saadavad liikmesriikide pädevad asutused eelkõige üksteisele kogu kättesaadava teabe käesoleva määruse selliste rikkumiste kohta, mis on seotud paigaldajate ja töökodadega, ning kõnealustele rikkumistele kohaldatavate mis tahes karistuste kohta.Artikkel 37Sanktsioonid151.  Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse sätete rikkumiste eest karistamise eeskirjad ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Nimetatud karitused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad. Määruse sätteid rikkunud töökoja korral võib see hõlmata kinnituse ja töökojakaardi tühistamist.152.  Käesoleva määruse rikkumistele ei kohaldata rohkem kui ühte karistust või menetlust.153.  Liikmesriikidele direktiivis 2009/5/EÜ sätestatud väga tõsiste rikkumiste eest määratavad sanktsioonid on liikmesriigis autoveo õigusaktide rikkumise eest määratavad kõrgeima kategooria sanktsioonid.154.  Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõnealustest meetmetest ning karistuste ja sanktsioonide eeskirjadest tähtajaks [käesoleva määruse rakendamise kuupäev]. Nad teavitavad komisjoni kõnealuste meetmete mis tahes edasistest muudatustest.VIII PEATÜKKLõppsättedArtikkel 38Tehnilise arenguga kohanemineKomisjonile antakse kooskõlas artikliga 39 volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte I, IB ja II lisa kohandamiseks tehnilise arenguga.Artikkel 39Delegeerimine155.  Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitus antakse komisjonile üle käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.156.  Artiklites 4, 5, 6 ja 38 osutatud delegeeritud volitused antakse üle määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].157.  Euroopa Parlament või komisjon võib artiklites 4, 5, 6 ja 38 viidatud volituste delegeerimise igal ajal tühistada. Tühistamisotsus lõpetab kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimise. Otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta mis tahes juba kehtivate delegeeritud õigusaktide kehtivust.158.  Komisjon annab delegeeritud õigusakti vastuvõtmise korral sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule teada samal ajal.159.  Artiklite 4, 5, 6 ja 38 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväidet 2 kuu jooksul alates kõnealusest õigusaktist teatamisest Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne kõnealuse ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel [2 kuud] võrra.Artikkel 40Komitee160.  Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.161.  Kõnealusele lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.Kui komisjoni arvamust tuleb küsida kirjaliku menetluse teel, siis peatatakse kõnealune menetlus ilma tulemuseta, kui arvamuse esitamise tähtaja jooksul teeb komitee eesistuja vastavasisulise otsuse või komitee liikmete lihthääleenamus seda nõuab.162.  Kõnealusele lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.Kui komisjoni arvamust tuleb küsida kirjaliku menetluse teel, siis peatatakse kõnealune menetlus ilma tulemuseta, kui arvamuse esitamise tähtaja jooksul teeb komitee eesistuja vastavasisulise otsuse või komitee liikmete lihthääleenamus seda nõuab.Artikkel 41Sõidumeerikufoorum163.  Sõidumeerikufoorum luuakse eesmärgiga toetada sõidumeerikute tehnilisi küsimusi käsitlevat arutelu liikmesriikide ekspertide ja selliste kolmandate riikide ekspertide vahel, kus kasutatakse sõidumeerikuid vastavalt rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalasele Euroopa kokkuleppele.164.  Liikmesriigid määravad sõidumeerikufoorumi jaoks oma eksperdi.165.  Sõidumeerikufoorum on avatud osalemiseks rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppe huvitatud lepinguosalistele, kes pärinevad väljaspool ELi asuvatest riikidest.166.  Sõidumeerikufoorumisse kutsutakse osalema ka sidusrühmad, sõidukitootjate esindajad, sõidumeerikute tootjad ja sotsiaalpartnerid.167.  