				|

		52011PC0884

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm „Kodanike Euroopa” /* KOM/2011/0884 lõplik - 2011/0436 (APP) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU KONTEKST
1.1.
Üldine taust
On äärmiselt oluline innustada ja soodustada
kodanike ulatuslikumat osalust Euroopa Liidu tegevuses ja selles, mille eest EL
seisab. See tähendab nii seda, et on vaja suurendada kodanike osalust
päevakajalistes sündmustes, kui ka seda, et tuleb tagada põhjalikum arusaamine
ELi ajaloost ja sellest, kuidas kõik pärast kaht kohutavat maailmasõda alguse
sai. Varasemad kodanikuaktiivsuse programmid on nende ülesannetega edukalt
toime tulnud ning tööd kõnealuste küsimustega tuleks ELi tasandil kindlasti
jätkata.
Nagu president Barroso ütles 2011. aasta kõnes
ELi olukorra kohta, ei ole Euroopa Liidu ees kunagi varem seisnud nii raskeid
ülesandeid kui praegu. Tegemist on sotsiaalse, finants- ja majanduskriisiga,
aga ka usalduskriisiga. Riikide plaanid ja isegi valitsustevaheline koostöö ei
ole niivõrd ulatuslike majanduslike ja sotsiaalsete probleemide lahendamiseks
piisav, kuid kodanikud ei ole ikka veel täielikult teadlikud ELi rollist ja
saavutustest. Seega peab komisjon leidma võimalusi, kuidas suurendada kodanike
teadlikkust ja arusaamist Euroopa Liidust.
Euroopa Liidu lepinguga astuti suur samm
edasi, et viia Euroopa Liit kodanikele lähemale ja toetada hoogsamat piiriülest
arutelu ELi poliitikaga seotud küsimustes: lepingu artikliga 11 anti
osalusdemokraatiale täiesti uued mõõtmed, mille oluline osa on uus
kodanikualgatuse õigus.
Käesoleva programmiga teeb komisjon ettepaneku
võtta meetmeid, mis suurendaksid kodanike osalussuutlikkust, mis on üks element
strateegilisest kolmikust, kuhu kuuluvad veel kodanike vajadustele reageerimine
ja kodanike õiguste edendamine. Eesmärk on:
(1)
arendada kodanikuühiskonna suutlikkust osaleda ELi
poliitiliste otsuste tegemise protsessis;
(2)
arendada tugistruktuure, et selliste arutelude
tulemused jõuaksid asjaomase tasandi poliitiliste otsuste tegijateni;
(3)
pakkuda üksikisikutele täiendavaid võimalusi
osaleda ELiga seotud küsimusi käsitlevates aruteludes ja väitlustes.
1.2.
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Programmi eesmärk on intensiivistada kohalikul,
piirkondlikul ja riiklikul tasandil ELiga seotud teemade üle peetavat sisulist
arutelu, mille saaks asetada üleeuroopalisse perspektiivi. Programmiga
tahetakse mitmesuguste organisatsioonide kaudu jõuda suure kodanikerühmani, kes
reeglina ei proovi ELi asju mõjutada või neis osaleda, et astutaks esimene samm
osalemise suunas olenemata sellest, millise (ELiga seotud) küsimuse või
formaadiga on tegu, peaasi, et sellel oleks riikidevaheline või üleeuroopaline
mõõde. Horisontaalse lähenemisega programmi eesmärk ei ole asendada temaatilisi
programme ega dubleerida konsultatsiooniprotsessi ELi tasandil, vaid haarata
kodanikud kaasa kohalikul tasandil toimuvatesse aruteludesse üleeuroopalist
huvi pakkuvates konkreetsetes küsimustes. Tänu selle paraneks nende teadlikkus
sellest, millist mõju avaldab ELi poliitika inimeste igapäevaelule. Inimesed
saavad mõjutada ELi tegevusest tulenevat kasu ja seda ise kogeda ning mõistavad
paremini ELi ülesandeid.
Tulevase programmi ülesehituse, sihtrühmade,
sotsiaalse ja geograafilise ulatuse ja nähtavuse, mõjuanalüüsi ning
väärtustamis- ja teavitusmehhanismide puhul võetakse aluseks praeguse programmi
„Kodanike Euroopa” (2007–2013) tugevate ja nõrkade külgede analüüs.
