               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.3.2019
            COM(2019) 97 final
            2019/0053(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlikus kalandusorganisatsioonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9784/17

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) koosolekutel võetav seisukoht ajavahemikuks 2019–2023 seoses kaitse- ja majandamismeetmete kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioon

               Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (SPRFMO konventsioon) püütakse SPRFMO asutamise kaudu tagada konventsiooni alal kalavarude pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine. Konventsioon jõustus 24. augustil 2012.

               Liit on SPRFMO osaline, olles ratifitseerinud konventsiooni vastavalt nõukogu otsusele 2012/130/EL
                  1
               .

               2.2.SPRFMO komisjon

               SPRFMO komisjon on SPRFMO konventsiooni alusel asutatud organ konventsiooni ala kalavarude majandamiseks ja säilitamiseks. Komisjon võtab vastu kaitse- ja majandamismeetmeid, et tagada tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine.

               SPRFMO komisjoni liikmena on liidul osalemis- ja hääletamisõigus. SPRFMO komisjon teeb oma otsused tavaliselt konsensuse alusel. Komisjon võib aga otsuseid vastu võtta oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega, välja arvatud juhul kui SPRFMO konventsiooniga nähakse sõnaselgelt ette konsensus.

               2.3.SPRFMO komisjoni otsused

               SPRFMO komisjon on volitatud vastu võtma tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja rakendusmeetmeid ning need on lepinguosalistele siduvad.

               SPRFMO konventsiooni artikli 17 lõike 1 kohaselt jõustuvad meetmed 90 päeva pärast kuupäeva, mil SPRFMO lepinguosalisi neist teavitab. Kui SPRFMO komisjoni liige esitab 60 päeva jooksul alates otsusest teavitamisest sellele vastuväite, ei muutu otsus kõnealuse liikme suhtes siduvaks vastuväite ulatuses. Vastuväite esitamisel moodustatakse 30 päeva jooksul alates vastuväite esitamise aja lõpust selle läbivaatamisrühm, mis võtab vastuväite kohta vastu otsuse.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel piirkondlike kalandusorganisatsioonide aastakoosolekutel võetav seisukoht kujundatakse praegu kaheastmelist lähenemisviisi kasutades. Nõukogu otsuses sätestatakse mitmeks aastaks liidu seisukohaga seotud põhimõtted ja tegevussuunad ning seejärel kohandatakse seda seisukohta igaks aastakoosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutatakse nõukogu vastavas töörühmas.

               SPRFMO puhul rakendatakse kõnealust lähenemisviisi nõukogu 30. mai 2017. aasta otsusega 9784/17, millega kehtestatakse liidu seisukoht SPRFMOs ajavahemikul 2017–2021. Otsus sisaldab üldpõhimõtteid ja -suuniseid, kuid selles võetakse võimalikult suures ulatuses arvesse ka SPRFMO eripärasid. Lisaks on selles sätestatud standardprotsess, mille alusel määratakse liikmesriikide nõudmisel kindlaks liidu seisukoht aastate kaupa.

               Otsusega 9784/17 ei nähta ette, et liidu seisukohta SPRFMOs vaadataks läbi enne 2022. aasta aastakoosolekut. Valdava enamiku nõukogu otsustest, millega kehtestatakse liidu seisukoht erinevais piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, mille lepinguosaline ta on, läbivaatamise tähtaeg on enne kõnealuste piirkondlike kalandusorganisatsioonide 2019. aasta koosolekuid. Seetõttu on liidu poolt kõigis piirkondlikes kalandusorganisatsioonides võetavate seisukohtade ulatuslikumaks ühtlustamiseks ja läbivaatamismenetluste ajastuse sünkroniseerimiseks asjakohane esitada liidu poolt SPRFMOs võetava seisukoha muutmise ettepanek ajavahemikuks 2019–2023 ja seega asendada otsus 9784/17.

               Otsusega 9784/17 integreeriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  2
                sätestatud uue ühise kalanduspoliitika põhimõtted ja tegevussuunad, võttes arvesse ka eesmärke, mis on sätestatud komisjoni teatises ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  3
               . Lisaks kohandati sellega liidu seisukohta Lissaboni lepingu suhtes.

               Käesoleva läbivaatamise käigus võetakse seoses kalapüügimõjuga arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“,
                  4
                liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  5
                ja nõukogu järeldusi kõnealuse ühisteatise kohta
                  6
               .

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega „[…] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               „Õigusliku toimega aktid“ hõlmavad õigusakte, millel on õiguslik toime kõnealust asutust reguleeriva rahvusvahelise õiguse eeskirjade alusel, ja akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada ELi seadusandja poolt vastu võetud õigusaktide sisu
                  7
               “.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               SPRFMO komisjon on lepinguga, st SPRFMO konventsiooniga ettenähtud organ.

               Aktidel, mida SPRFMO komisjoni kutsutakse üles vastu võtma, on õiguslikud tagajärjed. Vastavalt SPRFMO konventsiooni artiklile 17 on kavandatud aktid rahvusvahelise õiguse raames siduvad ning neil võib olla otsustav mõju ELi õigusaktide sisule, sh:

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks
                  8
               ;

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
                  9
               ; ning

               ·Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrusele (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist
                  10
               .

               Kavandatavate aktidega ei täiendata ega muudeta SPRFMO konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kõnealuse aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti põhieesmärk ja sisu on seotud kalandusega. Käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamise õiguslik alus on määrus (EL) nr 1380/2013.

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2. Otsusega asendatakse otsus 9784/17.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatud otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu lepingu artikli 43 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2019/0053 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlikus kalandusorganisatsioonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9784/17

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu 3. oktoobri 2011. aasta otsusega 2012/130/EL
                  11
                Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni (edaspidi „SPRFMO konventsioon“), millega loodi SPRFMO komisjon.

               (2)SPRFMO komisjon vastutab SPRFMO konventsiooni eesmärkide saavutamiseks kaitse- ja majandamismeetmete vastuvõtmise eest. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  12
                on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. Lisaks on selles sätestatud, et liit võtab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, tagasiheite järkjärguliseks lõpetamiseks ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Lisaks on määruses (EL) nr 1380/2013 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes.

               (4)Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  13
                ja nõukogu järeldustes kõnealuse ühisteatise kohta
                  14
                sätestatule on liidu poolt kõnealustel foorumitel võetud meetmete hulgas kesksel kohal selliste meetmete edendamine, millega toetatakse ja suurendatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide tõhusust ning vajaduse korral parandatakse nende juhtimist.

