Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0598

Ettepanek Nõukogu määrus teatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi kohta  /* KOM/2006/0598 lõplik - ACC 2006/0191 */

		ETBrüssel 17.10.2006KOM(2006) 598 lõplik2006/0191 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSteatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEttepaneku taust |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgidÜhenduse ja Ukraina vahelises partnerlus- ja koostöölepingus on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemine on osapooltevahelise lepingu objektiks. |120 | Üldine taustPraegune leping kaotab kehtivuse 31. detsembril 2006 ja selles on sätestatud koguselised piirnormid teatavate terasetoodete impordi suhtes ühendusse. Lepingu artikli 5 lõikega 4 nähakse ette, et kumbki lepinguosaline võib nõuda konsultatsioone, kui Ukraina ametiasutuste väljastatud litsentside määrad on jõudnud 90%ni. Ukraina ametiasutused teatasid komisjoni talitustele, et kõnealuse 90%lise künniseni jõuti tootekategooriate SA1, SA3 ja SB1 puhul ning palusid konsultatsioonide korraldamist. Konsultatsioonide tulemusena jõudsid lepinguosalised kokkuleppele suurendada koguselisi piirnorme vastavalt 30 000 tonni, 20 000 tonni ja 2000 tonni võrra. Et kõnealuseid lisakoguseid võimalikult kiiresti kättesaadavad oleksid, tehakse ettepanek kehtestada piirnormide suurendamine autonoomse meetmega ja mitte asuda lepingu üle uuesti läbi rääkima, mis on tunduvalt aeganõudvam. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu otsus 2005/638/EÜ lepingu sõlmimise kohta (ELT L 232, 8.9.2005, lk 42) ja nõukogu määrus EÜ 1440/2005 (ELT L 232, 8.9.2005, lk 1), mis käsitleb eelmise määruse rakendamist. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine || Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKohtumised huvitatud isikutega. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKõik vastused on positiivsed. || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamineEi kohaldata. |Ettepaneku õiguslik külg |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva nõukogu määrusega kehtestatakse koguselised piirnormid alates määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2006. |310 | Õiguslik alusEÜ asutamislepingu artikkel 133. |329 | Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. || Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |331 | Käesoleva nõukogu määrusega hõlmatud terasetoodete impordi suhtes kohaldatakse kvooti ja impordiluba. ELi importijad taotlevad liikmesriikide pädevatelt asutustelt vajalikku impordiluba. Pädev asutus kontrollib taotleja esitatud tõendusmaterjali nõuetekohasust ning täpsustab keskandmebaasist elektrooniliselt, kas nõutavad kogused on olemas, seejärel väljastab impordiloa. Rakendusmehhanism on kavandatud selliselt, et hoida sekkuvate osaliste arv võimalikult väiksena. Seega on süsteem üsna lihtne, ülimalt piiratud arvu kaasatud tasanditega ning komisjoni talituste osaluseta. |332 | Juba mitu aastat on sõlmitud sama eesmärgi sarnaste kohaldamiseeskirjadega rahvusvahelisi lepinguid. Asjaolu, et ükski asjaomane osapool ei ole esitanud taotlust muudatuste tegemise kohta, võib tõlgendada kui kinnitust selle kohta, et ettevõtjad ja riiklikud ametiasutused peavad seda süsteemi küllaltki lihtsaks. || Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: nõukogu määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel.See on ainus võimalus koguseliste piirnormide kehtestamiseks. |Mõju eelarvele |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. || |2006/0191 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSteatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) 29. juulil 2005 sõlmisid Euroopa Ühendus ja Ukraina valitsus lepingu teatavate terasetoodetega kauplemise kohta [1] (edaspidi „leping“). Vajalikud rakendusmeetmed on vastu võetud nõukogu 12. juuli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1440/2005 teatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise ning määruse (EÜ) nr 2266/2004 kehtetuks tunnistamise kohta. [2](2) Määrusega (EÜ) nr 1440/2005 on ühendusse imporditavatele toodetele kehtestatud koguselised piirnormid.(3) Ukraina ametiasutused teatasid komisjoni talitustele, et tootekategooriate SA1, SA3 ja SB1 kohta välja antud ekspordilitsentside määrad ületasid 90% kättesaadavatest kogustest 2006. aasta septembrikuus ning palusid lepinguga ette nähtud konsultatsioonide korraldamist. Konsultatsioonide tulemusena jõudsid lepinguosalised kokkuleppele suurendada nimetatud tooterühmadele aastaks 2006 ette nähtud koguselisi piirnorme.(4) On oluline, et täiendavad kogused oleksid võimalikult kiiresti kättesaadavad. Uued läbirääkimised lepingu üle ning sellele järgnev muudetud lepingu rakendamine võtaks liiga palju aega. Seepärast on soovitav võtta autonoomne meede.(5) On soovitatav, et vahendid selle korra järgimiseks ühenduse piires oleksid võimalikult samalaadsed lepingu rakendamiseks võetud meetmetega.(6) Tuleb tagada, et kõnealuste toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks võetakse kasutusele asjakohased halduskoostöö meetodid.(7) Toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel, ei tohiks kõnealuste toodete jaoks kehtestatud koguselisi piirnorme kohaldada.(8) Käesoleva määruse tõhusa kohaldamise eesmärgil tuleb kehtestada nõue, et kõnealused tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ühenduse impordilitsentsi alusel.(9) Tagamaks, et ühenduse koguselisi piirnorme ei ületata, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt liikmesriikide pädevad asutused ei anna impordilitsentse enne, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et kõnealuste koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel asjaomast kogust importida.(10) Pidades silmas käesoleva määruse piiratud kehtivusaega, on asjakohane jõustada see võimalikult kiiresti,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1440/2005 kohaldamist, lubatakse ühendusse importida kuni 52 000 tonni Ukrainast pärit I lisas nimetatud terasetoodete lisakoguseid vastavalt V lisa sätetele.2. Kõnealused terasetooted klassifitseeritakse tooterühmadesse vastavalt I lisale.3. I lisas loetletud toodete klassifikatsioon põhineb nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 [3] kehtestatud kaupade koondnomenklatuuril.4. Lõikes 1 osutatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.Artikkel 21. I lisas loetletud Ukrainast pärit terasetoodete impordi suhtes ühendusse kohaldatakse V lisas sätestatud piirnorme. I lisas osutatud Ukrainast pärit toodete ühenduses vabasse ringlusesse lubamiseks tuleb esitada II lisas sätestatud päritolusertifikaat ja liikmesriikide ametiasutuste poolt artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents.2. Tagamaks, et kogused, mille kohta on välja antud impordilitsentsid, ei ületa kunagi ühegi tootegrupi osas koguselisi piirnorme, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt IV lisas loetletud pädevad asutused annavad impordilitsentsi välja üksnes pärast seda, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et asjaomase terasetoodete rühma koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel tarnijariigist importida kogust, mille suhtes importija(d) on nimetatud asutustele esitanud taotluse.3. Lubatud import arvatakse maha V lisas sätestatud koguselistest piirnormidest. Toodete saatmise kuupäevaks loetakse nende eksportivale transpordivahendile laadimise kuupäev. Lähetamine peab toimuma hiljemalt 31. detsembril 2006.Artikkel 31. V lisas osutatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.2. Kui lõikes 1 osutatud tooted lubatakse seejärel vabasse ringlusse, kas muutmata kujul või pärast töötlemist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lubatud tootekogus arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest piirnormist.Artikkel 41. Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad IV lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused enne impordilitsentside väljaandmist komisjonile impordikogused, mis vastuvõetud impordilitsentsi taotlustes on esitatud ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda teatab liikmesriikidele nende teadete saabumise järjekorras (põhimõttel “kes ees, see mees”), kas taotletud kogust/koguseid võib importida.2. Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad taotlused on kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomaste toodete koodid, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lubada.3. Võimaluse korral kinnitab komisjon asutustele iga tooterühma osas üldkoguse, mis on esitatud teatatud taotlustes.4. Pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast kogusest, mis impordilitsentsi kehtivuse tähtaja jooksul on kasutamata jäetud ja millest neile on teatatud. Need kasutamata kogused kantakse automaatselt üle kogu ühenduse koguselise piirnormi hulka iga tooterühma osas.5. Tavaliselt edastatakse lõigetes 1–4 nimetatud teatised elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.6. Impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid antakse välja artiklite 12–16 kohaselt.7. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba väljaantud impordilitsentside või samaväärsete dokumentide tühistamistest juhtudel, kui Ukraina pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid ära võtnud või tühistanud. Kui Ukraina pädevad asutused on siiski komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi äravõtmisest või tühistamisest pärast seda, kui sellega hõlmatud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused maha selle aasta koguselistest piirnormidest, mille jooksul toodete saatmine toimus.Artikkel 51. Kui komisjonil on andmeid, et I lisas loetletud Ukrainast pärit tooted on ümber laaditud, ümber suunatud või ühendusse imporditud muul moel artiklis 2 osutatud koguseliste piirnormide järgimisest kõrvale hoides, ja et vastavates piirnormides on vaja teha kohandusi, taotleb ta konsultatsioonide alustamist jõudmaks kokkuleppele vajalike kohanduste tegemises.2. Kuni lõikes 1 osutatud konsultatsioonide tulemuste selgumiseni võib komisjon nõuda Ukrainalt vajalike ettevaatusabinõude rakendamist tagamaks, et kõnealustel konsultatsioonidel kokkulepitud kohandused koguselistes piirnormides tehakse teoks.3. Kui Ühendus ja Ukraina ei suuda leida rahuldavat lahendust ning komisjonil on selged tõendid kõrvalehoidmise kohta, siis arvab komisjon sama tootekoguse Ukrainast pärit toodete koguselisest piirnormist maha.Artikkel 61. Et lähetada mis tahes terasetoodete saadetist, mille suhtes kehtivad V lisas sätestatud piirnormid, tuleb esitada Ukraina pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsents, mis on kooskõlas nimetatud piirnormidega.2. Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 12 osutatud impordilitsentsi saamiseks.Artikkel 71. Koguselisele piirnormile vastav ekspordilitsents peab olema kooskõlas II lisas esitatud näidisega ning selles tuleb muu hulgas kinnitada, et kõnealune kaubakogus on maha arvatud asjaomase tooterühma suhtes kehtestatud koguselisest piirnormist.2. Iga ekspordilitsents peab hõlmama ainult üht I lisas loetletud tooterühma.Artikkel 8Ekspordikogused arvatakse maha selle aasta koguselistest piirnormidest, mille jooksul ekspordilitsentsis nimetatud tooted on lähetatud artikli 2 lõike 3 tähenduses.Artikkel 91. Artiklis 6 osutatud ekspordilitsentsile võib lisada nõuetekohaselt märgistatud koopiaid. Ekspordilitsents ja selle koopiad, samuti päritolusertifikaat ja selle koopiad koostatakse inglise keeles.2. Kui lõikes 1 osutatud dokumendid koostatakse käsitsi, tuleb kanded teha tindiga ja trükitähtedega.3. Ekspordilitsentsi või samaväärse dokumendi mõõdud on 210 x 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m². Kõik osad trükitakse rohelisele giljoššmustriga paberile, mis toob nähtavale mis tahes mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.4. Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaale.5. Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil peab olema kas trükitud või käsitsi kirjutatud ühtsustatud seerianumber, mille järgi on võimalik seda tuvastada.6. Seerianumber koosneb järgmistest elementidest:– kaks tähte eksportiva riigi tähistamiseks järgmiselt: UA = Ukraina,– kaks tähte sihtliikmesriigi tähistamiseks järgmiselt:BE = BelgiaCZ = Tšehhi VabariikDK = TaaniDE = SaksamaaEE = EestiEL = KreekaES = HispaaniaFR = PrantsusmaaIE = IirimaaIT = ItaaliaCY = KüprosLV = LätiLT = LeeduLU = LuksemburgHU = UngariMT = MaltaNL = MadalmaadAT = AustriaPL = PoolaPT = PortugalSI = SloveeniaSK = SlovakkiaFI = SoomeSE = RootsiUK = Ühendkuningriik,– ühekohaline number koguselise piirnormi aasta tähistamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 6 tähendab 2006,– kahekohaline number 01st kuni 99ni dokumendi välja andnud ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks,– viiekohaline järjekorranumber 00001st 99999ni, mis on antud konkreetsele sihtliikmesriigile.Artikkel 10Ekspordilitsentsi võib välja anda pärast sellega hõlmatud kaubasaadetise lähetamist. Sellisel juhul tuleb dokumendile teha märge „issued retrospectively“.Artikkel 11Ekspordilitsentsi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle väljaandnud pädevalt asutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.Selliselt väljaantud litsentsi duplikaadil peab olema märge „duplikaat“. Duplikaadile peab olema märgitud originaallitsentsi kuupäev.Artikkel 121. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on kõnealuse koguselise piirnormi piires kättesaadav, annab liikmesriigi pädev asutus välja impordilitsentsi hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. Ekspordilitsents tuleb esitada hiljemalt litsentsis nimetatud kaupade lähetamisele järgneva aasta 31. märtsiks. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on kõnealuse koguselise piirnormi piires kättesaadav, annab impordilitsentsi välja mis tahes liikmesriigi pädev asutus, sõltumata sellest, milline liikmesriik on märgitud ekspordilitsentsile.2. Impordilitsents kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.3. Impordilitsentsid koostatakse III lisas esitatud näidisvormi järgi ja need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.4. Impordilitsentsi saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija esitama järgmised andmed:a) eksportija täielik nimi ja aadress;b) importija täielik nimi ja aadress;c) toodete täpne nimetus ja nende TARICi kood(id);d) kaupade päritoluriik;e) lähteriik;f) asjaomane tooterühm ja kõnealuse toote kogus;g) netomassid TARICi rubriikide kaupa;h) toodete CIF-hinnad ühenduse piiril TARICi rubriikide kaupa;i) kas asjakohased tooted on teisesordilised või standardist madalama kvaliteediga;j) vajaduse korral maksmise ja tarnimise kuupäevad ning konossemendi või ostulepingu koopia;k) ekspordilitsentsi kuupäev ja number;l) halduseesmärkidel kasutatav sisekood;m) kuupäev ja importija allkiri.5. Importijad ei ole kohustatud importima impordilitsentsis nimetatud üldkogust ühe saadetisena.Artikkel 13Liikmesriikide asutuste väljaantud impordilitsentside kehtivus sõltub Ukraina pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud neis ekspordilitsentsides, mille põhjal impordilitsentsid on välja antud.Artikkel 14Liikmesriikide pädevad asutused annavad impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt, diskrimineerimata ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses, ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ettenähtud tingimuste täitmist.Artikkel 151. Kui komisjon leiab, et Ukraina väljaantud ekspordilitsentsis nimetatud teatava tooterühma üldkogused ületavad sellele tooterühmale kehtestatud koguselise piirnormi, teatatakse sellest viivitamata liikmesriikide pädevatele litsentseerimisasutustele, et nad peataksid impordilitsentside väljaandmise. Sellisel juhul algatatakse otsekohe konsultatsioonid komisjoniga.2. Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilitsentse nende Ukrainast pärit toodete jaoks, mille kohta ei ole artiklite 6–11 sätete kohaselt väljaantud ekspordilitsentsi.Artikkel 161. Vormid, mida liikmesriikide pädevad asutused kasutavad artiklis 12 osutatud impordilitsentside väljaandmiseks, peavad vastama III lisas sätestatud impordilitsentsi näidisele.2. Impordilitsentsid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse sõnad „Omaniku eksemplar“ ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele märgitakse sõnad „Väljaandva ametiasutuse eksemplar“ ja number 2, jääb litsentsi väljaandnud ametiasutusele. Haldusotstarbel võivad pädevad asutused vormile 2. lisada täiendavaid koopiaid.3. Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Paberilehe mõõtmed on 210 × 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli); vormi küljendust tuleb täpselt järgida. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi originaali mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob nähtavale kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.4. Vormide trükkimine on liikmesriikide ülesanne. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.5. Impordilitsentsidele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ettenähtud arvutivõrgu kaudu.6. Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid väljaandva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.7. Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoodete rühma.8. Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada survereljeefpitseriga, mis võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega. Eraldatud koguse märkimiseks kasutavad väljaandvad asutused võltsimiskindlaid võtteid, et ei oleks võimalik lisada numbreid ega viiteid.9. Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samad lahtrid mis litsentsi või selle väljavõtte esimesel ja teisel eksemplaril. Koguseid arvestavad asutused löövad templi nii, et üks pool templist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse tempel samamoodi, nii et pool templist on sellel lehel ja pool eelmisel.10. Ühe liikmesriigi ametiasutuste väljaantud impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide ametiasutuste väljaantud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.11. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selle liikmesriigi riigikeeltest.Artikkel 17Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Määrust kohaldatakse 31. detsembrini 2006.