Sõidumeerikufoorum võtab vastu oma töökorra.168.  Sõidumeerikufoorum kohtub vähemalt korra aastas.Artikkel 42Riiklikest meetmetest teavitamineLiikmesriigid teavitavad komisjoni õigusaktide, eeskirjade ja haldussätete tekstist, mille nad võtavad vastu käesoleva määruse kohaldamisalas, hiljemalt 30 päeva jooksul pärast nende vastuvõtmise kuupäeva ja alates [12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist].”2) Määruse (EMÜ) nr 3821/85 I lisa muudetakse järgmiselt.a) I peatükis – Mõisted – kustutatakse punkt b.b) III peatüki punkti c alapunkti 4.1 asendatakse tekst „määruse artikli 15 lõike 3 teise taande punktides b, c ja d” tekstiga „määruse artikli 30 lõike 5 teise taande punktides b, c ja d”.c) III peatüki punkti c alapunktis 4.2 asendatakse tekst „määruse artiklis 15” tekstiga „määruse artiklis 30”.d) IV peatüki punkti a alapunkti 1 kolmandas lõigus asendatakse tekst „määruse artiklis 15 lõikes 5” tekstiga „määruse artikli 30 lõikes 6”.3) Määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa muudetakse järgmiselt.169.  I peatükis – Mõisted – kustutatakse punktid l, o, t, y, ee, kk, oo ja qq.170.  VI peatükki muudetakse järgmiselt.171.  Esimeses lõigus asendatakse tekst „määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 12 lõikes 5, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2135/98” tekstiga „määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 24 lõikes 5”.172.  Jaotis 1 „Paigaldajate ja töökodade kinnitamine” kustutatakse.c) VIII peatüki punktis 271 asendatakse tekst „käesoleva määruse artiklile 5” tekstiga „käesoleva määruse artiklile 8”.Artikkel 2Määrust (EÜ) nr 561/2006 muudetakse järgmiselt.Kaugus „50 km”, millele viidatakse artikli 13 lõike 1 punktides d, f ja p, asendatakse kaugusega „100 km”.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolevat määrust kohaldatakse alates [üks aasta pärast jõustumist].Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] KOM(2011) 144(lõplik).[2] EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.[3] KOM(2011) 0144(lõplik).[4] Vt valge raamatu I lisa jaotist 1.1 „Ühtne Euroopa transpordipiirkond”, KOM(2011) 0144(lõplik).[5] Komisjoni teatis: tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas [KOM(2008) 886(lõplik)], tegevusvaldkond 4.[6] ELT L 207, 6.8.2010, lk 1"13.[7] Uuring SMART.[8]ELT L 207, 6.8.2010, lk 1−13.[9] Uuring SMART.[10] http://ec.europa.eu/employment_social/dsw/public/actRetrieveText.do?id=8903[11] Komisjoni direktiiv 2009/5/EÜ, 30. jaanuar 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ (mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega) III lisa, ELT L 29, 31.1.2009, lk 45–50.[12] Määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ, ELT L 300, 14.11.2009, lk 51.[13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, 15. märts 2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85, ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.[14] KOM(2009) 544(lõplik).[15] ELT C, , lk ..[16] ELT C, , lk ..[17] EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.[18] ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.[19] ELT L 102, 11.4.2006, lk 35.[20] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31−50.[21] EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37−47.[22] ELT L 29, 31.1.2009, lk 45−50.[23] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13–18.[24] EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35–39.[25] EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27.[26] ELT L 207, 6.8.2010, lk 1.[27] EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35.


|

52010PC0350

