|

52010PC0761

/* KOM/2010/0761 lõplik - COD 2010/0366 */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 17.12.2010KOM(2010) 761 lõplik2010/0366 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt  SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidViia nõukogu määrusega (EÜ) nr 485/2008[1] komisjonile antud rakendusvolitused vastavusse komisjoni delegeeritud volituste ja rakendamisvolituste vahelise eristusega, mis võeti kasutusele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.-  Üldine taustEuroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 290 ja 291 eristatakse komisjoni kahte liiki õigusakte.-  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290 võimaldab seadusandjal delegeerida komisjonile õiguse võtta lisaks seadusandlikele aktidele vastu ka muid akte, mis on üldkohaldatavad ja millega täiendatakse või muudetakse seadusandliku akti teatavaid vähem olulisi osi. Komisjoni vastuvõetud õigusakte nimetatakse uue aluslepingu terminoloogia kohaselt „delegeeritud õigusaktideks” (artikli 290 lõige 3).-  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 kohaselt võivad liikmesriigid vastu võtta kõik siseriikliku õiguse meetmed, mis on vajalikud liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks. Kõnealuste aktidega saab komisjonile anda rakendamisvolitused, kui selliste aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi. Komisjoni vastuvõetud õigusakte nimetatakse uue aluslepingu terminoloogia kohaselt „rakendusaktideks” (artikli 291 lõige 4).-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEuroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 290 ja 291.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutega-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineHuvitatud isikute ega välisekspertidega ei olnud vaja konsulteerida, kuna ettepanek viia nõukogu määrus (EÜ) nr 485/2008 vastavusse Lissaboni lepinguga on institutsioonidevaheline küsimus, mis on seotud kõigi nõukogu määrustega. Muudatused tehti lihtsustamise eesmärgil ja piiratud ulatuses ning need on üksnes tehnilist laadi.-  Mõju hindamineMõjuhinnang ei ole vajalik, kuna ettepanek viia nõukogu määrus (EÜ) nr 485/2008 vastavusse Lissaboni lepinguga on institutsioonidevaheline küsimus, mis on seotud kõigi nõukogu määrustega. Muudatused tehti lihtsustamise eesmärgil ja piiratud ulatuses ning need on üksnes tehnilist laadi.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteMäärata nõukogu määruses (EÜ) nr 485/2008 kindlaks komisjoni delegeeritud ja rakendusvolitused ning kehtestada vastavate õigusaktide vastuvõtmiseks vajalik menetlus.-  Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 43.-  Subsidiaarsuse põhimõtePõllumajanduspoliitika on ELi ja liikmesriikide jagatud pädevus. See tähendab, et seni, kuni EL ei ole õigusakte sätestanud, säilitavad liikmesriigid oma pädevuse. Seoses liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni vahelise kontrollide, abi ja koostööga tuleks vastu võtta üleeuroopaline lähenemisviis; õigustatud on teabevahetuse ühtsete eeskirjade karmistamine.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas.-  Vahendi valikKavandatav vahend: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: määrust peab muutma määrusega.4. MÕJU EELARVELEKäesoleva meetmega ei kaasne Euroopa Liidule täiendavaid kulusid.2010/0366 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide pooltEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[2],olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3],toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[4]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 485/2008[5] antakse komisjonile volitused kõnealuse määruse teatavate sätete rakendamiseks.2.  Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb viia komisjonile määruse (EÜ) nr 485/2008 kohaselt antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklitega 290 ja 291.3.  Komisjonile tuleks anda volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et täiendada või muuta teatavaid määruse (EÜ) nr 485/2008 vähem olulisi elemente. Tuleks kindlaks määrata delegeerimise tingimused ning elemendid, mille suhtes neid volitusi võib kasutada.4.  Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 485/2008 ühetaoline kohaldamine, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu rakendusakte aluslepingu artikli 291 kohaselt. Komisjonil peaks eelkõige olema õigus vastu võtta ühtsed eeskirjad teabevahetuse kohta. Komisjon peaks kõnealused rakendusaktid vastu võtma nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta)[6] artikli 41 d lõike 1 alusel loodud põllumajandusfondide komitee abiga kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/XXXX [ täita pärast seda, kui on vastu võetud praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel olev Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõike 3 kohane määrus kontrollimeetmete kohta ] sätetega.5.  Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 485/2008 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 485/2008 muudetakse järgmiselt.6.  Artikli 1 lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:„Selleks et välistada käesoleva määruse kohaldamine selliste meetmete suhtes, mida ei saa nende olemuse tõttu hiljem äridokumentide alusel kontrollida, võib komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt käesoleva määruse artiklites 13a, 13b ja 13c osutatud tingimustele koostada loetelu muudest meetmetest, mille suhtes käesolevat määrust ei kohaldata.”7.  Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 teise lõigu teine lause jäetakse välja;b) lõige 5 jäetakse välja.8.  Artikkel 13 jäetakse välja.9.  Lisatakse järgmised artiklid:„Artikkel 13aKomisjonile antakse määramata ajaks volitused võtta vastu käesolevas määruses osutatud delegeeritud õigusakte.Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.Artikkel 13bEuroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 13a osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.Tagasivõtmisotsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 13cEuroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub aktis nimetatud kuupäeval.Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjoni teavitanud sellest, et nad ei kavatse esitada vastuväiteid.Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.Artikkel 13dVajaduse korral võtab komisjon rakendusaktidega määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 42d lõikes 2 osutatud korras vastu sätted käesoleva määruse ühetaolise kohaldamise saavutamiseks ELis ning eelkõige käsitletakse järgmisi punkte:a) artikli 7 lõikes 1 osutatud ühismeetmete koordineerimine;b) üksikasjad ja nõuded, mis käsitlevad käesoleva määrusega ette nähtud taotluste sisu, vormi ja esitusviisi, teadete sisu, vormi ja esitusviisi ning teabe esitamist ja vahetamist;c) käesoleva määrusega nõutud teabe avaldamise tingimused ja viisid ning erieeskirjad ja tingimused, mille kohaselt komisjon kõnealust teavet levitab või teeb selle kättesaadavaks liikmesriikide pädevatele asutustele.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.(koht) … (kuupäev)Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT L 143, 3.6.2008, lk 1.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT L 143, 3.6.2008, lk 1.[6] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.