Tulevase programmi üldine eesmärk on tugevdada
ajaloolist mälu ja suurendada kodanike osalussuutlikkust Euroopa Liidu
tasandil. Ühtlasi püütakse leida lahendus sellega seotud vajadusele
tugistruktuuride järele, et selliste arutelude tulemused jõuaksid asjaomase
tasandi poliitiliste otsuste tegijateni; Selleks aitab programm arendada
kodanikuorganisatsioonide suutlikkust kaasata kodanikke ELi demokraatlikesse
protsessidesse. Kavandatud erieesmärgid hõlmavad järgmist:
–
õhutada ajaloolist mälu, ELi integratsiooni ja
ajalugu käsitlevat diskussiooni ning mõtte- ja koostööd;
–
arendada kodanike arusaamist ELi poliitiliste
otsuste tegemise protsessist ja selles osalemist ning luua võimalusi
solidaarsuseks, ühiskondlikuks aktiivsuseks ja vabatahtlikuks tegevuseks ELi
tasemel.
Pärast uue programmi kavandatud erieesmärkide
täpsemat piiritlemist, määratletakse uued tegevuseesmärgid. Tegevuseesmärgid
suurendavad komisjoni suutlikkust panna paika rangemad näitajad ning otsustada
nende põhjal objektiivselt ja üksikasjalikult mõju ja tehtud edusammude üle.
–
Toetada organisatsioone, et edendada ajaloolise
mälu, euroopalike väärtuste ja Euroopa ajalooga seotud diskussiooni ja muid
tegevusi;
–
toetada Euroopa üldistes huvides tegutsevaid
organisatsioone, riikidevahelisi partnerlusi ja võrgustikke, et edendada
kodanike suhtlust ELiga seotud küsimustes;
–
horisontaalne mõõde: projektitulemuste
analüüsimine, levitamine ja väärtustamine sise- ja välistegevuse kaudu.
1.3.
Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja
eesmärkidega
Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 on
sätestatud liidu institutsioonide ülesanne anda kodanikele ja
esindusühendustele võimalus teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti
liidu tegevuse kõigis valdkondades. Samas artiklis viidatakse institutsioonide
kohustusele pidada kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast
dialoogi ning komisjoni kohustusele korraldada asjassepuutuvate isikutega
laiapõhjalisi konsultatsioone; ühtlasi võetakse selle artikliga kasutusele
kodanikualgatuse võimalus. Oma 2009. aasta septembri poliitilistes suunistes
esitas president Barroso üleskutse keskenduda senisest enam kodanikele, kes
peaksid olema Euroopa poliitikas kesksel kohal. Nagu allpool kirjeldatud, on
kavas siduda „Kodanike Euroopa” järgmise põlvkonna tegevused palju tihedamalt
konkreetse poliitikakujundamisega. Sestap on ette näha tihedat koostööd
komisjoni talituste vahel, kes tegelevad vastavate poliitikasuundade ja
programmide rakendamisega.
Programm on üks neist vahendeist, mis ühendab
ELi lepingu artiklite 10 ja 11 demokraatlikud põhimõtted ELi poliitikaga eri
valdkondades ilma, et ta asendaks Euroopa Komisjoni konkreetseid dialooge
kodanike, sidusrühmade ja huvirühmadega. Programmi „Kodanike Euroopa” järgmine
põlvkond annab kodanikele võimaluse vahetada seisukohti ELi tegevuse kõigis
valdkondades ja ametliku otsustusprotsessi kõigis etappides. Mõeldes projektide
teemadele, nende kaasatusele kohalikku ja piirkondlikku ellu ning sidusrühmade
koosseisule peaks tekkima märkimisväärne sünergia teiste ELi programmidega
eelkõige tööhõive, sotsiaalküsimuste, hariduse, teadusuuringute ja
innovatsiooni, noorsooküsimuste, kultuuri, õiguse, meeste ja naiste
võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise ning regionaalpoliitika vallas.
Programm täiendab liikmesriikides olevate
Euroopa Komisjoni esinduste tööd ja lisandub sellele. Esindused osalevad
programmist teavitamises ja selle tutvustamises niivõrd, kui see on võimalik ja
kooskõlas nende volitustega suurendada kodanike teadlikkust ja tegeleda
teavitustegevusega oma riigi tasandil.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1         Konsulteerimine huvitatud
isikutega
Konsultatsioonid programmi „Kodanike Euroopa”
peamiste sidusrühmadega on olnud märkimisväärsed. Sidusrühmade seisukohti on
küsitud järgmistel juhtudel:
–
20. juunil 2010 toimus Brüsselis konsultatiivne
kohtumine peamiste sidusrühmadega: valitsusväliste organisatsioonide tavapärase
konsultatsioonirühma liikmed, Euroopa kodakondsuse riiklikud kontaktpunktid,
Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR), sõpruslinnade
koordinaatorid ja programmikomitee liikmed. Tegutseti avatud päevakorra ja
aktiivse osalemise põhimõttel.