 Ettepanek: Nõukogu määrus (EL) Euroopa Liidu patendi tõlkimise korraldamise kohta {SEK(2010) 796} {SEK(2010) 797}  /* KOM/2010/0350 lõplik - CNS 2010/0198 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 30.6.2010KOM(2010) 350 lõplik2010/0198 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL)Euroopa Liidu patendi tõlkimise korraldamise kohta{SEK(2010) 796}{SEK(2010) 797}SELETUSKIRI1. Ettepaneku taustEuroopa Liidus (EL) on patendikaitse praegu tagatud liikmesriikide antavate siseriiklike patentidega või Euroopa Patendiameti (EPO) poolt Euroopa patendikonventsiooni alusel antavate Euroopa patentidega. Kui Euroopa patent antakse, tuleb see kinnitada liikmesriigis, kus kaitset taotletakse.Euroopa patendi kinnitamiseks liikmesriigi territooriumil võivad siseriiklikud õigusnormid näha muu hulgas ette, et patendi omanik esitab Euroopa patendi tõlke asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde. Et vähendada kinnitamisnõuetest tingitud kulusid, võtsid Euroopa patendikonventsiooni osalisriigid 2000. aastal vastu nn Londoni lepingu,[1] mis kehtib praegu kümnes ELi liikmesriigis. Londoni leping on vabatahtlik ja seepärast kaasnevad sellega erinevused ELi liikmesriikide tõlkekorraldustes. Seitseteist liikmesriiki ei ole Londoni lepingu osalised ja nõuavad endiselt kogu patendi tõlkimist oma ametlikku keelde. Ainult Prantsusmaa, Saksamaa, Luksemburg ja Ühendkuningriik (kelle ametlik keel on mõne EPO ametliku keelega ühine) leppisid kokku tõlkimise nõudest täielikult loobuda. Kuus ELi liikmesriiki, kes ratifitseerisid Londoni lepingu (kuid kellel ei ole EPOga ühist ametlikku keelt) leppisid kokku tõlkimise nõudest ainult osaliselt loobuda. Nad nõuavad endiselt patendinõudluste tõlkimist oma ametlikku keelde ja mõned liikmesriigid nõuavad ka kirjelduse tõlkimist inglise keelde, kui Euroopa patent on antud prantsuse või saksa keeles.Seepärast kaasnevad ELi praeguse patendisüsteemiga, eriti tõlkimisnõuete osas, väga suured kulud ja see on väga keeruline. 13 riigis kinnitatud Euroopa patendi kulud on tervelt 20 000 eurot, millest ligikaudu 14 000 eurot moodustavad üksnes tõlkimiskulud. See teeb Euroopa patendi rohkem kui kümme korda kallimaks USA patendist, mille kulud on umbes 1 850 eurot[2]. Kõrgeid kulusid Euroopas oleks võimalik kulutõhusa, õiguskindla ja lihtsustatud tõlkekorraldusega ELi patendi abil oluliselt vähendada. Käesoleva ettepaneku kohaselt oleks kõiki 27 liikmesriiki hõlmava ELi patendi menetluskulud vähem kui 6 200 eurot, millest tõlkimiskulud moodustaksid vaid 10 %. Mõistliku hinnaga ELi patent parandaks eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ning avalike teadusorganisatsioonide juurdepääsu patendikaitsele ning oleks tähtis tegur innovatsiooni ja konkurentsivõime ergutamiseks ELis.2000. aasta augustis võttis komisjon EÜ asutamislepingu artikli 308 alusel vastu nõukogu määruse ettepaneku[3] ühenduse patendi kohta. Selle eesmärk oli luua ühtne ühenduse patendidokument, mis oleks tõlkekulude poolest taskukohane. Pärast seda, kui EPO oleks ühes oma ametlikest keeltest (inglise, prantsuse või saksa keel) andnud patendi ja avaldanud selle asjakohases keeles koos patendinõudluste tõlgetega EPO kahte ülejäänud ametlikku keelde, oleks ühenduse patent jõustunud kogu ELis. 2002. aastal võttis Euroopa Parlament vastu õigusloomega seotud resolutsiooni[4]. 2003. aastal alustas nõukogu ühise poliitilise lähenemisviisi[5] alusel arutelusid teistsuguse lahenduse üle, mille kohaselt nõuti patendinõudluste tõlkimist kõigisse ELi keeltesse. Lõplikku kokkulepet siiski ei saavutatud, kuna patendisüsteemi kasutajad lükkasid selle kui liiga kuluka ja liiga keerulise lähenemisviisi tagasi.Arutelu ettepaneku üle algatati nõukogus uuesti pärast teatise „Euroopa patendisüsteemi edendamine”[6] vastuvõtmist komisjoni poolt 2007. aasta aprillis. Teatises kinnitati kavatsust luua ühenduse ühtne patent. Selles pakuti välja ka võimalus uurida koos liikmesriikidega, kuidas parandada