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaI LISASA Lamevaltstooted | | | | | || | | | | | |SA1. SA1.(rullitud lehtvaltsteras) | | SA3. (muud lehtvaltstooted) | | | | SB Pikad tooted || | | | | | SB1. (latid) |7208 10 00 00 | | 7208 40 00 90 | | 7211 23 30 10 | | |7208 25 00 00 | | 7208 53 90 00 | | 7211 23 30 91 | | 7207 19 80 10 |7208 26 00 00 | | 7208 54 00 00 | | 7211 23 80 10 | | 7207 20 80 10 |7208 27 00 00 | | 7208 90 00 10 | | 7211 23 80 91 | | |7208 36 00 00 | | 7209 15 00 00 | | 7211 29 00 10 | | 7216 31 10 10 |7208 37 00 10 | | 7209 16 10 00 | | 7211 90 00 11 | | 7216 31 10 90 |7208 37 00 90 | | 7209 16 90 00 | | 7212 10 10 00 | | 7216 31 90 00 |7208 38 00 10 | | 7209 17 10 00 | | 7212 10 90 11 | | 7216 32 11 00 |7208 38 00 90 | | 7209 17 90 00 | | 7212 20 00 11 | | 7216 32 19 00 |7208 39 00 10 | | 7209 18 10 00 | | 7212 30 00 11 | | 7216 32 91 00 |7208 39 00 90 | | 7209 18 91 00 | | 7212 40 20 10 | | 7216 32 99 00 || | 7209 18 99 00 | | 7212 40 20 91 | | 7216 33 10 00 |7211 14 00 10 | | 7209 25 00 00 | | 7212 40 80 11 | | 7216 33 90 00 |7211 19 00 10 | | 7209 26 10 00 | | 7212 50 20 11 | | || | 7209 26 90 00 | | 7212 50 30 11 | | |7219 11 00 00 | | 7209 27 10 00 | | 7212 50 40 11 | | |7219 12 10 00 | | 7209 27 90 00 | | 7212 50 61 11 | | |7219 12 90 00 | | 7209 28 10 00 | | 7212 50 69 11 | | |7219 13 10 00 | | 7209 28 90 00 | | 7212 50 90 13 | | |7219 13 90 00 | | 7209 90 00 10 | | 7212 60 00 11 | | |7219 14 10 00 | | 7210 11 00 10 | | 7212 60 00 91 | | |7219 14 90 00 | | 7210 12 20 10 | | 7219 21 10 00 | | || | 7210 12 80 10 | | 7219 21 90 00 | | |7225 20 00 10 | | 7210 20 00 10 | | 7219 22 10 00 | | |7225 30 10 00 | | 7210 30 00 10 | | 7219 22 90 00 | | |7225 30 90 00 | | 7210 41 00 10 | | 7219 23 00 00 | | || | 7210 49 00 10 | | 7219 24 00 00 | | || | 7210 50 00 10 | | 7219 31 00 00 | | || | 7210 61 00 10 | | 7219 32 10 00 | | || | 7210 69 00 10 | | 7219 32 90 00 | | || | 7210 70 10 10 | | 7219 33 10 00 | | || | 7210 70 80 10 | | 7219 33 90 00 | | || | 7210 90 30 10 | | 7219 34 10 00 | | || | 7210 90 40 10 | | 7219 34 90 00 | | || | 7210 90 80 91 | | 7219 35 10 00 | | || | 7211 14 00 90 | | 7219 35 90 00 | | || | 7211 19 00 90 | | 7225 40 12 90 | | || | 7211 23 20 10 | | 7225 40 90 00 | | || | | | | | || | | | | | || | | | | | |II LISAEKSPORDILITSENTS(1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. (2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | ORIGINAAL | 2. Nr || | 3. Aasta | 4. Tooterühm || | EKSPORDILITSENTS || 5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) | || | || | 6 Päritoluriik | 7 Sihtriik || 8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed || 10. Kauba kirjeldus – tootja | 11 TARIC-kood | 12. Kogus1 | 13 FOB-väärtus² || 14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool kirjeldatud kaubad on maksustatud lahtris 3 märgitud aasta kohta teatavate terasetoodete kaubavahetust Euroopa Ühendusega reguleerivate sätetega lahtris 4 märgitud kategooria suhtes kehtestatud koguselise piirnormi alusel. || 15. Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (Allkiri) (Tempel) |EKSPORDILITSENTS(1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. (2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | KOOPIA | 2. Nr || | 3. Aasta | 4. Tooterühm || | EKSPORDILITSENTS || 5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) | || | || | 6 Päritoluriik | 7 Sihtriik || 8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed || 10. Kauba kirjeldus – tootja | 11 TARIC-kood | 12. Kogus1 | 13 FOB-väärtus² || 14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool kirjeldatud kaubad on maksustatud lahtris 3 märgitud aasta kohta teatavate terasetoodete kaubavahetust Euroopa Ühendusega reguleerivate sätetega lahtris 4 märgitud kategooria suhtes kehtestatud koguselise piirnormi alusel. || 15. Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (Allkiri) (Tempel) |PÄRITOLUSERTIFIKAAT(1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. (2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | ORIGINAAL | 2 Nr || | 3. Aasta | 4. Tooterühm || | PÄRITOLUSERTIFIKAAT (teatavad terasetooted) || 5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) | || | || | 6 Päritoluriik | 7 Sihtriik || 8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed || 10. Kauba kirjeldus – tootja | 11 CN-kood | 12. Kogus1 | 13 FOB-väärtus² || 14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, tõendan, et eespool kirjeldatud kaubad on pärit lahtris 6 näidatud riigist vastavalt Euroopa Ühenduses kehtivatele õigusaktidele. || 15. Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (Allkiri) (Tempel) |PÄRITOLUSERTIFIKAAT(1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. (2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | KOOPIA | 2 Nr || | 3. Aasta | 4. Tooterühm || | PÄRITOLUSERTIFIKAAT (teatavad terasetooted) || 5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) | || | || | 6 Päritoluriik | 7 Sihtriik || 8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed || 10. Kauba kirjeldus – tootja | 11 CN-kood | 12. Kogus1 | 13 FOB-väärtus² || 14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, tõendan, et eespool kirjeldatud kaubad on pärit lahtris 6 näidatud riigist vastavalt Euroopa Ühenduses kehtivatele õigusaktidele. || 15. Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (Allkiri) (Tempel) |III LISAEuroopa Ühenduse impordilitsents1 | 1. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber) | 2. Dokumendi number |Omaniku eksemplar | | 3. aasta || | 4. Väljastamise eest vastutav ametiasutus (nimi, aadress ja telefoninumber) || 5. Deklarant/esindaja (nimi ja täisaadress) | 6. Päritoluriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) || | 7. Lähteriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |1 | | 8. Viimane kehtivuspäev || 9. Kauba liik | 10. TARICi kood || | 11. Kogus kvoodi mõõtühikutes || | 12. Tagatis (vajaduse korral) || 13. Täiendavad andmed || 14. Pädeva asutuse kinnitus Kuupäev: …………………………………. (Allkiri) (Tempel) | 15. ARVESTUSKANDED Märkida piirnormi kasutamata kogus 17. veeru 1. ossa ja eraldatud kogus sama veeru 2. ossa. |16. Netokogus (netomass või muu mõõt koos mõõtühikuga) | 19. Tollidokument (liik ja number) või väljavõtte number ja arvestuskuupäev | 20. Arvestuskande teinud ametiasutuse nimi, liikmesriik ja pitser ning ametniku allkiri |17. Numbritega | 18. Eraldatud kogus sõnadega | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |Lisatakse täiendavad leheküljed. |Euroopa Ühenduse impordilitsents2 | 1. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber) | 2. Dokumendi number |Väljaandva asutuse eksemplar | | 3. aasta || | 4. Väljastamise eest vastutav ametiasutus (nimi, aadress ja telefoninumber) || 5. Deklarant/esindaja (nimi ja täisaadress) | 6. Päritoluriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) || | 7. Lähteriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |2 | | 8. Viimane kehtivuspäev || 9. Kauba liik | 10. TARICi kood || | 11. Kogus kvoodi mõõtühikutes || | 12. Tagatis (vajaduse korral) || 13. Täiendavad andmed || 14. Pädeva asutuse kinnitus Kuupäev: …………………………………. (Allkiri) (Tempel) | 15. ARVESTUSKANDED Märkida piirnormi kasutamata kogus 17. veeru 1. ossa ja eraldatud kogus sama veeru 2. ossa. |16. Netokogus (netomass või muu mõõt koos mõõtühikuga) | 19. Tollidokument (liik ja number) või väljavõtte number ja arvestuskuupäev | 20. Arvestuskande teinud ametiasutuse nimi, liikmesriik ja pitser ning ametniku allkiri |17. Numbritega | 18. Eraldatud kogus sõnadega | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |1. | | | |2. | | | |Lisatakse täiendavad leheküljed. |IV LISA«LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIËService public Fédéral Economie, P.M.E., ClassesMoyennes & EnergieAdministration du potentiel économiqueService LicencesRue de Louvain 44B-1000 BruxellesFax: +32-2-5486570 | EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Fax: + 372-6313 660 |Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O.,Middenstand & EnergieBestuur Economisch PotentieelDienst VergunningenLeuvenseweg 44B-1000 BrusselFax: +32-2-5486570 | ΕΛΛΑΣΥπουργείο Οικονομίας & ΟικονομικώνΔιεύθυνση Διεθνών Οικονομικών ΡοώνΚορνάρου 1GR-105 63 ΑθήναFax : + 301-328 60 94 |ČESKÁ REPUBLIKAMinisterstvo průmyslu a obchoduLicenční správaNa Františku 32CZ-110 15 Praha 1Fax: + 420-22421 21 33 | ESPAÑAMinisterio de Industria, Turismo y ComercioSecretaría General de Comercio ExteriorSubdirección General de Comercio Exterior de Productos IndustrialesPaseo de la Castellana 162E- 28046 MadridFax: + 34-91-349 38 31 |DANMARKErhvervs- og BoligstyrelsenØkonomi- og ErhvervsministerietVejlsøvej 29DK-8600 SilkeborgFax: + 45-35-46 64 01 | FRANCEMinistère de l'Economie des Finances et de l'IndustrieDirection Générale des EntreprisesSous-direction des Biens de ConsommationBureau Textile-ImportationsLe Bervil, 12 rue VilliotF-75572 Paris Cedex 12Fax: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLANDBundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)- Referat 421Frankfurter Strasse 29-35D-65760 EschbornFax: + 49-6196 90 88 00 | IRELANDDepartment of Enterprise, Trade and EmploymentImport/ Export Licensing, Block CEarlsfort CentreHatch