–
27. oktoobril 2010 käivitati komisjoni
interaktiivse poliitikakujundamise vahendi abil avatud ja avalik
internetikonsultatsioon programmi „Kodanike Euroopa” tuleviku üle. Konsultatsioonis
sai osaleda kuni 5. jaanuarini 2011 ning oodatud olid seisukohad kõigilt
huvitatud isikutelt: üksikisikutelt, kodanikuühiskonna organisatsioonidelt,
haldus- ja ametiasutustelt, teadus- ja innovatsiooniinstituutidelt, Euroopa ja
rahvusvahelistelt organisatsioonidelt ja teistelt. Vastajaid oli 412 ning
eraldi saadi veel 5 vastust. Komisjon analüüsis esitatud seisukohti
välisnõustajate abil. Avaliku konsultatsiooni tulemuste ja üksikasjaliku
analüüsiga saab tutvuda aadressil http://ec.europa.eu/citizenship.
–
21. juunil 2011 toimus Brüsselis sidusrühmade teine
kohtumine 100 osalejaga.
–
2011. aasta maist kuni juunini toimus Viinis,
Pariisis ja Varssavis kolm fookusrühmade uuringut programmi eri aspektide (sõpruslinnade
tegevus, mõju kodanikuühiskonna arengule, ajalooline mälu) kohta; uuringute
raames viidi sidusrühmad kokku teadurite, kohalike ja riiklike
valitsusinstantside ja ajakirjanikega.
–
Regulaarne konsulteerimine sidusrühmadega: hõlmab
2–3 kohtumist aastas komisjoni ja ligikaudu 70 olulisema „Kodanike Euroopa”
programmis aktiivselt osaleva Euroopa organisatsiooni vahel.
2.2         Eksperdiarvamuste kogumine
ja kasutamine
Komisjon võttis programmi käsitleva ettepaneku
ettevalmistamiseks koostatud mõjuhinnangus arvesse eksperdiarvamusi, mille
sidusrühmad esitasid kahel sidusrühmade kohtumisel ja huvitatud isikud avalike
internetikonsultatsioonide käigus. Neid arvamusi võrreldi nende fookusrühmade
eksperdiarvamustega, kellega konsulteeriti 2011. aasta kevadel.
Et võtta arvesse praeguse programmi raames
omandatud kogemusi, kasutati nii mõjuhindamises kui ka programmi käsitlevas
ettepanekus olulise infoallikana 2010. aastal väliskonsultantide tehtud
vahehindamist.
2.3         Mõjuhinnang
Täiemahuline mõjuhindamine toimus 2011. aasta
suvel. 21. septembril 2011 arutles aruande üle mõjuhindamise komitee, kes palus
teha selles mitmeid parandusi, eelkõige sooviti täielikumat ja sihipärasemat
probleemianalüüsi, suuremat konkreetsust seoses eesmärkidega, peamiste
poliitiliste valikuvõimaluste väljatöötamist ja hindamist ning hindamiskorra
selgitamist ja kindlamate edunäitajate määratlemist. Praegune aruanne sisaldab
nimetatud elemente.
Lisaks integreeriti programm aastate 2014–2020
mitmeaastase finantsraamistiku kumulatiivsesse mõjuhindamisse.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1         Kavandatud meetmete
kokkuvõte
Euroopa Komisjon teeb ettepaneku programmi
„Kodanike Euroopa” kohta aastatel 2014–2020, mis toetub juba olemasolevale
programmile. Programmi eesmärk on suurendada kodanikuosaluse suutlikkust ELi
tasandil, et seeläbi jõuda lähemale sellistele üldistele eesmärkidele nagu
kodanikuosaluse suurendamine ning parem teadlikkus ja arusaamine Euroopa
Liiduga seotud asjadest. Programmi kaks suunda toetaksid ühest küljest Euroopa
üldistes huvides tegutsevaid organisatsioone, riikidevahelisi partnerlusi ja
võrgustikke, et seeläbi ergutada kodanike suhtlust ELi puudutavates küsimustes,
ning teisalt toetataks organisatsioone, kes tegelevad Euroopa väärtusi ja
ajalugu käsitlevate arutelude ja ettevõtmistega. Lisaks on programmil
horisontaalne mõõde, mille eesmärk on analüüsida, levitada ja väärtustada
programmi raames toimunud tegevuste tulemusi. Programmi hakatakse rakendama
samal moel nagu tema eelkäijat: avatud konkursikutsetel põhinevate tegevus-ja
meetmetoetuste ning pakkumismenetlustel põhinevate teenuselepingute kaudu.
Kulude-tulude analüüsi alusel võib komisjon kasutada programmi rakendamiseks
olemasolevat täitevasutust, nagu on osutatud nõukogu 19. detsembri 2002.
aasta määruses (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste
põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud
ülesanded.
3.2         Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikkel 352.