tõlkekorraldust, et vähendada tõlkimiskulusid ning samas hõlbustada patenditeabe levitamist kõigis ELi ametlikes keeltes.2009. aasta detsembris võttis nõukogu vastu teatist „Euroopa patendisüsteemi edendamine” käsitlevad järeldused[7] ja üldise lähenemisviisi ELi patenti käsitleva määruse ettepaneku suhtes[8]. Kuna ELi patendi loomise õiguslik alus muutus seoses Lissaboni lepingu jõustumisega, tuleb ELi patendi tõlkimise korraldamise kohta, mida alguses käsitleti komisjoni 2000. aasta ettepanekus, koostada nüüd eraldi ettepanek. Käesolev ettepanek kajastab üldiselt algses komisjoni ettepanekus esitatud tõlkekorraldust, kuid võtab siiski ka arvesse 2007. aastal taasalustatud arutelude käigus nõukogu poolt tehtud edusamme.Nõukogu järeldustes kinnitatakse, et on vaja tõlkekorraldust hõlmavat määrust, mis jõustuks koos ELi patenti käsitleva määrusega. Järeldustes kinnitati, et ELi patendi toimimiseks võidakse Euroopa patendikonventsioonis teha vajalikus ulatuses muudatusi. Nõukogu leppis kokku ka Euroopa patendisüsteemi parandamise teiseks tähtsaimaks elemendiks oleva ühtse patendikohtu põhijoontes. Järeldused ei mõjuta siiski Euroopa Liidu Kohtu esitatavat arvamust selle kohta, mil määral on ühtse patendikohtu loomist käsitleva lepingu eelnõu vastavuses ELi põhilepingutega.Lisaks kinnitab komisjon Euroopa 2020 strateegias[9] suurprojekti „Innovatiivne liit” raames taas oma kohustust teha jõupingutusi ELi ühtse patendi ja spetsialiseeritud patendikohtu loomiseks, et parandada innovatsiooni kui tulevase majanduskasvu tõukejõu raamtingimusi. 25.-26. märtsil 2010 leppis Euroopa Ülemkogu kokku selle strateegia põhielementides[10]. Ka Mario Monti aruandes Euroopa Komisjoni presidendile[11] tõsteti esile, et ettevõtjatel ja innovaatoritel, eriti VKEdel on vaja juurdepääsu atraktiivsele ja kulutõhusale ühtsele patendisüsteemile ning patendikohtusüsteemile. Selles aruandes soovitati kiiresti luua nii ühtne patent kui ka ühtne patendikohus, märgiti, et patent on proovikivi, mille järgi mõõta ühtse turu taaselustamise kavatsuse tõsidust, ja kutsuti komisjoni üles mitte taganema oma eesmärkidest selles valdkonnas. 2010. aasta sügiseks kavandatud komisjoni teatises „Ühtse turu taaskäivitamine” tuleks uuesti kinnitada, et patendireform on sellise taaskäivitamise üks prioriteet. Käesolev ELi patendi tõlkimise korraldamist hõlmav ettepanek on seepärast üks kõnealuse eesmärgi saavutamise oluline osa.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega2006. aasta jaanuaris algatas komisjon laiaulatusliku arutelu Euroopa tuleviku patendipoliitika üle[12]. Mitmesugustelt sidusrühmadelt, sh kõigi majandussektorite ettevõtjatelt, tootmisharude ühendustelt, VKEde ühendustelt, patendiadvokaatidelt, riigiasutustelt ja teadlastelt saadi rohkem kui 2 500 vastust. Vastustes väljendati selgelt pettumust ühenduse patendiga seotud edusammude puudumise üle. Eriti teravalt kritiseeriti nõukogu 3. märtsi 2003. aasta ühises poliitilises lähenemisviisis[13] esitatud tõlkekorraldust. Peaaegu kõik sidusrühmad lükkasid kõnealuse lähenemisviisi tagasi, kuna nad leidsid, et see on mitterahuldav kõrgete kulude ja patendi omanike praktiliste probleemide tõttu, samuti kõigi patendisüsteemi kasutajate õigusliku ebakindluse tõttu, mis tuleneb tõlgetele antavast õiguslikust mõjust. Toetus muudele variantidele erines suuresti; mõned sidusrühmad nõudsid ainult ingliskeelset süsteemi, samal ajal kui teised eelistasid erinevaid mitmekeelseid variante. Hoolimata kriitikast väljendasid sidusrühmad oma püsivat toetust ühtsele, taskukohasele ja konkurentsivõimelisele ühenduse patendile. Seda kinnitas ka 12. juulil 2006 peetud avalik ärakuulamine.Pärast teatise vastuvõtmist 2007. aasta aprillis jätkusid arutelud sidusrühmadega. 16.