				|

		52012PC0182

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2012 ja (EL) nr 44/2012 seoses hiid-sarvikrai kaitse ja teatavate püügivõimalustega /* COM/2012/0182 final - 2012/0091 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Nõukogu määrustega (EL) nr 43/2012[1] ja (EL) nr 44/2012[2] määratakse 2012. aastaks
kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida
kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi
asuvates vetes. Määruste keskmes on peamiselt Atlandi ja Põhjamere kalavarud.
Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu
korda.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ei kohaldata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud muudatustega soovitakse muuta kaht
eespool osutatud määrust järgmiselt.
Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni
osaliste 10. kohtumisel, mis toimus 20.–25. novembril 2011 Bergenis, lisati
hiid-sarvikrai (Manta birostris) konventsiooni I lisa (teatavat liiki
isendite püügi keeld) ja II lisa (liigid, mille säilitamiseks ja majandamiseks
on vaja rahvusvahelisi kokkuleppeid) kaitstud liikide loetellu. Seepärast on
asjakohane ette näha hiid-sarvikrai kaitse kõikides vetes seoses ELi
kalalaevadega ja ELi vetes seoses kolmandate riikide kalalaevadega. See eeldab
hiid-sarvikrai lisamist kolme asjaomasesse, keelatud liike sisaldavasse
artiklisse; kõnealused kolm artiklit sisalduvad käesoleva seletuskirja punktis
1 nimetatud kahes määruses.
Liit on Norra,[3] Fääri saarte,[4]
Gröönimaa[5] ja Islandiga[6] kalandussuhteid käsitlevate
kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras pidanud kõnealuste partneritega
2011. aastal läbirääkimisi kalapüügiõiguste üle. Fääri saarte ja Islandiga peetud
läbirääkimistel ei jõutud kokkuleppele. Selleks, et vältida ELi kalalaevade
püügitegevuse katkemist ning selleks, et võimaldada 2012. aastal kõnealuste
kokkulepete sõlmimiseks vajalikku paindlikkust, peeti asjakohaseks, et EL
sätestab määruses (EL) nr 44/2012 Fääri saarte ja Islandiga sõlmitavate
kokkulepete objektiks olevate teatavate liikide osas ajutised püügivõimalused.
Rannikuäärsete riikide läbirääkimised Kirde-Atlandi makrellivarude majandamise
üle, mis toimusid Reykjavikis 14.–17. veebruaril 2012, lõppesid tulemuseta ning
seepärast jõudsid EL ja Norra kooskõlas Norraga sõlmitud kahepoolsete
kalapüügikokkulepetega kahepoolsele kokkuleppele makrelli 2012. aasta
püügivõimaluste osas. Seega on vaja kohandada makrellipüügi ajutisi piirnorme
määruses (EL) nr 44/2012 ja eraldada sellele IA ja IB lisas esitatud vastavate
lubatud kogupüükide raames reserveeritud kvoodid.
Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES)
ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) soovituse kohaselt
tuleb märkimisväärselt vähendada tobia lubatud kogupüüki (TAC) ICES IIa ja IIIa
rajooni ning ICES IV alapiirkonna ELi vetes. Kõnealust soovitust arvesse võttes
leppisid Norra ja EL 9. märtsil 2012 lõppenud läbirääkimiste käigus kokku tobia
püügivõimaluste Norrale ülekandmise vähendamises. Määrust (EL) nr 44/2012
tuleks vastavalt muuta.
Liidu ja Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni
(NAFO) teatavate lepinguosaliste vahel on toimunud mitmeid 2012. aasta
püügivõimaluste ülekandmisi. Seepärast tuleks vastavalt muuta asjaomaseid
lubatud kogupüügiga seotud kandeid määruse (EL) nr 44/2012 IC lisas.
Tšiili stauriidi püügivõimalused kehtestati
Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlikus kalandusorganisatsioonis (SPRFMO) pärast
seda, kui olid selgunud 30. jaanuaril –2. veebruaril 2012 toimunud
SPRFMO komisjoni kolmanda ettevalmistava konverentsi tulemused. Määruse (EL) nr
44/2012 asjaomane lisa, mis jäeti määruse vastuvõtmise ajal täitmata, tuleb
nüüd vastavalt täita.
2012/0091 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2012 ja
(EL) nr 44/2012 seoses hiid-sarvikrai kaitse ja teatavate püügivõimalustega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut ja eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[7]
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu määrustega (EL) nr
43/2012[8]
ja (EL) nr 44/2012[9]
määratakse 2012. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade
püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes
teatavates väljaspool ELi asuvates vetes.
(2)       Metsloomade rändliikide
kaitse konventsiooniosaliste 10. kohtumisel, mis toimus 20.–25. novembril 2011
Bergenis, lisati hiid-sarvikrai (Manta birostris) konventsiooni I
(teatavat liiki isendite püügi keeld) ja II lisas (liigid, mille säilitamiseks
ja majandamiseks on vaja rahvusvahelisi kokkuleppeid) nimetatud kaitstud
liikide loetellu. Seepärast on asjakohane ette näha hiid-sarvikrai kaitse
kõikides vetes seoses ELi kalalaevadega ja ELi vetes seoses kolmandate riikide
kalalaevadega.
(3)       Tursa lubatud kogupüük
Kattegatis peaks olema võrdne liidu kvoodiga. Sellepärast tuleks vastavalt
muuta asjaomast arvu määruses (EL) nr 43/2012.
(4)       Valge ameerikalutsu lubatud
kogupüügi raames NAFO piirkonnas 3NO liikmesriikidele eraldatud kvootide summa
annab tulemuseks liidu kvoodi, mis on ühe tonni võrra suurem, kui on ette
nähtud kõnealuses piirkondlikus kalandusorganisatsioonis sätestatud
kalapüügivõimalustega. Sellepärast tuleks vastavalt muuta asjaomase kvoodi
eraldamist määruses (EL) nr 44/2012.
(5)       Liidu, Islandi ja Fääri
saarte vahelistel püügivõimaluste alastel läbirääkimistel ei jõutud 2012. aasta
suhtes kokkuleppele. Seepärast võib kõnealuste läbirääkimiste jaoks
reserveeritud kvoodid nüüd eraldada liikmesriikidele. Rannikuäärsete riikide
läbirääkimised Kirde-Atlandi makrellivarude majandamise üle lõppesid
Reykjavikis 17. veebruaril 2012 tulemuseta. Seejärel jõudsid EL ja Norra
nendevaheliste kahepoolsete lepingute kohaselt kokkuleppele oma 2012. aasta
vastavate makrelli püügivõimaluste kindlaksmääramises. Seetõttu tuleks muuta
määruse (EL) nr 44/2012 artiklit 1 ja lubatud kogupüüki (TAC) selle IA ja IB
lisas, et jagada eraldamata kvoodid ja kajastada Kirde-Atlandi makrelli
kvootide tavapärast jagamist.
(6)       Rahvusvahelise Mereuurimise
Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF)
soovituse kohaselt tuleb märkimisväärselt vähendada tobia lubatud kogupüüki
(TAC) ICES IIa ja IIIa rajooni ning ICES IV alapiirkonna ELi vetes. Kõnealust
soovitust arvesse võttes leppisid Norra ja EL 9. märtsil 2012 lõppenud
läbirääkimiste käigus kokku tobia püügivõimaluste Norrale ülekandmise vähendamises.
Määrust (EL) nr 44/2012 tuleks vastavalt muuta.
(7)       Vaikse ookeani lõunaosa
avamerepiirkonnas Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni
(SPRFMO) loomise kolmandal rahvusvahelisel kohtumisel 2007. aasta mais võtsid
osalejad vastu ajutised meetmed, sealhulgas kalapüügivõimalused, nii
pelaagilise kalapüügi kui ka põhjapüügi reguleerimiseks kõnealuses piirkonnas
kuni sellise piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomiseni. Kõnealused
ajutised meetmed vaadati üle 2011. aasta jaanuaris SPRFMO komisjoni teisel
ettevalmistaval konverentsil ning need vaadati uuesti üle 2012. aasta 30.
jaanuarist kuni 3. veebruarini toimunud SPRFMO komisjoni kolmandal
ettevalmistaval konverentsil. Need ajutised meetmed on vabatahtlikud ega ole
rahvusvahelise õiguse alusel õiguslikult siduvad. Kooskõlas rahvusvahelises
mereõiguses sätestatud koostöökohustuste ja kalavarude kaitse kohustustega on
siiski asjakohane rakendada neid meetmeid liidu õiguses, kehtestades liidu
üldkvoodi ja jaotades selle asjaomaste liikmesriikide vahel.
(8)       Määrusi (EL) nr 43/2012 ja
(EL) nr 44/2012 kohaldatakse üldiselt alates 1. jaanuarist 2012. Seepärast
tuleks käesolevat määrust samuti kohaldada alates 1. jaanuarist 2012. Selline
tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse
põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud. Sellele
vaatamata peaksid liiki hiid-sarvikrai käsitlevad uued sätted jõustuma alles
alates kuupäevast, mil jõustuvad metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni
asjaomased lisad kooskõlas kõnealuse konventsiooni artikli XI lõikega 5. Kuna
teatavate püügi piirnormide muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja ELi
kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma
vahetult pärast selle avaldamist.
(9)       Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus
kooskõlas kohaldatava liidu õigusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 43/2012 muutmine
Määrust (EL) nr 43/2012 muudetakse järgmiselt.
1.           Artikli 12 lõikesse 1
lisatakse punkt g:
            „g)        hiid-sarvikrai (Manta
birostris) kõikides vetes.”
2.           I lisa muudetakse
vastavalt käesoleva määruse I lisale.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 44/2012 muutmine
Määrust (EL) nr 44/2012 muudetakse järgmiselt.
1.           Artikli 1 lõiked 3 ja 4
jäetakse välja.
2.           Artikli 13 lõikesse 1
lisatakse punkt g:
            „g)        hiid-sarvikrai (Manta
birostris) kõikides vetes.”
3.           Artikli 37 lõikesse 1
lisatakse punkt g:
            „g)        hiid-sarvikrai (Manta
birostris) kõikides ELi vetes.”
4.           I, IA, IB, IC ja IJ lisasid
muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 1 lõiget 1, artikli 2 lõikeid 2 ja 3,
I lisa punkti 1 ja II lisa punkti 1 kohaldatakse alates 23. veebruarist 2012.
Artikli 2 lõiget 1, I lisa punkti 2 ja II lisa
punkte 2–5 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
I LISA
Määruse (EL) nr 43/2012 I lisa
muudetakse järgmiselt.
1.           A osa muudetakse järgmiselt.
a)      Esimesse tabelisse (ladinakeelsete
nimetuste ja tavanimetuste vastavustabel) lisatakse pärast kannet Mallotus
villosus järgmine kanne:
 „Manta birostris || RMB || Hiid-sarvikrai”
b)      Teise tabelisse (tavanimetuste ja
ladinakeelsete nimetuste vastavustabel) lisatakse pärast heeringaga seotud
kannet järgmine kanne:
 „Hiid-sarvikrai || RMB || Manta birostris”
2.           B osas asendatakse Kattegati
turska käsitlev kanne järgmisega:
 „Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || Kattegat (COD/03AS.)
 Taani || 82 || (1) || Analüütiline TAC
 Saksamaa || 2 || (1)
 Rootsi || 49 || (1)
 Euroopa Liit || 133 || (1)
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 133 || (1)
   ||   ||   ||
 (1)           Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole lubatud.”
II LISA
Määruse (EL) nr 44/2012 I, IA, IB, IC ja IJ