3.3         Subsidiaarsuse põhimõte
Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 on
sätestatud liidu institutsioonide kohustus anda kodanikele ja
esindusühendustele võimalus teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti
liidu tegevuse kõigis valdkondades. Samas artiklis viidatakse institutsioonide
kohustusele pidada esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat
ja korrapärast dialoogi ning komisjoni kohustusele korraldada asjassepuutuvate
isikutega laiapõhjalisi konsultatsioone; ühtlasi võetakse selle artikliga
kasutusele Euroopa kodanikualgatuse võimalus.
Nende aluslepingu sätete elluviimiseks on vaja
asjakohaseid vahendeid. Programm „Kodanike Euroopa” on üks selline vahend, nagu
ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 211/2011
kodanikualgatuse kohta.
Kavandatava programmi ELi lisaväärtust võib
näha ka uue programmi konkreetsete meetmete puhul:
–
Ajaloolise mälu ja Euroopa kodakondsuse tegevussuuna puhul toetatakse programmi raames organisatsioone, kes
tegelevad Euroopa integratsiooni ja ajalugu käsitlevate arutelude ja tegevuste
korraldamisega riikidevahelisel tasandil või siis, kui tegevusel on selge
Euroopa mõõde. Teatavate ajalooaspekti alla kuuluvate tegevuste puhul on piisav
ka Euroopa mõõtme olemasolu. Ajalooarhiivid ja mälestuskohad on oma olemuselt
seotud kohaga, kus nad asuvad, end sageli on nende olulisus tajutav kogu ELis.
–
Demokraatliku kaasatuse ja kodanikuosaluse tegevussuuna puhul parandatakse programmi raames kodanike arusaamist
ELi poliitika kujundamise protsessist ja osalemissuutlikkust selles ning
luuakse võimalusi suurendada solidaarsust, ühiskondlikku aktiivsust ja
vabatahtlikku tegevust ELi tasandil. Niivõrd ulatuslike eesmärkidega saab
tegeleda vaid ELi tasandil.
–
Väärtustamise puhul on
tegemist programmi kui terviku horisontaalse mõõtmega. Selle keskmes on kahe
eespool nimetatud tegevussuuna projektide tulemuste analüüsimine, levitamine,
neist teavitamine ja nende väärtustamine. Riiklikud ja piirkondlikud foorumid
aitaksid koondada parimaid tavasid ja ideid selle kohta, kuidas suurendada
kodanike osalust, kuid samas on silmaringi avardamiseks ja riikidevahelise
kommunikatsiooni hõlbustamiseks vaja ka üleeuroopalisi foorume ja ühiseid
vahendeid.
Käesoleva määruse eesmärke ei ole
liikmesriikide tasemel võimalik piisavalt täita ning seepärast on need
programmi tegevuste ja meetmete riikidevahelise ja mitmepoolse olemuse tõttu
paremini saavutatavad Euroopa Liidu tasandil.
3.4         Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega, kuna see ei lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks ELi tasandil
vajalikust kaugemale.
3.5         Mõju põhiõigustele
Programmiga toetatakse kaudselt ELi kodanike
õigusi, mis on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 39.
4.           MÕJU EELARVELE
2014.–2020. aasta mitmeaastast
finantsraamistikku käsitleva komisjoni ettepaneku kohaselt eraldatakse programmi
„Kodanike Euroopa” jaoks 229 miljonit eurot (jooksevhindades).
4.1         Rakendamine
Määrusega püütakse muuta haldamine
sihipärasemaks ja lihtsamaks, et seeläbi suurendada kulutasuvust. Mastaabisääst
saab olema märkimisväärne, kui samalaadsete meetmete rakenduseeskirjad ja
-menetlused oleksid ühesugused; see lihtsustaks nii toetusesaajate kui ka ELi
ja riikide tasandi haldusorganite tööd.
Lihtsustamine oli oluline juba praeguse
programmi puhul ning uue programmiga arenetakse selles suunas veelgi edasi.
Täitevasutuse kasutamine kogu programmitsükli jooksul võimaldab nii haldus- kui
ka inimressursside märkimisväärset kokkuhoidu. Ka ühekordsete maksete,
kindlasummalise rahastamise ja ühikukulu määrade kohaldamise kasutamine,
e-rakendused ja tõhus kohapealne kontrollimine seeläbi, et kontrollkäigud samas
piirkonnas asuvatesse organisatsioonidesse ühitatakse, aitab veelgi vähendada
halduskoormust ja kulusid.
2011/0436 (APP)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020
programm „Kodanike Euroopa”
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 352,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut;
olles edastanud õigusakti eelnõu riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[1],
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 11
peaksid Euroopa Liidu institutsioonid andma kodanikele ja esindusühendustele
võimaluse teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu tegevuse
kõigis valdkondades ning pidama esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud,
läbipaistvat ja korrapärast dialoogi.