               (5)Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“
                  15
                viidatakse konkreetsetele meetmetele, mille eesmärk on vähendada plasti- ja merereostust ning samuti püügivahendite merel kaotamist või sinna jätmist.

               (6)On asjakohane kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel SPRFMO komisjoni koosolekutel ajavahemikuks 2019–2023, kuna SPRFMO kaitse- ja täitemeetmed on liidu jaoks siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008,
                  16
                nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009
                  17
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403
                  18
               .

               (7)Nõukogu otsusega 9784/17 ei nähta ette, et liidu seisukohta SPRFMO komisjonis vaadataks läbi enne 2022. aasta aastakoosolekut. Valdava enamiku nõukogu otsustest, millega kehtestatakse liidu seisukoht erinevais piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, mille lepinguosaline ta on, muutmise tähtaeg on enne kõnealuste piirkondlike kalandusorganisatsioonide 2019. aasta koosolekuid. Seetõttu on liidu poolt kõigis piirkondlikes kalandusorganisatsioonides võetavate seisukohtade ulatuslikumaks kooskõlastamiseks ja muutmisprotsessi ühtlustamiseks asjakohane esitada nõukogu otsuse 9784/17
                  19
                muutmise ettepanek ja see kehtetuks tunnistada, asendades selle uue otsusega ajavahemikuks 2019–2023.

               (8)Arvestades kalavarude muutuvat iseloomu SPRFMO konventsioonialas ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne SPRFMO komisjoni koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada 2019.–2023. aastaks menetlused liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) komisjoni koosolekutel võetav seisukoht on esitatud I lisas.

               Artikkel 2

               SPRFMO komisjoni koosolekutel võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus tehakse vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               Nõukogu annab I lisas esitatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt SPRFMO komisjoni 2024. aasta koosolekuks.

               Artikkel 4

               30. mai 2017. aasta otsus 9784/17 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 3. oktoobri 2011. aasta otsus 2012/130/EÜ Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (ELT L 67, 6.3.2012, lk 1).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (3)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)

                        ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

                     (9)

                        ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

                     (10)

                        ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

                     (11)

                        Nõukogu 3. oktoobri 2011. aasta otsus 2012/130/EÜ Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (ELT L 67, 6.3.2012, lk 1).

                     (12)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (15)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (16)

                        Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

                     (17)

                        Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

                     (18)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

                     (19)

                        Nõukogu 30. mai 2017. aasta otsus, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlikus kalandusorganisatsioonis (SPRFMO) võetav seisukoht ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta otsus Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlikus kalandusorganisatsioonis vastuvõetava liidu seisukoha kehtestamise kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.3.2019
            COM(2019) 97 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlikus kalandusorganisatsioonis võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9784/17

               I LISA

               Liidu nimel Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlikus kalandusorganisatsioonis (SPRFMO) võetav seisukoht

               1.PÕHIMÕTTED

               Euroopa Liit teeb SPRFMO raames järgmist:

               a) tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika (ÜKP) raames, kohaldades eelkõige ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel ning vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ja kaotada järk-järgult saagi tagasiheitmine ning minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele ning võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve;

               b) töötab sidusrühmade asjakohase kaasamise nimel SPRFMO meetmete ettevalmistusetapis ja tagab, et SPRFMO raames vastu võetud meetmed on kooskõlas SPRFMO konventsiooni eesmärkidega;

               c) tagab, et SPRFMOs vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga (1982), ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega liikide varude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega (1995) ning kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (1993) ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva kokkuleppega (2009);

               d) toetab seisukohti, mis on kooskõlas sama piirkonna piirkondlike kalandusorganisatsioonide parimate tavadega;

               e) taotleb kooskõla ja koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas;

               f)tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               g) järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  1
               ;

               h) seab eesmärgiks luua liidu kalalaevadele SPRFMO konventsiooni kohaldamisalal võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab kõnealuste põhimõtete ja standardite ühetaolist rakendamist;

               i) lähtub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatisest „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  2
                ja nõukogu järeldustest kõnealuse ühisteatise kohta
                  3
                ning toetab meetmeid SPRFMO toetamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks ning vajaduse korral parandab selle juhtimist ja toimimist (eelkõige teaduse, eeskirjade järgimise, läbipaistvuse ja otsustamise vallas); aidates kaasa ookeanide säästvale majandamisele kõigis selle mõõtmetes;

               j) edendab vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja piirkondlike merekonventsioonide vahelist kooskõlastamist ning koostööd üleilmsete organisatsioonidega nende volituste piires;

               k)edendab muude kui tuunivarusid majandavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide koostöömehhanisme, mis sarnanevad tuunikalaga tegelevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide nn Kobe protsessile.

               2.TEGEVUSSUUNAD

               Euroopa Liit püüab vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmist SPRFMO poolt:

               a) konventsiooni alal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel nõuannetel, sealhulgas lubatud kogupüük ja kvoodid või mere bioloogiliste elusressursside püügikoormuse reguleerimine SPRFMO poolt, millega saavutataks hiljemalt 2020. aastaks võimalikult kiiresti ja järk-järgult tõusvalt maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Vajaduse korral hõlmavad kõnealused kaitse- ja majandamismeetmed erimeetmeid ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks, et hoida püügikoormus kooskõlas olemasolevate kalapüügivõimalustega;

               b) meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks konventsioonialas, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja koostamine;

               c) seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed konventsioonialas, et tagada SPRFMOs vastu võetud meetmete järgimine ja tõhus kontroll;

               d) meetmed püügitegevuse negatiivse mõju vähendamiseks mere bioloogilisele mitmekesisusele ning mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, sealhulgas meetmed, millega vähendatakse merereostust ja välditakse plasti merreheitmist ning vähendatakse meres oleva plasti mõju mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mereökosüsteemidele, SPRFMO konventsiooni ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvaheliste suuniste kohased ohualdiste mereökosüsteemide kaitsemeetmed SPRFMO konventsiooni alal, meetmed soovimatu püügi võimalikult suureks vältimiseks ja vähendamiseks, sealhulgas ohualdiste mereliikide puhul, ja tagasiheite järkjärguliseks likvideerimiseks;

               e)meetmed, et vähendada mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendite mõju ookeanile ning lihtsustada selliste vahendite avastamist ja eemaldamist;

               f) meetmed sellise kalapüügi keelamiseks, mille ainus eesmärk on haiuimede kogumine, ning nõude kehtestamiseks, et kõik haid tuleb lossida ühes tükis koos uimedega;

               h)vajaduse korral soovitused, et asjaomaste alusdokumentidega ettenähtud võimaluste piires edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsiooni rakendamist;

               i)vajaduse korral ühiste seisukohtade arendamine teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, eelkõige nendega, kes tegelevad kalavarude majandamisega samas piirkonnas;

               j) täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad SPRFMO allorganite ja töörühmade nõuannetel.