lisa muudetakse järgmiselt.
1.           I lisa muudetakse järgmiselt.
a)      Esimesse tabelisse (ladinakeelsete
nimetuste ja tavanimetuste vastavustabel) lisatakse pärast kannet Mallotus
villosus järgmine kanne:
 „Manta birostris || RMB || Hiid-sarvikrai”
b)      Teise tabelisse (tavanimetuste ja
ladinakeelsete nimetuste vastavustabel) lisatakse pärast heeringaga seotud
kannet järgmine kanne:
 „Hiid-sarvikrai || RMB || Manta birostris”
2.           IA lisa muudetakse
järgmiselt.
a)      Kanne tobiate ja seotud kaaspüügi kohta
IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. || Püügipiirkond: || IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed(1) (SAN/2A3A4.)
 Taani || 34 072 || (2) || Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik ||  745 || (2)
 Saksamaa ||  52 || (2)
 Rootsi || 1 251 || (2)
   ||   ||
 Euroopa Liit || 36 120 ||
 Norra || 2 300 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 38 420 ||
 (1)           Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed. (2)           Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema tobiasaak. Hariliku soomuslesta, makrelli ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st TACist.
 Eritingimus:
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIB lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:                                                             Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed(1)
   || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7
   || (SAN/*234_1) || (SAN/*234_2) || (SAN/*234_3) || (SAN/*234_4) || (SAN/*234_5) || (SAN/*234_6) || (SAN/*234_7)
 Taani || 19 526 || 4 717 || 4 717 || 4 717 || 0 || 395 || 0
 Ühendkuningriik ||  427 || 103 || 103 || 103 || 0 || 9 || 0
 Saksamaa ||  30 || 7 || 7 || 7 || 0 || 1 || 0
 Rootsi ||  717 || 173 || 173 || 173 || 0 || 15 || 0
 Euroopa Liit || 20 700 || 5 000 || 5 000 || 5 000 || 0 || 420 || 0
 Norra || 2 300 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kokku || 23 000 || 5 000 || 5 000 || 5 000 || 0 || 420 || 0
 (1)           Võidakse läbi vaadata kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4.”
b)      Kanne heeringa kohta Vb, VIb ja VIaN
püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed(1) (HER/5B6ANB)
 Saksamaa || 2 560 ||   || Analüütiline TAC
 Prantsusmaa ||  484 ||
 Iirimaa || 3 459 ||
 Madalmaad || 2 560 ||
 Ühendkuningriik || 13 837 ||
   ||   ||
 Euroopa Liit || 22 900 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 22 900 ||
 (1)           Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, põhja pool 56° 00’ N ning VIa püügipiirkonna osas, mis paikneb ida pool 07° 00’ W ja põhja pool 55° 00’ N, välja arvatud Clyde.”
c)      Kanne, milles käsitletakse põhjaputassuu
püüki I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV
püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Põhjaputassuu Micromesistius poutassou || Püügipiirkond: || I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14)
 Taani || 10 370 || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7.
 Saksamaa || 4 032 || (1)
 Hispaania || 8 791 || (1) (2)
 Prantsusmaa || 7 217 || (1)
 Iirimaa || 8 030 || (1)
 Madalmaad || 12 645 || (1)
 Portugal ||  817 || (1) (2)
 Rootsi || 2 565 || (1)
 Ühendkuningriik || 13 454 || (1)
   ||   ||
 Euroopa Liit || 67 921 || (1)
 Norra || 30 000 ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 391 000 ||
 (1)           Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1). (2)           Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.”
d)      Kanne sinise molva kohta Vb, VI ja VII
püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Sinine molva Molva dypterygia || Püügipiirkond: || Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-)(3)
 Saksamaa ||  20 ||   || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 12.
 Eesti ||  3 ||
 Hispaania ||  62 ||
 Prantsusmaa || 1 423 ||
 Iirimaa ||  5 ||
 Leedu ||  1 ||
 Poola ||  1 ||
 Ühendkuningriik ||  362 ||
 Muud ||  5 || (1)
   ||   ||
 Euroopa Liit || 1 882 ||
 Norra || 150 || (2)
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 2 032 ||
 (1)           Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2)           Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna (BLI/*24X7C) ELi vetes. (3)           Erieeskirjad kehtivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1288/2009[10] artiklile 1 ja määruse (EÜ) nr 43/2009[11] III lisa punktile 7. _____________________________________
e)      Kanne hariliku molva kohta VI, VII, VIII,
IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes asendatakse
järgmisega:
 „Liik: || Harilik molva Molva molva || Püügipiirkond: || VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) ||
 Belgia ||  30 ||   || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 12. ||
 Taani ||  5 ||   ||
 Saksamaa ||  109 ||   ||
 Hispaania || 2 211 ||   ||
 Prantsusmaa || 2 357 ||   ||
 Iirimaa ||  591 ||   ||
 Portugal ||  5 ||   ||
 Ühendkuningriik || 2 716 ||   ||
   ||   ||   ||
 Euroopa Liit || 8 024 ||   ||
 Norra || 6 140 || (1) (2) ||
   ||   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 14 164 ||   ||
 (1)           Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni. (2)           Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 140 tonni ja meriluts 2 923 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.” ||
f)       Kanne makrelli
kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja
alarajoonide 22–32 ELi vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Makrell Scomber scombrus || Püügipiirkond: || IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed (MAC/2A34.)
 Belgia || 512 || (3) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7.
 Taani || 17 580 || (3)
 Saksamaa || 534 || (3)
 Prantsusmaa || 1 612 || (3)
 Madalmaad || 1 623 || (3)
 Rootsi || 4 813 || (1) (2) (3)
 Ühendkuningriik || 1 503 || (3)
 Euroopa Liit || 28 177 || (1) (3)
 Norra || 167 197 || (4)
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata ||
 (1)           Eritingimus: kaasa arvatud 242 tonni, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62° N (MAC/*04N-). (2)           Kalapüügi korral Norra vetes arvestatakse tursa (COD/*2134), kilttursa (HAD/*2134), pollaki (POL/*2134), merlangi (WHG/*2134.) ja põhjaatlandi süsika (POK/*2134.) kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha. (3)           Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.), (4)           Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga 46 685 tonni. Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud 3 000 tonni, mida võib püüda IIIa püügipiirkonnas (MAC/*03A.).
 Eritingimus:
 eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.
   || IIIa püügi-piirkond (MAC/*03A.) || IIIa ja IVbc püügi-piirkond (MAC/*3A4BC) || IVb püügipiirkond (MAC/*04B.)   || IVc püügipiirkond (MAC/*04C.)   || VI püügipiirkond, IIa rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist 31. märtsini 2012 ning detsembris 2012 (MAC/*2A6.)
 Taani || 0 || 4 130 || 0 || 0 || 9 482
 Prantsusmaa || 0 || 490 || 0 || 0 || 0
 Madalmaad || 0 || 490 || 0 || 0 || 0
 Rootsi || 0 || 0 || 390 || 10 || 1 829
 Ühendkuningriik || 0 || 490 || 0 || 0 || 0
 Norra || 3 000 || 0 || 0 || 0 || 0”
g)      Kanne makrelli kohta VI, VII, VIIIa,
VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja
rahvusvahelistes vetes ning IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes
vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Makrell Scomber scombrus || Püügipiirkond: || VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (MAC/2CX14-)
 Saksamaa || 20 427 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7.
 Hispaania || 22 ||
 Eesti || 170 ||
 Prantsusmaa || 13 619 ||
 Iirimaa || 68 089 ||
 Läti || 126 ||
 Leedu || 126 ||
 Madalmaad || 29 788 ||
 Poola || 1 438 ||
 Ühendkuningriik || 187 248 ||
 Euroopa Liit || 321 053 ||
 Norra || 13 898 || (1) (2)
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata ||
 (1)           Võib püüda üksnes IIa, VIa (põhja pool 56° 30’ N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas (MAC/*AX7H). (2)           Norra võib täiendavalt püüda 33 437 tonni juurdepääsukvoodist põhja pool 56° 30’ N ning see arvestatakse maha tema püügi piirnormist (MAC/*N6530).
 Eritingimus:
 eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades ega ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.
   || IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed (MAC/*04A-EN) Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2012 ja 1. september – 31. detsember 2012 || IIa püügipiirkonna Norra veed (MAC/*2AN-)
 Saksamaa || 8 219 ||   || 837 ||
 Prantsusmaa || 5 479 ||   || 557 ||
 Iirimaa || 27 396 ||   || 2 790 ||
 Madalmaad || 11 985 ||   || 1 220 ||
 Ühendkuningriik || 75 342 ||   || 7 672 ||
 Euroopa Liit || 128 421 ||   || 13 076” ||
h)      Kanne makrelli kohta VIIIc, IX ja X
püügipiirkonnas ja CECAF 34.1.1 ELi vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Makrell Scomber scombrus || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi püügipiirkonna 34.1.1 ELi veed (MAC/8C3411)
 Hispaania || 30 278 || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7.
 Prantsusmaa || 201 || (1)
 Portugal || 6 258 || (1)
 Euroopa Liit || 36 737 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata ||
 (1)           Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas püütavad kogused ei või ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest.
 Eritingimus:
 eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.
   || VIIIb püügipiirkond (MAC/*08B.) ||
 Hispaania || 2 543 ||
 Prantsusmaa || 17 ||
 Portugal || 526” ||
i)       Kanne makrelli kohta IIa ja IVa
püügipiirkonna Norra vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Makrell Scomber scombrus || Püügipiirkond: || IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed (MAC/2A4A-N.)
 Taani || 12 608 || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7.
 Euroopa Liit || 12 608 || (1)
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata ||
 (1)           IIa (MAC/*02A.) ja IVa (MAC/*4A.) püügipiirkonnas püütud saak tuleb eraldi teatada.”
j)       Kanne kilu ja seotud kaaspüügi kohta IIa
ja IV püügipiirkonna ELi vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SPR/2AC4-C)