-17. oktoobril 2008 korraldas komisjon koos eesistujariigi Prantsusmaaga Euroopa tööstusomandi õiguste alase konverentsi[14]. Osavõtjad kinnitasid, et ELi patent „peaks olema kulutõhus, õiguskindel ja vähendama keerulisust” ning väljendasid laialdast toetust algatustele töötada välja patendidokumentide spetsialiseeritud masintõlked patenditeabe saamiseks[15].ELi patendi tõlkimise korraldamist käsitleti põhjalikult ka Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” 2008. aasta arutelul. Ka seekord leidsid sidusrühmad, et kõrged patentimiskulud on põhiline takistus ELi patendikaitse jaoks ja nõudsid ELi ühtse patendi loomist nii kiiresti kui võimalik[16]. Arutelu ajal esitatud eraldi arvamustes nõudsid kõik ettevõtjad ja eelkõige VKEde esindajad selgesõnaliselt tulevase ELi patendi patentimiskulude (sh tõlkekulude) olulist vähendamist[17]. Muudes sidusrühmade hiljuti esitatud seisukohtades on viidatud ELi patendi tõlkimisele. Üldiselt tervitatakse uut, spetsialiseeritud masintõlkel põhinevat lähenemisviisi, kuid rõhutatakse, et sellistel masintõlgetel ei tohi olla mingit õiguslikku mõju ja neid peab kasutama vaid teabe eesmärgil.3. Mõju hindamineEttepanekule on lisatud mõjuhinnang, kus võrreldakse nelja variandi majanduslikku mõju:1) ainult ingliskeelne ELi patendisüsteem,2) ELi patendi läbivaatamine, andmine ja avaldamine toimub ühes kolmest EPO töökeelest; patendinõudlused tõlgitakse ülejäänud kahte töökeelde,3) ELi patendi läbivaatamine, andmine ja avaldamine toimub nagu variandis 2, kuid patendinõudlused tõlgitakse nelja muusse enimräägitavasse ELi keelde, ning4) ELi patendi läbivaatamine, andmine ja avaldamine toimub nagu variantides 2 ja 3, kuid patendinõudlused tõlgitakse kõigisse ELi ametlikesse keeltesse.Mõju hindamise käigus tehtud analüüs näitas, et variant 2 on eelistatavaim valik, kuna see säilitab EPO hästitoimiva süsteemi keelekorralduse ja põhjustab ainult minimaalseid tõlkekulusid.4. Ettepaneku õiguslik külgLissaboni lepinguga kehtestati kõikjal ELis ühetaolist kaitset pakkuva Euroopa intellektuaalomandi õiguse loomisele uus õiguslik alus, ELi toimimise lepingu artikkel 118. Selle artikli esimeses lõigus on sätestatud alus neid õigusi loovate meetmete kehtestamiseks tavamenetluse korras. Kõnealuse artikli põhjal luuakse ELi patent Euroopa Liidu patenti käsitleva määrusega xx/xx. Määruse xx/xx kohaselt on ELi patent EPO poolt antav Euroopa patent.Artikli 118 teises lõigus on sätestatud alus keelekorralduse kehtestamiseks kõikjal ELis ühetaolist kaitset pakkuva Euroopa intellektuaalomandi õiguse suhtes määruste abil, mille nõukogu võtab ühehäälselt vastu seadusandliku erimenetluse abil, olles eelnevalt konsulteerinud Euroopa Parlamendiga.Kõrgete kulude ja keerulisuse probleemi, mis tuleneb praegusest killustatud patendisüsteemist, eelkõige liikmesriikide kehtestatud tõlkimisnõuetest, saab lahendada üksnes ELi tasandil loodud ühtse patendi abil.5. Mõju eelarveleEttepanekus osutatakse muu hulgas EPO automaatse masintõlke programmi kasutuselevõtu korraldamise vajadusele. Ettepanekul ei ole mõju ELi eelarvele.6. Üksikasjalik kirjeldus6.1. Märkused artiklite kohtaArtikkel 1 – SisuSelles artiklis määratletakse määruse sisu.Artikkel 2 – MõistedSelles artiklis esitatakse määruses kasutatud põhiterminite definitsioonid.Artikkel 3 – ELi patendi tehnilise kirjelduse avaldamineSelles artiklis sätestatakse, et kui ELi patendi tehniline kirjeldus on avaldatud vastavalt Euroopa patendikonventsiooni artikli 14 lõikele 6, ei ole rohkem tõlkeid enam vaja. Euroopa patendikonventsiooni artikli 14 lõikes 6 on sätestatud, et Euroopa patentide tehnilised kirjeldused avaldatakse menetluskeeles (ühes kolmest EPO ametlikust keelest, milles patenditaotlus on esitatud – inglise, prantsuse või saksa keeles) ja need sisaldavad patendinõudluste tõlkeid ülejäänud kahte EPO ametlikku keelde. Kõnealust Euroopa patendikonventsiooniga