StreetIE-Dublin 2Fax: + 353-1-631 25 62 |ITALIAMinistero delle Attivita ProduttiveDirezione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambiViale America 341I-00144 RomaFax: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 | ÖSTERREICHBundesministerium für Wirtschaft und ArbeitAussenwirtschaftsadministrationAbteilung C2/2Stubenring 1A-1011 WienFax: + 43-1-7 11 00/ 83 86 |KYPROSΥπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 | POLSKA Ministerstwo Gospodarki, Pracy i PolitykiSpołecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Fax: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 |LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Fax: + 371-728 08 82 | PORTUGALMinistério das FinançasDirecção Geral das Alfândegas e dos ImpostosEspeciais sobre o ConsumoRua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega deLisboaPT- 1140-060 Lisboa Fax: + 351-218 814 261 |LIETUVALietuvos Respublikos ūkio ministerijaPrekybos departamentasGedimino pr. 38/2LT- 01104 VilniusFax: + 370-5-26 23 974 | SLOVENIJAMinistrstvo za gospodarstvoDirektorat za ekonomsk odnose s tujinoKotnikova 5SI-1000 LjubljanaFax: + 386-1-400 36 11 |LUXEMBOURGMinistère de l’Economie et du Commerce extérieurOffice des licencesBP 113L-2011 LuxembourgFax: + 352-46 61 38 | SLOVENSKÁ REPUBLIKAMinisterstvo hospodárstva SROdbor licenciíMierová 19SK-827 15 Bratislava 212Fax: + 421-2-43 42 39 19 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 BudapestFax: + 36-1-336 73 02 | SUOMI/FINLANDTullihallitusPL 512FI-00101 HelsinkiTelekopio: + 358-20-492 28 52 |MALTAServizzi ta' KummerċDiviżjoni għall -KummerċLascarisMT-Valletta CMR02Fax: + 356-21-23 19 19 | SVERIGEKommerskollegiumBox 6803S-11386 StockholmFax: + 46-8-30 67 59 |NEDERLANDBelastingdienst/Douane centrale dienst voor in- enuitvoerPostbus 30003, Engelse Kamp 2NL-9700 RD GroningenFax : + 31-50-52 32 210 | UNITED KINGDOMDepartment of Trade and IndustryImport Licensing BranchQueensway House - West PrecinctBillinghamUK-TS23 2NFFax: + 44-1642-36 42 69 |V LISAKOGUSELISED PIIRNORMID(tonnides)Tooted | Aasta 2006 || |SA. Lehtvaltstooted | |SA1. Rullitud lehtvaltsteras | 30 000 |SA3. Muud lehtmetalltooted | 20 000 |SB. Pikad tooted | |SB1. Talad | 2 000 |AJAKAVAKäesolev määrus tuleb avaldada võimalikult kiiresti.[1] ELT L 232, 8.9.2005, lk 43.[2] ELT L 232, 8.9.2005, lk 1.[3] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0891

Ettepanek Nõukogu määrus (EÜ) nr …/…, […], ühtse viisavormi kohta (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2008/0891 lõplik - CNS 2008/0265 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 19.12.2008KOM(2008) 891 lõplik2008/0265 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,[…],ühtse viisavormi kohta (kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)2008/0265 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,[…],ühtse viisavormi kohta(kodifitseeritud versioon)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 29. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 1683/95 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas.Ettepanekê 1683/95 (kohandatud)(COD)NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,[…],ühtse viisavormi kohta (kodifitseeritud versioon)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli Ö 62 punkti 2 alapunkti b alapunkti iii Õ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],ning arvestades järgmist:ê(1) Nõukogu 29. mai 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta[6] on korduvalt oluliselt muudetud[7]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 334/2002 põhjendus 4 ja 1683/95 põhjendus 2(2) Ühtse viisavormi kehtestamine on viisapoliitika ühtlustamise oluline osa. Asutamislepingu artiklis 14 on sätestatud, et siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses vastavalt asutamislepingu sätetele tagatakse isikute vaba liikumine.ê 1683/95 põhjendus 3(3) On oluline, et ühtne viisavorm sisaldaks kogu vajalikku informatsiooni ja vastaks väga kõrgetele tehnilistele nõudmistele, eriti järeletegemist ja võltsimist välistavate kaitsemeetmete osas. See peaks sobima kasutamiseks kõikides liikmesriikides ja olema varustatud üldiselt äratuntavate turvaelementidega, mis on palja silmaga selgesti nähtavad.ê 334/2002 põhjendus 5(4) Lisaks, on vaja sätestada ühtse viisavormi kasutamisega seotud ühisstandardid, eelkõige vormi täiendamiseks kasutatavate tehniliste vahendite ja standardite kohta.ê 334/2002 põhjendus 6 (kohandatud)(5) Kõrgete turvastandardite kohaselt teostatud foto lisamine on esimene samm selliste elementide kasutamise suunas, mis looksid kindlama seose ühtses vormis viisa ja selle omaniku vahel, mis omakorda on oluliseks tagatiseks, et ühtne viisavorm on kaitstud kuritarvitamise eest. Arvesse tuleks võtta ICAO (Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni) dokumendis 9303 sätestatud masinloetavate viisade spetsifikaati.ê 1683/95 põhjendus 4 (kohandatud)(6) Käesoleva määrusega sätestatakse üksnes need turvaelemendid, mis ei ole salajased. Neile tuleb lisada täiendavad turvaelemendid, Ö mille puhul peaks olema võimalik otsustada, et need jäävad Õ salajasteks, et takistada järeletegemist ja võltsimist, ega tohi sisaldada isikuandmeid või viiteid isikuandmetele. Täiendavate turvaelementide kehtestamise õigus tuleks anda komisjonile.ê(7) Meetmed, mis on vajalikud käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[8].ê 1683/95 põhjendus 5(8) Tagamaks, et nimetatud info ei muutu kättesaadavaks enamatele isikutele kui vaja, on tähtis, et iga liikmesriik määraks ainult ühe ühtse viisavormi trükkimise eest vastutava asutuse, kusjuures liikmesriigile jääb õigus seda asutust vajaduse korral vahetada. Turvalisuse tagamiseks peaks iga liikmesriik teatama kõnealuse pädeva asutuse nime komisjonile ja teistele liikmesriikidele.ê 1683/95 põhjendus 6 (kohandatud)(9) Tõhususe huvides peaks käesolev määrus kehtima kõikide Ö käesolevas määruses nimetatud Õ viisade kohta. Liikmesriikidel peaks olema õigus kasutada ühtset viisavormi ka viisade puhul, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui Ö käesolevas määruses nimetatud Õ, tingimusel et on lisatud palja silmaga nähtavad erinevused, mis muudavad võimatuks segiajamise ühtse viisaga.ê 1683/95 põhjendus 7(10) Käesoleva määruse I lisa alusel ühtsesse viisavormi isikuandmete sisestamisel tuleks tagada kooskõla liikmesriikide andmekaitsenormidega ja ühenduse asjakohaste õigusaktidega.ê 334/2002 põhjendus 10(11) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed ei tohiks mõjutada reisidokumentide kehtivuse tunnustamist praegu reguleerivaid eeskirju.ê 856/2008 põhjendus 5(12) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)[9] tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ[10] artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.ê 856/2008 põhjendus 6(13) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel allkirjastatud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, koostoimes nõukogu otsuste 2004/849/EÜ[11] ja 2004/860/EÜ[12] artikli 4 lõikega 1.ê 856/2008 põhjendus 7(14) Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli tähenduses, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud valdkonnaga, millele on osutatud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A, mida loetakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/261/EÜ[13]artikliga 3.ê 856/2008 põhjendus 8(15) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 1 kohaselt ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel. Seetõttu ning piiramata nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei kuulu käesolev määrus nende suhtes kohaldamisele,ê 1683/95ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Vastavalt artiklile 2 liikmesriikide poolt väljaantud viisad valmistatakse ühtses vormis (kleebisena).Nende turvaelemendid peavad vastama lisas I sätestatud kirjeldusele.ê 1683/95 artikkel 5Artikkel 2Käesolevas määruses tähendab “viisa” liikmesriigi luba või otsust, mis on vajalik tema territooriumile sisenemiseks, et:a) plaanipäraselt viibida selles liikmesriigis või mitmes liikmesriigis kokku kuni kolm kuud;b) läbida selle või mitme liikmesriigi territooriumi või selle või mitme liikmesriigi lennujaama transiitalasid.ê 334/2002 artikkel 1 punkt 1Artikkel 31. Artikli 6 lõikes 2 nimetatud korras kehtestatakse ühtse viisavormi täiendav tehnospetsifikaat järgmiselt:a) täiendavad osad ja turvanõuded, sealhulgas tugevdatud võltsimis- ja järeletegemisvastased standardid;b) ühtse viisavormi täitmise tehnilised standardid ja viisid.2. Viisakleebise värvilahendust võib muuta artikli 6 lõikes 2 osutatud korras.ê 856/2008 artikkel 1 punkt 1 (kohandatud)3. Artikli 6 lõikes 2 nimetatud korras võidakse otsustada, et Ö käesoleva artikli Õ lõikes 1 osutatud spetsifikaat on salajane ja seda ei avaldata. Sel juhul tehakse see kättesaadavaks üksnes liikmesriikide määratud asutustele, kes vastutavad trükkimise eest, ning liikmesriigi või komisjoni poolt nõuetekohaselt volitatud isikutele.