 Belgia || 1 737 || (4) || Ennetuslik TAC
 Taani || 137 489 || (4)
 Saksamaa || 1 737 || (4)
 Prantsusmaa || 1 737 || (4)
 Madalmaad || 1 737 || (4)
 Rootsi || 1 330 || (1) (4)
 Ühendkuningriik || 5 733 || (4)
   ||   ||
 Euroopa Liit || 151 500 ||
 Norra || 10 000 || (2)
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 161 500 || (3)
 (1)           Kaasa arvatud tobiad. (2)           Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes (SPR/*04-C.). (3)           Võidakse läbi vaadata kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4. (4)           Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st TACist (OTH/*2AC4C).”
k)      Kanne stauriidi ja seotud kaaspüügi kohta
IIa, IVa püügipiirkonna ELi vetes; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja
VIIIe püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja
XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Stauriid ja seotud kaaspüük Trachurus spp. || Püügipiirkond: || IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (JAX/2A-14)
 Taani || 15 702 || (1) (3) || Analüütiline TAC
 Saksamaa || 12 251 || (1) (2) (3)
 Hispaania || 16 711 || (3)
 Prantsusmaa || 6 306 || (1) (2) (3)
 Iirimaa || 40 803 || (1) (3)
 Madalmaad || 49 156 || (1) (2) (3)
 Portugal || 1 610 || (3)
 Rootsi ||  675 || (1) (3)
 Ühendkuningriik || 14 775 || (1) (2) (3)
   ||   ||
 Euroopa Liit || 157 989 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 157 989 ||
 (1)           Eritingimus: kuni 5 % kõnealusest IIa või IVa püügipiirkonna ELi vetes enne 30. juunit 2012 püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud IVb, IVc ja VIId püügipiirkondade ELi vete suhtes kehtestatud kvoodi kohaselt. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*4BC7D). (2)           Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIId püügipiirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*07D.). (3)           Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st TACist (OTH/*2A-14).”
3.           IB lisa muudetakse
järgmiselt.
a)      Kanne tursa ja kilttursa kohta Vb
püügipiirkonna Fääri saarte vees asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Tursk ja kilttursk Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (C/H/05B-F.)
 Saksamaa || 0 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa || 0 ||
 Ühendkuningriik || 0 ||
 Euroopa Liit || 0 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata” ||
b)      Kanne põhjaputassuu kohta Fääri saarte
vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Põhjaputassuu Micromesistius poutassou || Püügipiirkond: || Fääri saarte veed (WHB/2A4AXF)
 Taani || 0 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Saksamaa || 0 ||
 Prantsusmaa || 0 ||
 Madalmaad || 0 ||
 Ühendkuningriik || 0 ||
 Euroopa Liit || 0 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 0 || (1)
 (1)           Liidu, Fääri saarte, Norra ja Islandi vahelise konsultatsioonide kohaselt kokkulepitud TAC.”
c)      Kanne
hariliku molva ja sinise molva kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vees
asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Harilik molva ja sinine molva Molva molva ja Molva dypterygia || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (B/L/05B-F.)
 Saksamaa || 0 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa || 0 ||
 Ühendkuningriik || 0 ||
 Euroopa Liit || 0 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata” ||
d)      Kanne hariliku süvameregarneeli kohta V
ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Harilik süvameregarneel Pandalus borealis || Püügipiirkond: || V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (PRA/514GRN)
 Taani || 2 550 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa || 2 550 ||
   ||   ||
 Euroopa Liit || 8 000 || (1)
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata ||
 (1)           Millest 2 900 tonni eraldatakse Norrale.”
e)      Kanne põhjaatlandi süsika kohta Vb
püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (POK/05B-F.)
 Belgia || 0 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Saksamaa || 0 ||
 Prantsusmaa || 0 ||
 Madalmaad || 0 ||
 Ühendkuningriik || 0 ||
 Euroopa Liit || 0 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata” ||
f)       Kanne meriahvenate kohta Va
püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Meriahvenad Sebastes spp. || Püügipiirkond: || Va püügipiirkonna Islandi veed (RED/05A-IS)
 Belgia || 0 || (1) (2) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Saksamaa || 0 || (1) (2)
 Prantsusmaa || 0 || (1) (2)
 Ühendkuningriik || 0 || (1) (2)
 Euroopa Liit || 0 || (1) (2)
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata ||
 (1)         Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk). (2)         Tohib püüda üksnes juulist kuni detsembrini 2012.”
g)      Kanne meriahvenate kohta Vb püügipiirkonna
Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Meriahvenad Sebastes spp. || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (RED/05B-F.)
 Belgia || 0 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Saksamaa || 0 ||
 Prantsusmaa || 0 ||
 Ühendkuningriik || 0 ||
 Euroopa Liit || 0 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata” ||
h)      Kanne muude liikide kohta Vb
püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Muud liigid(1) || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (OTH/05B-F.)
 Saksamaa || 0 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa || 0 ||
 Ühendkuningriik || 0 ||
 Euroopa Liit || 0 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata ||
 (1)           Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid.”
i)       Kanne lestaliste kohta Vb püügipiirkonna
Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Lestalised || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (FLX/05B-F.)
 Saksamaa || 0 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa || 0 ||
 Ühendkuningriik || 0 ||
 Euroopa Liit || 0 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || Ei kohaldata” ||
4.           IC
lisa muudetakse järgmiselt.
a)      Kanne
tursa kohta NAFO 3M püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || NAFO 3M (COD/N3M.)
 Eesti || 103 ||
 Saksamaa || 432
 Läti || 103
 Leedu || 103
 Poola || 219
 Hispaania || 1 328
 Prantsusmaa || 185
 Portugal || 1 992,5
 Ühendkuningriik || 865
 Euroopa Liit || 5 330,5
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 9 280” ||
b)      Kanne valge ameerikalutsu kohta NAFO 3NO
püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:
 Liik: || Valge ameerikaluts Urophycis tenuis || Püügipiirkond: || NAFO 3NO (HKW/N3NO.)
 Hispaania || 1 273 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Portugal || 1 667 ||
 Euroopa Liit || 2 940 ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 5 000 ||
c)      Kanne
hariliku süvameregarneeli kohta NAFO 3L püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Harilik süvameregarneel Pandalus borealis || Püügipiirkond: || NAFO 3L(1) (PRA/N3L.)
 Eesti || 134 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Läti || 134 ||
 Leedu || 134 ||
 Poola || 400 ||
 Hispaania || 105,5 ||
 Portugal || 161,5 ||
 Euroopa Liit || 1 069 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 12 000 ||
 (1)           Välja arvatud ala, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega:
   || Punkt nr || Põhjalaius (N) || Läänepikkus (W) ||   ||
   || 1 || 47° 20’ 0 || 46° 40’ 0 ||   ||
   || 2 || 47° 20’ 0 || 46° 30’ 0 ||   ||
   || 3 || 46° 00’ 0 || 46° 30’ 0 ||   ||
   || 4 || 46° 00’ 0 || 46° 40’ 0” ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
d)      Kanne meriahvenate kohta NAFO 3LN
püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Meriahvenad Sebastes spp. || Püügipiirkond: || NAFO 3LN (RED/N3LN.)
 Eesti || 297 ||
 Saksamaa || 203
 Läti || 297
 Leedu || 297
 Portugal || 454
   ||
 Euroopa Liit || 1 548 ||
   ||   ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 6 000” ||
e)      Kanne meriahvenate kohta NAFO 3O
püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:
 „Liik: || Meriahvenad Sebastes spp. || Püügipiirkond: || NAFO 3O (RED/N3O.)
 Hispaania || 1 771 ||   || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Portugal || 5 229 ||
 Poola || 150 ||
   ||   ||
 Euroopa Liit || 7 150 ||
 Lubatud kogupüük (TAC) || 20 000” ||
5.           IJ
lisa asendatakse järgmisega.
„IJ LISA
SPRFMO KONVENTSIOONI ALA
 Liik: || Tšiili stauriid Trachurus murphyi || Püügipiirkond: || SPRFMO konventsiooni piirkond (CJM/SPRFMO)
 Saksamaa || 6 790,5 ||   ||
 Madalmaad || 7 360,2 ||   ||
 Leedu || 4 725 ||   ||
 Poola || 8 124,3 ||   ||
 Euroopa Liit || 27 000” ||   ||
[1]               Nõukogu määrus (EL) nr 43/2012, 17. jaanuar 2012,
millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste
kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste
läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse (ELT L 25, 27.1.2012, lk 1–54).
[2]               Nõukogu määrus (EL) nr 44/2012, 17. jaanuar 2012,
millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning
ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes
teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad
rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse (ELT L 25,
27.1.2012, lk 55–147).
[3]               Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline
kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48).
[4]               Ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt
Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vaheline kalanduskokkulepe
(EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12).
[5]               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani
valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vaheline kalandusalane
partnerlusleping (ELT L 172, 30.6.2007, lk 4) ning protokoll, millega
määratakse kindlaks nimetatud lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja
rahaline toetus (ELT L 172, 30.6.2007, lk 9).
[6]               Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vaheline
kalandust ja merekeskkonda käsitlev kokkulepe (EÜT L 161, 2.7.1993, lk 2).
[7]               ELT viide.
[8]               ELT L 25, 27.1.2012, lk 1.
[9]               ELT L 25, 27.1.2012, lk 55.
[10]             ELT L 347, 24.12.2009, lk 6.
[11]             ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0027