               II LISA

               Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni koosolekutel

               võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus

               Enne SPRFMO iga koosolekut, kui kõnealust organit kutsutakse üles vastu võtma liidule õiguslikke tagajärgi tekitavaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid, mis on edastatud Euroopa Komisjonile.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab Euroopa Komisjon nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele piisavalt varakult enne SPRFMO komisjoni iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

               Kui SPRFMO komisjoni koosoleku käigus ei ole võimalik saavutada (sh kohapealset) kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 (lõplik), 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.6.2019
            COM(2019) 262 final
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogus seoses WCO artiklit 16 käsitleva soovitusega, millega muudetakse harmoneeritud süsteemi

               SELETUSKIRI

               1.
                     Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) nõukogus seoses harmoneeritud süsteemi (HS) nomenklatuuri muudatusi käsitleva soovituse projekti kavandatava vastuvõtmisega.

               2.
                     Ettepaneku taust

               2.1.
                     Rahvusvaheline kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioon

               Rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni (edaspidi „leping“) eesmärk on hõlbustada rahvusvahelist kaubandust ning statistika kogumist, võrdlemist ja analüüsi, eelkõige rahvusvahelise kaubanduse kohta. Selle lisa sisaldab HSi nomenklatuuri, mis on rahvusvaheline harmoneeritud süsteem, mis võimaldab osalevatel riikidel kaubeldavad kaubad tolli jaoks ühisel alusel klassifitseerida. HSi nomenklatuur sisaldab kaupade kirjeldust, mis on esitatud rubriikide ja alamrubriikidena, ja nende numbrilisi koode, mis põhinevad 6-numbrilisel koodisüsteemil. HSi nomenklatuur vaadatakse läbi iga viie aasta järel
                  1
               . Seda kohaldab enam kui 190 tolliasutust üle kogu maailma, mis tähendab, et rohkem kui 98 % kõigist maailmas kaubeldavatest kaupadest on selle järgi klassifitseeritud.

               Leping jõustus 1. jaanuaril 1988.

               Euroopa Liit ja kõik selle liikmesriigid on lepingu
                  2
                osalised.

               2.2.
                     Maailma Tolliorganisatsioon (WCO)

               Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), mis loodi 1952. aastal Tollikoostöö Nõukoguna, on sõltumatu valitsustevaheline organ, mille ülesanne on suurendada tolliasutuste tõhusust ja tulemuslikkust. WCO pakub oma liikmetele mitmeid konventsioone ja muid rahvusvahelisi instrumente, samuti tehnilist abi ja koolitusteenuseid. Praegu esindab WCO 182 tolliasutust kogu maailmas.

               Maailma Tolliorganisatsiooni juhtorgan on nõukogu, mis tugineb oma ülesannete täitmisel sekretariaadi ning mitmete tehniliste ja nõuandvate komiteede pädevusele ja oskustele.

               WCO tehniline komitee, kes vastutab lepinguga seotud ettevalmistustöö eest, on HSi komitee. HSi komitee peamised ülesanded on järgmised:

               ·tagada harmoneeritud süsteemi õigusaktide ühtne tõlgendamine ja kohaldamine, sealhulgas lepinguosaliste vaheliste klassifitseerimisega seotud vaidluste lahendamine, hõlbustades seeläbi kaubandust;

               ·teha ettepanekuid harmoneeritud süsteemi muutmiseks ja ajakohastamiseks, et kajastada tehnoloogia arengut ja muutusi kaubandusstruktuurides ning harmoneeritud süsteemi kasutajate muid vajadusi;

               ·edendada harmoneeritud süsteemi laialdast kohaldamist ja käsitleda sellega seotud üldisi ja poliitilisi küsimusi.

               Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogu arutab lepingu muutmise ettepanekuid, mille on koostanud HSi komitee, ning võib soovitada neid lepinguosalistele. Kui ükski lepinguosaline ei esita vastuväiteid kuue kuu jooksul pärast teavitamist, loetakse WCO nõukogu soovitatud muudatused vastuvõetuks.

               Liidu poolt WCOs võetavad seisukohad harmoneeritud süsteemi kohta kooskõlastatakse liikmesriikidega. Liidul ja selle liikmesriikidel on kokku ainult üks hääl WCO nõukogus.

               2.3.
                     WCO nõukogu kavandatav õigusakt

               27.–29. juunil 2019 võtab WCO nõukogu oma 133. ja 134. istungjärgul vastu HSi konventsiooni artiklit 16 käsitleva soovituse, mis puudutab harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri muudatusi (edaspidi „kavandatud õigusakt“). Läbivaadatud HSi nomenklatuur jõustub 2022. aastal.

               Soovituse ettevalmistamine toimus 19.–29. märtsil 2019 HSi komitee 63. istungjärgul.

               Soovituse projekt hõlmab HSi nomenklatuuri 355 muudatusettepanekut, mille eesmärk on kajastada kaubandusmustrite kujunemist, uute tehnoloogiate arengut ja vajadust nomenklatuuri oma keskkonnaga kaasajastada või kohandada. Eelkõige on kavandatud muudatused järgmised.

               –Lihtsustada nomenklatuuri, jättes sealt välja väikese kaubakogusega rubriigid ja alamrubriigid, hoides seega harmoneeritud süsteemi ajakohasena ja kooskõlas toodete arenguga.

               –Hõlbustada klassifitseerimist kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste standarditega või võttes arvesse uusi tooteid või toodete koostise arengut (rakuteraapia tooted, 3D-printerid, lamekuvarid, jogurtid, putukaid sisaldavad toiduained, neitsioliiviõli, uudsed tubakatooted, droonid, pooljuhid ja andurid jne).