ê 1683/95 artikkel 3Artikkel 4Iga liikmesriik määra b ühe asutuse, kes vastutab viisade trükkimise eest. Liikmesriik teatab selle asutuse nime komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Kaks või enam liikmesriiki võivad sel eesmärgil nimetada ühe ja sama asutuse. Igal liikmesriigil on õigus enda määratud asutust vahetada. Liikmesriik teatab vastavatest muudatustest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.ê 1683/95 artikkel 4Artikkel 51. Isikul, kellele viisa on välja antud, on õigus kontrollida viisale kantud isikuandmeid ja vajaduse korral nõuda paranduste tegemist või kustutamist, ilma et see piiraks vastavate laialdasemate andmekaitsesätete kohaldamist.2. Ühtsel viisavormil ei näidata andmeid masinloetaval kujul, välja arvatud juhud, kui need esinevad ka I lisa punktides 6 ja 12 kirjeldatud lahtrites või vastaval reisdokumendil.ê 334/2002 artikkel 1 punkt 2Artikkel 61. Komisjoni abistab komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.ê 1683/95Artikkel 7Kui liikmesriigid kasutavad ühtset viisavormi muudel eesmärkidel, kui on sätestatud artiklis 2, tuleb võtta asjakohaseid meetmeid selleks, et segiajamine artiklis 2 nimetatud viisaga ei oleks võimalik.êArtikkel 8Määrus (EÜ) nr 1683/95 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.ê 1683/95 artikkel 8 (kohandatud)Artikkel 9Käesolev määrus jõustub Ö 1. mail 2009 Õ .ê 1683/95Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…] ê 856/2008 artikkel 1 punkt 3 (kohandatud)I LISA[pic]Turvaelemendid1. Rangete turvastandardite kohaselt tehtud ja viisakleebisesse sulandatud foto.2. Sellel väljal asetseb optiliselt muutuv tähis („kinegramm” või muu sellega samaväärne tähis). Sõltuvalt vaatenurgast muutuvad nähtavaks erinevates suurustes ja värvides 12 tähte, kirjatäht „E” ja maakera.3. Sellel väljal asetseb peidetud kujutisega logo, mis koosneb viisa välja andnud liikmesriiki tähistavast kirjatähest või -tähtedest (või tähtedest „BNL” Beneluxi riikide, s.t Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade puhul). Rõhtsalt hoidmisel on see logo hele, 90kraadise nurga all aga tume. Kasutatakse järgmisi tähiseid: A – Austria, BG – Bulgaaria, BNL – Beneluxi riigid, CY – Küpros, CZE – Tšehhi Vabariik, D - Saksamaa, DK – Taani, E – Hispaania, EST – Eesti, F – Prantsusmaa, FIN - Soome, GR – Kreeka, H – Ungari, I – Itaalia, IRL – Iirimaa, LT – Leedu, LVA – Läti, M – Malta, P – Portugal, PL – Poola, ROU – Rumeenia, S – Rootsi, SK – Slovakkia, SVN – Sloveenia, UK – Ühendkuningriik.4. Selle välja keskel asetseb optiliselt muutuvates värvides ja suurtähtedega kirjutatud sõna „viisa”. Sõltuvalt vaatenurgast on see kas roheline või punane.5. Selles lahtris asetseb eelnevalt valmistrükituna riiklik viisakleebise üheksakohaline number. Kasutatakse spetsiaalset trükikirja.5a. Selles lahtris asetseb kolmetäheline riigi kood vastavalt ICAO dokumendile nr 9303 masinloetavate reisidokumentide kohta[14], mis tähistab viisa välja andnud liikmesriiki.Viisakleebise numbri moodustab lahtris 5a asetsev kolmetäheline riigi kood ja lahtris 5 asetsev riigi antav number.Täidetavad lahtrid6. See lahter algab sõnaga „kehtiv”. Viisat välja andev asutus märgib piirkonna või piirkonnad, kus viisa kehtib.7. See lahter algab sõnaga „alates” ning kaugemal samal real asetseb sõna „kuni”. Viisat välja andev asutus märgib siia viisa kehtivuse aja.8. See lahter algab sõnadega „viisa liik”. Viisat välja andev asutus märgib siia viisa liigi artiklitele 2 ja 7. Kaugemal samal real on sõnad „sissesõitude arv”, „viibimise kestus” (s.t taotleja kavatsetava viibimise kestus) ja seejärel sõna „päeva”.9. ee lahter algab sõnadega „välja antud” ja seda kasutatakse väljaandmise koha märkimiseks.10. See lahter algab väljaandmise kuupäevaga, mille täidab viisat välja andev asutus, ja kaugemal samal real asetsevad sõnad „passi number”, kuhu kirjutatakse viisa omaniku passi number.11. See lahter algab sõnaga „Perekonnanimi, eesnimi”.12. See lahter algab sõnaga „märkused”. Viisat välja andev asutus kasutab seda vajalikuks peetava täiendava teabe märkimiseks tingimusel, et see on kooskõlas artikliga 5. Järgmised kaks ja pool rida jäetakse selliste märkuste jaoks tühjaks.13. Selles lahtris asetseb masinloetav teave välispiiridel toimuva kontrolli hõlbustamiseks. Masinloetaval alal asetseb taustatrükina trükitud tekst, mis tähistab dokumendi välja andnud liikmesriiki. Tekst ei tohi kahjustada masinloetava ala tehnilisi omadusi ega selle loetavust.Paber on loomulikku värvi, punaste ja siniste märkidega.Lahtreid tähistavad sõnad on kirjutatud inglise ja prantsuse keeles. Viisat välja andev liikmesriik võib lisada kolmanda keele, mis kuulub ühenduse ametlike keelte hulka. Sõna „viisa” ülemisel real võib olla ükskõik millises ühenduse ametlikus keeles._________________éII LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EÜ) nr 1683/95 (EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 334/2002 (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 7) | Ainult artikkel 1 ja 3 |2003. aasta ühinemisakt II lisa punkt 18. B.1 (ELT L 236, 23.9.2003, lk 718) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1) | Ainult artikkel 1 lõike 1 üheteistkümnes taane, mis puudutab määrust 1683/95 ja lisa, osa 11 punkt B.1 |Nõukogu määrus (EÜ) nr 856/2008 (ELT L 235, 2.9.2008, lk 1) |______________  III LISAVastavustabelMäärus (EÜ) nr 1683/95 | Käesolev määrus |Artikkel 1, esimene lause | Artikkel 1, esimene lõik |Artikkel 1, teine lause | Artikkel 1, teine lõik |Artikkel 2 | Artikkel 3 |Artikkel 3 lõige 2 | Artikkel 4 |Artikkel 4 | Artikkel 5 |Artikkel 5, sissejuhatavad sõnad | Artikkel 2, sissejuhatavad sõnad |Artikkel 5, esimene taane | Artikkel 2, punkt a |Artikkel 5, teine taane | Artikkel 2, punkt b |Artikkel 6, lõiked 1 ja 2 | Artikkel 6, lõiked 1 ja 2 |Artikkel 6, lõige 3 | __ |Artikkel 7 | Artikkel 7 |__ | Artikkel 8 |Artikkel 8, esimene lõik | Artikkel 9 |Artikkel 8, teine lõik | __ |Artikkel 8, kolmas lõik | __ |Lisa | Lisa I |__ | Lisa II |__ | Lisa III |_____________[pic][pic][pic][1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.[5] ELT C […], […], lk […].[6] EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1.[7] Vt lisa II.[8] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[9] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[10] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[11] ELT L 368, 15.12.2004, lk 26.[12] ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.[13] ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.[14] Erandiks on Saksamaa, kelle kood vastavalt ICAO dokumendile 9303 masinloetavate reisidokumentide kohta on „D”.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0122

Ettepanek Nõukogu määrus millega kehtestatakse põhjapoolsete merluusivarude ja nende püügi pikaajaline kava {SEC(2009)300 {SEC(2009)301}  /* KOM/2009/0122 lõplik - CNS 2009/0039 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 17.3.2009KOM(2009) 122 lõplik2009/0039 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse põhjapoolsete merluusivarude ja nende püügi pikaajaline kava {SEC(2009)300{SEC(2009)301}(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Kavandatud määrusega kehtestatakse põhjapoolsete merluusivarude ja nende püügi pikaajaline kava. Kava eesmärk on säilitada põhjapoolsete merluusivarude biomass tasemel, mis võimaldab nende säästvat kasutamist kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega, ja teha seda teaduslike arvamuste põhjal, pidades silmas kalandussektori stabiilsust ja kasumlikkust. Need eesmärgid on kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[1] artiklis 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ning 2002. aastal Johannesburgis toimunud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel vastuvõetud tegevuskava punktiga 30. Kavaga asendatakse nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks. Peamised uued elemendid, mis tuleb uues kavas kehtestada, on järgmised. Vajadus eesmärgid läbi vaadata Teaduslike arvamuste kohaselt on asjakohane keskenduda sellise optimaalse püügimahu saavutamisele, mis tagab okeanograafilistes tingimustes suurima võimaliku jätkusuutliku saagikuse. Selle asemel, et seada sihiks teatavad biomassi tasemed, on osutunud vajalikuks ette näha olukord, kui varud võivad ettearvamatult kõikuda taastamiskava eesmärgi lähedal, ning vältida eraldi taastamis- või pikaajaliste kavade koostamist. Seepärast tehakse ettepanek seada varude püügi eesmärk kalastussuremuse tasemega 0,17 aastas. See on kooskõlas teaduslike arvamustega, et sellel tasemel püük tagab varude suurima saagikuse. Kava kohandamine praeguste sotsiaalsete ja majanduslike tingimustega Kalandussektoris toimub praegu kiire ümberkorraldamine, mille on tinginud 2008. aasta kõrged kütusehinnad ja madal kasumlikkus. Uues kavas tuleks neid muutusi arvesse võtta ja sellega tuleks püüda muuta kalandus lühima mõistliku aja jooksul võimalikult kasumlikuks. Püügieeskirjade sätestamine puudulike andmete korral Hiljutised kogemused muude kalavarudega on näidanud, et alati ei ole võimalik saada andmeid kõnealuse kava kohaldamiseks vajalike parameetrite esitamiseks. Tuleb sätestada selged eeskirjad, mida kohaldada, kui teadlased ei suuda varude seisundit täpselt hinnata. Vajadus vähendada merluusi vette tagasi laskmist Kalastussuremuse vähendamine, millega püüti merluusi puhul saavutada suurima saagikuse jaoks vajalik tase, toob kaasa vette tagasi laskmise vähenemise nii merluusi kui ka muude merluusiga koos püütavate liikide puhul. Väiksem kalastussuremus võimaldab suuremate ja vanemate kalade arvu suurenemist kalavarudes ning sellest tulenevalt püütakse vältimatu kaaspüügina vähem turustamiskõlbmatuid noorkalu. Kontrollisätted Kontrollisätteid tuleb samuti kohandada uue struktuuri ja sätetega. Pidades silmas merluusivarude majandamise kavandatud muudatusi, tuleks täiendada teatavaid nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruses (EMÜ) 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) sätestatud kontrollimeetmeid, et tagada uute meetmete järgimine. |120 | Üldine taust 2002. aastal allkirjastasid liikmesriigid Johannesburgis toimunud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava. Kõnealune tegevuskava sisaldab kohustust järgida 2015. aastaks kalastamisel maksimaalset jätkusuutlikku saagikust. 2002. aastal toimunud ühise kalanduspoliitika reformi käigus leppisid komisjon ja nõukogu kokku ühendusele huvi pakkuvaid kalavarusid käsitlevate mitmeaastaste kavade ja taastamiskavade järkjärgulises rakendamises. Kavad on kehtestatud enamiku ühenduse vetes asuvate tursavarude, kahe merluusivaru, norra salehomaari kahe varu, hariliku merikeele kahe varu ning Põhjameres asuvate atlandi merilesta ja hariliku merikeele varude suhtes. Põhjapoolsed merluusivarud olid teised kalavarud (pärast tursavarusid), mille puhul rakendati mitmeaastast taastamiskava. Kõnealuses merluusivarudega seotud taastamiskavas sätestati, et kui merluusivarud ületavad kahel järjestikusel aastal taastamiskava eesmärgi, tuleb taastamiskava asendada majandamiskavaga. 2007. aastal näitasid teaduslikud arvamused, et kõnealune eesmärk on saavutatud ning pärast seda alustati ettepaneku ettevalmistamist. Hiljutiste teaduslike arvamuste kohaselt on varude seisund muutunud ja varusid ei saa enam lugeda kahel järjestikusel aastal taastamiskava eesmärki ületanuks. On osutunud vajalikuks ette näha olukord, kui varud võivad ettearvamatult kõikuda taastamiskava eesmärgi lähedal, ning vältida eraldi taastamis- või pikaajaliste kavade koostamist. Seepärast on asjakohane asendada taastamiskava sellise kavaga, mida kohaldatakse siis, kui varud on sihttasemest suuremad või väiksemad. Selline kava peaks tagama maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärkide täitmise. See hõlmaks lubatud kogupüügi kehtestamise eeskirju juhuks, kui varud on suguküpsetest kaladest koosnevast 140 000 tonni suurusest biomassi ennetuslikust tasemest suuremad või väiksemad, ning samuti juhuks, kui biomass langeb allapoole 100 000 tonni suurust miinimumtaset. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) on kehtestatud kalavarude säästva kasutamise üldine raamistik. Nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 811/2004 (millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks) kehtestatakse põhjapoolsete merluusivarude lubatud kogupüükide kehtestamise kord eesmärgiga saavutada ennetuslikust tasemest suuremad varud. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepaneku eesmärk – säästev areng – on kooskõlas ühenduse keskkonnapoliitikaga ning eelkõige nende keskkonnapoliitika valdkondadega, mille raames tegeldakse looduslike elupaikade kaitse ja loodusvarade säilitamisega. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Ettepanek põhineb liikmesriikidega ning piirkondlike nõuandekomisjonide sidusrühmade esindajatega peetud konsultatsioonidel. Komisjon esitas 2008. aasta veebruaris piirkondlikele nõuandekomisjonidele ja liikmesriikidele mitteametliku tehnilise dokumendi. Kõnealuses dokumendis uuriti, kuidas saaks varude kasutamise muuta järk-järgult säästvale majandamisele vastavaks kooskõlas 2002. aastal Johannesburgis võetud kohustustega ning millised oleksid selle tagajärjed. Kalastussuremuse vähendamine (pärast üleminekuperioodi) tooks kaasa stabiilsema püügi ja väiksema vette tagasi laskmise ning aitaks vähendada teiste liikide ülepüüki samas püügipiirkonnas. Dokumendis osutati sel ajal kehtinud teaduslikele arvamustele, mille alusel oli maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud kalastussuremus F=0,17. Kalastussuremust tuleks aastas vähendada minimaalselt 10 %, kuna vastasel korral ei ole sellest kasu. Dokumendis kirjeldati liikmesriikide poolt teatatud, merluusi püüdmiseks kasutatavaid püügivahendeid ning olulisi laevaliike, mida asjakohased liikmesriigid kasutavad merluusi püüdmisel. Tööstusharuga konsulteeriti eri võimaluste üle seoses kalastussuremuse vähendamisega, sealhulgas järgmistes küsimustes: kuidas parandada kontrolli ja jõustamist; kalastussuremuse vähendamise tempo; kalapüügimeetodite muutmine, et vältida väiksemate kalade püüdmist, sealhulgas võrgusilma suuruse suurendamine mitme eri kalapüügi puhul; kalanduse haldamine, kasutades lisaks lubatud kogupüügile ka merel viibitud päevade või kilovatt-püügipäevadega seotud piiranguid; laevade utiliseerimine. Aruteludokument edastati loode- ja edelaosa piirkondlikule nõuandekomisjonile. Euroopa Ühendus on loonud need organid selleks, et kalapüügi- ja kalatöötlemissektorite, valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide, harrastuskalastajate ja muude rühmituste esindajad saaksid esitada Euroopa Komisjonile oma arvamuse. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |221 | Asjaomased teadus- ja erialavaldkonnad ICESilt ja STECFilt paluti teaduslikku arvamust merluusi pikaajalise majandamise kohta. STECF esitas oma aruande 4.–8. juunil 2007 toimunud kohtumisel[2]. 2007. aasta detsembri kohtumisel valmistati ette aruanne majandusliku mõju kohta[3]. |2249 | Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõte Olulisemad punktid on järgmised. STECFi arvamuse kohaselt saadakse olulist pikaajalist kasu, kui liigutakse taastamiskavas määratletud ennetuslikult kalastussuremuse määralt (F=0,25) maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud kalastussuremuse määrale (F=0,17). Madalama määra suunas liikumisega kaasneb siiski kalasaagi ajutine vähenemine. Kuigi STECFi arvates on saagikust võimalik parandada kalapüügivahendite muutmisega, et vähendada väiksemate kalade püüki, ei nõustunud piirkondlike nõuandekomisjonide liikmed merluusi püügipiirkondades kasutatavate võrkude silmasuuruse suurendamisega. Piirkondlikud nõuandekomisjonid nõustusid sellega, et kalastussuremust ja püügikoormust on vaja vähendada, kuid leidsid, et seda saab teha kooskõlas püügimahuga seotud struktuuriliste kohandustega, mitte kilovatt-püügipäevade või merel viibitud päevade haldamisega. Piirkondlikud nõuandekomisjonid ei toetanud uute keelualade kehtestamist. Ettepanek põhineb saadud arvamustel. |225 |226 | Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid ICESi ja STECFi arvamused on avalikkusele kättesaadavad nende veebilehtedel (www.ices.dk ja fishnet.jrc.it/web/stecf). |230 | Mõju hindamine Mõju hindamine põhineb eelkõige kolme sorti andmetel: kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) tehtud bioloogiline analüüs, milles käsitletakse kalastussuremuse alternatiivsete sihttasemetega seotud bioloogilisi võimalusi ja kõnealuste tasemete saavutamiseks vajalikke meetodeid; samuti STECFi koostatud majandusanalüüs, milles võetakse arvesse eri võimalustest tulenevaid võimalikke muutusi asjakohaste laevastike kuludes ja tuludes; konsultatsioonid sidusrühmadega, peamiselt loode- ja edelapiirkonna vete piirkondlike nõuandekomisjonide ühine arvamus. Mõjuhinnang on avaldatud veebiaadressil http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |310 | Õiguslik alus Pikaajaliste kavade kehtestamise õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 37. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. |331 | Kehtiva taastamiskavaga võrreldes rakendatakse kavandatud määrusega üksnes vajalikud muudatused, et tagada varude kasutamine kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega ja hiljutiste teaduslike arvamuste põhjal. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel |531 | Ettepanek sisaldab sätet, mille kohaselt majandamismeetmeid hinnatakse iga kolme aasta tagant pärast määruse jõustumist. |532 | Kalastussuremuse sihttasemed põhinevad STECFi ja ICESi teaduslikel arvamustel ning kajastavad praegust bioloogilist seisundit. Ettepanek sisaldab hindamisklauslit, et oleks võimalik tagada kalastussuremuse sihttasemete muutmine juhul, kui see osutub uute teaduslike andmete ja arvamuste alusel põhjendatuks. |2009/0039 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse põhjapoolsete merluusivarude ja nende püügi pikaajaline kavaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5]ning arvestades järgmist:(1) 2002. aastal Johannesburgis toimunud ÜRO ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava arvesse võttes on Euroopa Ühendus muu hulgas võtnud kohustuse säilitada kalavarud tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, või taastada need selle tasemeni, et saavutada kõnealused eesmärgid ammendunud varude osas kiiresti ja võimaluse korral hiljemalt 2015. aastal.(2) Hävimisohus põhjapoolsete merluusivarude seisundi parandamiseks võeti vastu nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks[6]. Kuigi kõnealune kava on teataval määral parandanud asjaomaste varude seisundit, ei ole kava eesmärgid piisavad, et saavutada põhjenduses 1 osutatud eesmärke.