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust  /* KOM/2005/0027 lõplik */

	Brüssel 4.2.2005KOM(2005) 27 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIÜhist põllumajanduspoliitikat käsitlevad õigusaktid kohustavad liikmesriike ostma tootjatelt sekkumismehhanismiga hõlmatud põllumajandustooteid. Kui kõnealused tootjad esitlevad oma tooteid mõnes heakskiidetud sekkumiskeskuses, toob selline ostukohustus liikmesriikidele kaasa finantskohustusi, kuna nad peavad laenama eespoolmainitud sekkumisostudeks vajalikud vahendid. Ühenduse õigusaktidega nähakse ette, et kantud rahalised kulutused hüvitatakse kogu ühenduse ühtse intressimäära alusel kahe kuu jooksul pärast kulutuste deklareerimist asjaomase liikmesriigi vastutavate teenistuste poolt.1993. aastal võttis nõukogu vastu sätted (määrus (EMÜ) nr 1571/93), milles käsitletakse liikmesriike, kes muretsesid ühtsest intressimäärast kõrgema intressimääraga rahalisi vahendeid, ja millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1883/78 (millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust). Selle korralduse alusel hüvitas Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu liikmesriigile, kui tema tasutud intressimäär oli kõrgem kui ühtse intressimäära kahekordne summa, tekkinud vahe. Asjaomane liikmesriik pidi tasuma ühtse intressimäära ja selle kahekordse summa vahe. Seda korraldust kohaldati kolmel aastal. Mõned uued liikmesriigid, kes peavad kandma märkimisväärseid finantseerimiskulusid seoses teraviljatoodangu suurenemisega ja sekkumisostuks pakutava suuremate teravilja kogustega (Ungari), on esitanud komisjonile taotluse vaadata läbi võimalus rakendada uuesti seda korraldust piiratud ajavahemiku jooksul. Seetõttu teeb komisjon, olles läbi vaadanud eespool nimetatud taotluse ja võttes arvesse suuremaid sekkumisostuks pakutavaid teravilja koguseid, nõukogule ettepaneku rakendada uuesti kõnealust korraldust piiratud ajavahemiku jooksul, s.t. 2005.–2007. eelarveaastatel. Nõukogul palutakse vastu võtta sätted, milles käsitletakse ühtsest intressimäärast kõrgemat intressimäära tasuvaid liikmesriike, ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78.Kõnealune säte on ajutine ja selle kehtivusaeg on kolm aastat. Seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2004. Käesolev ettepanek on seotud komisjoni eelarvele lisakuludega, mille suuruseks hinnatakse praegu umbes 18,0 miljonit eurot vastavalt 2005. aasta eelarve prognoosidele ja 2004. aasta novembrikuu keskel komisjoni käsutuses olnud teabele.EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastustEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta,[1] eriti selle artikli 2 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Kui tegemist on sekkumistegevusega, mille puhul ei ole turukorralduse eeskirjadega kindlat määra ühiku kohta ette nähtud, on sätestatud ühenduse rahastamise nõukogu määruses (EMÜ) nr 1883/78[2] põhieeskirjad, milles käsitatakse eelkõige rahastatavate summade määramise meetodit, sekkumisostudeks vajalike rahaliste vahendite sidumisest tekkivate kulutuste rahastamist, ühest aastast järgmisse ülekantavate varude maksumuse määramist ning materiaalsetest ladustamistoimingutest tulenevate kulude rahastamist.(2) Määruse (EMÜ) nr 1883/78 artiklis 5 sätestatakse, et liikmesriikide riiklikuks sekkumiseks toodete kokkuostmiseks muretsetud vahendite intressikulud rahastab ühendus ühtse intressimäära alusel.(3) On võimalik, et liikmesriigis saab riiklikuks sekkumiseks põllumajandussaaduste ja -toodete kokkuostu rahastada ainult ühtsest intressimäärast oluliselt kõrgema intressimääraga.(4) Juhul kui liikmesriigi tasutud intressi määr on rohkem kui kaks korda kõrgem ühtsest intressimäärast, tuleks ette näha korrigeeriva mehhanismi kohaldamiseks. Asjaomane liikmesriik peab siiski osaliselt tasuma tekkinud vahe, et stimuleerida teda otsima odavaimat rahastamismeetodit.(5) Käesolev eeskirja muudatus peaks olema ajutine ja seda tuleks rakendada 2005.–2007. eelarveaastal. Käesolevat määrust kohaldatakse alates käesoleva. eelarveaasta algusest,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1883/78 artikli 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:„Olenemata esimeset lõigust, võib komisjon, kui liikmesriigi tasutud intressimäär on rohkem kui kaks korda kõrgem kui ühtne intressimäär, kohaldada 2005.–2007.eelarveaastal liikmesriikide tasutavate intressikulude rahastamisel ühtset intressimäära, millele on lisatud selle määra kahekordse ja liikmesriigi tegelikult tasutud määra vahe.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Seda kohaldatakse pärast 1. oktoobrit 2004 tehtud kulutuste suhtes.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimelEesistujaFINANCIAL STATEMENT |1. | BUDGET HEADING: 05 02 01 02, 05 02 02 02, 05 02 09 04, 05 03 01 02, 05 03 01 04 | APPROPRIATIONS: EUR 399 Mio |2. | TITLE: Council Regulation amending Regulation (EEC) No 1883/78 laying down general rules for the financing of interventions by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guarantee Section |3. | LEGAL BASIS: Council Regulation (EC) No 1258/1999 on the financing of the CAP |4. | AIMS: Financing the extra costs for public intervention operations. |5. | FINANCIAL IMPLICATIONS | 12 MONTH PERIOD (EUR million) | CURRENT FINANCIAL YEAR 2005 (EUR million) | FOLLOWING FINANCIAL YEAR 2006 (EUR million) |5.0 | EXPENDITURE – CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTIONS) – NATIONAL AUTHORITIES – OTHER | – | 18.3 | 18.3 (a) |5.1 | REVENUE – OWN RESOURCES OF THE EC (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) – NATIONAL | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | ESTIMATED EXPENDITURE | 18.3 (a) |5.1.1 | ESTIMATED REVENUE | – | – | – | – |5.2 | METHOD OF CALCULATION: (see Annex) |6.0 | CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? see (b) | YES / NO |6.1 | CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT BUDGET? see (b) | YES / NO |6.2 | WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? see observation under (b) | YES / NO |6.3 | WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? | YES / NO |OBSERVATIONS: see annexed calculation (a) Assuming no change in economic conditions. (b) This financing is not foreseen in the LR APB 2005. The Commission, within the framework of the execution of the budget, will mobilise the necessary resources for financing this measure by the most appropriate procedure, i.e. budgetary transfer or supplementary budget. |A N N E XCalculation of additional financing costs following amendmentof Council Regulation No 1883/78[pic][1] EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.[2] EÜT L 216, 5.8.1978, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1259/96 (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 10).