               –Viia nomenklatuuri prantsus- ja ingliskeelne versioon paremini vastavusse, et tagada ühtne kohaldamine ning vähendada klassifikatsiooni erinevusi või võimalikke lahknevusi.

               –Hõlbustada võitlust pettuse ja ebaseadusliku kaubanduse vastu ning tervise ja keskkonna kaitsmist eri valdkondades rubriikide ja alamrubriikide loomise kaudu (tehisteemandid, kemikaalid, kultuuriväärtused, fentanüül, jäätmed jne).

               Ettepanekuid esitasid rahvusvahelised organisatsioonid (Kimberley protsess, FAO, Baseli ja Rotterdami konventsioonid, rahvusvaheline oliiviõli nõukogu jne), konventsiooniosalised ja WCO sekretariaat. Nende muudatuste hulka kuulub mitu ELi esitatud ettepanekut (nt foto- ja termotundlikud plaadid, lamineeritud riie, täispuhutavad paadid, elektroonilised tekstiilid, klaaskiud, 3D-printerid, tulekindel keraamika, sepistamismasinad, jogurt, grupi 27 märkus 3, painduvad pliiatsid).

               Soovituse projekt lisati 2019. aasta märtsis toimunud HSi komitee 63. istungjärgu aruande lisasse R (dokument NC2626B1b-HSC/63/märts 2019).

               3.
                     Liidu nimel võetav seisukoht

               Kavandatud seisukoha eesmärk on toetada soovituse projekti, milles käsitletakse HSi nomenklatuuri muudatusi.

               ELi jaoks on oluline, et selline soovitus võetaks vastu, kuna selle eesmärk on ajakohastada ja kaasajastada HSi nomenklatuuri ning lihtsustada ja hõlbustada toodete klassifitseerimist. Samuti on oluline märkida, et EL oli kõnealuse kaasajastamise üks peamisi toetajaid, sest suure osa ettepanekutest esitas ta selles läbivaatamistsüklis.

               Pidevalt konsulteeriti liikmesriikidega tolliekspertide rühmas „HS/WCO Koordineerimine“ ja nõukogus ning vajaduse korral komisjoni talitustega.

               Mis puudutab uudseid tubakatooteid käsitlevat muudatust, siis võeti ELi seisukoht nõukogu otsusega vastu enne eespool nimetatud HSi komitee istungjärku
                  3
               . Kuna nõukogu otsus kaldus komisjoni ettepanekust kõrvale, võttis komisjon vastu deklaratsiooni,
                  4
                milles tuletatakse meelde tööd WHOs tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni raames seoses uudsetest tubakatoodetest eralduvate ainete olemusega, ning et neid arengusuundi võib olla vaja käsitleda hilisemas etapis, kui on uusi tõendeid, mis on vajalikud selliste toodete objektiivsete omaduste ja tunnuste hindamiseks tollieesmärkidel.

               Kavandatav seisukoht on seega järgmine:

               –soovituse puhul peaks liit toetama soovituse vastuvõtmist.

               –Vajaduse korral peaks liit toetama ka täiendavaid redaktsioonilisi muudatusi, mille kohta teeb ettepaneku WCO sekretariaat.

               Kavandatav ELi seisukoht on kooskõlas kehtestatud tollipoliitika ja Euroopa Liidu Kohtu praktikaga, mille kohaselt klassifitseeritakse kaubad importimisel vastavalt nende objektiivsetele tunnustele ja omadustele.

               Kavandatav seisukoht on vajalik selleks, et EL saaks väljendada oma seisukohta järgmisel WCO nõukogu istungjärgul.

               4.
                     Õiguslik alus

               4.1.1.
                     Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               Seega on kavandatava otsuse, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ja mis käsitleb kavandatavat akti, menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.1.2.
                     Kohaldamine käesoleval juhul

               WCO nõukogu on organ, mis on loodud 15. detsembri 1950. aasta Tollikoostöö Nõukogu asutamiskonventsiooniga. See on organ, mis vastavalt rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioonile annab konventsiooniosalistele soovitusi kõnealuse konventsiooni muutmiseks.

               Vastavalt HSi konventsiooni artiklile 16 peaks WCO nõukogu soovitama HSi konventsiooniosalistel oma juunis toimuval koosolekul muuta nimetatud konventsiooni lisa (HSi nomenklatuur), mis loetakse vastuvõetuks kuue kuu jooksul, välja arvatud juhul, kui mõni konventsiooniosaline on selle vastu. Vastuvõetud muudatused on pärast nende jõustumist kõikide konventsiooniosaliste suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse alusel siduvad ning iga lepinguosalise tariifi- ja statistikanomenklatuur tuleb viia vastavusse muudetud harmoneeritud süsteemiga. Vastuvõtmise korral lisatakse soovitus seega ELi õigusaktidesse, nimelt: nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) lisasse 1. Seda põhjusel, et kõnealuse määruse artikli 2 alapunktis a on sätestatud „2. Koondnomenklatuur hõlmab: a) harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri;“.

               Kavandatav õigusliku toimega akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.
                     Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.
                     Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.
                     Kohaldamine käesoleval juhul

               Kuna kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud tolliliiduga, on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 28 lõige 1.

               4.3. Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 28 lõige 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.
                     Mõju eelarvele

               Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.

               6.
                     Kavandatava õigusakti avaldamine

               Puudub.

               2019/XXX (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogus seoses WCO artiklit 16 käsitleva soovitusega, millega muudetakse harmoneeritud süsteemi

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     Euroopa Liit sõlmis rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni (edaspidi „leping“) nõukogu otsusega 87/369
                  61 ja see jõustus 1. jaanuaril 1988.

               (2)
                     Vastavalt lepingu artiklile 7 võib harmoneeritud süsteemi komitee ette valmistada WCO nõukogu ettepanekuid HSi nomenklatuuri muudatuse kohta. Vastavalt lepingu artiklile 16 võib WCO nõukogu seda muudatust lepinguosalistele soovitada.

               (3)
                     WCO nõukogu peaks oma juunis toimuvatel istungjärkudel tegema otsuse soovituse andmise kohta lepinguosalistele, et muuta HSi nomenklatuuri. Kõnealune soovitus võetakse vastu harmoneeritud süsteemi komitee koostatud muudatusettepaneku alusel, mis sai lõppviimistluse komitee 63. istungjärgul 19.–29. märtsil 2019. Otsus jõustub 1. jaanuaril 2022.