kehtestatud miinimumnõuet kohaldatakse ka ELi patentide suhtes, kuid pärast ELi patendi andmist ei nõuta enam täiendavaid tõlkeid. Artiklis täpsustatakse ka, et Euroopa patendikonventsiooni kohaselt on menetluskeeles ELi patendi tehniline kirjeldus autentne tekst.See nõue on identne komisjoni 2000. aasta augustis esitatud algse ettepanekuga ühenduse patendi kohta ja rajaneb EPO olemasoleval ametlike keelte süsteemil ja enamuse taotlejate poolt kasutatavatel keeltel[18]. Kõnealusel lahendusel võib olla positiivne mõju kõigile patendisüsteemi kasutajatele Euroopas, kuna saavutatakse tõlkimiskulude oluline vähendamine.Artikkel 4 – Tõlkimine vaidluse korralSelles artiklis nõutakse, et patendi omanik esitaks õigusliku vaidluse korral väidetava rikkuja taotlusel ja valikul patendi täieliku tõlke selle riigi ametlikku keelde, milles väidetav rikkumine aset leidis või kus on väidetava rikkuja asukoht. Patendi omanik peab pädeva Euroopa Liidu kohtu nõudmisel esitama ka ELi patendi täieliku tõlke selle kohtu menetluskeelde. Selliste tõlgete kulud kannab patendi omanik.Artikkel 5 – Aruanne käesoleva määruse rakendamise kohtaSelles artiklis sätestatakse hindamismenetlus, mis hõlmab ka aruannet määruse rakendamise kohta. Komisjon peab mitte hiljem kui viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva esitama nõukogule aruande ELi patendi tõlkekorralduse toimimise kohta ja tegema vajadusel ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks.Artikkel 6 – JõustumineSelles artiklis sätestatakse, et käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas , kuid seda kohaldatakse alates Euroopa Liidu patenti käsitleva määruse jõustumise kuupäevast. Kuna ELi patendi kui Euroopa intellektuaalomandi dokumendi suhtes kohaldatavad olulised õigusnormid oleksid kaetud ELi patendimäärusega, kuid nende patentide suhtes kohaldatavat tõlkekorraldust reguleeriks käesolev ettepanek, tuleks kaht kõnealust õigusakti kohaldada ühiselt.6.2. Kaasnevad meetmed, mis tuleks kehtestada koos ELi patendi loomisegaTõlked patenditeabe esitamiseksEuroopa Liit ja EPO astuvad vajalikke samme, et teha patendi taotluste ja tehniliste kirjelduste masintõlked kättesaadavaks kõigis ELi ametlikes keeltes, ilma et see põhjustaks lisakulusid taotlejatele. Sellised tõlked peaksid patenditaotluse avaldamisel olema kättesaadavad nõudmise korral, internetis ja tasuta. Neid pakutaks patenditeabe eesmärgil ja neil ei oleks õiguslikku mõju. See tehtaks kasutajatele teatavaks asjakohase vastutamatusesätte kaudu. Vastupidiselt praegusele tavale, mille kohaselt tõlked esitatakse mitu kuud pärast patendi andmist (kui neid on vähem vaja ja neid vaadatakse harva), parandaks nende varajane kättesaadavus oluliselt patenditeabe levikut leiutajate, teadlaste ja innovaatiliste VKEde seas. Masintõlkeprogrammiga püütakse teha kõrgekvaliteedilisi tõlkeid, mis rajanevad tehnilistel standarditel, sh elektroonilistel sõnaraamatutel, mille sõnavara on seotud patentide rahvusvahelise klassifitseerimissüsteemiga.Kõrgekvaliteedilised masintõlked on EPO-s juba mõnedes vähestes keeltes välja töötatud. Komisjon toetab ka masintõlgete projekti (Patent Language Translations Online, PluTO),[19] mis hõlmab tõlkimistarkvara arendamist patendidokumentatsiooni põhjal ja katab järgmise viie aasta jooksul kõik ELi ametlikud keeled. ELi patendi loomine tähendaks, et tööd oleks vaja kiirendada ja välja tuleks arendada selline kõiki ELi keeli hõlmav programm. ELi ja kõigi liikmesriikide esindajatest koosnev EPO haldusnõukogu erikomisjon peaks kehtestama masintõlkesüsteemi suhtes kohaldatavad rakendussätted.Kulude hüvitamineEuroopa patendi taotlusi võib vastavalt Euroopa patendikonventsiooni artikli 14 lõikele 2 esitada ükskõik millises keeles. Kui taotluse esitamise keel ei ole EPO ametlik keel, tuleb teatava ajavahemiku jooksul esitada tõlge ühte EPO ametlikest keeltest, et EPO saaks taotluse läbi vaadata. Euroopa patendikonventsiooni praegu kehtivate rakendusmääruste[20] kohaselt võidakse neile taotlejatele, kes esitavad patenditaotluse keeles, mis ei ole EPO ametlik keel, tõlkekulud osaliselt hüvitada teenustasude vähendamise teel EPO menetluse eri etappidel. See kehtiks ka ELi patentide suhtes. ELi liikmesriikides asuvate ELi patendi taotlejate puhul tuleks astuda vajalikke samme selleks, et hüvitada tõlkekulud kindlaksmääratud ülemmäärade ulatuses mitte osaliselt, vaid täielikult. Neid täiendavaid hüvitamisi rahastataks EPO kogutud ELi patendilõivude abil. Sellise korra peaks kehtestama ELi ja kõigi liikmesriikide esindajatest koosnev EPO haldusnõukogu erikomisjon.2010/0198 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL)Euroopa Liidu patendi tõlkimise korraldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 118 teist lõiku,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[21],toimides seadusandliku erimenetluse kohaseltning arvestades järgmist:(1) Euroopa Liidu patent (edaspidi „ELi patent”) on loodud Euroopa Liidu patenti käsitleva määrusega xx/xx[22]. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 118 esimese lõiguga on määruses sätestatud ühtne patendikaitse kõikjal Euroopa Liidus ja kehtestatud kogu ELi hõlmav tsentraliseeritud lubade andmise, kooskõlastamise ja järelevalve kord.(2) ELi patendi kulutõhusa, lihtsustatud ja õiguskindlust tagava tõlkimise korraldus peaks ergutama innovatsiooni ja tooma kasu eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning täiendama komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele („Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”)[23]. Selline tõlkekorraldus peaks tegema juurdepääsu ELi patendile ja tervele patendisüsteemile lihtsamaks, vähem kulukaks ja vähem riskantseks.(3) Kuna Euroopa Patendiamet (edaspidi EPO) vastutab Euroopa patentide, sh ELi patentide andmise eest, peaks ELi tõlkimise korraldamine rajanema praegu EPO poolt rakendataval menetlusel. Sellise korraldamise eesmärk peaks olema vajaliku tasakaalu saavutamine ettevõtjate ja avalikkuse huvide vahel menetluskulude ja tehnilise teabe kättesaadavuse osas.(4) ELi patenti käsitleva vaidluse korral on legitiimne vajadus, et patendi omanik esitab ELi patendi täieliku tõlke selle riigi ametlikku keelde, milles väidetav rikkumine aset leidis või kus on väidetava rikkuja asukoht. Patendi omanik peab pädeva Euroopa Liidu kohtu nõudmisel esitama ka ELi patendi täieliku tõlke selle kohtu menetluskeelde. Kõnealused tõlked tehakse patendi omaniku kulul.(5) Selleks et hõlbustada juurdepääsu ELi patendile eelkõige VKEde jaoks, peaksid patendi taotlejad, kelle keel ei ole üks EPO ametlikest keeltest, saama esitada oma taotluse ükskõik millises muus Euroopa Liidu ametlikus keeles. Lisaks praegu Euroopa patentide suhtes kohaldatavale eeskirjadele tuleks täiendava meetmena käesoleva määruse kohaldamise alguseks neile ELi patendi taotlejatele, kellele patent antakse ja kelle alaline asukoht või peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, mille ametlik keel ei ole EPO ametlik keel, luua kõnealusest keelest ühte EPO menetluskeelde tõlkimisega seotud kulude täiendava hüvitamise süsteem.(6) Patenditeabe kättesaadavuse edendamiseks ja tehnikaalaste teadmiste levitamiseks peaks käesoleva määruse rakendamise alguseks olemas olema masintõlgete süsteem ELi patendi tehniliste kirjelduste tõlkimiseks kõigisse ametlikesse ELi keeltesse. Sellised masintõlked on ainult teabeks ja neil puudub õiguslik mõju.(7) Kuna ELi patendi kui Euroopa intellektuaalomandi dokumendi suhtes kohaldatavad olulised sätted on hõlmatud Euroopa Liidu patenti käsitleva määrusega xx/xx ja neid täiendab käesolevas määruses sätestatud tõlkekorraldus, peaks käesolevat määrust kohaldama alates määruse xx/xx jõustumise kuupäevast.