Avis juridique important

|

52004PC0595

Ettepanek nõukogu määrus millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr. 176/2000, millega muudeti nõukogu määrust (EÜ) nr. 1015/94  /* KOM/2004/0595 lõplik */

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr. 176/2000, millega muudeti nõukogu määrust (EÜ) nr. 1015/94(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Nõukogu vabastas määrusega (EÜ) nr. 176/2000 teatud professionaalsete kaamerate mudelid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisest vastavalt määruse (EÜ) nr. 1015/94 artiklile 1 (3) (e) ja määrusele (EÜ) nr. 2042/2000. Määrus (EÜ) nr. 176/2000 jõustus järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduse Teatajas.2. Seejärel edastati komisjonile informatsiooni, et määrust (EÜ) nr. 176/2000 oleks kohane kohaldada tagasiulatuvalt alates kuupäevast, mil komisjoni talitus sai kätte taotluse vabastada nimetatud mudelid maksust.3. Ühenduse institutsioonide kavatsus ei olnud kehtestada lõplikku tollimaksu professionaalsete kaamerate mudelitele, mis on sellest põhimõtteliselt vabastatud. Arvesse võeti samuti seda, et tagasiulatuvat vabastamist on võimaldatud ka eelnevatel juhtudel, st. kui professionaalsete kaamerate mudeleid imporditi enne vastava vabastuse jõustumist, kuid pärast taotluse esitamist.4. Seega otsustati, et vastavalt ühenduse väljakujunenud tavadele tuleks lisa, mis vabastab Ikegami poolt toodetud ja eksporditud professionaalsete kaamerate mudelid maksust ja mis avaldati määruses (EÜ) nr. 176/2000, kohaldada tagasiulatuvalt alates kuupäevast, mil komisjoni talitus vastava taotluse kätte sai.Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr. 176/2000, millega muudeti nõukogu määrust (EÜ) nr. 1015/94EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 seoses Euroopa Ühendusse mittekuuluvatest riikidest dumpinguhinnaga imporditud kauba vastase kaitsega [1] ("algmäärus"),[1]  ELT L 56, 6.3.1996, lk. 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr. 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk. 12).võttes arvesse ettepanekut, mille Komisjon esitas pärast nõuandekomiteega konsulteerimist [2],[2]  ELT C [...], [...], lk. [...].ning arvestades järgmist:A. EELNEV MENETLUS(1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr. 1015/94 (tagantjärele muudetud) [3] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu jaapani päritolu telekaamerasüsteemidele ("TCS"). Nõukogu kinnitas tagantjärele lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrusega (EÜ) nr. 2042/2000 [4], vastavalt algmääruse artiklile 11 (2).[3]  ELT L 111, 30.4.1994, lk. 106, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr. 176/2000 (ELT L 22, 27.1.2000, lk. 29).[4]  ELT L 244, 29.9.2000, lk. 38, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr. 825/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk. 12).(2) Määruse (EÜ) nr. 1015/94 artiklis 1 (3) (e) ja määruses (EÜ) nr. 2042/2000 ("lõplikud määrused") vabastas nõukogu dumpinguvastasest tollimaksust üksikasjalikult lõplike määruste lisas ("lisa") loetletud kaamerasüsteemid, mis kujutavad endast kõrgekvaliteedilisi professionaalseid kaamerasüsteeme, mis kuuluvad tehniliselt lõplike määruste artikli 1 (2) tootemääratluse alla, kuid mida ei saa vaadelda kui telekaamerasüsteeme.(3) Üks eksportija ja tootja, nimelt Ikegami Tsushinki Co. Ltd. ("Ikegami"), taotles kirja teel, mille komisjon sai kätte 15. aprillil 1999, teatud uute professionaalsete kaamerasüsteemide ja nende tarvikute lisamist lisasse ja seega nende vabastamist dumpinguvastastest tollimaksudest. Jaanuaris 2000 rahuldas nõukogu selle taotluse vastavalt määrusega (EÜ) nr. 176/2000 [5] ("muutev määrus") ja muudetud määrusega (EÜ) nr. 1015/94. Kooskõlas määruse (EÜ) nr. 176/2000 artikliga 2 jõustus see muudatus järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduse Teatajas, st. 28. jaanuaril 2000.[5]  ELT L 22, 27.1.2000, lk. 29.B. KÄESOLEV JUURDLUS(4) Ühenduse institutsioonid said informatsiooni, et muutvat määrust oleks kohane kohaldada tagasiulatuvalt selles osas, milles ta muudab määruse (EÜ) nr. 1015/94 lisa.(5) Üks eksportija ja tootja, nimelt Ikegami, on pidanud maksma lõplikku dumpinguvastast tollimaksu kogu oma professionaalsete kaamerasüsteemide ekspordi eest, mis seostus küll muutva määrusega, kuid toimus enne 28. jaanuari 2000, kuigi need mudelid vabastati tagantjärele tollimaksust vastavalt lõplike määruste artiklile 1 (3) (e).(6) Selles kontekstis viitas kõnesolev eksportija ja tootja ka ühenduse institutsioonide eelnevale tegutsemisele, millele vastavalt lisa muudatust kohaldati üldiselt sobival juhul tagasiulatuvalt vastavalt taotluse kuupäevale. Seega väitis kõnesolev eksportija ja tootja, et muutvast määrusest lähtuvat lisa muudatust tuleks vastavalt ühenduse institutsioonide järjekindlale tavale kohaldada alates kuupäevast, mil komisjon sai kätte vastava lõplikust tollimaksust vabastamise taotluse, st. 15. aprillist 1999.(7) Komisjon uuris, kas muutva määruse tagasiulatuv kohaldamine oleks kohane. Sellega seoses arvestati kõigepealt, et kõik professionaalsete kaamerate mudelid, mida on mainitud deklaratiivses osas (5), on kvalifitseeritud professionaalsete kaamerasüsteemidena. Vastavalt lõplike määruste artiklile 1 (3) (e) on need kaamerad vabastatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust tänu nende lisasse kandmisele.(8) Olgu märgitud, et professionaalne kaamerasüsteem, mis langeb lõplike määruste artikli 1 (3) (e) alla, on vabastatud lõplikust tollimaksust alates kuupäevast, mil ta lisati üksikasjalikult lisasse, muutes lõplikke määrusi. Selles kontekstis on eeldatud, et eksportijad ja tootjad teavad enne esimest ühendusse eksportimist, oma tootmistsükleid ja seda, kas nende uued mudelid kvalifitseeruvad professionaalsete kaameratena artikli 1 (3) (e) tähenduses, ning kas nad seega tuleks lisasse kanda ja kas tuleks teha vastav taotlus.(9) Hoolimata eelnevast ei olnud ühenduse institutsioonide kavatsus, et lõplik dumpinguvastane tollimaks oleks kohaldatav professionaalsete kaamerasüsteemide impordi suhtes, mis lõpuks osutuvad sellest maksust vabastatuks seoses artikli 1 (3) (e) kohaldamisega. Seega on tuvastatud vajadus kohaldada sobival juhul alates vastava taotluse saamise kuupäevast tagasiulatuvalt määrust, mis vabastab teatud professionaalsete kaamerate mudelid tollimaksust, võimaldades seega ühenduse institutsioonidel klassifikatsioonide täpsust adekvaatselt jälgida. See kehtib eriti juhul, kui professionaalsete kaamerate mudelid imporditi ühendusse enne lisa muutva määruse jõustumist, kuid pärast vabastuse taotluse esitamise kuupäeva.(10) Käesoleval juhul tõestati, et Ikegami importis enne muutva määruse avaldamist, kuid pärast vastava taotluse esitamist teatud professionaalseid kaamerasüsteeme, mis on tagantjärele vabastatud tollimaksust lõppmääruste artikli 1 (3) (e) kohaldamisega. Muutev määrus jõustus päev pärast selle avaldamist, st. 28. jaanuaril 2000. Kuid, nagu eelnevalt mainitud, ühenduse institutsioonide kavatsus ei ole olnud kohaldada lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse kaamerasüsteemide suhtes, mis on osutunud maksudest vabastatavaks, pärast seda, kui komisjonile on esitatud vastav määrus. Komisjon informeeris kohe pärast lõplike meetmete kehtestamist ja esimese lisa koostamist aastal 1994 asjassepuutuvaid eksportijaid ja tootjaid sellest, et kavatsus on hüvitada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mida on makstud selliste professionaalsete kaamerasüsteemide eest, mis osutuvad kuuluvaks artikli 1 (3) (e) alla ja mis on imporditud täielikult dokumenteeritud vabastustaotluse esitamise ja vastava muudetud lisa avaldamise vahelisel perioodil. Selles kontekstis arvestati, et muutva määruse tagasiulatuva kohaldamisega selles osas, nagu ta muutis määruse (EÜ) nr. 1015/94 lisa, viidaks praegune olukord kooskõlla ühenduse institutsioonide kehtivate tavadega.(11) Ühenduse tööstust ja Ikegamit informeeriti vastavalt ja neile anti kindlaksmääratud periood komisjoni talituste otsust kommenteerida. Ükski asjast huvitatud osapooltest ei esitanud ülalmainitud järeldustega seoses protesti.C. LÕPPJÄRELDUS(12) Ülalmainitut arvestades otsustasid ühenduse institutsioonid, et muutva määrusega muudetud lisa tagasiulatuv kohaldamine on põhjendatud.(13) Ülalmainitut arvestades peaks lisa vastavalt muudetud määrusele (EÜ) nr. 176/2000 kohaldama järgmiste Ikeami poolt toodetud ja Euroopa Ühendusse eksporditud professionaalsete kaameramudelite suhtes alates hetkest, kui komisjon sai kätte nende mudelite lõplikest dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamise vastava taotluse, st. 15. aprillist 1999:- kaamerakere HC-400- kaamerakere HC-400W- pildinäidik VF15-46- töö juhtimisüksus RCU-390- kaamera adapter CA-400- kaamera juhtimisüksus MA-200AON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr. 176/2000 artikkel 2 asendatakse järgmise tekstiga:,(1) Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.(2) Allpoolnimetatud Ikegami Tsushinki Co. Ltd. toodete suhtes kohaldatakse käesolevat määrust alates 15. aprillist 1999:- kaamerakere HC-400- kaamerakere HC-400W- pildinäidik VF15-46- töö juhtimisüksus RCU-390- kaamera adapter CA-400- kaamera juhtimisüksus MA-200A"Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja


Avis juridique important

|

52004PC0691

Ettepanek nõukogu määrus millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte  /* KOM/2004/0691 lõplik */

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI2003. aasta juunis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist (edaspidi ,Hiina") pärinevate toruliitmike impordi suhtes 58,6% suuruse dumpinguvastase tollimaksu.Pärast kaebuse saamist Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomiteelt nelja ühenduse tootja nimel algatas komisjon 2004. aasta märtsis uurimise seoses väidetava kõrvalehoidmisega Hiinast pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud meetmetest Sri Lankast saadetavate toruliitmike impordi kaudu.Uurimine näitas Sri Lankast ühendusse suunatud toruliitmike impordi märkimisväärset suurenenemist. Sellele ei leitud muud majanduslikku õigustust ega piisavat põhjendust kui Hiinast pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvalehiilimine.Seepärast tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta, millega laiendatakse Hiinast pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud 58,6% suurust lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankast saadetud toruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte. Määrus tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 2. detsembril 2004.Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi ,algmäärus"), [1] eriti selle artiklit 13,[1]  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Olemasolevad meetmed(1) Pärast meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003 [2] (edaspidi ,esialgne määrus") muu hulgas 58,6% suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu selliste Hiina Rahvavabariigist (edaspidi ,Hiina") pärinevate ja CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7309 93 19 99), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 98) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 98) alla kuuluvate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordi suhtes, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel.[2]  ELT L 139, 6.6.2003, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2212/2003 (ELT L 332, 19.12.2003, lk 3).2. Taotlus(2) 20. jaanuaril 2004 sai komisjon algmääruse artikli 13 lõike 3 kohase taotluse uurida väidetavat kõrvalehoidmist Hiinast pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee nelja ühenduse tootja nimel.(3) Taotluses väideti, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiinast pärinevate toruliitmike impordi suhtes on muutunud kaubanduse struktuur, mida näitab sama toote impordi märkimisväärne suurenemine Sri Lankast.(4) Väideti, et see muutus kaubanduse struktuuris tulenes Hiinast pärinevate toruliitmike ümberlaadimisest Sri Lanka kaudu. Samuti väideti, et eelnimetatud tavale ei ole piisavat põhjendust ega muud majanduslikku õigustust peale selle, et Hiinast pärinevate toruliitmike suhtes on kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud.(5) Lõpuks väitis taotluse esitaja, et Hiinast pärinevate toruliitmike suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui hindade osas ning et dumping toimub, võrreldes eelnevalt Hiinast pärinevate toruliitmike puhul kindlaks määratud normaalväärtusega.3. Algatamine(6) Komisjon algatas määrusega (EÜ) nr 395/2004 [3] (edaspidi ,algatamismäärus") uurimise seoses väidetava kõrvalehoidmisega Hiinast pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud meetmetest Sri Lankast saadetavate toruliitmike impordi kaudu, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte, ning tegi vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 tolliasutustele kohustuseks registreerida Sri Lankast saadetavate ja CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 94), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7309 93 19 94), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 94) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 94) alla kuuluvate toruliitmike import, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte, alates 4. märtsist 2004. Komisjon teavitas Hiina ja Sri Lanka ametiasutusi uurimise algatamisest.[3]  ELT L 65, 3.3.2004, lk 7.4. Uurimine(7) Küsimustikud saadeti Hiina tootjatele/eksportijatele (Sri Lankas teadaolevaid tootjaid ei olnud), samuti ühenduse importijatele, kes olid taotluses nimetatud või komisjonile teada uurimisest, mille tulemusena kehtestati Hiinast pärinevate toruliitmike impordi suhtes olemasolevad meetmed (edaspidi ,eelmine uurimine"). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.(8) Ükski Hiina tootja ega eksportija ega ühenduse importija ei vastanud küsimustikule. Ükski Sri Lanka tootja ega eksportija ei andnud endast teada ega vastanud küsimustikule.5. Uurimisperiood(9) Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi ,uurimisperiood"). Kaubandusstruktuuri muutuse uurimiseks kasutati andmeid alates 2000. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.B. UURIMISTULEMUSED1. Üldkaalutlused / koostöö astea) Sri Lanka(10) Ükski Sri Lankast pärinevate toruliitmike tootja ega eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd. Sri Lanka ametiasutused teatasid komisjonile, et Sri Lankas ei ole registreeritud ühtegi äriühingut, kes toodaks toruliitmikke algatamismääruses määratletud tähenduses. Ainus tagasiside importijatelt oli kinnitus selle kohta, et nad ei importinud Sri Lankast toruliitmikke. Importijatele ja Sri Lanka ametiasutustele selgitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise. Neile tehti teatavaks ka koostööst keeldumise tagajärjed.b) Hiina(11) Ükski Hiina tootja ega eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd.(12) Kõnealustele äriühingutele selgitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise. Neile tehti teatavaks ka koostööst keeldumise tagajärjed.2. Vaatlusalune toode ja samasugune toode(13) Väidetava meetmetest kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalused tooted on põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille maksimaalne välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 94), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7309 93 19 94), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 94) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 94) alla.(14) Kuna ükski Sri Lanka osapool ei teinud koostööd ning arvestades järgmises punktis kirjeldatud kaubandusstruktuuri muutumist, tuleb vastupidiste tõendite puudmisel järeldada, et Hiinast ühendusse eksporditavatel toruliitmikel ja Sri Lankast saadetavatel toruliitmikel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusotstarbed. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.3. Kaubandusstruktuuri muutumine(15) Nagu märgitud põhjenduses 4, tulenes kaubandusstruktuuri muutus väidetavalt kauba ümberlaadimisest Sri Lanka kaudu.(16) Kuna ükski Sri Lanka äriühing ei teinud uuringu käigus koostööd, tuli vastavalt algmääruse artiklile 18 määrata Sri Lankast ühendusse suunatud eksport kindlaks kättesaadavate andmete põhjal. Seepärast kasutati Sri Lankast ühendusse suunatud ekspordi hindade ja koguste kindlaksmääramisel Eurostat-i andmeid, mis olid kõige asjakohasemad kättesaadavad andmed.(17) Toruliitmike import Sri Lankast suurenes 0 tonnilt 2000. aastal 302 tonnile uurimisperioodi jooksul. Kõnealune import Sri Lankast algas 2002. aasta juulis, kui eelmine uurimine oli pooleli. Toruliitmike import Hiinast ühendusse suurenes 44 tonnilt 2000. aastal 287 tonnile uurimisperioodi jooksul. Kõnealuse Hiinast pärit ekspordi suurenemist tuleb siiski vaadelda koos ekspordi tasemega ajavahemikus, mida käsitles esialgne uurimine. [4] Tegelikult moodustas Hiina ekspordi maht uurimisperioodil alla 10% mahust, mis eksporditi ajavahemikus, mida käsitles esialgne uurimine. Eespool toodut silmas pidades ning vastupidiste tõendite puudumisel leiti, et Sri Lankast saadetav import kompenseeris teatavat osa varem Hiinast tulnud impordist.[4]  Nõukogu määrus (EÜ) nr 584/96 (EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1).