(3) Selleks et taastada põhjapoolsed merluusivarud tasemeni, mis võimaldaks maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, on vaja vastu võtta põhjapoolsete merluusivarude pikaajaline kava, milles sätestatakse eesmärgid ja menetlused, mille alusel kehtestatakse püügipiirangud ja jaotatakse kalapüügivõimalused liikmesriikide vahel, ja asendada määrus (EÜ) nr 811/2004.(4) Olemasoleva teabe kohaselt ei ole soovitavaid pikaajalisi biomassi tasemeid võimalik täpselt kindlaks määrata. Sellest tulenevalt tuleks mis tahes pikaajalise kava eesmärki väljendada pigem kalastussuremuse sihttasemega seotud eesmärgina, mitte biomassiga seotud eesmärgina.(5) Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) arvamuse kohaselt saab suurima pikaajalise saagikuse tagada siis, kui varusid kasutatakse kalastussuremuse tasemel 0,17.(6) STECF ei pruugi alati olla suuteline andma piisavalt täpse ja esindusliku teabe puudumisel püügipiirangute kohta soovitusi. Seepärast tuleks kehtestada sätted, mis tagavad, et püügipiiranguid on võimalik järjekindlalt kehtestada ka puudulike andmete korral.(7) Püügivõimaluste kehtestamine ja jaotamine, kalavarude miinimum- ja ennetusliku taseme ning kalastussuremuse miinimum- ja ennetusliku taseme kindlaksmääramine on ühenduse kalanduspoliitika esmatähtsad meetmed ning need mõjutavad otseselt liikmesriikide kalalaevastike sotsiaal-majanduslikku olukorda. On asjakohane, et nõukogu jätaks endale otseselt nende küsimustega seotud rakendusvolituste kasutamise õiguse.(8) Käesolevas määruses sätestatud meetmete järgimise tagamiseks tuleks lisaks nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem)[7] sätestatud meetmetele vastu võtta kontrolli erimeetmed.(9) Asjakohane on tagada kava korrapärane hindamine. Kui selline hindamine näitab, et kavas sätestatud miinimum- ja ennetuslikud tasemed või kalastussuremuse tasemed ei ole enam asjakohased, tuleks tagada kava kohandamine.(10) Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta)[8] artikli 21 punkti a alapunktide i ja iv kohaldamiseks peaks kava olema taastamiskava 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[9] artikli 5 tähenduses, kui varud on kudekarja biomassi ennetuslikust tasemest väiksemad, ja majandamiskava määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 tähenduses kõikides muudes olukordades.(11) Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 811/2004 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTEDArtikkel 1SisuMäärusega kehtestatakse põhjapoolsete merluusivarude kaitse ja majandamise pikaajaline kava (edaspidi „kava”).Artikkel 2ReguleerimisalaMäärust kohaldatakse järgmiste piirkondade merluusivarude suhtes:a) ICESi IIIa alarajoon ning ühenduse veed ICESi IIIb, IIIc ja IIId alarajoonis ;b) ühenduse veed ICESi IIa alarajoonis ja ICESi IV rajoonis;c) ICESi VI ja VII rajoon, ühenduse veed ICESi Vb alarajoonis ning rahvusvahelised veed ICESi XII ja XIV rajoonis;d) ICESi VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe alarajoon.Artikkel 3MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „lubatud kogupüük” (TAC) – merluusivarudest artiklis 2 osutatud igas piirkonnas igal aastal püüda ja lossida lubatav kogus;b) „biomassi miinimumtase” – kudekarja biomassi tase 100 000 tonni;c) „biomassi ennetuslik tase” – kudekarja biomassi tase 140 000 tonni;d) „praegune biomass” – merluusivarude suurus lubatud kogupüügi kohaldamisaasta 1. jaanuaril.II PEATÜKKPIKAAJALISE MAJANDAMISE EESMÄRKArtikkel 4Kava eesmärkKava eesmärgid on järgmised:a) säilitada merluusivarude biomass tasemel, mis võimaldab selle säästvat kasutamist kalastussuremuse sihttaseme alusel, mis tagab kõnealuste varude maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, jab) sätestada kõnealuste varude majandamine, et need oleksid biomassi ennetuslikust tasemest suuremad.III PEATÜKKPÜÜGIEESKIRJADArtikkel 5TACide kehtestamise kord1. Artiklis 4 sätestatud eesmärgi saavutamiseks võtab nõukogu igal aastal komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega ja pärast STECFiga konsulteerimist vastu otsuse artiklis 2 osutatud piirkondade merluusivarude järgmise aasta TACide kohta.2 TACid kehtestatakse käesoleva peatüki kohaselt.Artikkel 6Prognoositud koguvähenemine1. STECFi prognooside kohaselt väheneb järgmisel aastal merluusi kogupüük vastavalt lõigete 2, 3 ja 4 alusel kindlaksmääratud kalastussuremusele.2. Kui merluusivarude suurus on STECFi prognooside kohaselt TACide kohaldamisaasta 1. jaanuaril biomassi ennetuslikust tasemest suurem või sellega võrdne, on kohaldatav kalastussuremuse tase vanuserühmades 2–6 keskmiselt 0,17.3. Kui merluusivarude suurus on STECFi prognooside kohaselt TACide kohaldamisaasta 1. jaanuaril biomassi miinimumtasemest väiksem, on kohaldatav kalastussuremuse tase vanuserühmades 2–6 keskmiselt 0,085.4. Kui merluusivarude suurus on STECFi prognooside kohaselt lubatud TACide kohaldamisaasta 1. jaanuaril biomassi miinimumtasemest suurem või sellega võrdne ja biomassi ennetuslikust tasemest väiksem, arvutatakse keskmiselt kohaldatav kalastussuremuse tase vanuserühmades 2–6 järgmise valemi alusel:0,085 + (praegune biomass – biomassi miinimumtase) x (0,17-0,085) / (biomassi ennetuslik tase – biomassi miinimumtase).Artikkel 7TACide arvutamine1. TACide arvutamisel arvatakse artiklis 6 osutatud prognoositud merluusi kogupüügist maha järgmised kogused:a) asjaomasest varust eeldatavasti vette tagasi lastava kogusega võrdne kalakogus jab) vajaduse korral muudele asjakohastele merluusi kalastussuremuse allikatele vastav kogus.2. Olenemata lõikest 1 piiratakse TACi iga-aastast kõikumist iga asjaomase piirkonna puhul 10 %-ni aastatel 2010, 2011 ja 2012 kohaldatavate TACide puhul ning 20 %-ni pärast seda kohaldatavate TACide puhul.Artikkel 8TACide kehtestamine puudulike andmete korralKui STECF ei saa piisavalt täpsete ja esinduslike andmete puudumise tõttu esitada oma arvamust, mis võimaldaks nõukogul otsustada TACi üle vastavalt artiklile 6, tehakse otsus TACide kohta järgmiselt:a) kui STECF soovitab vähendada merluusipüüki madalaima võimaliku tasemeni, kehtestatakse TAC tasemel, mis on eelmise aasta TACist 25 % väiksem;b) kõigil muudel juhtudel kehtestatakse TAC tasemel, mis on eelmise aasta TACist vähemalt 15 % väiksem.Artikkel 9Meetmete kohandamineKui STECFi arvates ei ole artikli 6 lõigete 2, 3 või 4 kohased biomassi miinimum- ja ennetuslikud tasemed või kalastussuremuse sihttasemed varude ammendumise vältimiseks ja maksimaalse jätkusuutliku saagikuse säilitamiseks enam sobivad, kehtestab nõukogu uued asjaomased tasemed.IV PEATÜKKSEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVEArtikkel 10Seos määrusega (EMÜ) nr 2847/93Käesolevas peatükis sätestatud kontrollimeetmeid kohaldatakse lisaks määrusega (EMÜ) nr 2847/93 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 V peatükiga ning nende rakenduseeskirjadega ette nähtud kontrollimeetmetele.Artikkel 11Püügipäevikute kontroll1. Laevaseiresüsteemiga varustatud laevade puhul kontrollivad liikmesriigid laevaseiresüsteemi andmeid kasutades, kas kalapüügi seirekeskustele edastatud teave vastab püügipäevikusse kantud tegevusele. Ristkontrollide andmeid säilitatakse elektroonilisel kujul kolm aastat.2. Kõik liikmesriigid teevad oma ametlikul veebisaidil kättesaadavaks püügipäevikute ja lossimisdeklaratsioonide esitamiseks vajalikud kontaktandmed.Artikkel 12Esimest korda lossitava merluusi kaalumine1. Kalalaeva kapten tagab, et kõik merluusikogused, mis on püütud artiklis 2 sätestatud piirkondades ja mida lossitakse ühenduse sadamas, kaalutakse pardal või lossimissadamas enne müümist või mujale transportimist. Kaalumiseks kasutatava kaalu peab olema heaks kiitnud pädev riigiasutus. Kaalumisel saadud arvväärtust kasutatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 8 osutatud deklaratsiooni täitmiseks.2. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada merluusi kaalumist kala enampakkumisel liikmesriigi territooriumil, tingimusel et lossimist on füüsiliselt kontrollitud ja kalakogused on enne otse kala enampakkumise toimumiskohta transportimist pitseeritud ning neid hoitakse pitseerituna kuni kaalumiseni. Transpordidokumendil kirjeldatakse lossimisel teostatud kontrolli üksikasju.Artikkel 13Ümberlaadimise keeldMerluusi ümberlaadimine merel on keelatud artiklis 2 osutatud piirkondades.Artikkel 14Eelnev teavitamine1. Ühenduse sellise kalalaeva kapten või tema esindaja, mille pardal on rohkem kui üks tonn merluusi, teatab vähemalt neli tundi enne liikmesriigi sadamasse või lossimiskohta sisenemist kõnealuse liikmesriigi pädevale asutusele järgmised andmed:a) sadama või lossimiskoha nimi;b) eeldatav sadamasse või lossimiskohta saabumise aeg;c) eluskaalu kogused kilogrammides iga liigi kohta, mida on pardal rohkem kui 50 kg.2. Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kavatsetakse lossida rohkem kui üks tonn merluusi, võivad nõuda, et pardal asuva püügikoguse lossimine ei algaks enne, kui selleks on saadud kõnealuste asutuste luba.3. Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, kes soovib merel ümber laadida või lossida pardal hoitavat mis tahes kogust või lossida kolmanda riigi sadamas või lossimispaigas, edastab lõikes 1 osutatud teabe lipuriigiks oleva liikmesriigi pädevale asutusele vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist või lossimist merel või enne kolmandas riigis lossimist.Artikkel 15Määratud sadamad1. Kui ühenduse kalalaevalt ühenduses lossitav merluusikogus on suurem kui kaks tonni, peab laeva kapten tagama, et lossimine toimub ainult selleks määratud sadamates.2. Iga liikmesriik määrab sadamad, kus lossitakse üle kahe tonni suuruseid merluusikoguseid.3. Iga liikmesriik edastab komisjonile 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest määratud sadamate loetelu ning pärast seda 30 päeva jooksul nende sadamatega seotud asjakohased inspekteerimis- ja järelevalvemenetlused, sealhulgas korraga lossitavate merluusikoguste registreerimise ja nendest aru andmise tingimused. Komisjon edastab selle teabe kõigile liikmesriikidele.Artikkel 16Lubatud erinevus püügipäevikusse kantud koguste hindamiselErandina komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83 (milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad)[10] artikli 5 lõikest 2 võivad pardal asuvad kogused erineda püügipäevikusse kantud näitajast 5 % ulatuses.Artikkel 17Merluusi eraldi hoidmineÜhenduse kalalaeva pardal ei tohi üheski konteineris hoida ükskõik millist merluusikogust segamini muud liiki mereorganismidega. Merluusikonteinerid asetatakse trümmi muudest konteineritest eraldi.Artikkel 18Merluusi transportimine1. Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik merluusikogused, mis on püütud mõnes artiklis 2 osutatud piirkonnas ning mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast mujale transportimist kontrolöride juuresolekul kaaluda. Merluusi esmakordsel lossimisel artikli 15 kohaselt määratud sadamas kaalutakse liikmesriikide volitatud kontrolöride juuresolekul representatiivsed proovid, mis moodustavad vähemalt 20 % lossitavatest kogustest, enne kui need esmakordselt müügiks pakutakse ja müüakse. Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest üksikasjalikud andmed kasutatava proovivõtukorra kohta.2. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13, tuleb mujale kui esmakordse lossimise kohta või importimiskohta transporditavatele üle 50 kg merluusikogustele lisada koopia ühest kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 1 sätestatud deklaratsioonist, mis käsitleb transporditavaid merluusikoguseid. Kõnealuse määruse artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.Artikkel 19Riiklikud kontrollimeetmete programmid1. Liikmesriigid, kelle laevu käesolev määrus hõlmab, koostavad riikliku kontrollimeetmete programmi vastavalt I lisale.2. Liikmesriigid, kelle laevu käesolev määrus hõlmab, teevad igal aastal enne 31. jaanuari komisjonile ja teistele käesoleva määrusega hõlmatud liikmesriikidele oma ametlikul veebisaidil kättesaadavaks oma riikliku kontrollimeetmete programmi koos selle rakendamise ajakavaga.3. Komisjon kutsub vähemalt korra aastas kokku kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee koosoleku, et hinnata riiklike kontrollimeetmete programmide kohaldamist ja tulemusi.Artikkel 20KontrollikriteeriumidArtiklis 19 osutatud riiklikes kontrollimeetmete programmides sätestatakse kontrollimise erikriteeriumid. Need kriteeriumid vaadatakse korrapäraselt läbi pärast saadud tulemuste analüüsi. Kontrollikriteeriume täiustatakse järk-järgult, kuni II lisas kindlaksmääratud sihtkriteeriumid on saavutatud.Artikkel 21Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammidErandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c lõikest 1 võivad merluusivarude kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammid kesta kauem kui kolm aastat alates nende jõustumiskuupäevast.V PEATÜKKJÄRELMEETMEDArtikkel 22Kava hindamineKomisjon hindab hiljemalt käesoleva määruse kolmandal kohaldamisaastal ja seejärel selle igal kolmandal järjestikusel kohaldamisaastal STECFi arvamuse põhjal ja pärast asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoniga konsulteerimist kava mõju merluusivarudele ning nende püügile ning esitab vajadusel ettepanekuid kõnealuse kava muutmise meetmete kohta.VI PEATÜKKLÕPPSÄTTEDArtikkel 23Euroopa Kalandusfondist antav abi1. Nendel aastatel, mil varu on väiksem kui biomassi ennetuslik tase, käsitatakse kava taastamiskavana määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 tähenduses ja määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 21 punkti a alapunkti i kohaldamise eesmärgil.2. Nendel aastatel, mil varu on sama kui biomassi ennetuslik tase või sellest suurem, käsitatakse kava majandamiskavana määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 tähenduses ja määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 21 punkti a alapunkti iv kohaldamise eesmärgil.Artikkel 24Kehtetuks tunnistamine1. Määrus (EÜ) nr 811/2004 tunnistatakse kehtetuks.2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt III lisa vastavustabelile.Artikkel 25JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISARiiklike kontrollimeetmete programmide sisuRiiklike kontrollimeetmete programmide eesmärk on täpsustada muu hulgas järgmist.1. KONTROLLIVAHENDIDInimressursid1.1. Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid.Tehnilised vahendid1.2. Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid.Rahalised vahendid1.3. Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve.2. KALAPÜÜGIGA SEOTUD TEABE ELEKTROONILINE REGISTREERIMINE JA EDASTAMINEArtiklite 11, 12, 15 ja 16 täitmise tagamiseks rakendatud süsteemide kirjeldus.3. SADAMATE MÄÄRAMINEVajadusel merluusi lossimiseks määratud sadamate loetelu kooskõlas artikliga 15.4. TEAVITAMINE ENNE LOSSIMISTArtikli 14 täitmise tagamiseks rakendatud süsteemide kirjeldus.5. LOSSIMISTE KONTROLLArtiklite 12, 14, 15, 16 ja 18 sätete järgimise tagamiseks rakendatud vahendite ja süsteemide kirjeldus.6. KONTROLLIMISE KORDRiiklikes kontrollimeetmete programmides täpsustatakse kord, mida järgitakse:a) merel ja maal teostatava kontrolli puhul;b) suhtlemisel teiste liikmesriikide määratud pädevate asutustega, kes vastutavad merluusiga seotud riiklike kontrollimeetmete programmi eest;c) ühise järelevalve puhul ja inspektorite vahetamisel, sealhulgas teiste liikmesriikide vetes töötavate inspektorite pädevuse ja volituste kirjeldus.II LISAKONTROLLI ERIKRITEERIUMIDEesmärk1. Iga liikmesriik sätestab kontrolli erikriteeriumid vastavalt käesolevale liitele.Strateegia2. Kalapüügi kontroll ja järelevalve keskenduvad laevadele, kelle on luba püüda merluusi. Merluusi transpordi ja turustamise pistelist kontrolli kasutatakse täiendava ristkontrolli mehhanismina, et hinnata kontrolli ja järelevalve tõhusust.Prioriteedid3. Kalapüügivahendite eri liikide puhul seatakse prioriteedid erinevalt, sõltuvalt sellest, mil määral mõjutavad laevu püügivõimaluste piirangud. Seepärast sätestab iga liikmesriik konkreetsed prioriteedid.Sihtkriteeriumid4. Vähemalt üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist rakendavad liikmesriigid oma kontrollikava, arvestades järgmisi eesmärke.Liikmesriigid määravad kindlaks kohaldatava proovivõtustrateegia ning kirjeldavad seda.Komisjonile antakse taotluse korral juurdepääs proovivõtukavale, mida liikmesriik kasutab.a) Sadamates kontrollimise taseÜldreeglina peaks täpsus olema vähemalt samaväärne sellega, mis saavutatakse tavalise pistelise proovide võtmisega, mille puhul kontrollitakse 20 % kõigist merluusi lossimistest liikmesriigis.b) Turustamise kontrolli taseKontrollitakse 5 % oksjonimüügiks pakutavast merluusikogusest.c) Merel kontrollimise tasePaindlik kriteerium: sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Merel kontrollimise kriteeriumidega määratakse patrullimispäevade arv merel merluusi majandamise aladel, võimaluse korral eraldi kriteeriumidega päevade kohta, kui patrullitakse konkreetsetes piirkondades.d) Õhuseire tasePaindlik kriteerium: sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikide käsutuses olevaid ressursse.III LISAVastavustabelMäärus (EÜ) nr 811/2004 | Käesolev määrus |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikkel 4 |Artikkel 3 | – |Artikkel 4 | Artikkel 5 |Artikkel 5 | Artiklid 6, 7 |Artikkel 6 | Artikkel 8 |Artikkel 7 | – |Artikkel 8 | Artikkel 14 |Artikkel 9 | Artikkel 15 |Artikkel 10 | Artikkel 16 |Artikkel 11 | Artikkel 17 |Artikkel 12 | Artikkel 18 |Artikkel 13 | Artikkel 21 |[1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[2] Merluusi käsitlev pikaajaline majandamiskava. Lissabon, 4.–8. juuni 2007. Aruanne kalavarusid ja nende kasutamist käsitleva kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee alarühma kohtumise kohta.[3] Merluusi käsitleva pikaajalise majandamiskava mõju hindamine. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee alarühm, mis tegeleb kalavarude ja nende kasutamisega.[4] ELT C, lk.[5] ELT …[6] ELT L 150, 30.4.2004, lk 1.[7] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.[8] ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.[9] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[10] EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1.