(8) Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega saab kavandatava meetme eesmärgi, milleks on ELi patendi tõlkimise ühtne ja lihtsustatud korraldamine, saavutada üksnes Euroopa tasandil. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.(9) Käesolev määrus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 342 kohaselt kehtestatud eeskirju liidu institutsioonide keelte kohta ega nõukogu määrust 1/1958, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse sätted Euroopa Liidu patendi tõlkimise korraldamise kohta.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „Euroopa Liidu patent” (edaspidi „ELi patent”) – Euroopa Liidu patenti käsitleva määruse xx/xx määratluse kohane patent;b) „ELi patendi tehniline kirjeldus” – sisaldab kirjeldust, patendinõudlusi ja kõiki jooniseid.Artikkel 3ELi patendi tehnilise kirjelduse avaldamine1. Pärast ELi patendi tehnilise kirjelduse avaldamist vastavalt 5. oktoobril 1973 allakirjutatud Euroopa patentide andmise konventsiooni (muudetud, edaspidi „patendikonventsioon”) artikli 14 lõikele 6 ei ole täiendavad tõlked enam vajalikud.2. ELi patendi tekst Euroopa Patendiameti ametlikus keeles, millele on viidatud kui menetluskeelele patendikonventsiooni artikli 14 lõikes 3, on autentne tekst.Artikkel 4Tõlkimine vaidluse korral1. ELi patendiga seotud vaidluse korral esitab patendi omanik väidetava rikkuja taotlusel ja valikul patendi täieliku tõlke selle riigi ametlikku keelde, milles väidetav rikkumine aset leidis või kus on väidetava rikkuja asukoht.2. ELi patendiga seotud vaidluse korral peab patendi omanik pädeva Euroopa Liidu kohtu nõudmisel esitama kohtumenetluse käigus ELi patendi täieliku tõlke selle kohtu menetluskeelde.3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud tõlgete tegemise kulud kannab patendi omanik.Artikkel 5Aruanne käesoleva määruse rakendamise kohtaKomisjon esitab mitte hiljem kui viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva nõukogule aruande ELi patendi tõlkekorralduse toimimise kohta ja teeb vajaduse korral ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks.Artikkel 6JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse alates [ Euroopa Liidu patenti käsitleva määruse xx/xx jõustumise kuupäev ].Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] Leping Euroopa patendikonventsiooni artikli 65 kohaldamise kohta, EPO Ametlik Teataja 2001, 550.[2] Bruno van Pottlesberghe de la Potterie ja Didier Franhttp://ec.europa.eu/internal_market/indprop/patent/consultation_en.htm[3] Nõukogu dokument 6874/03, nõukogu 2490. istung – Konkurentsivõime (siseturg, tööstus ja teadusuuringud), Brüssel, 3. mai 2003.[4] Konverentsi dokumendid ja järeldused on kättesaadavad veebiaadressilhttp://ec.europa.eu/internal_market/indprop/rights/index_en.htm.[5] Vt nõukogu dokument 6985/08, 28. veebruar 2008 ja nõukogu dokument 8928/08, 28. aprill 2008.[6] Small Business Act for Europe , aruanne avaliku arutelu kohta, 22. aprill 2008, kättesaadav veebiaadressil http://www.ec.europa.eu/enterprise/newsroom.[7] UEAPME Expectations on the Proposal for a European Small Business Act , 14. detsember 2007, kättesaadav veebiaadressil http://www.ueapme.com/. Vastukaja arutelule „Small Business Act for Europe” üle, 2. aprill 2008, kättesaadav veebiaadressil http://www.eurochambres.eu/.[8] Praegu esitab 88,9 % Euroopa patentide taotlejatest oma patenditaotluse kas inglise, prantsuse või saksa keeles. Euroopa taotlejad kasutavad neid keeli taotluste esitamise keelena 93 % juhtudest.[9] Teave on kättesaadav veebiaadressil http://cordis.europa.eu/home_en.html.[10] Euroopa patendikonventsiooni artikli 14 lõige 4; rakendusmääruse eeskirja 6 punkt 1.[11] ELT C , , lk .[12] ELT C , , lk .[13] KOM(2008) 394.