(18) Eespool esitatud andmete põhjal järeldatakse, et kaubandusstruktuuris on toimunud selge muutus, mis algas eelmise uurimise ajal, mille tulemusena kehtestati olemasolevad meetmed Hiinast pärinevate vaatlusaluste toodete impordi suhtes, ja arenes kiirelt edasi pärast kõnealuste meetmete kehtestamist.4. Ebapiisav põhjendus või majanduslik õigustus(19) Ükski Sri Lanka ega Hiina osapool ei teinud koostööd, seepärast järeldatakse vastupidiste tõendite puudumisel, et kuna kaubandusstruktuuri muutus toimus samal ajal, kui oli käimas eelmine uurimine, mille tulemusena kehtestati olemasolevad meetmed, tulenes kõnealune muutus Hiinast pärinevate vaatlusaluste toodete impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust ning sellel ei olnud muud piisavat põhjendust ega majanduslikku õigustust algmääruse artikli 13 lõikes 1 määratletud tähenduses.(20) Seepärast järeldatakse, et täheldatud kaubandusstruktuuri muutuse põhjenduseks ei leitud muud kui Hiinast pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvalehiilimine.5. Tollimaksu parandava mõju kahjustamine samasuguste toodete hindade ja/või koguste osas(21) Eespool esitatud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et ühenduse impordistruktuuri muutus on seotud dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega. Sri Lankast deklareeritud import ilmus ühenduse turule alles 2002. aasta juunis. Pärast kõnealust kuupäeva suurenes Sri Lankast deklareeritud import märgatavalt, ulatudes uurimisperioodil 302 tonnini. See maht moodustab 0,6% ühenduse tarbimisest eelmise uurimisega hõlmatud uurimisperioodil. Tähelepanu tuleb pöörata asjaolule, et vaatlusaluse toote import ühendusse jaguneb hulga eri ekspordiriikide vahel. Näiteks moodustas Sri Lanka osa uurimisperioodil 2,5% kogu vaatlusaluse toote impordimahust, samal ajal kui tähtsaima ekspordiriigi (Slovaki Vabariigi) osa kõnealusel aastal oli 12%. Lisaks sellele on Sri Lanka kokku 36 ekspordiriigi hulgast tähtsuselt 12. vaatlusaluse toote importija ühendusse.(22) Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel selgus Sri Lankast saadetavate toodete hindade puhul EUROSTAT-i andmetest, et Sri Lankast tuleva impordi keskmised ekspordihinnad uurimisperioodil olid madalamad kui i) Hiina jaoks eelmise uurimise käigus kindlaks määratud keskmised ekspordihinnad ja ii) ühenduse tootmisharu hinnad. On tehtud kindlaks, et Sri Lanka impordihinnad olid üle 12% madalamad kui Hiina ekspordihinnad uurimisperioodil.(23) Eespool toodu põhjal järeldatakse, et kaubandusvoogude muutus koos Sri Lanka erakordselt madalate ekspordihindadega on kahjustanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguste toodete hindade kui koguste osas.6. Tõendid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samasuguse või sarnase toote suhtes kindlaksmääratud normaalväärtustega(24) Selleks et teha kindlaks, kas seoses vaatlusaluste toodete ekspordiga Sri Lankast ühendusse uurimisperioodil esines dumpingut, kasutati vastavalt algmääruse artiklile 18 EUROSTAT-i andmetel põhinevaid ekspordihindu.(25) Algmääruse artikli 13 lõikes 1 nõutakse tõendeid dumpingu kohta, võrreldes samasuguste või sarnaste toodete jaoks varem kindlaks määratud normaalväärtustega. Eelmise uurimise käigus leidi, et Tai on Hiinaga võrdlemisel sobiv turumajandusriik normaalväärtuse kindlakstegemiseks.(26) Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeeriti transpordi, kindlustuse ja komisjonitasudega seonduvat. Muu teabe puudumise tõttu kõnealuste tegurite kohta kasutati taotluses sisaldunud andmeid.(27) Kui vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi eelmise uurimise käigus kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja käesoleva uurimisperioodi kaalutud keskmisi ekspordihindu, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, näitas see Sri Lankast saadetavate toruliitmike importi dumpinguhindadega. Kindlaksmääratud dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, oli 34,3%.C. MEETMED(28) Võttes arvesse eespool kirjeldatud meetmetest kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõikes 1 määratletud tähenduses, tuleks Hiinast pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada Sri Lankast saadetud samadele toodetele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte.(29) Laiendatav tollimaks peaks olema esialgse määruse artikli 1 lõikes 2 kehtestatud tollimaks.(30) Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, kus sätestatakse, et registreeritud impordi suhtes kohaldatakse meetmeid alates registreerimise kuupäevast, tuleks sisse nõuda dumpinguvastane tollimaks Sri Lankast saadetud toruliitmike impordilt, mis saabusid ühendusse ja registreeriti vastavalt algatamismääruse artiklile 2.(31) Kõrvalehoidmine toimub väljaspool ühendust. Algmääruse artikli 13 eesmärk on võidelda kõrvalehoidmisega seotud juhtumite vastu, mõjutamata ettevõtjaid, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud selliste juhtumitega, kuid see ei sisalda erisätet nende tootjate kohtlemise kohta, kes on tõendanud, et nad ei ole seotud kõrvalehoidmise juhtumitega. Seepärast tuleks tootjatele, kes ei ole uurimisperioodil müünud vaatlusalust toodet ekspordiks ega ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes laiendatakse dumpinguvastast tollimaksu, kehtestada võimalus taotleda vabastust kõnealuse impordi suhtes kohaldatavatest meetmetest. Asjaomastelt tootjatelt, kes kaaluvad taotluse esitamist vabastuse saamiseks laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust, tuleks nõuda küsimustiku täitmist, et komisjon saaks kindlaks teha, kas vabastuse andmine on võimalik. Sellise vabastuse võib anda pärast seda, kui on hinnatud näiteks vaatlusaluse toote turuolukorda, tootmisvõimsust ja selle rakendatust, hanke- ja müügitegevust, piisava nõuetekohase põhjenduse või majandusliku õigustuseta tegevuse tõenäosust ja dumpingut tõendavat materjali. Komisjon korraldab tavaliselt ka kohapealse kontrollkäigu. Taotlus tuleb saata komisjonile viivitamata koos kogu asjakohase teabega, eelkõige võimalike muudatustega äriühingu tootmis- ja müügitegevuses.(32) Importijad võivad siiski kasu saada registreerimisest ja meetmetest vabastamisest, kui nende import pärineb eksportijatelt, kellele on antud selline vabastus, ja vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4.(33) Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta. Seejärel jälgitakse kõiki vabastuse saanud ettevõtjaid, et tagada määruses sätestatud tingimuste täitmine.(34) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal nõukogu kavatses teha ettepaneku kehtiva lõpliku dumpinguvastase tollimaksu laiendamise kohta, ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud selliste Hiina Rahvavabariigist pärinevate ja CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7309 93 19 99), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 98) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 98) alla kuuluvate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordi suhtes, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, laiendatakse selliste Sri Lankast saadetud ja CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307 93 11 94), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7309 93 19 94), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307 99 30 94) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 94) alla kuuluvate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordi suhtes, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte.2. Lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse komisjoni määruse (EÜ) nr 395/2004 artikli 2 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt registreeritud impordilt.3. Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 21. Artikliga 1 laiendatud tollimaksuvabastuse taotlus esitatakse kirjalikult ühes ühenduse ametlikest keeltest ja sellele peab olema alla kirjutanud taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BJ-79 5/16B - 1049 BrusselsFaks: (32 2) 295 65 05Teleks: COMEU B 21877.2. Komisjon võib pärast konsulteerimist nõuandekomiteega lubada oma otsusega vabastada käesoleva määruse artikliga 1 laiendatud tollimaksust impordi, mille puhul on tõendatud, et ei hoita kõrvale määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust.Artikkel 3Toll peab lõpetama määruse (EÜ) nr 395/2004 artikli 2 kohase impordi registreerimise.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja