				|

		52013PC0496

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte kohta /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Üldine taust
Teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020.
aasta raamprogrammi Horisont 2020 peamisi eesmärke on tugevdada Euroopa
tööstust meetmete abil, mis toetavad teadusuuringuid ja innovatsiooni paljudes
tööstussektorites. Eelkõige nähakse sellega ette avaliku ja erasektori
partnerluse loomine, mis aitab lahendada mõned Euroopa põhiprobleemidest.
ELi biotoorainel põhinevad tööstusharud
võiksid anda olulise panuse strateegia „Euroopa 2020” ning selle juhtalgatuste
„Innovaatiline liit”, „Ressursitõhus Euroopa” ja „Üleilmastumise ajastu uus
tööstuspoliitika” eesmärkide saavutamisse. Seda on tunnistatud mitmes
hiljutises ELi poliitikaalgatuses, näiteks Euroopa innovatsioonipartnerluses
„Põllumajanduse tootlikkus ja jätkusuutlikkus”,[1] aruka spetsialiseerumise strateegias
liikmesriikide ja piirkondade jaoks[2]
ning seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi ettepanekus. 13. veebruaril
2012. aastal vastu võetud teatises, milles visandatakse Euroopa biomajanduse
strateegia,[3]
soovitatakse luua osana selle tegevuskavast biotoorainel põhinevate
tööstusharude avaliku ja erasektori partnerlus. Komisjoni teatises, milles
käsitletakse Euroopa tööstuse tugevdamist majanduse kasvuks ja taastumiseks,[4]
rõhutatakse biotoorainel põhineva avaliku ja erasektori partnerluse loomise
tähtsust ühise tehnoloogiaalgatuse vormis ELi tööstuspoliitika raames; see on
kooskõlas ka komisjoni teatisega „Avaliku ja erasektori partnerlused Horisont
2020 raames: võimas vahend innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamiseks
Euroopas”[5].
Ka Regioonide
Komitee on oma 2012. aasta novembri arvamuses Euroopa biomajanduse strateegia
kohta[6]
toonitanud, et bioressursipõhistel toodetel ja bioressursipõhisel ühiskonnal on
Euroopas tähtis roll. Pidades silmas üldisemaid majandusliku ja sotsiaalse
jätkusuutlikkuse küsimusi ning mõjusid tarbijatele, uurib komisjon praegu
biokütuseid tarbija perspektiivist[7]
osana laiemast kütuseturu toimimise uuringust.
Biotoorainel põhinevate tööstusharude
valdkonnas ühise tehnoloogiaalgatuse loomise põhjendused ja eesmärgid
Biotoorainel põhinevad tööstusharud on sektor,
mis kasutab taastuvaid bioloogilisi ressursse, et toota neist
bioressursipõhiseid tooteid ja biokütuseid. Tavaliselt toimub tootmine
biorafineerimistehastes ja tugineb sageli bioressursipõhistele protsessidele.
Nendega luuakse uusi väärtusahelaid, ühendades varasemalt mitteseotud
esmatootjad (ja nt orgaaniliste jäätmete käitlejad) ja tööstusharud ning avades
seeläbi uusi võimalusi paljudele pikaajalistele turuosalistele. Järjest enam
töötlevaid tööstusharusid, näiteks kemikaalide, biokütuste, tselluloosi ja
paberi, suhkru ja tärklise tootjad, ning tehnoloogia pakkujaid (eriti
tööstusliku biotehnoloogia ja inseneritöö alal) on huvitatud osalisest või
täielikust üleminekust jätkusuutlikele taastuvatele biopõhistele ressurssidele
ja/või toodetele.
Kõnealuse ühise tehnoloogiaalgatuse keskmes on
taimede mittesöödavate osade (nt puit, põllumajanduse ja metsanduse jäägid)
ning biolagunevate jäätmete muundamine bioressursipõhisteks toodeteks ja
biokütusteks. Taimede mittesöödavad osad, mida nimetatakse ka
lignotselluloosiks, on tavaliselt heterogeensed ja sisaldavad mitmesuguseid
kompleksseid biomolekule (st tselluloos, hemitselluloos ja ligniin).
Lignotselluloosse materjali ümbertöötamiseks vajalikku tehnoloogiat peetakse
praeguste taimede söödavate osade ümbertöötamise tehnoloogiatega võrreldes
täiustatumaks ning see on alles arendamisjärgus. Seetõttu nimetatakse selle
abil saadavaid tooteid ja sellest tulenevaid protsesse täiustatuks.
Biotoorainel põhinevad tööstusharud on ELi
biomajanduse nurgakivi majanduskasvu ja töökohtade loomisel. Kuigi
bioressursipõhised tooted ja biokütused moodustavad praegu ainult ligikaudu 3 %
Euroopa biomajanduse 2 triljoni euro suurusest aastakäibest ja 1 % selle
22 miljonist töökohast, oodatakse biotoorainel põhinevatelt tööstusharudelt[8] kiiremat
ja olulisemat kasvu kui traditsioonilisematelt biomajanduse sektoritelt[9],[10].
Erinevate allikate hinnangutel leitakse, et:
·
biorafineerimistehaste kogu biomassi väärtusahela
üldine tulupotentsiaal võiks 2020. aastaks ületada 200 miljardit eurot[11];
·
bioressursipõhiste protsesside osa kogu
kemikaalitootmises eraldivõetuna suureneb 2005. aasta vähem kui 2 %-lt 2025.
aastaks tõenäoliselt 25%-le[12];

·
ELi bioressursipõhiste keemiatoodete (sh
bioplastik, biomäärdeained, biolahustid, biopindaktiivsed ained ja
keemiatööstuse lähteained) maht kasvab kuni 2020. aastani 5,3 % aastas ning
seega on selle valdkonna turu väärtus 40 miljardit eurot ja ainuüksi
biokeemiatööstuses luuakse 90 000 töökohta[13];
·
aastaks 2020 saaks konkurentsivõimeliste kuludega
toota kuni 75 miljardit liitrit bioetanooli, mis tooks põllumajandussektorile
umbes 15 miljardit eurot lisatulu[14].
Selle potentsiaali realiseerimiseks ning
Euroopa biotoorainel põhinevate tööstusharude ja nende väärtusahelate
konkurentsivõime tagamiseks ülemaailmsetel turgudel tuleb ületada mitu
takistust:
·
biomassi lähteainet tuleb saada Euroopast,
jätkusuutlikul viisil ja ilma soovimatute kahjulike tagajärgedeta, nagu
bioloogilise mitmekesisuse kadumine, kaudne maakasutuse muutumine või kahjulik
mõju toiduga kindlustatusele;
·
erinevad osalised, sealhulgas põllumajandusest ja
metsandusest, tööstusest ning jäätmekäitlejate hulgast peavad hakkama tegema
tervete väärtuseahelate ulatuses koostööd eesmärgiga suurendada
ressursitõhusust, vähendades nende sektorite senist killustatust ja
isoleeritust;
·
tuleb töötada välja uusi protsesse, et eraldada,
eeltöödelda ja muundada seda lähteainet bioressursipõhisteks toodeteks ja
biokütusteks. Samaaegselt tuleb jõulise ja mitmetahulise teadustöö abil välja
töötada arvukaid täiesti erinevaid tehnoloogilisi võimalusi (nt ensüümipõhised
ja termokeemilised protsessid), et suurendada protsesside tõhusust ja
optimeerida tulu;
·
radikaalselt erinevate tehnoloogiliste valikuvõimaluste
hindamiseks ja parimate valikute väljaselgitamiseks tuleb teha suuri
investeeringuid tehnoloogia ja infrastruktuuri kasutusmastaabi suurendamisse.
See tähendab olemasolevate biotoorainel põhinevate tööstusharude
edasiarendamist (nt tselluloosi- ja paberivabrikud, biokütused, tärklis,
keemiatööstus jmt) ning uute ja mastaabi suurendamist võimaldavate
integreeritud biorafineerimismudelite väljatöötamist;
·
uute bioressursipõhiste toodete ning
bioenergia/biokütuste edukaks kasutuselevõtuks oleks vaja töötada välja
standardid ning märgistamis- ja sertifitseerimissüsteemid ning saavutada
omaksvõtt tarbijate poolt. Toodete hinnad peaksid asjakohaselt kajastama
välismõjusid ning tarbijatel peaks olema võimalik teha toodete vahel teadlikke
valikuid, näiteks toodete eeliseid käsitlevate andmete alusel kogu nende
olelustsükli kohta nö sünnist surmani.
Biotoorainel põhineva tööstuse väärtusahelad
(alates esmatootmisest, biorafineerimistehastest, tööstuslikest kasutajatest
kuni kaubamärkideni) on keerukad ning seda on ka tehnoloogia ja innovatsiooniga
seotud probleemid, mis tuleb ületada, et kasutada ära nimetatud tööstuse
sotsiaalmajanduslikud ja keskkonnaalased võimalused. Kindel strateegiline
visioon, täpselt struktureeritud ja määratletud teadus- ja innovatsioonikava
ning pikaajalised stabiilsed finantskohustused on ainus viis koondada ühte
programmi eri pädevused kogu Euroopast, et saavutada vajalikud murrangud ning
piisav kindlustunne ja kriitiline mass mahukate erainvesteeringute
esilekutsumiseks.
Kavandatava biotoorainel põhinevate
tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärgid on järgmised:
·
aidata kaasa ressursitõhusama ja jätkusuutlikuma
vähese CO2-heitega majanduse saavutamisele ning majanduskasvu ja
tööhõive suurendamisele eriti maapiirkondades, arendades Euroopas
jätkusuutlikke ja konkurentsivõimelisi biotoorainel põhinevaid tööstusharusid
täiustatud ja säästval viisil biomassi hankivate biorafineerimistehaste abil,
ning eelkõige:
·
tutvustada tehnoloogiaid, mis võimaldavad saada
Euroopa biomassist uusi keemilisi lähteaineid, uusi materjale ja uusi
tarbekaupu ning mis asendavad vajaduse fossiilsete ressursside järele;
·
arendada ärimudeleid, mis integreerivad ettevõtjaid
kogu väärtusahela ulatuses alates biomassist kuni biorafineerimistehasteni ning
bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ja kütuste tarbijateni, sealhulgas
uute vastastikuste ühenduste loomise teel sektorite vahel ning toetades
tööstusharude üleseid klastreid;
·
luua juhtivaid biorafineerimistehaseid, mis
kasutavad bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ning kütuste
tehnoloogiaid ja ärimudeleid ning tõendavad kulude ja tulemuslikkuse arendamist
tasemele, mis suudab konkureerida fossiilkütustel põhinevate alternatiividega.
Lähtumine varasematest kogemustest
Euroopa Liit on rahastanud viimastel
aastakümnetel väga erinevaid projekte, mis aitavad kaasa biotoorainel
põhinevate tööstusharude arendamisele. ELi teadusuuringute ja
tehnoloogiaarenduse raamprogrammid (RP) katavad peaaegu 6 % kogu ELi
teadusuuringute ja arendustegevuse investeeringutest ning 15 % avaliku
sektori rahastatavatest teadusuuringutest ja arendustegevustest, mida
rahastatakse piiriülese koostöö vormis. Seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi
„Koostöö” 2. teemavaldkonna „Toit, põllumajandus, kalandus ja biotehnoloogia”
raames rahastatakse praegu biotehnoloogia valdkonnas 100 projekti, kus ELi
panus on ligikaudu 400 miljonit eurot.
Biorafineerimistehaste multidistsiplinaarsust
silmas pidades korraldas teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat 2008.
aastal biorafineerimistehaste ühise projektikonkursi, mis hõlmas programmi
„Koostöö” nelja teemavaldkonda (2. teemavaldkond, 5. teemavaldkond, 4.
teemavaldkond „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued
tootmistehnoloogiad” ning 6. teemavaldkond „Keskkond”). 2009. aastal valiti
rahastamiseks kolm juhtivat koostööprojekti (BIOCORE, EUROBIOREF ja SUPRABIO),
kus ELi panus kokku on ligikaudu 50 miljonit eurot.
Eelmiste aastate kogemus kinnitab, et Euroopal
on biotoorainel põhinevate tööstusharude valdkonnas tugev teadusbaas ning mõned
edukad biorafineerimistehaste projektid nii ELi kui ka piirkondlikul ja
riiklikul tasandil.
ELi
ja piirkondlikul tasandil rakendatavad rahastamismehhanismid, eelkõige suured
ja integreeritud biorafineerimistehaste projektid ning piirkondlikud biomajanduse
klastrid, on samm õiges suunas: nende puhul kasutatakse väärtusahela põhist
lähenemisviisi, mis hõlmab teadusuuringuid, tutvustus- ja
kasutuselevõtutegevust ning soodustatakse piiriülest koostööd. Siiski ei ole
nendega suudetud saavutada piisavat kriitilist massi, et lahendada killustumise
probleem ja luua Euroopas biotoorainel põhinevate integreeritud tööstusharude
väärtusahelaid. Kummagi rahastamismehhanismi mõju oleks võinud olla isegi
parem, kui need oleksid olnud osa integreeritud pikaajalisest biotoorainel
põhinevate tööstusharude strateegiast ning kui tutvustamist ja kasutuselevõttu
oleks rohkem toetatud.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Kõnealuse ühise tehnoloogiaalgatuse
ettevalmistamisel konsulteeriti paljude eri allikatega.
·
Kavandatava biotoorainel põhineva avaliku ja
erasektori partnerluse teemaline avalik arutelu toimus 21. septembrist kuni 14.
detsembrini 2012 ja sai 638 arvessevõetavat vastust. 64,6 % vastustest tuli
erasektorist, 24,6 % akadeemilistest ringkondadest, 8,8 % avalikust sektorist
ja 2 % vabaühendustelt. Vastajate seas olid 27st liikmesriigist esindatud 19
ning enim vastuseid tuli Poolast, millele järgnesid Madalmaad, Saksamaa,
Hispaania, Prantsusmaa, Belgia, Rootsi, Soome, Itaalia, Austria,
Ühendkuningriik, Rumeenia, Tšehhi Vabariik, Portugal, Taani, Iirimaa, Ungari,
Kreeka ja Slovakkia. Peaaegu kõik vastajad (94,3 %) pooldasid ELi sekkumist
ning 86,9 % nägi avaliku ja erasektori partnerluses sobivaimat mehhanismi
biotoorainel põhinevate tööstusharude teadus- ja innovatsioonitegevuste
rakendamiseks Horisont 2020 raames ning leidis, et sellel oleks kasulikke
sotsiaalmajanduslikke mõjusid. Teised peasõnumid olid vajadus tugevdada ELi
innovatsiooni ja konkurentsivõimet ning sõnastada biotoorainel põhinevate
tööstusharude kohta selged sekkumiseesmärgid. Konsulteerimise tulemusi esitleti
ja arutati 9. jaanuaril 2013. aastal Brüsselis toimunud huvirühmade üritusel,
kus osales 162 inimest. Internetis toimunud avaliku arutelu täielik aruanne on
osa mõjuhinnangust; selle trükiversioon avaldatakse kavakohaselt 2013. aasta
juunis.
·
Mitu biomajanduse strateegia rakendamise raames
korraldatud üritust võimaldasid luua mõjuhinnangu koostamise ajal korrapäraseid
ja laiapõhjalisi kontakte huvirühmadega. Nende seas oli konverents
„Biomajandusele suunatud partnerlus Euroopa piirkondades” 12. oktoobril 2012,
mille korraldasid koostöös teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat ja
Regioonide Komitee. Konverentsi käigus anti teavet biotoorainel põhineva avaliku
ja erasektori partnerluse potentsiaali kohta ning piirkondliku tegevuse näidete
abil rõhutati biomajanduse partnerlusest saadavat võimalikku kasu. Regionaal-
ja linnapoliitika peadirektoraat teavitas konverentsil osalenuid eraldi aruka
spetsialiseerumise strateegiast, mis on osa ELi maaelu arengu poliitikast.
Peadirektoraat soovitas võimaluse korral suunata investeeringuid biomajandusse.
·
Tutvuti mitme biomajanduse, bioressursipõhiste
toodete ja biokütuste valdkonnas tehtud uurimistööga.
·
Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraati
kutsuti eespool kirjeldatud teabe kogumisel ja mõjuhinnangu koostamisel
abistama rühm, kuhu kuulusid kümme biotoorainel põhinevate tööstusharude eri
aspektides asjatundlikku välisanalüütikut.
Mõjuhinnang
Kavandatavat määrust toetab komisjoni
mõjuhinnang, mis on käesolevale ettepanekule lisatud.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatava meetme kokkuvõte
Käesolev ettepanek käsitleb biotoorainel
põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (BPT ÜE) loomist Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikli 187 alusel, et rakendada biotoorainel põhinevate tööstusharude
ühist tehnoloogiaalgatust (BPT ÜTA).
Biotoorainel põhinevate tööstusharude
ühisettevõte tuleks asutada ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2024.
Ühisettevõtte asukoht on Belgias Brüsselis.
Ühisettevõtte
asutavad EL, keda esindab Euroopa Komisjon, ning biotoorainel põhinevate
tööstusharude konsortsium (BTK). BPT ÜE tegevusi rahastavad selle asutajad
ühiselt. Komisjon ja BTK panustavad ühisettevõtte tegevuskuludesse võrdselt.
BTK liikmeks olevad äriühingud rahastavad teadusuuringuid ja tutvustustegevust
rahaliste ja mitterahaliste ressursside arvelt (personal, seadmed,
kulumaterjalid jmt), ELi panus on rahalised vahendid. ELi vahendite ulatus
varieerub kooskõlas Horisont 2020 reeglitega olenevalt käsitletava tegevuse
liigist.
BPT ÜE on avatud uutele liikmetele, tingimusel
et nad panustavad eesmärkide saavutamisse vahendeid.
Komisjon on õiguste ja häältega juhatuses
esindatud nagu ka BTK liikmed.
Õiguslik alus
Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikkel 187.
Kohaldatakse programmi Horisont 2020 osalemis-
ja levitamiseeskirju. Kõnealuse algatuse spetsiifilist operatiivset vajadust
arvestades on aga vaja teha neist eeskirjadest erand. Praeguses etapis ei ole
seda spetsiifilist erandit käesolevasse ettepanekusse siiski lisatud, et mitte
pidurdada nende vastuvõtmiseks sobiva õigusliku aluse / sobivate
menetlusviiside üle peetavaid institutsioonidevahelisi arutelusid, mis praegu
seadusandliku töö kontekstist alles kestavad seoses komisjoni ettepanekuga
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse programmi
Horisont 2020 osalemis- ning levitamiseeskirjad (COM(2011) 0810 - 2011/0399
(COD). Spetsiifiline erand lisatakse hilisemas etapis, lähtudes eespool
nimetatud arutelude tulemusest.
Erand võimaldab muude kui
innovatsioonimeetmete puhul piirata toetuskõlblikkust sellistele üksustele nagu
VKEd või kesk- ja kõrgkoolid, aidates samas saavutada erainvesteeringutele
avalduva võimendava mõju optimaalse taseme.
Subsidiaarsus ja proportsionaalsus
Ettepanek seondub valdkonnaga, milles ELil ei
ole ainupädevust, mistõttu kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet.
Ettepaneku aluseks olevaid poliitilisi
eesmärke saab saavutada ainult ELi meetme abil peamiselt järgmistel põhjustel:
(1)
Piiritletud suure teadus- ja innovatsioonialase
väljakutse riikidevaheline ja keerukas olemus, mis nõuab üksteist täiendavate
teadmiste ja finantsvahendite ühendamist sektorite ja riigipiiride üleselt.
Ükski liikmesriik, äriühing ega huvirühm ei suuda probleemi iseseisvalt
lahendada.
(2)
Kooskõlastamistöö ja selleks vajalikud vahendid on
nii suuremahulised, et neid saab tõsiseltvõetavalt rakendada ainult Euroopa
tasandil.
(3)
Arvestades samalaadseid võistlevaid algatusi, mis
teistes juhtivates majandusriikides (USA, Brasiilia, Hiina, Kanada) juba
tegutsevad või on käivitamisel, on ettevõtjate Euroopasse investeerima
meelitamiseks piisav ainult suuremahuline Euroopa tasandil rakendatav meede.
Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe
käesoleva määruse sätted selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
Õigusakti
valik
Kavandatav määrus annab piisavalt hoogu
avaliku- ja erasektori investeeringutele teadus- ja innovatsioonitegevusse,
mille eesmärk on parandada Euroopa biotoorainel põhinevate tööstusharude
konkurentsivõimet ja luua töökohti, seda eriti maapiirkondades. BPT ÜE suudab
toetada erasektori ressursse ELi ressurssidega tasemel, mida ei saa saavutada
traditsiooniliste meetmetega, millel jääb puudu strateegilisest pikaajalisest
lähenemisviisist programmitööle ja rahastamisele. Ühisettevõtte tegevuse ajal
toob iga ELi vahenditest pärinev euro kaasa 2,8 eurot erasektori vahendeid.
4.           MÕJU EELARVELE
Biotoorainel põhinevate tööstusharude
ühisettevõtte kogueelarve on 2 000 miljonit eurot (hõlmates rahalist ja
mitterahalist panust). Lisaks on tööstusharu võtnud kohustuse investeerida
1 800 miljonit eurot selle ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärke toetavate
suurte juhtivate näidistehaste rajamisse.
Euroopa Liidu (kaasa arvatud Euroopa
Vabakaubanduse Assotsiatsioon – EFTA) maksimaalne panus on 1 000 miljonit
eurot,[15]
mis makstakse Horisont 2020 eelarvest.
EL ja biotoorainel põhinevate tööstusharude
konsortsium katavad BPT ÜE käigushoidmise kulud algusest peale võrdsetes
osades. Halduskulud ei ületa ÜE kestuse vältel 60 miljonit eurot.
BPT ÜE rakendatavaid ning Horisont 2020 raames
kaasrahastamiseks abikõlblikke teadusuuringuid ja tutvustustegevusi rahastavad
EL ja BTK ühiselt.
5.           MITTEKOHUSTUSLIKUD ELEMENDID
Ülevaatamine
EL esitab biotoorainel põhinevate tööstusharude
ühisettevõtte saavutatud edusammude kohta igal aastal aruande ning teeb 31.
detsembriks 2017 vahehindamise. ELi panuse rakendamise eelarve täitmise
heakskiitmine on osa Euroopa Parlamendi poolt nõukogu soovituse põhjal antavast
heakskiidust komisjoni tegevusele eelarve täitmisel, järgides aluslepingu
artiklis 319 sätestatud menetlust.
2013/0241 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
biotoorainel põhinevate tööstusharude
ühisettevõtte kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eelkõige selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiget,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[16]
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[17]
ning arvestades järgmist:
(1)       Avaliku ja erasektori
partnerlus ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis sätestati algselt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses 1982/2006/EÜ, mis
käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse
seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)[18].
(2)       Nõukogu 19. detsembri 2006.
aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute,
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013)
rakendamise eriprogrammi „Koostöö”,[19]
määratleti konkreetsed toetatavad avaliku ja erasektori partnerlused.
(3)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
... 2013. aasta määruse (EL) nr .../2013 (millega luuakse teadusuuringute ja
innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020[20] aastateks 2014–2020) eesmärk on saavutada
teadusuuringute ja innovatsiooni suuremat mõju, viies raamprogrammi Horisont
2020 ning erasektori rahalised vahendid kokku peamiste valdkondade avaliku ja
erasektori partnerluses, milles teadusuuringud ja innovatsioon saavad aidata
saavutada liidu üldisemad konkurentsivõimega seotud eesmärgid ning ületada
ühiskondlikke probleeme. Liit võib sellistes partnerlussuhetes osaleda
rahaliste toetuste või aluslepingu artikli 187 alusel otsuse 1982/2006/EÜ
kohaselt asutatud ühisettevõtete vormis.
(4)       Kooskõlas nõukogu ... 2013.
aasta otsusega (EL) nr .../2013, millega luuakse raamprogrammi Horisont 2020
(2014–2020) rakendamise eriprogramm,[21]
võib toetust raamprogrammi Horisont 2020 all asutatud ühisettevõtetele anda
kõnealuses otsuses sätestatud tingimustel.
(5)       Strateegias „Euroopa 2020”[22]
rõhutatakse vajadust arendada soodsaid tingimusi teadmistesse ja innovatsiooni
investeerimiseks, et saavutada liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav
majanduskasv. Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on selle strateegia heaks
kiitnud.
(6)       Biotoorainel põhinevate
tööstusharude konsortsium (edaspidi „BTK”) on koostanud visioonidokumendi ning
innovatsiooni ja teadusuuringute strateegilise tegevuskava, võttes aluseks
ulatusliku konsultatsiooni avaliku ja erasektori huvirühmadega. Innovatsiooni
ja teadusuuringute strateegiline tegevuskava kirjeldab peamisi tehnoloogia ja
innovatsiooniga seotud probleeme, mis tuleb ületada, et kujundada Euroopas
jätkusuutlikud ja konkurentsivõimelised biotoorainel põhinevad tööstusharud,
ning määratleb ühise tehnoloogiaalgatuse „Biotoorainel põhinevad tööstusharud”
elluviidavad tegevused teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu
valdkondades.
(7)       BTK on mittetulunduslik
organisatsioon, mis loodi esindama tööstusharu rühma, mis toetab biotoorainel
põhinevate tööstusharude ühist tehnoloogiaalgatust. Selle liikmed esindavad
kogu biotoorainel põhinevat väärtusahelat ning nende seas on suurtööstused,
väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), piirkondlikud klastrid,
Euroopa kutseühingud ning Euroopa tehnoloogiaplatvormid. BTK eesmärk on
edendada Euroopas biotoorainel põhinevate tööstusharude tehnoloogilist ja
majanduslikku arengut. Liikmelisust võivad taotleda kõik biotoorainel
põhinevasse väärtusahelasse kuuluvad huvitatud sidusrühmad. Konsortsium
rakendab liikmelisuse suhtes avatuse ja läbipaistvuse üldpõhimõtteid, tagades
ettevõtjate laialdase kaasamise.
(8)       Komisjoni 13. veebruari 2012.
aasta teatis „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus”[23] ja eriti
selle tegevuskava taotlevad avaliku ja erasektori partnerlust, mis toetaks
jätkusuutlike ja konkurentsivõimeliste biotoorainel põhinevate tööstusharude ja
väärtusahelate loomist Euroopas. Pidades silmas liikumist bensiini-järgse
ühiskonna suunas, on teatise eesmärk parandada biomassi tootmise ja töötlemise
sektorite integratsiooni, et viia omavahel kooskõlla toiduga kindlustatus ja
loodusvarade vähesus ning keskkonnaeesmärgid biomassi kasutamisega tööstuslikul
ja energia tootmise otstarbel.
(9)       Komisjoni 10. oktoobri 2012.
aasta teatis „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks”[24] kinnitab
biotoorainel põhinevate tööstusharude strateegilist tähtsust Euroopa tulevase
konkurentsivõime seisukohast, mida näidatakse komisjoni 21. detsembri 2007.
aasta teatises „Juhtivate turgude algatus Euroopas”,[25] ning
rõhutab vajadust biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise
tehnoloogiaalgatuse järele.
(10)     Biotoorainel põhinevate
tööstusharude ja nende väärtusahelate ees seisavad keerukad ja suured tehnoloogia-
ja innovatsioonialased proovikivid. Vastse sektorina peavad biotoorainel
põhinevad tööstusharud ületama tehnilise pädevuse hajutatuse ning tegelikku
ressursside kättesaadavust käsitleva avaliku teabe vähesuse, et arendada
jätkusuutikke ja konkurentsivõimelisi väärtusahelaid. Nende probleemide
ületamiseks tuleb saavutada Euroopa tasandil kontsentreeritud ja sidusal viisil
kriitiline mass, mis hõlmab tegevuse mastaapi, tippteadmisi ja
innovatsioonipotentsiaali.
(11)     Biotoorainel põhinevate tööstusharude
ühine tehnoloogiaalgatus peaks leevendama erinevaid turutõrkeid, mis heidutavad
investeerimast Euroopas biotoorainel põhinevate tööstusharude teadus-,
tutvustus- ja kasutuselevõtutegevusse enne konkurentsivõime saavutamist.
Eelkõige peaks algatus tagama kindlate biomassitarnete olemasolu, võttes
arvesse teisi võistlevaid sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud nõudmisi, ning
toetama täiustatud töötlemistehnoloogia, suuremahulise tutvustustegevuse ja
poliitiliste meetmete arendamist, vähendades seeläbi erasektori teadus- ja
innovatsiooniinvesteeringute riski jätkusuutlike ja konkurentsivõimeliste
bioressursipõhiste toodete ja biokütuste arendamisel.
(12)     Biotoorainel põhinevate
tööstusharude ühine tehnoloogiaalgatus peaks olema avaliku ja erasektori partnerlus,
mille eesmärk on suurendada Euroopas investeeringuid jätkusuutlike biotoorainel
põhinevate tööstusharude arendamisse. See peaks tooma Euroopa kodanikele
keskkonnaalast ja sotsiaalmajanduslikku kasu, suurendama Euroopa
konkurentsivõimet ning aitama saavutada Euroopal võtmeroll täiustatud
bioressursipõhiste toodete ja biokütuste teadusuuringute, tutvustamise ja
kasutuselevõtu alal.
(13)     Biotoorainel põhinevate
tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk on rakendada Euroopas
teadusuuringute ja innovatsiooni programmi, milles hinnatakse selliste
taastuvate bioloogiliste ressursside olemasolu, mida saaks kasutada
bioressursipõhiste materjalide tootmiseks, ning toetatakse sellest lähtudes
jätkusuutlike biotoorainel põhinevate väärtusahelate loomist. Kõnealust
tegevust tuleks viia ellu koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate
väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud esmatootmine ja töötlev tööstus,
tarbekaupade tootjad, VKEd ning teadus- ja tehnoloogiakeskused ja ülikoolid.
(14)     Liidu osaluse teevad
vältimatuks biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse
olulisus ja ulatus, mobiliseerimisele kuuluvate rahaliste ja tehniliste
ressursside mastaap ning vajadus saavutada rahastamisvahendite tõhus
koordineerimine ja sünergia. Seetõttu tuleks biotoorainel põhinevate
tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise ühisettevõte (edaspidi „BPT
ühisettevõte”) asutada juriidilise isikuna.
(15)     BPT ühisettevõtte eesmärk
tuleks saavutada teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse toetamise teel,
kasutades avaliku ja erasektori ressursse. Selleks peaks BPT ühisettevõte
korraldama projektikonkursse, et toetada teadus-, tutvustus- ja
kasutuselevõtutegevust.
(16)     Mõju maksimeerimiseks peaks
biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte arendama tihedat sünergiat
teiste liidu programmidega sellistes valdkondades nagu haridus, keskkond,
konkurentsivõime ja VKEd, ning ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja maaelu arengu
poliitikaga, mis saavad aidata spetsiifiliselt tugevdada riikide ja piirkondade
suutlikkust teadusuuringuteks ja innovatsiooniks arukate
spetsialiseerumisstrateegiate kontekstis.
(17)     BPT ühisettevõtte
asutajaliikmed peaksid olema liit ja BTK.
(18)     BPT ühisettevõtte
töökorralduse ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada BPT ühisettevõtte
põhikirjas osana käesolevast määrusest.
(19)     BTK on väljendanud kirjalikult
nõusolekut teha BPT ühisettevõtte valdkonnas teadusuuringuid, lähtudes täpselt
avaliku ja erasektori partnerluse iseloomule kohandatud struktuurist. On
asjakohane, et BTK liitub käesoleva määruse lisas sätestatud põhikirjaga,
kirjutades alla kinnituskirjale.
(20)     Oma eesmärkide saavutamiseks
peaks BPT ühisettevõte pakkuma rahalist tuge, eelkõige andes toetusi
osalejatele, lähtudes avatud ja konkurentsipõhistest projektikonkurssidest.
(21)     Eraliikmete panus ei tohiks
piirduda ainult BPT ühisettevõtte halduskuludega ning BPT ühisettevõttest
toetatava teadus- ja innovatsioonitegevuse elluviimiseks nõutava
kaasrahastamisega.
(22)     Nende panus peaks seonduma ka
lisategevuse kava kohase eraliikmete lisategevusega; võimendavast mõjust
korraliku ülevaate saamiseks peaks kõnealune lisategevus esindama üldisemat
panustamist biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisesse
tehnoloogiaalgatusse.
(23)     Osalus BPT ühisettevõtte poolt
rahastatud kaudsetes meetmetes peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja
nõukogu ... 2013. aasta määrusega (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (2014–2020) Horisont 2020
osalemise ning levitamise eeskirjad[26].

(24)     Liidu rahalist panust BPT
ühisettevõttesse tuleks hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise
põhimõttega ning asjakohaste eelarve kaudse täitmise eeskirjadega, mis on
sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni 29. oktoobri 2012.
aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju[27].
(25)     Käesoleva määruse kohaste
liidu vahendite saajate auditid tuleks teha vähendatud halduskoormusega
kooskõlas määrusega (EL) nr .../2013 [raamprogramm Horisont 2020].
(26)     Liidu ja BPT ühisettevõtte
teiste liikmete finantshuve tuleks kogu kulutuste tegemise tsükli vältel
kaitsta proportsionaalsete meetmete abil, mille seas on rikkumiste ärahoidmine,
avastamine ja uurimine, kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud
vahendite tagasinõudmine ning vajaduse korral haldus- ja rahalised karistused
kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.
(27)     Komisjoni siseaudiitoril peaks
BPT ühisettevõtte suhtes olema samasugused volitused nagu komisjoni suhtes.
(28)     Kooskõlas aluslepingu artikli
287 lõikega 1 võib liidu loodud organi või asutuse asutamisakt välistada organi
või asutuse kõigi tulude ja kulude raamatupidamiskontode kontrolli
kontrollikoja poolt. Kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60
lõikega 5 kontrollib määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 209 kohaste
organite raamatupidamist sõltumatu auditeerimisasutus, kes peab esitama
arvamuse muu hulgas raamatupidamise usaldusväärsuse ning selle aluseks olnud tehingute
seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta. Raamatupidamise kontrolli dubleerimise
vältimine õigustab seda, et BPT ühisettevõtte raamatupidamist ei peaks
kontrollima kontrollikoda.
(29)     Et asutamist hõlbustada, peaks
BPT ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest vastutama komisjon, kuni
ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.
(30)     Euroopa Liidu lepingu artiklis
5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaselt ei saa
BPT ühisettevõtte eesmärke tööstusharu teadusuuringute ja innovatsiooni
tugevdamisel saavutada piisavalt hästi liikmesriigid ning seetõttu võib neid
eesmärke – dubleerimise vältimise eesmärgil, kriitilist massi säilitades ning
avalike vahendite optimaalset kasutamist tagades – saavutada paremini liit;
käesolev määrus piirdub minimaalsega, mida on vaja kõnealuste eesmärkide
saavutamiseks, ega lähe selle otstarbe jaoks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Asutamine
1.           Biotoorainel põhinevate
tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse ühisettevõte
aluslepingu artikli 187 tähenduses (edaspidi „BPT ühisettevõte”) ajavahemikuks,
mis kestab 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024.
2.           BPT ühisettevõttest saab
asutus, kelle ülesanne on rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012[28]
artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlust.
3.           BPT ühisettevõttel on
juriidilise isiku staatus. Ühisettevõttel on igas liikmesriigis kõige
laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle
liikmesriigi seadustele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada
vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.
4.           BPT ühisettevõtte asukoht on
Belgias Brüsselis.
5.           BPT ühisettevõtte põhikiri on
sätestatud lisas.
Artikkel 2
Eesmärgid
BPT ühisettevõtte eesmärgid on järgmised:
(a)
aidata kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu … 2013.
aasta määruse (EL) nr .../2013 (millega luuakse raamprogramm Horisont 2020)
rakendamisele ning eelkõige nõukogu ... 2013. aasta otsuse nr .../2013/EL
(millega luuakse eriprogramm Horisont 2020) rakendamisele;
(b)
aidata kaasa biotoorainel põhinevate tööstusharude
ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkidele saavutada ressursitõhusam ja
jätkusuutlikum vähese CO2-heitega majandus ning suurendada
majanduskasvu ja tööhõivet eriti maapiirkondades, arendades Euroopas
jätkusuutlikke ja konkurentsivõimelisi biotoorainel põhinevaid tööstusharusid
täiustatud ja säästval viisil biomassi hankivate biorafineerimistehaste abil,
ning eelkõige:
(c)
tutvustada tehnoloogiaid, mis võimaldavad saada
Euroopa biomassist uusi keemilisi lähteaineid, uusi materjale ja uusi
tarbekaupu ning mis vähendavad vajadust fossiilsete ressursside järele;
(d)
arendada ärimudeleid, mis integreerivad ettevõtjaid
kogu väärtusahela ulatuses alates biomassi tarnimisest kuni
biorafineerimistehasteni ning bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ja
kütuste tarbijateni, sealhulgas uute sektoritevaheliste vastastikuste ühenduste
loomise teel ning toetades tööstusharude üleseid klastreid;
(e)
luua juhtivaid biorafineerimistehaseid, mis
kasutavad bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ning kütuste
tehnoloogiaid ja ärimudeleid ning näitavad kulude ja tulemuslikkuse arendamist
tasemele, mis suudab konkureerida fossiilkütustel põhinevate alternatiividega.
Artikkel 3
Liidu rahaline toetus
1.           Liidu maksimaalne toetus,
kaasa arvatud EFTA assigneeringud, BPT ühisettevõtte haldus- ja tegevuskulude
katmiseks on 1 000 miljonit eurot. See toetus makstakse välja liidu
üldeelarves raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogrammile eraldatud
assigneeringutest kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike
1 punkti c alapunkti iv, artikli 60 ja artikli 61 asjakohaste sätetega
kõnealuse määruse artiklis 209 osutatud asutustele.
2.           Liidu rahalise toetuse
eraldamise kord kehtestatakse delegeerimislepinguga ja iga-aastaste vahendite
ülekandmise lepingutega, mis sõlmitakse liidu nimel tegutseva komisjoni ja BPT
ühisettevõtte vahel.
3.           Lõikes 2 osutatud
delegeerimisleping käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõikes
3, artiklis 60 ja artiklis 61 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr
1268/2012 artiklis 40 nimetatud aspekte ja muu hulgas järgmist:
(a)     BPT ühisettevõtte toetusele esitatavad
nõuded seoses otsuse .../EL [raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise
eriprogramm] II lisas osutatud tulemusnäitajatega;
(b)     BPT ühisettevõtte toetusele esitatavad
nõuded, pidades silmas otsuse .../EL [raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise
eriprogramm] III lisas osutatud järelevalvet;
(c)     BPT ühisettevõtte toimimisega seotud
spetsiifilised tulemusnäitajad;
(d)     nende andmete esitamise kord, mida on
vaja tagamaks, et komisjon saab täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi;
(e)     inimressursside kasutamine ja muutmine,
eelkõige tegevusüksuse, palgaastme ja kategooria alusel värbamine,
ümberklassifitseerimine ning töötajate arvu muutmine.
Artikkel 4
Muude liikmete kui liidu toetused
1.           BPT ühisettevõtte muud
liikmed peale liidu annavad või lasevad enda koosseisu kuuluvatel üksustel anda
artiklis 1 nimetatud ajavahemiku jooksul toetust kokku vähemalt 2 800
miljoni euro ulatuses.
2.           Lõikes 1 osutatud toetus
koosneb järgmisest:
(a)
Lisas sätestatud põhikirja punkti 12 lõikes 2 ja
punkti 12 lõike 3 alapunktides b ja c kehtestatud toetused BPT ühisettevõttesse.
(b)
Vähemalt 1 800 miljoni euro ulatuses muude
liikmete kui liidu või nende koosseisu kuuluvate üksuste poolt artiklis 1
osutatud ajavahemiku jooksul panustatud mitterahalisi toetuseid, mis
moodustuvad kuludest, mis neil on tekkinud väljaspool BPT ühisettevõtte töökava
selliste täiendavate meetmete võtmisel, mis aitavad kaasa biotoorainel
põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele.
Neid kulusid võib toetada muudest liidu rahastamisprogrammidest kooskõlas
kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega. Sellistel juhtudel ei asenda liidu
rahastamine muude liikmete kui liidu või nende koosseisu kuuluvate üksuste
mitterahalisi toetusi.
Punktis b osutatud kulude jaoks ei anta BPT
ühisettevõtte poolset rahalist toetust. Vastav tegevus määratakse kindlaks
aasta lisategevuste kavas, milles näidatakse nende toetuste hinnanguline
väärtus.
3.           BPT ühisettevõtte muud
liikmed peale liidu annavad iga aasta 31. jaanuariks BPT ühisettevõtte
juhatusele aru igal eelneval eelarveaastal lõike 2 kohaselt antud toetuse
väärtusest.
4.           Lõike 2 punktis b ning I
lisas sätestatud põhikirja punkti 12 lõike 3 alapunktis c osutatud toetuse
väärtuse hindamiseks määratakse kindlaks kulud, lähtudes asjaomaste üksuste
tavapärastest kuluarvestustavadest, üksuse asukohariigis kohaldatavatest
raamatupidamisstandarditest ning kohaldatavatest rahvusvahelistest
raamatupidamisstandarditest / rahvusvahelistest finantsaruandluse
standarditest. Kulusid tõendab asjaomase üksuse nimetatud sõltumatu
välisaudiitor. Toetuse väärtuse hindamist kontrollib BPT ühisettevõte. Kahtluse
korral võib BPT ühisettevõte seda auditeerida.
5.           Komisjon võib liidu rahalise
toetuse BPT ühisettevõttele lõpetada või peatada, seda proportsionaalselt
vähendada või algatada lisas sätestatud põhikirja punkti 20 lõikes 2 osutatud lõpetamismenetluse,
kui ühisettevõtte liikmed või nende koosseisu kuuluvad üksused ei anna lõikes 2
osutatud toetust või annavad seda ainult osaliselt või liiga hilja.
Artikkel 5
Finantseeskirjad
BPT ühisettevõte võtab vastu oma
eriotstarbelised finantseeskirjad kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikliga 209 ning määrusega (EL) nr … [delegeeritud määrus, milles
käsitletakse näidisfinantsmäärust asutustele, mis põhinevad avaliku ja
erasektori partnerlusel].
Artikkel 6
Töötajad
1.           BPT ühisettevõtte töötajate
suhtes kohaldatakse nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68[29]
kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude
teenistujate teenistustingimusi ning kõnealuste personalieeskirjade ja muude
teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks liidu institutsioonide
kokkuleppel vastuvõetud eeskirju.
2.           Juhatus kasutab BPT
ühisettevõtte töötajate suhtes volitusi, mis on antud personalieeskirjades
ametisse nimetavale asutusele ning muude teenistujate teenistustingimustes
teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutusele (edaspidi „ametisse nimetava
asutuse volitused”).
Juhatus võtab kooskõlas personalieeskirjade
artikliga 110 vastu personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja muude
teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 põhineva otsuse, millega
delegeeritakse tegevdirektorile asjaomase ametisse nimetava asutuse volitused
ja määratletakse tingimused, mille alusel saab kõnealust volituste
delegeerimist peatada. Tegevdirektor on volitatud nimetatud volitusi edasi
delegeerima.
Kui seda nõuavad erandlikud asjaolud, võib juhatus
otsusega ajutiselt peatada ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise
tegevdirektorile ja viimase poolt edasi delegeeritud volitused ning rakendada
neid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või muule
ühisettevõtte töötajale kui tegevdirektor.
3.           Juhatus võtab vastu
asjakohased personalieeskirjade ning muude teenistujate teenistustingimuste
rakenduseeskirjad kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110.
4.           Töötajate koosseis määratakse
kindlaks BPT ühisettevõtte ametikohtade loetelus, milles näidatakse ajutiste
ametikohtade arv tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa ning lepinguliste
töötajate arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides, kooskõlas ühisettevõtte
aastaeelarvega.
5.           BPT ühisettevõtte personal
koosneb ajutistest töötajatest ja lepingulistest töötajatest.
6.           Kõik personalikulud kannab
BPT ühisettevõte.
Artikkel 7
Riikide lähetatud eksperdid ja praktikandid
1.           BPT ühisettevõte võib
kasutada riikide lähetatud eksperte ja praktikante, kelle tööandja ei ole
ühisettevõte. Riikide lähetatud ekspertide arv täistööaja ekvivalentides
väljendatuna lisatakse käesoleva määruse artikli 6 lõike 4 kohasele teabele
töötajate kohta kooskõlas aastaeelarvega.
2.           Juhatus võtab vastu otsuse,
millega kehtestatakse riikide ekspertide BPT ühisettevõttesse lähetamise ja
praktikantide kasutamise eeskirjad.
Artikkel 8
Privileegid ja immuniteedid
BPT ühisettevõte ja tema töötajate suhtes
kohaldatakse liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.
Artikkel 9
BPT ühisettevõtte vastutus
1.           BPT ühisettevõtte lepingulist
vastutust reguleeritakse asjakohaste lepingusätetega ning asjaomaste
kokkulepete, otsuste ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega.
2.           Lepinguvälise vastutuse
korral heastab BPT ühisettevõte kõik oma töötajate poolt nende ülesannete
täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele
üldpõhimõtetele.
3.           Kõiki BPT ühisettevõtte
makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid
kulusid ja väljaminekuid käsitatakse BPT ühisettevõtte kuludena ning need
kaetakse BPT ühisettevõtte vahenditest.
4.           BPT ühisettevõte kannab
ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.
Artikkel 10
Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus
1.           Euroopa Kohtul on pädevus
aluslepingus sätestatud tingimustel ja järgmistel juhtudel:
(a)     käesoleva määruse reguleerimisesemega
seotud liikmetevaheliste vaidluste lahendamine;
(b)     tulenevalt BPT ühisettevõtte
kokkulepetes, otsustes ja lepingutes sisalduvatest vahekohtuklauslitest;
(c)     BPT ühisettevõtte töötajate poolt nende
ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine;
(d)     mis tahes vaidlustes BPT ühisettevõtte ja
tema teenistujate vahel, lähtudes ametnike personalieeskirjades ning Euroopa
Liidu muude teenistujate teenistustingimustes sätestatud tingimustest.
2.           Käesoleva määruse või muude
liidu õigusaktidega reguleerimata küsimustes kohaldatakse BPT ühisettevõtte
asukohariigi õigust.
Artikkel 11
Hindamine
1.           Komisjon korraldab 31.
detsembriks 2017 BPT ühisettevõtte vahehindamise. Komisjon edastab selle
järeldused ja oma tähelepanekud 30. juuniks 2018 Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
2.           Lõikes 1 osutatud
vahehindamise järelduste alusel võib komisjon tegutseda artikli 4 lõike 5
kohaselt või astuda muid vajalikke samme.
3.           Kuue kuu jooksul pärast BPT
ühisettevõtte lõpetamist, kuid mitte hiljem kui kaks aastat pärast lisas
sätestatud põhikirja punktis 20 osutatud lõpetamismenetluse algatamist
korraldab komisjon BPT ühisettevõtte lõpphindamise. Kõnealuse lõpphindamise
tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 12
Eelarve täitmise heakskiitmine
1.           Eelarve täitmise
heakskiitmine seoses liidu toetusega BPT ühisettevõttele on osa Euroopa
Parlamendi poolt nõukogu soovituse põhjal antavast heakskiidust komisjoni
tegevusele eelarve täitmisel, järgides aluslepingu artiklis 319 sätestatud
menetlust.
2.           BPT ühisettevõte teeb
institutsioonidega eelarve täitmise heakskiitmise menetluse käigus täielikku
koostööd ning annab kogu vajaliku lisateabe. Seoses sellega võidakse
ühisettevõttelt paluda, et ta saadaks kohtumistele asjaomaste institutsioonide
või asutustega oma esindaja ning et ta abistaks komisjoni volitatud
eelarvevahendite käsutajat.
Artikkel 13
Järelauditid
1.           Kaudsete meetmetega seotud
kulutuste järelauditeid teeb BPT ühisettevõte kooskõlas määruse (EL) nr ...
[raamprogramm Horisont 2020] artikliga 23 osana raamprogrammi Horisont 2020
kaudsetest meetmetest.
2.           Ühtluse tagamiseks võib
lõikes 1 osutatud auditeid teha komisjon.
Artikkel 14
Liikmete finantshuvide kaitse
1.           Ilma et see piiraks lisas
sätestatud põhikirja punkti 16 lõike 4 kohaldamist, võimaldab BPT ühisettevõte
komisjoni töötajatele ja teistele komisjoni poolt volitatud isikutele, samuti
kontrollikojale juurdepääsu oma valdustesse ning kogu teabele, sealhulgas
elektroonilisele teabele, mida on vaja nende auditite tegemiseks.
2.           Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib teha uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja ülevaatusi,
kooskõlas tingimuste ja menetlustega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 25. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase
Ameti (OLAF) juurdluste kohta[30]
ning nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis
käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et
kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade
eiramiste eest),[31]
et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud
ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve seoses käesoleva määruse
alusel rahastatava kokkuleppe, otsuse või lepinguga.
3.           Ilma et see piiraks lõigete 1
ja 2 kohaldamist, peavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad lepingud,
kokkulepped ja otsused hõlmama sätteid, mis annavad komisjonile, BPT
ühisettevõttele, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselge volituse nende vastavate
pädevuste kohaselt selliseid auditeid ja uurimisi teha.
4.           BPT ühisettevõte tagab oma
liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli
või tellides selle tegemise.
5.           BPT ühisettevõte ühineb
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 25. mai 1999. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdlust[32]. BPT
ühisettevõte võtab vastu vajalikud meetmed OLAFi tehtavate sisejuurdluste
hõlbustamiseks.
Artikkel 15
Konfidentsiaalsus
Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist,
tagab BPT ühisettevõte sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine
võiks kahjustada ühisettevõtte liikmete või selle tegevuses osalejate huve.
Artikkel 16
Läbipaistvus
1.           BPT ühisettevõtte valduses
olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust
(EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni dokumentidele[33].
2.           BPT ühisettevõtte juhatus
võib võtta vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra.
3.           Ilma et see piiraks artikli
10 kohaldamist, võib BPT ühisettevõtte poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli
8 kohaselt vastu võetud otsuste kohta esitada ombudsmanile kaebuse vastavalt
aluslepingu artiklis 228 sätestatud tingimustele.
Artikkel 17
Osalemise ja levitamise eeskirjad
BPT ühisettevõtte rahastatavate meetmete
suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr ... [programmi Horisont 2020 osalemis- ja
levitamiseeskirjad]. Nimetatud määruse kohaselt käsitatakse BPT ühisettevõtet
rahastava asutusena ning asutusena, kes toetab rahaliselt kaudseid meetmeid
kooskõlas lisas sätestatud põhikirja punktiga 1.
Artikkel 18
Asukohariigi toetus
BPT ühisettevõte ja tema asukohariik võivad
sõlmida halduslepingu, milles käsitletakse privileege ja immuniteete ning
kõnealuse riigi poolt BPT ühisettevõttele antavat muud toetust.
Artikkel 19
Esialgsed meetmed
1.           Komisjon vastutab BPT
ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni BPT ühisettevõte on
saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. Komisjon teeb
kooskõlas liidu õigusega kõik vajalikud toimingud, tehes koostöös teiste
liikmetega ning kaasates BPT ühisettevõtte pädevaid organeid.
2.           Selleks
(a)
võib komisjon kuni ajani, mil tegevdirektor asub
pärast lisa punkti 8 kohast ametissenimetamist juhatuse poolt täitma oma
ülesandeid, määrata ajutise tegevdirektorina tegutsema ja tegevdirektorile
seatud ülesandeid täitma ühe komisjoni ametniku, keda võib abistada piiratud
arv komisjoni ametnikke;
(b)
teostab ametisse nimetava asutuse volitusi erandina
käesoleva määruse artikli 6 lõikest 2 ajutine direktor;
(c)
võib komisjon ajutiselt ametisse nimetada piiratud
arvu oma ametnikke.
3.           Ajutine tegevdirektor võib
lubada kõikide BPT ühisettevõtte aastaeelarves ettenähtud assigneeringutega
kaetud maksete tegemist, kui juhatus on need heaks kiitnud, ning võib kinnitada
kokkuleppeid, otsuseid ja lepinguid, sealhulgas töölepinguid pärast BPT
ühisettevõtte ametikohtade loetelu vastuvõtmist.
4.           Ajutine tegevdirektor määrab
ühisel kokkuleppel BPT ühisettevõtte tegevdirektoriga ning juhatuse heakskiidul
kuupäeva, millest alates BPT ühisettevõttel on olemas suutlikkus oma eelarve
täitmiseks. Alates sellest päevast hoidub komisjon BPT ühisettevõtte tegevusega
seotud kohustuste võtmisest ja maksete tegemisest.
Artikkel 20
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       president
LISA
BPT ÜHISETTEVÕTTE PÕHIKIRI
1.
Ülesanded
BPT
ühisettevõte täidab järgmisi ülesandeid:
(a)
tagab biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise
tehnoloogiaalgatuse loomise ja jätkusuutliku haldamise;
(b)
mobiliseerib vajalikud avaliku ja erasektori
vahendid;
(c)
loob liidu, ettevõtjate ja teiste huvirühmade vahel
tiheda ja pikaajalise koostöö ning arendab seda edasi;
(d)
tagab biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise
tehnoloogiaalgatuse tõhususe;
(e)
saavutab pikaajalise programmiga tööleasumiseks
vajaliku teadustöö kriitilise massi;
(f)
jälgib BPT ühisettevõtte eesmärkide saavutamisel
tehtavaid edusamme;
(g)
toetab rahaliselt, peamiselt toetusi andes,
kaudseid teadus- ja innovatsioonimeetmeid;
(h)
teavitamis-, suhtlus-, ellurakendamis- ja levitamistegevus,
kohaldades mutatis mutandis
määruse (EL) nr .../2013 [raamprogramm Horisont 2020] artikli 22 sätteid;
(i)
mis tahes muud käesoleva määruse artiklis 2
sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud ülesanded.
2.
Liikmed
1.           BPT ühisettevõtte liikmed on:
(a)
Euroopa Liit, keda esindab Euroopa Komisjon,
(b)
pärast käesoleva põhikirja vastuvõtmist
kinnituskirja alusel biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium Aisbl
(edaspidi „BTK”), vastavalt Belgia õigusele asutatud mittetulundusühing
(registreerimisnumber: 0521-857-822), mille alaline asukoht on Belgias
Brüsselis.
3.
Liikmestaatuse muutmine
1.           BPT ühisettevõtte liikmeks
saamist võib taotleda iga liikmesriigis või raamprogrammiga Horisont 2020
liitunud riigis otseselt või kaudselt teadusuuringuid ja innovatsiooni toetav
juriidiline isik, tingimusel et ta panustab punktis 12 osutatud vahenditesse
käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud BPT ühisettevõtte eesmärkide
saavutamiseks ning nõustub BPT ühisettevõtte põhikirjaga.
2.           Kõik uued BPT ühisettevõtte
liikmeks saamise taotlused esitatakse juhatusele koos ettepanekuga kohandada
punktis 5 sätestatud juhatuse koosseisu.
3.           Juhatus hindab taotlust,
võttes arvesse taotleja olulisust ja potentsiaalset lisaväärtust BPT
ühisettevõtte eesmärkide saavutamise seisukohast. Seejärel teeb juhatus
taotluse kohta otsuse.
4.           Iga liige võib oma
liikmelisuse BPT ühisettevõttes lõpetada. Lõpetamine jõustub ja muutub
tagasipööramatuks kuus kuud pärast teiste liikmete teavitamist. Sellest hetkest
vabastatakse endine liige kõigist kohustustest peale nende, mille BPT
ühisettevõte kiitis heaks või võttis enne liikmelisuse lõpetamist.
5.           BPT ühisettevõtte
liikmestaatust ei saa ilma juhatuse eelneva nõusolekuta kolmandale isikule üle
anda.
6.           BPT ühisettevõte avaldab oma
veebisaidil kohe pärast käesoleva punkti kohast liikmelisuse muutust BPT
ühisettevõtte liikmete ajakohastatud nimekirja koos vastava muutuse jõustumise
kuupäevaga.
4. BPT
ühisettevõtte korraldus
1.           BPT ühisettevõtte organid on:

(a)
juhatus;
(b)
tegevdirektor;
(c)
teaduskomitee;
(d)
riikide esindajate rühm.
2.           Teaduskomitee ja riikide
esindajate rühm on BPT ühisettevõtte nõuandvad organid.
5.
Juhatuse koosseis
1.           Juhatusse kuuluvad:
–
viis komisjoni esindajat;
–
viis eraliikmete esindajat, kellest vähemalt üks
peaks olema väikese või keskmise suurusega ettevõtja esindaja.
6.
Juhatuse toimimine
1.           Komisjonile kuulub 50 %
hääleõigustest. Komisjoni hääl on jagamatu. Eraliikmetel on võrdne arv hääli.
Liikmed teevad oma parima konsensuse saavutamiseks. Konsensuse puudumisel teeb
juhatus otsuseid vähemalt 75 % enamusega kõigist häältest, kaasa arvatud
puuduvate isikute hääled.
2.           Juhatus valib oma esimehe
kaheks aastaks.
3.           Juhatus peab korralisi
koosolekuid kaks korda aastas. Juhatus võib pidada erakorralisi koosolekuid
komisjoni või eraliikmete esindajate enamuse nõudmisel või esimehe nõudmisel.
Juhatuse koosolekud kutsub kokku esimees ning need toimuvad tavaliselt BPT
ühisettevõtte asukohas.
Tegevdirektoril on õigus aruteludes osaleda, kuid
tal ei ole hääleõigust.
Riikide esindajate rühma esimehel on õigus osaleda
juhatuse koosolekutel vaatlejana.
Juhatus võib kutsuda juhtumipõhiselt oma
koosolekutele vaatlejatena teisi isikuid, eelkõige liidu piirkondlike
omavalitsuste esindajaid ja kodanikuühiskonna esindajaid.
Liikmete esindajad ei vastuta esindaja rollis
juhatuse liikmena võetud meetmete eest isiklikult.
Juhatus võtab vastu oma töökorra.
7.
Juhatuse ülesanded
1.           Juhatus vastutab üldiselt BPT
ühisettevõtte strateegilise suunamise ja toimingute eest ning teeb järelevalvet
selle tegevuse elluviimise üle.
2.           Eelkõige täidab juhatus
järgmisi ülesandeid:
(a)
hindab, kiidab heaks või lükkab tagasi punkti 3
kohaseid liikmeks saamise taotlusi;
(b)
otsustab oma kohuseid mittetäitva liikme
liikmelisuse lõpetamise BPT ühisettevõttes;
(c)
võtab kooskõlas käesoleva määruse artikliga 5 vastu
BPT ühisettevõtte finantseeskirjad;
(d)
võtab vastu BPT ühisettevõtte aastaeelarve, kaasa
arvatud ametikohtade loetelu, milles näidatakse ajutiste ametikohtade arv
tegevusüksuse ja palgaastme kaupa ning lepinguliste töötajate ja riikide
lähetatud ekspertide arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides;
(e)
kasutab töötajate suhtes ametisse nimetava asutuse
volitusi kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 2;
(f)
nimetab ametisse ja vabastab ametist
tegevdirektori, pikendab tema ametiaega ning annab talle suuniseid ja jälgib
tema tulemuslikkust;
(g)
kiidab tegevdirektori soovituse põhjal heaks punkti
9 lõikes 5 osutatud programmibüroo organisatsioonilise struktuuri;
(h)
võtab vastu aasta töökava ja vastavad
kuluprognoosid, mille kohta teeb ettepaneku tegevdirektor, olles konsulteerinud
teaduskomiteega ja riikide esindajate rühmaga;
(i)
kiidab heaks käesoleva määruse artikli 4 lõike 2
punktis b osutatud aasta lisategevuste kava, lähtudes eraliikmete ettepanekust
ning olles vajaduse korral konsulteerinud ajutise nõuanderühmaga;
(j)
kiidab heaks raamatupidamise aastaaruande;
(k)
kiidab heaks aasta tegevusaruande, sealhulgas
vastavad kulutused;
(l)
korraldab vajaduse korral BPT ühisettevõtte
siseauditi alase suutlikkuse loomise;
(m)
kiidab heaks konkursikutsed ning vajaduse korral
seonduvad eeskirjad osalemise, hindamise, valimise, toetuste määramise ja
läbivaatamise menetluste kohta;
(n)
kiidab heaks rahastamiseks valitud meetmete
loetelu;
(o)
kehtestab tegevdirektori ettepanekul BPT
ühisettevõtte teavituspõhimõtted;
(p)
kehtestab vajadusel rakenduseeskirjad kooskõlas
käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3;
(q)
kehtestab vajaduse korral eeskirjad riikide
ekspertide lähetamise kohta BPT ühisettevõttesse ning praktikantide kasutamise
kohta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7;
(r)
asutab vajaduse korral lisaks BPT ühisettevõtte
organitele nõuandvad rühmad;
(s)
esitab vajaduse korral komisjonile kõik taotlused
käesoleva määruse muutmiseks, mille kohta on teinud ettepaneku BPT
ühisettevõtte mis tahes liige;
(t)
vastutab kõigi BPT ühisettevõtte organitele
spetsiifiliselt määramata ülesannete eest, mida ta võib mõnele neist organitest
määrata.
8.
Tegevdirektori ametissenimetamine, ametist vabastamine ja ametiaja pikendamine
1.           Tegevdirektori nimetab
ametisse juhatus komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast, järgides avatud
ja läbipaistvat valikumenetlust. Komisjon liidab valikumenetlusega vajaduse
korral BPT ühisettevõtte teiste liikmete esindatuse.
Eelkõige tagatakse BPT ühisettevõtte
teiste liikmete sobiv esindatus valikumenetluse eelvaliku etapis. Selleks
nimetavad eraliikmed ühisel kokkuleppel juhatuse nimel esindaja ja vaatleja.
2.           Tegevdirektor on töötaja ning
ta võetakse tööle BPT ühisettevõtte ajutise teenistujana liidu muude
teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti a alusel.
Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab BPT
ühisettevõtet juhatuse esimees.
3.           Tegevdirektori ametiaeg on
kolm aastat. Selle ajavahemiku lõpuks hindab komisjon, kaasates vastavalt
vajadusele eraliikmeid, tegevdirektori tulemuslikkust ning BPT ühisettevõtte
edasisi ülesandeid ja väljakutseid.
4.           Juhatus, toimides komisjoni
ettepaneku alusel ja võttes arvesse lõikes 3 osutatud hindamist, võib pikendada
tegevdirektori ametiaega üks kord kuni neljaks aastaks.
5.           Tegevdirektor, kelle
ametiaega on pikendatud, ei tohi edaspidi üldperioodi lõpul sama ametikoha
valikumenetluses osaleda.
6.           Tegevdirektori võib ametist
vabastada üksnes otsusega, mille juhatus on teinud komisjoni ettepanekul, kes
on kaasanud vastavalt vajadusele eraliikmeid.
9.
Tegevdirektori ülesanded
1.           Tegevdirektor on peamine
täitevjuht, kes vastutab BPT ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest kooskõlas
juhatuse otsustega.
2.           Tegevdirektor on BPT
ühisettevõtte seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele.
3.           Tegevdirektor täidab BPT
ühisettevõtte eelarvet.
4.           Eelkõige täidab tegevdirektor
sõltumatult järgmisi ülesandeid:
(a)
valmistab ette ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks
aastaeelarve projekti, kaasa arvatud vastava ametikohtade loetelu, milles
näidatakse ajutiste ametikohtade arv iga palgaastme ja tegevusüksuse kohta ning
lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arv väljendatuna
täistööaja ekvivalentides;
(b)
valmistab ette ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks
iga-aastase töökava koos vastava kuluprognoosiga;
(c)
esitab juhatusele vastuvõtmiseks raamatupidamise
aastaaruande;
(d)
valmistab ette ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks
aasta tegevusaruande, sealhulgas vastavad kulutused;
(e)
esitab juhatusele vastuvõtmiseks rahastamiseks
valitud meetmete loetelu;
(f)
allkirjastab üksikuid kokkuleppeid või otsuseid;
(g)
allkirjastab hankelepinguid;
(h)
rakendab BPT ühisettevõtte suhtluspõhimõtteid;
(i)
korraldab ja suunab BPT ühisettevõtte toiminguid ja
töötajaid ning teeb nende üle järelevalvet juhatuse poolse delegeerimise
piires, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 2;
(j)
kehtestab tulemusliku ja tõhusa
sisekontrollisüsteemi ning tagab selle toimimise ja annab selle olulisest
muutmisest juhatusele teada;
(k)
tagab riskihindamise ja riskijuhtimise toimimise;
(l)
võtab kõik vajalikud meetmed hindamaks BPT
ühisettevõtte edenemist oma eesmärkide suunas;
(m)
täidab kõiki muid tegevdirektorile usaldatud või
juhatuse poolt delegeeritud ülesandeid.
5.           Tegevdirektor loob
programmibüroo kõigi käesolevast määrusest tulenevate tugiülesannete täitmiseks
tegevdirektori vastutusel. Programmibüroo koosneb BPT ühisettevõtte töötajatest
ja täidab eelkõige järgmisi ülesandeid:
(a)
pakub tuge sobiva raamatupidamissüsteemi loomisel
ja haldamisel kooskõlas BPT ühisettevõtte finantseeskirjadega;
(b)
korraldab aasta töökavas ettenähtud konkursse ning
haldab kokkuleppeid või otsuseid, kaasa arvatud nende kooskõlastamist;
(c)
annab liikmetele ja teistele BPT ühisettevõtte
organitele igasugust asjakohast teavet ja tuge, mida nad oma ülesannete
täitmiseks vajavad, vastates ka nende konkreetsetele taotlustele;
(d)
toimib BPT ühisettevõtte organite sekretariaadina
ning toetab kõiki juhatuse loodud nõuanderühmi.
10. Teaduskomitee
1.           Teaduskomitee koosneb kuni
kümnest liikmest. Komitee valib oma liikmete hulgast endale esimehe.
2.           Liikmeskond peab peegeldama
kogu maailmas tunnustatud akadeemiliste ringkondade, tööstusharu, väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtjate, mittetulundusühingute ja regulatiivorganite
ekspertide tasakaalustatud esindatust. Teaduskomitee liikmetel kollektiivselt
peavad olema vajalikud teaduslikud pädevused ja tehnikavaldkonda hõlmav
asjatundlikkus, mida on vaja teadusuuringutel põhinevate soovituste andmiseks
BPT ühisettevõttele.
3.           Juhatus sätestab
teaduskomitee koosseisu kriteeriumid ja valikuprotsessi ning nimetab selle
liikmed. Juhatus võtab arvesse BPT riikide esindajate rühma pakutavaid
võimalikke kandidaate.
4.           Teaduskomitee täidab järgmisi
ülesandeid:
(a)
annab nõu aasta töökavades käsitletavate teaduslike
prioriteetide teemal;
(b)
annab nõu aasta tegevusaruandes kirjeldatud
teaduslike saavutuste teemal.
5.           Teaduskomitee koosolekud
toimuvad vähemalt kord aastas. Koosolekuid kutsub kokku komitee esimees.
6.           Teaduskomitee võib esimehe
nõusolekul kutsuda koosolekul osalema teisi isikuid.
7.           Teaduskomitee võtab vastu oma
töökorra.
11.
Riikide esindajate rühm
1.           BPT riikide esindajate rühmas
osaleb üks esindaja igast liikmesriigist ja igast raamprogrammiga Horisont 2020
liitunud riigist. Rühm valib oma liikmete hulgast endale esimehe.
2.           Riikide esindajate rühma
koosolekud toimuvad vähemalt kord aastas. Koosolekud kutsub kokku esimees.
Koosolekutel osalevad tegevdirektor ja juhatuse esimees või nende esindajad.
Riikide esindajate rühma esimees võib kutsuda oma
koosolekutele vaatlejatena teisi isikuid, eelkõige liidu piirkondlike
omavalitsuste esindajaid, kodanikuühiskonna või VKEde ühenduste esindajaid.
3.           Eelkõige vaatab riikide
esindajate rühm läbi teabe ja avaldab arvamust järgmistes küsimustes:
(a)
BPT ühisettevõtte programmitöö edenemine ja
eesmärkide saavutamine;
(b)
strateegilise suunitluse ajakohastamine;
(c)
seosed raamprogrammiga Horisont 2020;
(d)
aasta töökavad;
(e)
VKEde kaasamine.
4.           Riikide esindajate rühm annab
BPT ühisettevõttele teavet ja tegutseb ühisettevõtte kontaktina ka järgmistes
küsimustes:
(a)
asjassepuutuvate riiklike või piirkondlike teadus-
ja innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade
määratlemine, kaasa arvatud asjassepuutuvate tehnoloogiate kasutuselevõtt;
(b)
teabeleviürituste osas riiklikul või piirkondlikul
tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja kommunikatsioonitegevuseks.
(c)
kasutuselevõtu meetmete osas riiklikul või
piirkondlikul tasandil võetavad erimeetmed seoses biotoorainel põhinevate
tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatusega.
5.           Riikide esindajate rühm võib
esitada BPT ühisettevõttele omal algatusel soovitusi tehnilistes, juhtimis- ja
finantsküsimustes, eelkõige juhul, kui need mõjutavad riiklikke või
piirkondlikke huvisid.
BPT ühisettevõte teavitab riikide esindajate rühma
järelmeetmetest, mis ta on võtnud vastuseks rühma soovitustele.
6.           Riikide esindajate rühm võtab
vastu oma töökorra.
12.
Rahastamisallikad
1.           BPT ühisettevõtet rahastavad
ühiselt liit ja muud liikmed peale liidu või nende koosseisu kuuluvad üksused
osamaksetena makstavate rahaliste toetuste ning nende poolt kaudsete, BPT
ühisettevõtte poolt mittehüvitatavate meetmete rakendamisel tehtud kulude
vormis.
2.           BPT ühisettevõtte halduskulud
ei tohi ületada 60 miljonit eurot ning tuleb katta rahaliste maksetega, mis
jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning ülejäänud liikmete (peale liidu) vahel.
Kui osa halduskulude katteks tehtud sissemaksest jääb kasutamata, võib teha
selle kättesaadavaks BPT ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks.
3.           BPT ühisettevõtte
tegevuskulud kaetakse järgmistest allikatest:
(a)
liidu rahaline toetus;
(b)
muude liikmete kui liidu rahaline toetus;
(c)
muude liikmete kui liidu ning nende koosseisu
kuuluvate üksuste mitterahalised toetused, mis koosnevad nende poolt kaudsete
meetmete rakendamisel tehtud kulutustest, millest arvestatakse maha BPT
ühisettevõtte poolne toetus ja muud liidu toetused nende kulude katmiseks.
4.           Muude liikmete kui liidu
rahaline panus lõike 3 alapunktis b osutatud tegevuskuludesse on käesoleva
määruse artiklis 1 sätestatud perioodi vältel vähemalt 182,5 miljonit eurot.
5.           BPT ühisettevõtte eelarvesse
kantavad ressursid koosnevad järgmistest panustest:
(a)
liikmete rahalised sissemaksed halduskulude
katteks;
(b)
liikmete rahalised sissemaksed tegevuskulude
katteks;
(c)
kõik BPT ühisettevõtte loodud tulud;
(d)
muud rahalised sissemaksed, ressursid ja tulud.
BPT ühisettevõttele selle liikmete poolt tehtud
sissemaksetelt saadud intressi loetakse ühisettevõtte tuluks.
6.           Kõik BPT ühisettevõtte
ressursid ja tegevused on pühendatud käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud
eesmärkidele.
7.           BPT ühisettevõte hoiab kõiki
tema poolt loodud või talle üle kantud varasid käesoleva määruse artiklis 2
sätestatud eesmärkide täitmise nimel.
8.           Kuludest ülejäävaid tulusid
ei maksta BPT ühisettevõtte liikmetele, välja arvatud BPT ühisettevõtte
tegevuse lõpetamise korral punkti 20 kohaselt.
13. Finantskohustused
BPT ühisettevõtte finantskohustused ei ületa
ühisettevõttele kättesaadavate või ühisettevõtte eelarvesse tema liikmete poolt
eraldatud rahaliste ressursside summat.
14.
Eelarveaasta
Eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31.
detsembrini.
15. Tegevuse
ja finantsplaneerimine
1.           Tegevdirektor esitab
juhatusele vastuvõtmiseks aastase töökava projekti, mis sisaldab
teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse, haldustegevuse ja vastavate
kuluprognooside üksikasjalikku kava tulevaks aastaks. Töökava projekt sisaldab
ka punkti 12 lõike 3 alapunkti c kohaselt tehtavate panuste eeldatavat
väärtust.
2.           Iga konkreetse aasta töökava
võetakse vastu eelmise aasta lõpuks. Aasta töökava tehakse avalikult
kättesaadavaks.
3.           Tegevdirektor koostab igaks
aastaks aastaeelarve projekti ning esitab selle juhatusele vastuvõtmiseks.
4.           Iga konkreetse aasta eelarve
võtab juhatus vastu eelmise aasta lõpuks.
5.           Aastaeelarve võetakse vastu
selleks, et võtta arvesse liidu toetuse summat, mis on sätestatud liidu
eelarves.
16. Tegevus- ja finantsaruandlus
1.           Tegevdirektor annab igal
aastal BPT ühisettevõtte juhatusele aru oma ülesannete täitmisest kooskõlas
finantseeskirjadega.
Iga aasta 15. veebruariks esitab tegevdirektor
juhatusele heakskiitmiseks aasta tegevusaruande BPT ühisettevõttes eelmisel
kalendriaastal eelkõige töökavaga seoses tehtud edusammudest. Kõnealune aruanne
sisaldab muu hulgas teavet järgmise kohta:
(a)
ellu viidud teadusuuringud, innovatsioon ja muud
võetud meetmed ning vastavad kulutused;
(b)
esitatud meetmed, kaasa arvatud jaotumine
osalejaliikide (sh VKEd) ja riikide kaupa;
(c)
rahastamiseks valitud meetmed, kaasa arvatud
jaotumine osalejaliikide (sh VKEd) ja riikide kaupa, näidates ka BPT
ühisettevõtte toetust üksikutele osalejatele ja meetmetele.
2.           Kui juhatus on aastaaruande
heaks kiitnud, tehakse see üldsusele kättesaadavaks.
3.           BPT ühisettevõte esitab igal
aastal komisjonile määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 kohase
aruande.
4.           BPT ühisettevõtte
raamatupidamise aruannet kontrollib sõltumatu auditeerimisasutus, nagu on
sätestatud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5.
BPT ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet ei
kontrolli kontrollikoda.
17.
Siseaudit
Komisjoni siseaudiitoril on BPT ühisettevõtte
suhtes samasugused volitused nagu komisjoni suhtes.
18.
Liikmete vastutus ja kindlustus
1.           Liikmete rahaline vastutus
BPT ühisettevõtte võlgade eest piirdub nende poolt juba halduskulude jaoks
tehtud sissemaksega.
2.           BPT ühisettevõte sõlmib
asjakohase kindlustuslepingu ja haldab seda.
19. Huvide konflikt
1.           BPT ühisettevõte, tema
organid ja töötajad väldivad oma tegevuses mis tahes huvide konflikti.
2.           BPT ühisettevõtte juhatus
võib võtta vastu liikmete, organite ja töötajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
huvide konfliktide vältimiseks ja haldamiseks. Kõnealustes eeskirjades
sätestatakse huvide konfliktide vältimine juhatuses tegutsevate liikmete
esindajate puhul.
20.
Lõpetamine
1.           BPT ühisettevõte lõpetatakse
käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud ajavahemiku lõpus.
2.           Lõpetamismenetlus käivitub
automaatselt, kui komisjon või kõik eraliikmed astuvad BPT ühisettevõttest
välja.
3.           BPT ühisettevõtte lõpetamise
menetluseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse
otsuseid.
4.           Kui BPT ühisettevõte
lõpetatakse, kasutatakse kõiki selle varasid selle kohustuste ning lõpetamisega
seotud kulutuste katmiseks. Mis tahes ülejääk jagatakse proportsionaalselt
tegevuse lõpetamise ajal veel alles olevate liikmete vahel, arvestades nende
poolt BPT ühisettevõttele antud rahalise toetuse osatähtsust. Sellisel moel
liidule jagatud ülejääk kantakse tagasi liidu eelarvesse.
5.           Kõigi BPT ühisettevõtte poolt
sõlmitud kokkulepete või vastu võetud otsuste, samuti BPT ühisettevõtte
kestusest kauem kestvate hankelepingute sobiva haldamise tagamiseks kehtestatakse
spetsiaalne menetlus.
FINANTSSELGITUS

1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek: nõukogu määrus biotoorainel põhinevate
tööstusharude ühisettevõtte kohta.
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[34]
Poliitikavaldkond: teadusuuringute ja
innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020.
Tegevus: ühiskonnaprobleemid „Toiduga
kindlustatus, jätkusuutlik põllumajandus, merendus ja merendusuuringud ning
biomajandus” ja tööstusvaldkonna juhtalgatus „Peamised progressi võimaldavad
tehnoloogiad (BIOKET)”
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
X       Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨      Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb
katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[35]
¨      Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨      Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Luua BPT ühisettevõte kui komisjoni ja tööstusharu
vaheline uus avaliku ja erasektori partnerluse kava teadusuuringute ja
innovatsiooni rahastamiseks.
Korraldada projektikonkursse ning hinnata ja
valida projekte, milles tööstusharu kaasrahastab väljavalitud teadusuuringute
koostööprojekte liikmesriigis või Horisont 2020-ga liitunud riigis koos
akadeemilise kogukonnaga, VKEde ja teiste partneritega, keda toetatakse BPT
ühisettevõtte pakutavatest vahenditest;
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
(a)
tutvustada tehnoloogiaid, mis võimaldavad saada
Euroopa biomassist uusi keemilisi lähteaineid, uusi materjale ja uusi
tarbekaupu ning mis vähendavad vajadust fossiilsete ressursside järele;
(b)
arendada ärimudeleid, mis integreerivad ettevõtjaid
kogu väärtusahela ulatuses alates biomassi tarnimisest kuni
biorafineerimistehasteni ning bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ja
kütuste tarbijateni, sealhulgas uute sektoritevaheliste vastastikuste ühenduste
loomise teel ning toetades tööstusharude üleseid klastreid;
(c)
luua juhtivaid biorafineerimistehaseid, mis
kasutavad bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ning kütuste
tehnoloogiaid ja ärimudeleid ning näitavad kulude ja tulemuslikkuse arendamist
tasemele, mis suudab konkureerida fossiilkütustel põhinevate alternatiividega.
Asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
(a)
teha järelevalvet ja rakendada järelmeetmeid BPT
ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud projektide rahaliste ja teaduslike
aspektide suhtes;
(b)
korraldada BPT ühisettevõtte toiminguteks vajalikke
hankekonkursse;
(c)
kehtestada ja rakendada kõiki BPT ühisettevõtte
menetlusi;
(d)
korraldada BPT ühisettevõtte levitamistegevust;
(e)
korraldada BPT ühisettevõttega seotud muud
tegevust.
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Teadusuuringutesse tehtavate erainvesteeringute
oluline kasv, täpsemalt:
–
viis uut keemiatööstuse lähteainet aastaks 2020
–
viiskümmend uut bioressursipõhist materjali aastaks
2020
–
viis juhtivat biorafineerimistehast aastaks 2020
Lühem turulejõudmise aeg, täpsemalt:
–
kolmkümmend uut tarbekaupa aastaks 2020
–
kümme uut bioressursipõhist väärtusahelat aastaks
2020
–
VKEde laialdane osalus
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
BPT ühisettevõtte rakendamise jälgimiseks luuakse
hulk kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid tulemusnäitajaid (peamised tulemuslikkuse
näitajad). Nende põhiliste tulemuslikkuse näitajatega mõõdetakse ühisettevõtte
mõju ELi konkurentsivõimele ning bioressursipõhiste ja taastuvate allikate
tööstusharude teadusuuringute keskkonnale. Kvantitatiivseid näitajaid
mõõdetakse laiaulatuslikult võrdleval ja süstemaatilisel viisil, kvalitatiivne
lähenemisviis hõlmab aga juhtumiuuringuid ja tehnilisi auditeid. Peamiseid
tulemuslikkuse näitajaid tuleks hinnata, võttes aluseks ühisettevõtte
käivitamisele eelnevate aastate olukorra, et hinnata selle täiendavusega seotud
mõjusid kogu kestuse vältel.
Ühisettevõtte edenemist jälgitakse pidevalt
objektiivselt kontrollitavate näitajate alusel. See hõlmab järgmist:
–
avaliku (EÜ ja muu) ja erasektori vahendite
järelevalve;
–
täiendavuse järelhindamine;
–
projektide valimine ja vahendite eraldamine;
–
tehniline järelevalve täpselt määratletud
spetsiifiliste programmi vahe-eesmärkide suhtes;
–
ajakavast kinnipidamine;
–
turu hõivamise kvantitatiivne järelevalve
sihtsektorites;
–
VKEde osaluse määr ja uuematest liikmesriikidest
osalemise määr;
–
jätkusuutlikkuse näitajad.
Poole kestuse ajal hindavad ühisettevõtet
komisjoni nimel sõltumatud eksperdid. See hindamine hõlmab ühisettevõtte
kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, andes
vajaduse korral soovitusi programmi ümberkohandamiseks ja väljumisstrateegia
kaalumiseks.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Luua ühisettevõte kui komisjoni ja tööstusharu
vaheline uus avaliku ja erasektori partnerluse struktuur teadusuuringute ja
innovatsiooni rahastamiseks.
Korraldada projektikonkursse, hinnata ja valida
projekte, milles tööstusharu ettevõtjad kaasrahastaksid väljavalitud
teadusuuringute koostööprojekte.
Teostada järelevalvet ja rakendada järelmeetmeid
BPT ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud projektide rahaliste ja teaduslike
aspektide suhtes.
Kehtestada ja rakendada kõiki BPT ühisettevõtte
menetlusi, kaasa arvatud finantsauditeerimist.
Korraldada BPT ühisettevõtte levitamis- ja teavitamistegevust.
Korraldada BPT ühisettevõttega seotud muud
tegevust.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus
ELi tasandil kooskõlastatud lähenemine on tähtis
ka biotoorainel põhinevate tööstusharude arengule, kuna nende väärtusahelate
tekitamine nõuab tugeva põllumajandus- ja metsandussektoriga valdkondade
huvirühmade kokkuviimist tugeva tehnoloogilise ja tööstusliku baasiga
huvirühmadega. Need ei pruugi asuda samas piirkonnas või liikmesriigis, mis
võib niigi keeruka stsenaariumi veel keerukamaks muuta.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Paljudes liikmesriikide või piirkondade
väiksemahulistes algatustes on leitud, et biomajanduse edukas areng sõltub väga
suurel määral tõhusast riikideülesest koostööst. Seda peegeldab ka järjest
suurem hulk riiklike ja piirkondlike biomajandusklastrite koostööprojekte,
näiteks IAR ja Wagralim või CLIB2021 ja BE-BASIC. Kuigi need piirkondade ja
klastrite vahelised koostööprojektid paistavad esmapilgul paljulubavad,
mõjutavad neid sageli rahastamistaseme ja finantseeskirjade erinevused.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tegevuste
toetamise suunitluste osas võib kokkulangevusi olla nii Horisont 2020-s kui ka
struktuurifondides, eriti innovatsiooni valdkonnas. Arvesse tuleb võtta
erinevaid uusi õigusraamistikke, programmitöö mehhanisme ning osalemisega
seotud lähenemisviise. Sünergia Horisont 2020 raames meetmete rahastamise ning
liikmesriikide ja piirkondade vahendite vahel võib olla võimalik. Avaliku ja
erasektori partnerlus kui peamine teadus- ja innovatsioonitegevuse ühendamise
võimalus aruka spetsialiseerumise strateegia raames korraldatud piirkondlike
klastritega võib olla kasulik kõnealuste rahastamisallikate kombineerimiseks ja
meetme tõhususe suurendamiseks. Selleks et pääseda kasutuselevõtmisel ligi
uutele finantsinstrumentidele, näiteks EIB riskijagamise rahastamise vahendile
(RSFF), võib arvestada ka sünergiaid.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
X       Piiratud kestusega ettepanek/algatus
X       Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku
01/01/2014–31/12/2024
X       Finantsmõju avaldub kulukohustuste
assigneeringute osas ajavahemikul 01/01/2014–31/12/2020
X       Finantsmõju avaldub maksete
assigneeringute osas ajavahemikul 01/01/2014–31/12/2024
¨      Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[36]
¨      Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt:
¨      täitevametite kaudu
¨      Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega:
X       Kaudne eelarve täitmine, mille puhul
eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
¨      rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele
(täpsustada);
¨      Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile
(EIF);
X       raammääruse artiklis 209 osutatud
organitele;
¨      avalik-õiguslikele asutustele;
¨      avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd
nad esitavad piisavad finantstagatised;
¨      liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
piisavad finantstagatised;
¨      isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste
ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus.
BPT ühisettevõtte üle teostatakse järelevalvet
vahekontaktisikute kaudu ning põhikirja punktides 6 ja 16 sätestatud viisil.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Sisekontrolli raamistik
Komisjon
tagab edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja abil, et biotoorainel põhinevate
tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse ühisettevõtte (edaspidi „BPT ÜTA ÜE”)
suhtes kohaldatavad eeskirjad on kooskõlas finantsmääruse artiklitega 60 ja 61.
BPT ÜTA ÜE järelevalve kord, sealhulgas juhatuse liikmelisus, ning aruandluse
kord tagavad, et komisjoni talitused saavad täita aruandlusnõudeid nii
kolleegiumi kui ka eelarvepädeva institutsiooni ees.
BPT
ÜTA ÜE sisekontrolli raamistiku aluseks on:
-
selliste sisekontrollistandardite rakendamine, mis pakuvad vähemalt komisjoni
standarditega võrdväärset garantiid;
-
menetlused parimate projektide väljavalimiseks sõltumatu hindamise teel ning
nende viimiseks õigusaktide kujule;
-
projektide ja lepingute haldus iga projekti kogu olelustsükli vältel;
-
kõigi nõuete eelkontrollid, kaasa arvatud auditisertifikaatide küsimine ning
kuluarvestusmeetodite eelnev sertifitseerimine;
-
nõuete valimi järelauditid osana Horisont 2020 järelaudititest;
-
projektide tulemuste teaduslik hindamine.
BPT
ÜTA ÜE olemusliku huvide konflikti tõrjumiseks on kehtestatud mitmesuguseid
meetmeid, eelkõige komisjoni ja tööstusharu partnerite võrdne hääleõigus
juhatuses, direktori valimine juhatuses komisjoni ettepaneku põhjal, töötajate
sõltumatus, sõltumatute ekspertide hindamised avalikustatud valikukriteeriumide
alusel koos apellatsioonimehhanismide ning kõigi huvide täieliku
deklareerimisega. Eetiliste ja organisatsiooniliste väärtuste kehtestamine on
ÜTA ÜE üks peamisi rolle ning selle üle teostab järelevalvet komisjon.
2.2.2.     Kontrolliga kaasnevad kulud ja
sellest saadav kasu
Komisjoni
siseaudiitoril on ühisettevõtte suhtes samasugused volitused nagu komisjoni
suhtes. Lisaks sellele võib juhatus vajaduse korral korraldada ühisettevõtte
siseauditi alase suutlikkuse loomise. BPT ÜTA ÜE tegevdirektor on
edasivolitatud eelarvevahendite käsutajana kohustatud kehtestama kulutõhusa
sisekontrolli- ja juhtimissüsteemi. Ta peab andma vastuvõetud sisekontrolli
raamistiku kohta komisjonile aru.
Komisjon
jälgib nõuetele mittevastavuse riski aruandlussüsteemi kaudu, mille ta välja
töötab, ning jälgides BPT ÜTA ÜE-st ELi vahendite saajate järelkontrollide
tulemusi osana kogu Horisont 2020 hõlmavatest järelkontrollidest.
Kehtestatavas
kontrollisüsteemis tuleb võtta arvesse ELi vahendite saajate ning seadusandliku
võimu seas levinud kindlat arvamust, et 2 % suuruse veapiiri saavutamiseks
vajalik kontrollikoormus on muutunud liiga suureks. Sellega kaasneb oht, et
väheneb liidu teadusuuringute programmi ligitõmbavus ning et seeläbi avaldub
kahjulik mõju liidu teadusuuringutele ja innovatsioonile.
4.
veebruari 2011. aasta Euroopa Ülemkogul järeldati, et „on ülimalt oluline
lihtsustada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamisele suunatud
ELi vahendeid, et hõlbustada nende kasutuselevõtmist parimate teadlaste ja
kõige innovaatilisemate ettevõtete poolt – selleks on eelkõige vaja, et
asjaomased institutsioonid jõuaksid kokkuleppele uue tasakaalu leidmises
usalduse ja kontrollimise vahel ning riskide võtmise ja riskide vältimise
vahel” (vt EUCO/2/1/11 REV1, Brüssel, 8. märts 2011).
Euroopa
Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis (P7_TA(2010)0401)
teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta väljendatakse
selgesõnaliselt muret teadusuuringute rahastamisega seotud vigade suure riski
üle ning „muret selle üle, et praeguses süsteemis ning seitsmenda raamprogrammi
juhtimise praktikas pööratakse liiga palju tähelepanu kontrollile, mis toob
kaasa ressursside raiskamise, väiksema osavõtu ja vähem huvipakkuvad teadusliku
töö väljavaated”, ning märgitakse „murega, et praegune juhtimissüsteem on
„riskitalumatu”, st riski pigem välditakse, selle asemel et seda kontrollida”.
Seepärast
on huvirühmad ja institutsioonid ühel meelel, et lisaks veapiirile on vaja
võtta arvesse veel paljusid eri eesmärke ja huve, eriti teaduspoliitika
edusamme, rahvusvahelist konkurentsivõimet ja teaduse tipptaset. Samal ajal on
selge, et eelarvet tuleb hallata tõhusalt ja tulemuslikult ning vältida pettusi
ja raiskamist.
Nagu
eespool öeldud, jälgib komisjon nõuetele mittevastavuse riski aruandlussüsteemi
kaudu, mille ta kehtestab, ning jälgides BPT ÜTA ÜE-st ELi vahendite saajate
järelkontrollide tulemusi osana kogu Horisont 2020 hõlmavatest
järelkontrollidest.
2.2.3.     Eeskirjade täitmata jätmise
riski eeldatav tase
Nagu
komisjon Horisont 2020 finantsselgituses avaldas, on lõppeesmärk saavutada
jääkviga alla 2 % kogukuludest programmi kehtivusaja jooksul, ning selleks on
kehtestatud rida lihtsustamismeetmeid. Samal ajal on vaja silmas pidada ka muid
eespool nimetatud eesmärke ja kontrollikulusid.
Kuna
BPT ÜTA ÜE-s osalemise eeskirjad on põhimõtteliselt samad kui need, mida
komisjon kasutab, ning abisaajate hulgal on komisjoniga samalaadne
riskiprofiil, võib eeldada, et veamäär tuleb sarnane sellega, mille komisjon
kehtestas Horisont 2020 jaoks, st et tagatakse põhjendatud kindlustunne, et
mitmeaastase kuluperioodi jooksul on veariski määr aastas vahemikus 2–5 %, ning
et lõppeesmärk on pärast kõikide auditite ning parandus- ja
tagasinõudmismeetmete finantsmõju arvessevõtmist saavutada mitmeaastaste
programmide kehtivusaja lõpuks jääkviga, mis on võimalikult 2 % lähedal.
Üksikasjalik
teave osalejatega seotud eeldatava veamäära kohta on Horisont 2020
finantsselgituses.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Komisjon
tagab, et BPT ÜTA ÜE kohaldab kõigis haldusprotsessi etappides pettuse vastu
võitlemise menetlusi. Horisont 2020 kohta esitatud ettepanekutes on käsitletud
pettuse vastu kindlustamist ning nende mõju on hinnatud. Üldiselt peaks
kavandatavatel meetmetel olema pettustevastasele võitlusele kasulik mõju, eriti
tänu sellele, et on pööratud suuremat tähelepanu riskipõhisele auditile ning
tugevdatud teaduslikku hindamist ja kontrolli.
Komisjon
tagab asjakohaste meetmete kehtestamise kindlustamaks, et käesoleva määruse
kohaste meetmete rahastamisel kaitstakse liidu finantshuve, kohaldades
ennetavaid pettuse-, korruptsiooni- ja muu ebaseadusliku tegevuse vastaseid
meetmeid, kasutades selleks tõhusaid kontrolle ning nõudes valesti makstud
vahendid rikkumiste avastamise korral tagasi ja rakendades vastavalt vajadusele
tõhusaid, proportsionaalseid ja heidutavaid karistusi.
Komisjon
tagab, et BPT ÜTA ÜE teeb pettuste ja rikkumiste küsimuses komisjoni
talitustega tihedalt koostööd.
Kontrollikojal
on õigus auditeerida dokumentide ja kohapealsete kontrollide abil kõiki
toetustesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on programmi raames liidu
vahendeid vastu võtnud.
Euroopa
Pettustevastane Amet (OLAF) võib teha kohapealseid kontrolle ja ülevaatusi
kõnealuse rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtetes kooskõlas
määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud menetlustega, et teha kindlaks,
kas liidu rahastamisega seotud toetuste andmise kokkulepete, otsuste või
lepingutega seoses on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku
tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·
Uued eelarveread, mille loomist taotletakse:
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide
kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Rubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1a || 08 02 07 32 – Ühiskonnaprobleemid – BPT ÜTA || Liigendatud || JAH || JAH || JAH || JAH
Biotoorainel põhinevate tööstusharude
ühisettevõtte kulukohustuste ja maksete assigneeringute aastaeelarvet
rahastatakse ridadest:
- 08.020201 Juhtpositsioon nanotehnoloogiate,
täiustatud materjalide, biotehnoloogia ning täiustatud tootmise ja töötlemise
alal: 15%
- 08.020302 Toiduga kindlustatuse parandamine,
jätkusuutliku põllumajanduse arendamine, merendus ja merendusuuringud ning
biomajandus: 85 %
Aastased rahalised maksed eelarverea kohta on
näidatud järgnevas tabelis:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
 Eelarverida || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || kokku
 08.020201 Juhtpositsioon nanotehnoloogiate, täiustatud materjalide, biotehnoloogia ning täiustatud tootmise ja töötlemise alal: || 7,793 || 30,314 || 24,411 || 20,768 || 21,318 || 21,529 || 23,867 || 150,000
 08.020302 Toiduga kindlustatuse parandamine, jätkusuutliku põllumajanduse arendamine, merendus ja merendusuuringud ning biomajandus: || 44,162 || 171,782 || 138,332 || 117,685 || 120,803 || 121,998 || 135,238 || 850,000
 Kokku || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 1 000,000
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1a || Rubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Eelarverida: 08 02 07 32 – Ühiskonnaprobleemid – BPT ÜTA
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
 BPT ühisettevõte ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2024 || KOKKU
 Jaotis 1 – Personalikulud || Kulukohustused || (1) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 3,745 || 0 || 7,632
 Maksed || (2) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 0,719 || 3,026 || 7,632
 Jaotis 2 – Infrastruktuuri- ja tegevuskulud || Kulukohustused || (1a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 2,36 || 0 || 12,368
 Maksed || (2a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 1,292 || 1,068 || 12,368
 Jaotis 3 – Tegevuskulud || Kulukohustused || (3a) ||   50,000 ||   200,000 ||   160,500 ||   136,000 ||   139,500 ||   141,000 ||   153,000 || 0 || 980,000
 Maksed || (3b) ||   0 ||   130,000 ||   94,660 ||   95,680 ||   106,996 ||   119,776 ||   216,444 || 216,444 || 980,000
 BPT ühisettevõtte assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3a || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 0 || 1 000,000
 Maksed || =2+2a +3b || 1,955 || 132,096 || 96,903 || 98,133 || 109,617 || 122,303 || 218,455 || 220,538 || 1 000,000
Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte
põhineb kulude jagamisel ettevõtjatega.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1a || Halduskulud
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aastad 2021–2024 || KOKKU
 Teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat ||   ||
  Personalikulud || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1a assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. ||     2,917
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aastad 2021–2024 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 52,348 || 202,496 || 163,151 || 138,870 || 142,546 || 143,960 || 159,546 ||   || 1 002,917
 Maksed || 2,348 || 132,496 || 97,311 || 98,550 || 110,042 || 122,736 || 218,896 || 220,538 || 1 002,917
3.2.2.     Hinnanguline mõju BPT ÜE assigneeringutele

¨         Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
X         Ettepanek/algatus hõlmab
tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020–2024 || KOKKU
   ||   ||   ||   ||
 Väljundi liik[37]   || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu ||
 ERIEESMÄRK nr 1[38] Suurendada kasutusmastaapi ja valideerida tutvustusmastaabis täiesti uusi keemiatööstuse lähteaineid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund: viis uut keemia-tööstuse lähteainet || Lähteained || 30,000 ||   ||   22,000 ||   ||   75,000 ||   ||   57,500 ||   ||   52,000 ||   ||   50,000 ||   ||   50,000 ||   ||   83,000 || 389,500
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   22,000 ||   ||   75,000 ||   ||   57,500 ||   ||   52,000 ||   ||   50,000 ||   ||   50,000 ||   ||   83,000 || 389,500
 ERIEESMÄRK nr 2 Töötada välja uusi bioressursipõhiseid materjale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund: viis uut bioressursipõhist materjali   || Materjalid || 2,500 ||   || 9,000 ||   ||   35,000 ||   ||   36,500 ||   ||   24,000 ||   ||   27,000 ||   ||   29,500 ||   ||   36,000 ||   197,000
 Erieesmärk nr 2 kokku   ||   || 9,000 ||   ||   35,000 ||   ||   36,500 ||   ||   24,000 ||   ||   27,000 ||   ||   29,500 ||   ||   36,000 ||   197,000
 ERIEESMÄRK nr 3 Esitleda uusi turulähedasi tarbekaupu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund: kolmkümmend uut tarbekaupa || Kaubad || 2,500 ||   ||   10,000 ||   ||   21,500 ||   ||   21,500 ||   ||   15,500 ||   ||   17,500 ||   ||   19,000 ||   ||   31,500 ||   136,500
 Erieesmärk nr 3 kokku   ||   ||   10,000 ||   ||   21,500 ||   ||   21,500 ||   ||   15,500 ||   ||   17,500 ||   ||   19,000 ||   ||   31,500 ||   136,500
 ERIEESMÄRK nr 4 Rajada juhtivaid biorafineerimistehaseid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund: viis juhtivat biorafineerimistehast || rafineerimistehased || 25,000 ||   ||   19,000 ||   ||   70,000 ||   ||   47,000 ||   ||   51,000 ||   ||   53,000 ||   ||   51,000 ||   ||   65,000 ||   356,000 ||
 Erieesmärk nr 4 kokku   ||   ||   19,000 ||   ||   70,000 ||   ||   47,000 ||   ||   51,000 ||   ||   53,000 ||   ||   51,000 ||   ||   65,000 ||   356,000 ||
 ERIEESMÄRK nr 5 Luua uusi bioressursipõhiseid väärtusahelaid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund: kümme uut bioressursipõhist väärtusahelat || Bioressursipõhised väärtusahelad || 4,000 ||   ||   7,500 ||   ||   16,000 ||   ||   15,500 ||   ||   11,000 ||   ||   9,500 ||   ||   9,000 ||   ||   15,000 ||   83,500 ||
 Erieesmärk nr 5 kokku   ||   ||   7,500 ||   ||   16,000 ||   ||   15,500 ||   ||   11,000 ||   ||   9,500 ||   ||   9,000 ||   ||   15,000 ||   83,500 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   67,500 ||   217,500 ||   178,000 ||   153,500 ||   157,000 ||   158,500 ||   230,500 ||   1 162,500 ||
ELi osalus tegevuskuludes on kokku 980
miljonit eurot.
3.2.3.     Hinnanguline mõju
inimressursile
3.2.3.1.  BPT ühisettevõtte ülevaade
¨         Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
X Ettepanek/algatus hõlmab
haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Töötajate arv (inimesi täisööaja
ekvivalentides)[39]
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || Aasta 2022 || Aasta 2023 || Aasta 2024*
 Ametnikud (AD palgaastmed) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Ametnikud (AST palgaastmed) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Lepingulised töötajad || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 Ajutised töötajad ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22
*Juhul kui ÜTAd ei pikendata, vähendatakse töötajate
arvu selle järkjärgulise lõpetamise perioodil (pärast 2020. aastat) sellele
vastavalt, võttes arvesse rahalisi kohustusi. Käesolevas tabelis on esitatud maksimumstsenaarium.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || Aasta 2022 || Aasta 2023 || Aasta 2024
 Ametnikud (AD palgaastmed) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263
 Ametnikud (AST palgaastmed) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263
 Lepingulised töötajad || 0,564 || 0,863 || 0,880 || 0,898 || 0,916 || 0,934 || 0,953 || 0,972 || 0,991 || 1,011 || 1,031
 Ajutised töötajad ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0,996 || 1,303 || 1,328 || 1,356 || 1,382 || 1,410 || 1,439 || 1,466 || 1,495 || 1,525 || 1,557
3.2.3.2.  Haldusala peadirektoraadi
(teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus) hinnanguline personalivajadus
-           Ettepanek/algatus ei hõlma
personali kasutamist
X         Ettepanek/algatus hõlmab personali
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus arvudes
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020*
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[40]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 aa[41]   || - peakorteris[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
*Töötajate
arv pärast 2020. aastat otsustatakse hilisemas etapis.
Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate
peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel
peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet
haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus,
arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Nagu kirjeldatud BPT ühisettevõtte põhikirja punktides 4 ja 6
 Koosseisuväline personal || Ei kohaldata
Täistööajale taandatud töötajate
kulukalkulatsiooni kirjeldus peaks olema esitatud lisa 3. jaos.
BPT ÜE
hinnanguline personalivajadus[43]
¨         Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
X         Ettepanek/algatus hõlmab personali
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
a. 2014.–2020. aasta mitmeaastase
finantsraamistiku assigneeringutest rahastatav hinnanguline personalivajadus
Hinnanguline väärtus arvudes
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020*
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ajutised töötajad)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   08 02 07 32 – Ühiskonnaprobleemid – BPT ÜTA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ametnikud (AD palgaastmed)   || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Ametnikud (AST palgaastmed) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[44]
   08 02 07 32 – Ühiskonnaprobleemid – BPT ÜTA   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutised töötajad ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lepingulised töötajad || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 Riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Renditud tööjõud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22
* Ajavahemiku
2021–2024 kohta vt tabel 3.2.3.1
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Nagu kirjeldatud BPT ühisettevõtte põhikirja punktides 4 ja 6
 Koosseisuväline personal || Nagu kirjeldatud BPT ühisettevõtte põhikirja punktides 4 ja 6
Täistööajale taandatud töötajate
kulukalkulatsiooni kirjeldus peaks olema esitatud lisa 3. jaos.
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
X         Ettepanek/algatus on kooskõlas
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga (MFR 2014–2020).
¨         Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase
finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
¨         Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist
või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[45].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades
asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
¨ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist,
mille hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aastad 2020–2024 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus – rahaline panus halduskuludesse ||   1,955 ||   2,096 ||   2,243 ||   2,453 ||   2,621 ||   2,527 ||   6,105 || 20,000
 Täpsustage kaasrahastav asutus – rahaline panus tegevuskuludesse* ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   77,500 ||   182,500
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   19,455 ||   19,596 ||   19,743 ||   19,953 ||   20,121 ||   20,027 ||   83,605 ||   202,500
Rahalised osalused peavad sisaldama vähemalt
182,5 miljonit eurot tööstusharult tegevuskuludeks.
Muude
liikmete kui liidu kogupanus on sätestatud BPT ühisettevõtet käsitleva nõukogu
määruse artiklis 4.
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
X         Ettepanekul/algatusel puudub
finantsmõju tuludele.
[1]               COM(2012)
79.
[2]               Regionaalpoliitika
peadirektoraat (2012) – Aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu ühendamine aruka
spetsialiseerumise kaudu: praktilised juhised ERFi korraldusasutustele.
[3]               COM(2012) 60.
[4]               COM(2012) 582.
[5]               COM(2013) […].
[6]               CDR1112–2012.
[7]               Uuringus
(see avaldatakse 2013. aasta lõpuks) tahetakse teada, kas tarbijad saavad teha
teadlikke valikuid, uurides teabe arusaadavust tarbijate jaoks ning
läbipaistvust. Uuringu abil loodetakse anda soovitusi kütuse tankimiskohas
tähistamise parandamise ja ühtlustamise kohta kõigis ELi liikmesriikides.
Uuringus käsitletakse ka eri liiki kütuste ja jaemüüjate kättesaadavuse ning
jaehindadega seotud küsimusi.
[8]               COM(2012)
60 ja SWD(2012) 11.
[9]               OECD(2009). Biomajandus aastani
2030: poliitilise tegevuskava kujundamine.
[10]             Festel, G. (2011), ettekanne 4.
iga-aastasel Euroopa tööstusliku biotehnoloogia ja biopõhise majanduse
foorumil, Amsterdam, 20. oktoober 2011.
[11]             WEF
(2010), The future of Industrial Biorefineries (Tööstuslike
biorafineerimistehaste tulevik).
[12]             OECD(2009).
Biomajandus aastani 2030: poliitilise tegevuskava kujundamine.
[13]             COM(2012) 582.
[14]             Bloomberg
New Energy Finance (2010), Next-generation ethanol and biochemicals: What's
in it for Europe (Järgmise põlvkonna etanool ja biokemikaalid – mida Euroopal
sellest võita on).
[15]             Praegustes hindades.
[16]             ELT ... [Euroopa Parlamendi arvamus].
[17]             ELT ... [majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus].
[18]             ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.
[19]             ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.
[20]             ELT ... [raamprogramm Horisont 2020].
[21]             ELT ... [raamprogrammi Horisont 2020 eriprogramm].
[22]             KOM(2010)2020
(lõplik).
[23]             COM(2012)
60.
[24]             COM(2012)
582 (final).
[25]             KOM(2007)
860 (lõplik).
[26]             ELT ... [raamprogrammi Horisont 2020 osalemiseeskirjad].
[27]             ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.
[28]             ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[29]             EÜT 56, 4.3.1968, lk 1.
[30]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
[31]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2–5.
[32]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.
[33]             EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
[34]             ABM – tegevuspõhine
juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[35]             Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.
[36]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele
veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[37]             Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms).
[38]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
[39]             Finantsmääruse artikli 209 kohase avaliku ja erasektori partnerluse
puhul lisatakse käesolev tabel teavitamise eesmärgil.
[40]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid,
renditud tööjõud (‘Intérimaire’).
[41]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate
ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[42]             Peamiselt struktuurifondides, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondis
(EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondis (EFF).
[43]             Finantsmääruse artikli 209 kohase avaliku ja erasektori partnerluse
puhul lisatakse käesolev lõik teavitamise eesmärgil.
[44]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid,
renditud tööjõud (‘Intérimaire’).
[45]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.