               (4)
                     On äärmiselt oluline, et HSi nomenklatuuri hoitaks ajakohasena ja vastavuses kaubandusmustrite kujunemise ja uute tehnoloogiate arenguga ning et see kajastaks võimalikult täpselt tarbijate vajadusi. Kavandatav soovitus sisaldab mitmeid muudatusettepanekuid, milles võetakse arvesse vajadust nomenklatuuri oma keskkonnaga kaasajastada või kohandada.

               (5)
                     Kuna kõnealuse soovituse HSi nomenklatuuri muutmise kohta võtab vastu WCO nõukogu, on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht, sest pärast seda, kui soovitus on lepingu artikli 16 kohaselt vastu võetud, on soovitus liidu jaoks siduv ja võib otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87
                  72 I lisa.

               (6)
                     WCOs võetav osaline ELi seisukoht määrati kindlaks juba enne harmoneeritud süsteemi komitee 63. istungjärku
                  83.

               (7)
                     On asjakohane toetada HSi nomenklatuuri muudatusettepanekut ja kõiki väikeseid redaktsioonilisi muudatusi, mida võib vajalikuks pidada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel 2019. aasta juunis WCO nõukogu istungjärkudel võetav seisukoht on toetada artiklit 16 käsitleva soovituse projekti seoses harmoneeritud süsteemi muudatustega, mis on esitatud dokumendi NC2626B1b lisas R (aruanne HSC/63/märts 2019).

               Liidu esindajad võivad ilma nõukogu täiendava otsuseta nõustuda artiklit 16 käsitleva soovituse projekti väiksemate redaktsiooniliste muudatustega, pidades silmas Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogu tulevaste istungjärkude, liikmesriikidega konsulteerimise või kohapealsete koordineerimiskoosolekute ajal toimuvaid arenguid.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

                     (1)

                        Alates HSi nomenklatuuri kasutuselevõtust 1988. aastal on seda muudetud viiel korral. Muudatused jõustusid 1996., 2002., 2007., 2012. ja 2017. aastal.

                     (2)

                        Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369 rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

                     (3)

                        ST 7138 2019 INIT, Nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis harmoneeritud süsteemi osas.

                     (4)

                        ST 7208 2019 ADD 1, Nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis harmoneeritud süsteemi osas – Vastuvõtmine – Euroopa Komisjoni seisukoht.

                     (5)

                        Euroopa Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. komisjon, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)
                  1
                        Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

                     (7)
                  2
                        Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

                     (8)
                  3
                        ST 7138 2019 INIT, Nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis harmoneeritud süsteemi osas; ST 7208 2019 ADD 1, Nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis harmoneeritud süsteemi osas – Vastuvõtmine – Euroopa Komisjoni seisukoht.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.11.2019
            COM(2019) 586 final
            2019/0259(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            protokollile (millega muudetakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelist, 16. ja 21. juunil 2011 alla kirjutatud lennutranspordilepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Vastavalt ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 on Horvaatia kohustunud ühinema ELi ja selle liikmesriikide poolt kolmandate riikidega sõlmitud või alla kirjutatud lepingutega. Nende lepingute hulka kuulub Ameerika Ühendriikide, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra vaheline lennutranspordileping (edaspidi „neljapoolne leping“), millega laiendatakse Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut (edaspidi „ELi-USA lennutranspordileping“) viimati nimetatud kahele riigile.

                  Lisaks nähakse kõnealuse sättega ette, et liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutsev nõukogu ja asjaomased kolmandad riigid lepivad Horvaatia ühinemise lepingutega kokku kõnealuste lepingute protokollide sõlmimise teel. Lisaks peab komisjon liikmesriikide nimel läbirääkimisi kõnealuste protokollide üle.

                  Nii on komisjon pidanud läbirääkimisi protokolli üle, millega muudetakse neljapoolset lepingut, et ette näha Horvaatia ühinemine kõnealuse lepinguga.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on paluda nõukogul vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikel 5 ja ühinemisakti artikli 6 lõikel 2 põhinev otsus, millega antakse luba protokollile ELi ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada ning seda nende poolt ajutiselt kohaldada vastavalt protokolli artiklile 6, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               •Üldine taust

               Ühinemisakti artikli 6 lõikest 2 tulenevat Horvaatia kohustust kohaldatakse ka ELi-USA lennutranspordilepingu ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra vahelise kõrvallepingu suhtes, millega reguleeritakse nende lepinguosaliste vahelist suhet neljapoolse lepingu raames.

               Nii on komisjon pidanud läbirääkimisi protokollide üle, millega muudetakse ka neid lepinguid, et ette näha Horvaatia ühinemine nende lepingutega. Samaaegselt käesoleva ettepanekuga esitatakse ettepanekud nõukogu otsuste kohta, milles käsitletakse neile protokollidele alla kirjutamist ja nende ajutist kohaldamist ning sõlmimist, samuti ettepanek nõukogu otsuse kohta, milles käsitletakse neljapoolse lepingu muutmise protokolli sõlmimist.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               ELi-USA lennutranspordileping oli esimene liidu peamise lennunduspartneriga sõlmitud terviklik lennutranspordileping. Lepingu puhul on tegemist maailma kõige olulisema lennutranspordilepinguga, millega tagatakse aastas rohkem kui 80 miljonit istekohta ja mis on ELi lennundusalase välispoliitika põhialus. Lepingu tähtsus on suurenenud tänu selle laiendamisele Islandile ja Norrale neljapoolse lepingu kaudu. Protokoll võimaldab Horvaatial kasu saada nimetatud lepingust.

               •Kooskõla ettepaneku valdkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Protokoll võimaldab Horvaatial täita ühinemisakti artikli 6 lõikest 2 tulenevat kohustust ühineda neljapoolse lepinguga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5 ja ühinemisakti artikli 6 lõike 2 teine lõik.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                Protokolliga võimaldatakse Horvaatial kasu saada neljapoolsest lepingust, millega luuakse võrdsed ja ühtsed tingimused turulepääsuks ning mis on regulatiivse koostöö ja lähenemise uue korra aluseks valdkondades, mis on olulised lennuteenuste ohutuks, turvaliseks ja tõhusaks osutamiseks. Kõnealust korda on võimalik kehtestada üksnes liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Protokollis piirdutakse kõnealuse küsimuse käsitlemisega, milleks on Horvaatia ühinemine neljapoolse lepinguga ega käsitleta muid küsimusi.

               •Vahendi valik

                  Rahvusvaheline leping.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõju hindamine

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Kavandatud lepingu kokkuvõte

                  Protokoll koosneb põhiosast, millega nähakse ette Horvaatia ühinemine neljapoolse lepinguga ja kõnealuse lepingu vastavad muudatused, ning ühisdeklaratsioonist täiendavate keeleversioonide autentsuse kohta.

               2019/0259 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               protokollile (millega muudetakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelist, 16. ja 21. juunil 2011 alla kirjutatud lennutranspordilepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõike 2 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Lähtudes nõukogu 14. septembri 2012. aasta otsusest 13351/12, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi, on komisjon pidanud läbirääkimisi protokolli üle, millega muudetakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelist, 16. ja 21. juunil 2011 alla kirjutatud lennutranspordilepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll“).

               (2)Läbirääkimised lõppesid edukalt protokolli parafeerimisega 8. märtsil 2019.

               (3)Protokolli artikli 6 kohaselt peaks EL ja selle liikmesriigid protokollile alla kirjutama ja seda ajutiselt kohaldama, eeldusel et protokoll sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga lubatakse ELi ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada protokollile, millega muudetakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelist, 16. ja 21. juunil 2011 alla kirjutatud lennutranspordilepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll“), eeldusel et protokoll sõlmitakse.

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutama.

               Artikkel 3

               Protokolli artikli 6 kohaselt kohaldavad liit ja selle liikmesriigid protokolli selle jõustumiseni ajutiselt.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.11.2019
            COM(2019) 586 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            protokollile (millega muudetakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelist, 16. ja 21. juunil 2011 alla kirjutatud lennutranspordilepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutamise kohta

               1. lisa

               PROTOKOLL,

               millega muudetakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelist, 16. ja 21. juunil 2011 alla kirjutatud lennutranspordilepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               AMEERIKA ÜHENDRIIGID (edaspidi „USA“),

               ühelt poolt;

               AUSTRIA VABARIIK,

               BELGIA KUNINGRIIK,

               BULGAARIA VABARIIK,

               HORVAATIA VABARIIK,

               KÜPROSE VABARIIK,

               TŠEHHI VABARIIK,

               TAANI KUNINGRIIK,

               EESTI VABARIIK,

               SOOME VABARIIK,

               PRANTSUSE VABARIIK,

               SAKSAMAA LIITVABARIIK,

               KREEKA VABARIIK,

               UNGARI,

               IIRIMAA,

               ITAALIA VABARIIK,

               LÄTI VABARIIK,

               LEEDU VABARIIK,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

               MALTA,

               MADALMAADE KUNINGRIIK,

               POOLA VABARIIK,

               PORTUGALI VABARIIK,

               RUMEENIA,

               SLOVAKI VABARIIK,

               SLOVEENIA VABARIIK,

               HISPAANIA KUNINGRIIK,

               ROOTSI KUNINGRIIK,

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

               kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalisriigid ning Euroopa Liidu liikmesriigid (edaspidi „liikmesriigid“),

               ning

               EUROOPA LIIT

               teiselt poolt;

               ISLAND

               kolmandalt poolt ning

               NORRA KUNINGRIIK (edaspidi „Norra“)

               neljandalt poolt,

               võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Horvaatia Vabariigi kui Euroopa Liidu liikmesriigi suhtes kohaldatakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelist lennutranspordilepingut, millele kirjutati alla 16. ja 21. juunil 2011 (edaspidi „2011. aasta leping“).

               Artikkel 2

               2011. aasta lepingu artikkel 2 jäetakse tervikuna välja ja asendatakse järgmisega:

               „ARTIKKEL 2

               Protokollidega muudetud lennutranspordilepingu

               ning käesoleva lepingu lisa kohaldamine

               Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut, millele kirjutati alla 25. ja 30. aprillil 2007 (edaspidi „lennutranspordileping“) ja mida on muudetud Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu muutmise protokolliga (millele Ameerika Ühendriigid ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid kirjutasid alla 24. juunil 2010), mida on omakorda muudetud ______ 2019 alla kirjutatud protokolliga (millega muudetakse Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut, millele kirjutati alla 25. ja 30. aprillil 2007 ja mida on muudetud Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise, 25. ja 30. aprillil 2007 alla kirjutatud lennutranspordilepingu muutmise protokolliga, millele Ameerika Ühendriigid ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid kirjutasid alla 24. juunil 2010, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) (edaspidi „protokollid“), ning mis on viitega lepingule lisatud, kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu osaliste suhtes käesoleva lepingu lisas sätestatud tingimustel.  Protokollidega muudetud lennutranspordilepingut kohaldatakse Islandi ja Norra suhtes nii, nagu nad oleksid Euroopa Liidu liikmesriigid ning seega on Islandil ja Norral kõik liikmesriikide õigused ja kohustused, mis tulenevad kõnealusest lepingust. Käesoleva lepingu lisa on käesoleva lepingu lahutamatu osa.“

               Artikkel 3

               2011. aasta lepingu lisas asendatakse kõik viited „protokollile“ viidetega „protokollidele“.

               Artikkel 4

               2011. aasta lepingu lisa punkt 6 jäetakse tervikuna välja ja asendatakse järgmisega:

               „6. Protokollidega muudetud lennutranspordilepingu I lisa 3. osa sõnastatakse järgmiselt:

               „Olenemata käesoleva lepingu artiklist 3 ei ole USA lennuettevõtjatel õigust teha kaubaveolende, mis ei ole osa USAd teenindavatest lendudest, punktidesse või punktidest liikmesriikides, välja arvatud punktidesse ja punktidest Horvaatia Vabariigis, Tšehhi Vabariigis, Prantsuse Vabariigis, Saksamaa Liitvabariigis, Luksemburgi Suurhertsogiriigis, Maltal, Poola Vabariigis, Portugali Vabariigis, Slovaki Vabariigis, Islandil ning Norra Kuningriigis.““

               Artikkel 5

               Käesolev protokoll jõustub (olenevalt sellest, milline kuupäev on hilisem):

               1. 2011. aasta lepingu jõustumise kuupäeval;

               2. ________ 2019 alla kirjutatud protokolli (millega muudetakse Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut, millele kirjutati alla 25. ja 30. aprillil 2007 ja mida on muudetud Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise, 25. ja 30. aprillil 2007 alla kirjutatud lennutranspordilepingu muutmise protokolliga, millele Ameerika Ühendriigid ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid kirjutasid alla 24. juunil 2010, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise kuupäeval;

               3. üks kuu pärast seda, kui lepinguosalised on vahetanud viimase diplomaatilise noodi, millega kinnitatakse, et kõik käesoleva protokolli jõustamiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud.

               Artikkel 6

               Lepinguosalised lepivad kokku, et kohaldatava siseriikliku õigusega lubatud ulatuses kohaldatakse käesolevat protokolli ajutiselt alates sellele allakirjutamise kuupäevast kuni selle jõustumiseni.

               Koostatud …………(koht)………….(kuupäev) 2019 neljas eksemplaris.

               Ameerika Ühendriikide nimel:

               Austria Vabariigi nimel,

               Belgia Kuningriigi nimel,

               Bulgaaria Vabariigi nimel,

               Horvaatia Vabariigi nimel,

               Küprose Vabariigi nimel,

               Tšehhi Vabariigi nimel,

               Taani Kuningriigi nimel,

               Eesti Vabariigi nimel,

               Soome Vabariigi nimel,

               Prantsuse Vabariigi nimel,

               Saksamaa Liitvabariigi nimel,

               Kreeka Vabariigi nimel,

               Ungari nimel,

               Iirimaa nimel,

               Itaalia Vabariigi nimel,

               Läti Vabariigi nimel,

               Leedu Vabariigi nimel,

               Luksemburgi Suurhertsogiriigi nimel,

               Malta nimel,

               Madalmaade Kuningriigi nimel,

               Poola Vabariigi nimel,

               Portugali Vabariigi nimel,

               Rumeenia nimel,

               Slovaki Vabariigi nimel,

               Sloveenia Vabariigi nimel,

               Hispaania Kuningriigi nimel,

               Rootsi Kuningriigi nimel,

               Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi nimel ning

               Euroopa Liidu nimel:

               Islandi nimel:

               Norra Kuningriigi nimel:

               2. lisa

               Ühisdeklaratsioon

               „Ameerika Ühendriikide, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, Islandi ning Norra Kuningriigi esindajad kinnitasid, et ______, 2019 alla kirjutatud protokolli (millega muudetakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelist, 16. ja 21. juunil 2011 alla kirjutatud lennutranspordilepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) (edaspidi „protokoll“) teksti teiste keeleversioonide autentsus kinnitatakse kas kirjavahetuse teel enne protokollile alla kirjutamist või ühiskomitee otsusega pärast protokollile alla kirjutamist.

               Esindajad kinnitasid ka seda, et mõiste „muud keeled“ ühisdeklaratsioonides, mis moodustavad osa ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelisest, 16. ja 21. juunil 2011 alla kirjutatud lennutranspordilepingust, hõlmab Euroopa Liiduga ühinevate liikmesriikide keeli.

               Käesolev ühisdeklaratsioon on protokolli lahutamatu osa.

               Ameerika Ühendriikide nimel:

                     Euroopa Liidu

               ja selle liikmesriikide nimel:

               Islandi nimel:

                     Norra Kuningriigi nimel:


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.11.2019
            COM(2019) 587 final
            2019/0260(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu alusel loodud ühiskomitees

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu (edaspidi „leping“) alusel loodud ühiskomitees
                  1
               .

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vaheline lennutranspordileping

               Leping kujutab endast ulatuslikku lepet, millega asendatakse liikmesriikide ja Kanada vahel sõlmitud kehtivate kahepoolsete lepingute asjaomased sätted. Lepinguga kõrvaldatakse kõik kehtivad piirangud nii liidu kui ka Kanada lennuettevõtjate õigustele tegutseda Euroopa Liidus ja Kanadas asuvate punktide vahel. Lepinguga kõrvaldatakse takistused, mis ei lase liidu lennuettevõtjatel kasutada liidu piires asutamisõigust, sealhulgas õigust mittediskrimineerivale turulepääsule seoses lennuteenuste osutamisega Kanadasse ja Kanadast.

               Leping jõustus 16. mail 2019.

               2.2.Ühiskomitee

               Ühiskomitee moodustatakse lepingu artikli 17 alusel. Selle peamised ülesanded on edendada lepinguosaliste vahelist koostööd ja arutada kõiki lepingu toimimise või rakendamisega seotud küsimusi, sealhulgas, kuid mitte ainult: a) lepingukohaseid lennuteenuseid mõjutavate turutingimuste läbivaatamine; b) teabevahetus, sealhulgas nõu andmine lepingut mõjutavate siseriiklike õigusaktide ja poliitikasuundade muutmiseks; c) selliste võimalike valdkondade kaalumine, millega seoses võiks lepingut täiustada; d) soovituste esitamine selliste tingimuste, menetluste ja muudatuste kohta, mis on vajalikud selleks, et uued liikmesriigid saaksid käesoleva lepingu osalisteks; ning e) investeerimise, omandiõiguse ja kontrolliga seotud küsimuste arutamine ning 2. lisas sätestatud liiklusõiguste järkjärgulise andmise tingimuste täitmise kinnitamine. Ühiskomitee arendab ka koostööd ja soodustab uute seadusandlike ja regulatiivsete algatuste kohta teabe vahetamist ekspertide vahel.

               Ühiskomitee võtab vastu otsuseid, kui see on lepinguga sõnaselgelt ette nähtud. Kõik otsused tehakse konsensuse alusel. Ühiskomitee võtab otsusega vastu oma töökorra.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Esimesel koosolekul võtab ühiskomitee vastu otsuse ühiskomitee töökorra vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on võtta lepingu artikli 17 lõike 8 kohaselt vastu ühiskomitee tegevust toetav töökord, et võimaldada lepingu rakendamist.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk peaks olema võtta vastu Kanada – ELi ühiskomitee töökord. Seisukoht peaks põhinema ühiskomitee otsuse eelnõul.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on lepingu, nimelt Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu alusel loodud organ.

               Õigusakt, mille ühiskomitee peaks vastu võtma, on õigusliku toimega akt, kuna sellega kehtestatakse lepinguosalistele rahvusvahelisest õigusest tulenevad kohustused.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Eelnevat arvesse võttes on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatava akti eesmärk ja sisu on seotud lennutranspordiga.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee aktiga võetakse vastu selle töökord, siis on asjakohane avaldada kavandatav akt pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0260 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu alusel loodud ühiskomitees

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu (edaspidi „leping“) sõlmis liit nõukogu otsusega (EL) 2019/702
                  2
                ja see jõustus 16. mail 2019.

               (2)Lepingu artikliga 17 on asutatud ühiskomitee, kelle ülesanne on tagada lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine.

               (3)Lepingu artikli 17 lõikes 8 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

               (4)Lepingu tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks võtta vastu ühiskomitee töökord.

               (5)Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu artikli 17 alusel loodud ühiskomitee esimesel koosolekul seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 15. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/702 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu liidu nimel sõlmimise kohta. ELT L 120, 8.5.2019, lk 1–2.

                     (2)

                        ELT L 120, 8.5.2019, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.11.2019
            COM(2019) 587 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu alusel loodud ühiskomitees

               LISA

               Eelnõu:

               Kanada ja Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu alusel loodud Kanada – ELi ühiskomitee otsus nr 1/2019,

               [kuupäev],

               töökorra vastuvõtmise kohta

               KANADA – ELi ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 17,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevaga võetakse vastu otsuse lisas esitatud ühiskomitee töökord.

               [Väljaandmise aeg ja koht]

               Ühiskomitee nimel

               Euroopa Liidu delegatsiooni juht

               [nimi]

               Kanada delegatsiooni juht

               [nimi]

               Töökord

               ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut, eriti selle artiklit 17,

               ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE TÖÖKORRA

               Artikkel 1

               Delegatsioonide juhid

               1.
                     Ühiskomiteesse kuuluvad mõlema lepinguosalise esindajad.

               2.
                     Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosaliste delegatsioonide juhid ühiselt.

               Artikkel 2

               Koosolekud

               1.
                     Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas ja koosolekuid korraldatakse vaheldumisi. Lisaks võib kumbki lepinguosaline taotleda ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt lepingu artikli 17 lõikele 3.

               2.
                     Ühiskomitee võib korraldada koosolekuid näost näkku või muul viisil (konverentsikõned või videokonverentsid).

               Artikkel 3

               Delegatsioonid

               1.
                     Enne koosolekut teavitavad delegatsioonide juhid teineteist oma delegatsiooni kavandatavast koosseisust.

               2.
                     Lennutranspordi valdkonna sidusrühmade esindajaid võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena, kui ühiskomitee selles kokku lepib.

               3.
                     Ühiskomitee võib teatavates küsimustes teabe saamiseks kutsuda oma koosolekutele muid huvitatud isikuid, kes ei ole komitee liikmed.

               Artikkel 4

               Sekretariaat

               Üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Kanada valitsuse ametnik täidavad koos ühiskomitee sekretäride ülesandeid.

               Artikkel 5

               Koosolekute päevakord

               1.
                     Delegatsioonide juhid koostavad vastastikusel kokkuleppel iga koosoleku esialgse päevakorra. Et hõlbustada esialgse päevakorra levitamist kummagi delegatsiooni liikmetele ja nendega konsulteerimist ning niivõrd, kui see on võimalik, kehtestatakse esialgne päevakord hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku toimumise kuupäeva.

               2.
                     Iga koosoleku alguses võtab ühiskomitee vastu päevakorra. Esialgse päevakorra välised punktid võib päevakorda arvata ühiskomitee nõusolekul.

               3.
                     Delegatsioonide juhid võivad konkreetse juhu kiireloomulisust arvesse võttes lõikes 1 sätestatud tähtaega lühendada.

               Artikkel 6

               Koosoleku protokoll

               1.
                     Iga koosoleku lõpus koostatakse ühiskomitee koosoleku protokolli kavand. Selles esitatakse arutatud küsimused ja tehtud ühisjäreldused, sealhulgas kõik soovitused ja vastuvõetud otsused.

               2.
                     Koosoleku protokolli kinnitavad delegatsioonide juhid kirjalikult 30 päeva jooksul pärast koosoleku kuupäeva või mõnel muul lepinguosaliste määratud kuupäeval.

               3.
                     Vastuvõtmise korral kirjutavad delegatsiooni juhid protokollile alla ja kumbki lepinguosaline saab ühe originaaleksemplari. Lepinguosalised võivad otsustada, et see nõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamisega.

               4.
                     Ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kui kumbki lepinguosaline ei ole taotlenud vastupidist, on koosolekute protokollid ja kirjavahetus avalikud. Vajaduse korral võib ühiskomitee anda soovituse ühise pressiteate avaldamiseks.

               Artikkel 7

               Kirjalik menetlus

               Vajaduse korral võib ühiskomitee otsused ja soovitused vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Selleks vahetavad delegatsioonide juhid selliste meetmete eelnõusid, mille kohta küsitakse ühiskomitee arvamust, mille võib seejärel kinnitada kirjavahetuse teel.

               Artikkel 8

               Nõupidamised

               1.
                     Ühiskomitee võtab vastu otsuseid ja sõnastab soovitusi konsensuse alusel.

               2.
                     Ühiskomitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja käsitletava teema kirjeldus.

               3.
                     Ühiskomitee otsustele ja soovitustele kirjutavad alla delegatsioonide juhid ja need lisatakse koosoleku protokollile.

               4.
                     Lepinguosalised rakendavad ühiskomitee otsuseid kooskõlas oma sisemenetlustega.

               Artikkel 9

               Töörühmad

               1.
                     Ühiskomitee võib kokku leppida töörühmade loomises, et uurida lepinguga seotud konkreetseid küsimusi. Töörühma pädevuse kiidab heaks ühiskomitee ja see lisatakse asjakohasele koosoleku protokollile.

               2.
                     Töörühmade koosseisu määrab kindlaks ühiskomitee.

               3.
                     Töörühmad annavad aru ühiskomiteele. Töörühmad ei võta vastu otsuseid, kuid nad võivad teha ühiskomiteele soovitusi.

               4.
                     Ühiskomitee võib igal ajal otsustada mis tahes olemasoleva töörühma laiali saata, muuta selle pädevust või luua uusi töörühmi, mis aitaksid ühiskomiteed tema töös.

               Artikkel 10

               Kulud

               1.
                     Kummagi delegatsiooni liikmed kannavad ise koosolekul või töörühmas osalemisega seotud kulud.

               2.
                     Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab koosolekut võõrustav lepinguosaline.

               Artikkel 11

               Töökorra muutmine

               Vastavalt artiklile 8 tehtud otsusega võib ühiskomitee käesolevat töökorda igal ajal muuta.