(2)
Euroopa 2020. aasta strateegiaga püüavad EL ja
liikmesriigid tagada järgmisel aastakümnel majanduskasvu, tööhõive, tootlikkuse
ja sotsiaalse ühtekuuluvuse[2].

(3)
Kuigi ELi kodakondsuse ja sellest tulenevate
õigustega kaasneb objektiivselt selge lisaväärtus, jätab EL mitmesuguste
majanduslike ja sotsiaalsete probleemide lahendamise ja ELi poliitika vahelise
seose sageli selgelt ja tõhusalt esile toomata. Sellest tulenevalt ei ole
muljetavaldavad saavutused Euroopas valitseva rahu ja stabiilsuse, pikaajalise
jätkusuutliku arengu, stabiilsete hindade, tulemusliku tarbija- ja
keskkonnakaitse ja põhiõiguste edendamise vallas tekitanud kodanikes alati
tugevat ühtekuuluvustunnet ELiga.
(4)
Selleks et Euroopa kodanikele lähemale tuua ja
võimaldada neil täiel määral osaleda veelgi tugevama liidu loomises, on vaja
mitmesuguseid meetmeid ja kooskõlastatud jõupingutusi nii riikidevahelisel kui
ka ELi tasandil. Euroopa kodanikualgatus on ainulaadne võimalus, tänu millele
saavad kodanikud otseselt mõjutada ELi õigusnormide kujundamist[3].
(5)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006.
aasta otsuses nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm
„Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust,[4]
on sätestatud tegevuskava, mis on kinnitanud vajadust toetada jätkuvat dialoogi
kodanikuühiskonna organisatsioonide ja haldusüksustega ning toetada kodanike
aktiivset kaasamist.
(6)
Vahehindamise aruanne, avalik
internetikonsultatsioon ja kaks järjestikust konsultatsiooni sidusrühmadega
kinnitasid, et nii kodanikuühiskonna organisatsioonid kui ka osalenud
üksikisikud peavad uut programmi oluliseks ning see tuleks kehtestada, et mõju
avalduks nii organisatsioonide suutlikkuses kui ka üksikisikute suuremas huvi
ELi asjade suhtes.
(7)
Mõeldes projektide teemadele, nende kaasatusele
kohalikku ja piirkondlikku ellu ning sidusrühmade koosseisule peaks tekkima
märkimisväärne sünergia teiste ELi programmidega eelkõige tööhõive,
sotsiaalküsimuste, hariduse, noorsooküsimuste, kultuuri, õiguse, meeste ja
naiste võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise ning regionaalpoliitika
vallas.
(8)
Avaliku elu kõigi aspektide aktiveerimise nimel
peaks uus programm hõlmama paljusid erinevaid toiminguid ja sisaldama muu
hulgas kodanike kohtumisi, kontakte ja arutelusid kodakondsusküsimustes, ELi
tasandi sündmusi, Euroopa ajaloo jaoks määrava tähtsusega hetki käsitlevaid
algatusi, algatusi, mis suurendaksid teadlikkust ELi institutsioonidest ja
nende tööst, ning arutelusid Euroopa poliitiliste küsimuste üle.
(9)
Suurema mõju ja pikaajalise jätkusuutlikkuse
huvides peaks programmi horisontaalmõõde tagama tulemuste väärtustamise ja
ülekantavuse. Selle saavutamiseks peaksid ettevõetavad toimingud olema selgelt
seotud Euroopa poliitilise programmiga ning neist tuleks asjakohaselt
teavitada.
(10)
Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõigi
liikmesriikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud
integreerimisele riikidevahelistesse projektidesse ja tegevustesse, võttes
sealjuures arvesse keelte paljusust ELis.
(11)
Nii ühinevad riigid, kandidaatriigid ja võimalikud
kandidaatriigid, kes saavad kasu ühinemiseelsest strateegiast, kui ka Euroopa
Majanduspiirkonna lepingu osalistest EFTA riigid võivad osaleda ELi
programmides vastavalt nendega sõlmitud lepingutele.
(12)
Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu programmi
kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele
iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi,
nõukogu ja komisjoni XX. [kuu] 201Y. aasta eelarvealast koostööd,
eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva
institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti [17] tähenduses.
(13)
Käesoleva määruse alusel teavitustegevuseks
eraldatud vahendid aitavad kaasa ka Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide
tutvustamisele, kuivõrd need on seotud käesoleva määruse üldiste eesmärkidega.
(14)
Programmi tuleks koostöös komisjoni ja
liikmesriikidega korrapäraselt seirata ja sõltumatult hinnata, et võimaldada
meetmete korrakohaseks rakendamiseks vajalikku kohandamist.
(15)
Euroopa Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli
vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste
ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult
väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse
korral karistusi.
(16)
Toetuste andmisel eelistatakse suure mõjujõuga
projekte, eriti projekte, mis on otseselt seotud ELi poliitikaga ja mille kaudu
osaletakse ELi poliitilise päevakorra kujundamises. Usaldusväärse
finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt tuleks programmi rakendamist veelgi
lihtsustada, kasutades ühekordseid makseid, kindlasummalist rahastamist ja
ühikukulu määrade kohaldamist.
(17)
Ette tuleks näha üleminekumeetmed enne 31.
detsembrit 2013 otsuse nr 1904/2006/EÜ alusel alanud toimingute
seireks.
(18)
Kuna liikmesriigid ei saa käesoleva määruse
eesmärke täiel määral saavutada ning need on programmi tegevuse ja meetmete
riikidevahelise ja mitmepoolse laadi tõttu paremini saavutatavad Euroopa Liidu
tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide
saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(19)
Et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse
rakendamiseks, tuleks programmi reguleerimisala ja eesmärkide piires anda
komisjonile rakendusvolitused. Selliseid volitusi tuleks teostada vastavalt
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele
(EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis
käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[5],
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Kehtestamine
ja üldised eesmärgid
1.
Käesoleva otsusega kehtestatakse programm
"Kodanike Euroopa" (edaspidi „programm”) ajavahemikuks
1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
2.
Euroopa Liidu parema tundmise ja kodanikuosaluse
edendamise raames panustab programm järgmise üldise eesmärgi saavutamisse:
–
tugevdada ajaloolist mälu ja suurendada kodanike
osalussuutlikkust Euroopa Liidu tasandil.
Artikkel 2
Programmi
erieesmärgid
Programmil on järgmised erieesmärgid, mida viiakse
ellu kas riikidevahelise tasandi või selge Euroopa mõõtmega toimingutega:
1.           teadvustada ajaloolise mälu,
Euroopa Liidu ajaloo, identiteedi ja eesmärgi tähtsust arutelude, mõttetöö ja
kontaktideloomise elavdamise kaudu.
Edusammude mõõtmisel lähtutakse otseste ja
kaudsete toetusesaajate arvust, projektide kvaliteedist ja esmataotlejate
osakaalust;
2.           julgustada ELi tasandil
demokraatlikku kodanikuosalust, suurendades kodanike arusaamist ELi
poliitiliste otsuste tegemise protsessidest ja toetades ühiskondliku aktiivsuse
ja vabatahtliku tegevuse võimalusi ELi tasandil.
Edusammude mõõtmisel lähtutakse otseste ja
kaudsete toetusesaajate arvust, sellest, kuidas toetusesaajad ELi ja selle
institutsioone tajuvad, projektide kvaliteedist ja esmataotlejate osakaalust.
Artikkel 3
Programmi
ülesehitus ja toetatavad tegevused

1.           Programm koosneb kahest
järgmisest tegevussuunast:
(a)
„Ajalooline mälu ja Euroopa kodakondsus”,
(b)
„Demokraatlik kaasatus ja kodanikuosalus”.
Neid kaht tegevussuunda täiendavad
projektitulemuste analüüsimise, levitamise ja kasutamisega seotud
horisontaalsed meetmed (nn väärtustamine).
2.           Oma eesmärkide saavutamiseks
rahastatakse programmi raames muu hulgas järgmist liiki toiminguid, mida
viiakse ellu riikidevahelisel tasandil või millel on selge Euroopa mõõde:
–
kodanike kohtumised, sõpruslinnade tegevus;
–
riikidevaheliste partnerluste ja võrgustike loomine
ja käigushoidmine;
–
Euroopa üldistes huvides tegutsevate
organisatsioonide toetamine;
–
kogukonnakujundamine ning arutelud kodakondsusega
seotud teemadel IKT vahendite ja/või sotsiaalse meedia baasil;
–
ELi tasandi sündmused;
–
arutelud/uuringud ja ettekanded Euroopa ajaloo
seisukohast määrava tähtsusega hetkede kohta eelkõige selleks, et hoida alal
mälestused natsismi ja stalinismi kuritegudest;
–
mõttetöö/arutelud ühiste väärtuste üle;
–
algatused, et suurendada teadlikkust ELi
institutsioonidest ja nende toimimisest;
–
meetmed, mis kasutavad ära toetatud algatuste
tulemusi ja väärtustavad neid;
–
uuringud kodakondsuse ja kodanikuosalusega seotud
teemadel;
–
programmi teavitus-/nõustamisstruktuuride toetamine
liikmesriikides.
Artikkel 4
Meetmed
Meetmeteks võivad olla toetused või
riigihankelepingud.
1.           ELi toetusi võib anda eri
vormides, nt tegevus- või meetmetoetustena.
2.           Riigihankelepingud hõlmavad
teenuste ostmist, nt ürituste korraldamine, uuringud ja teadustöö, teavitamis-
ja teabelevitamisvahendid, järelevalve ja hindamine.
Artikkel 5
Programmis
osalemine
Programmis võivad osaleda järgmised riigid
(edaspidi „osalevad riigid”):
(a)
liikmesriigid;
(b)
ühinevad riigid, kandidaatriigid ja võimalikud
kandidaatriigid, kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimuste ning menetlustega nende
riikide osalemiseks ELi programmides, mis on kehtestatud vastavate
raamlepingute, assotsiatsiooninõukogu otsuste või sarnaste lepingutega;
(c)
EFTA riigid, kes on Euroopa Majanduspiirkonna
lepingu osalised kooskõlas nimetatud lepingu sätetega.
Artikkel 6
Juurdepääs
programmile
Programmis võivad osaleda kõik Euroopa
integratsiooni edendavad sidusrühmad, eelkõige kohalikud asutused ja
organisatsioonid, Euroopa poliitika uurimisega tegelevad organisatsioonid
(ekspertrühmad), kodanike rühmad ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid (nt
ohvrite ühendused) ning haridus- ja teadusasutused.
Artikkel 7
Koostöö
rahvusvaheliste organisatsioonidega
Programm võib hõlmata ka programmi valdkonda
kuuluvaid ühistegevusi asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu
Euroopa Nõukogu ja UNESCO ühiste panuste alusel ja kooskõlas finantsmäärusega[6].
Artikkel 8
Programmi
rakendamine
Programmi rakendamiseks võtab komisjon
iga-aastased tööprogrammid vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 9
lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Tööprogrammides määratakse kindlaks
taotletavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, rakendusmeetod ja rahastamiskava
kogusumma. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale
meetmele eraldatav ligikaudne summa ja rakendamise ligikaudne ajakava. Toetuste
puhul sisaldavad nad prioriteete, olulisi hindamiskriteeriume ja
kaasrahastamise maksimummäära.
Artikkel 9
Komitee
1.           Komisjoni abistab komitee.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011
artiklit 4.
Artikkel 10
Konsulteerimine
sidusrühmadega
Komisjon peab korrapärast dialoogi programmi
abisaajate ning asjaomaste sidusrühmade ja ekspertidega.
Artikkel 11
Järjepidevus
ELi muude vahenditega
Komisjon tagab järjepidevuse ja vastastikuse
täiendavuse käesoleva programmi ja ELi teiste tegevusvaldkondade vahendite
vahel, eriti hariduse, kutseõppe, kultuuri, spordi, põhiõiguste ja -vabaduste,
sotsiaalse kaasamise, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimisvastase
võitluse, teadustegevuse ja innovatsiooni, laienemispoliitika ning Euroopa
Liidu välistegevuse vahel.
Artikkel 12
Eelarve
1.           Programmi eluviimiseks
ettenähtud rahastamispakett on 229 miljonit eurot.
2.           Käesoleva määruse alusel
teavitustegevuseks eraldatud vahendid aitavad katta ka Euroopa Liidu
poliitiliste prioriteetide tutvustamist,[7] kuivõrd need on
seotud käesoleva määruse üldiste eesmärkidega.
Artikkel 13
Euroopa
Liidu finantshuvide kaitse
1.
Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et
käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamise korral on Euroopa
Liidu finantshuvid kaitstud, kohaldades selleks ennetavaid meetmeid pettuse,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, teostades tõhusaid
kontrolle, ning nõudes juhul, kui avastatakse rikkumisi, sisse ebaõigesti
makstud summad ning seades vajaduse korral sisse tõhusad, proportsionaalsed ja
hoiatavad karistused.
2.
Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal
on õigus teostada nii dokumentidel põhinevat kui ka kohapealset auditit kõikide
toetusesaajate, töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes, kes on saanud programmi
raames ELi rahalisi vahendeid.
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib
korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate
tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses (Euratom, EÜ)
nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas
toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga
seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud Euroopa Liidu
finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu
kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega,
samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile,
kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja
kohapealseks kontrolliks.
Artikkel 14
Järelevalve
ja hindamine
1.           Komisjon tagab programmi
eesmärkide täitmise regulaarse järelevalve tulemusnäitajate põhjal. Järelevalve
ja hindamiste tulemusi kasutatakse käesoleva programmi rakendamisel.
Järelevalve hõlmab eelkõige lõike 3 punktides a ja c nimetatud
aruannete koostamist.
Vajadusel tuleb näitajad liigitada soo ja vanuse
põhjal.
2.           Komisjon tagab programmi
korrapärase ja sõltumatu välishindamise ning annab Euroopa Parlamendile
korrapäraselt aru.
3.           Komisjon esitab Euroopa
Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide
Komiteele:
(a)
hiljemalt 31. detsembriks 2017 hindamise
vahearuande programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamisega
seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;
(b)
hiljemalt 31. detsembriks 2018 teatise programmi
jätkumise kohta;
(c)
hiljemalt 1. juuliks 2023 järelhindamise aruande.
Artikkel 15
Üleminekusätted
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr
1904/2006/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
Otsuse nr 1904/2006/EÜ alusel võetud meetmeid,
mille rakendamist alustati enne 31. detsembrit 2013, reguleeritakse kuni nende
lõpetamiseni endiselt kõnealuse otsusega.
Vastavalt finantsmääruse artiklis 18
sätestatule võib teha programmile kättesaadavaks assigneeringud, mis vastavad
otsuse nr 1904/2006/EÜ alusel ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest
tulenevale sihtotstarbelisele tulule.
Artikkel 16
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Määrust
kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA

1.
ALGATUSTE KIRJELDUS

Täiendav teave programmile juurdepääsu kohta
1. TEGEVUSSUUND: ajalooline mälu ja Euroopa
kodakondsus
Seda tegevussuunda iseloomustavad projektid ja
algatused, mida selle pealkirja all võib käivitada, mitte see, millist liiki
kodanikuorganisatsioonid ja tegutsejad võivad taotlusi esitada.
Tegevussuuna raames toetatakse toiminguid, mis
kutsuvad üles mõtisklema ühiste väärtuste üle nende kõige üldisemas tähenduses
ja mitmekesisust arvestades. Vahendeid võib eraldada algatustele, mille raames
arutletakse Euroopa lähiajaloo totalitaarsete režiimide (eelkõige, aga mitte
ainult natsismi ja stalinismi) põhjuste üle ja mälestatakse nende ohvreid.
Tegevussuund peaks hõlmama ka toiminguid, mis puudutavad muid märgilise
tähtsusega sündmusi Euroopa lähiajaloos. Eelistatakse iseäranis selliseid
toiminguid, mis edendavad sallivust ja lepitamist ning on suunatud nooremale
põlvkonnale.
2. TEGEVUSSUUND: demokraatlik kaasatus ja
kodanikuosalus
Seda tegevussuunda iseloomustavad projektid ja
algatused, mida selle pealkirja all võib käivitada, mitte see, millist liiki
kodanikuorganisatsioonid ja tegutsejad võivad taotlusi esitada. Tegevussuund
sisaldab toiminguid, mis hõlmavad kodanikuosalust selle sõna kõige üldisemas
tähenduses, keskendudes eelkõige pikaajalisele jätkusuutlikkusele suunatud
struktureerimismeetoditele. Eelistatakse algatusi ja projekte, mis on selgelt
seotud Euroopa poliitilise programmiga.
Tegevussuund võib hõlmata ka projekte ja
algatusi, millega luuakse võimalusi suurendada solidaarsust, ühiskondlikku
aktiivsust ja vabatahtlikku tegevust ELi tasandil.
Palju tuleb veel ära teha selleks, et
poliitiliste ja majanduslike otsuste langetamisse oleks kaasatud rohkem naisi.
Naiste hääl peaks olema selgemalt kuulda ning inimeste elu mõjutavate
poliitiliste otsuste tegijad peaksid seda ka rohkem arvesse võtma.
HORISONTAALMEETMED: väärtustamine
Need meetmed määratakse programmi jaoks
kindlaks ning neid kohaldatakse nii 1. kui ka 2. tegevussuuna puhul.
Horisontaalsed meetmed toetavad algatusi, mis
aitavad kaasa tulemuste ülekantavusele ning võimaldavad suurendada
investeeringutasuvust ja kogemustest õppimist. Selliste meetmete mõte on
pikaajalise jätkusuutlikkuse toetamise huvides käivitatud algatuste tulemuste
täiendav väärtustamine ja kasutamine.
See hõlmab suutlikkuse suurendamist –
toetusmeetmete väljatöötamist, et vahetada parimaid tavasid, liita kohaliku ja
piirkondliku tasandi sidusrühmade (sh riigiasutuste) kogemused ning arendada
näiteks koolituse kaudu uusi oskusi. Viimatinimetatu võiks hõlmata
partneritevahelisi kogemustevahetusi, koolitajate koolitamist, aga ka programmi
raames rahastatud organisatsioonide/projektide andmebaasi väljatöötamist.

2.
Programmitöö haldamine

Programmis arendatakse kokkulepitud
eesmärkidel põhineva mitmeaastase partnerluse põhimõtet, tuginedes tulemuste
analüüsile, et tagada vastastikune kasu nii kodanikuühiskonnale kui ka Euroopa
Liidule.
Toetuste andmisel eelistatakse üldiselt suure
mõjujõuga projekte, eriti projekte, mis on otseselt seotud ELi poliitikaga ja
mille kaudu osaletakse ELi poliitilise päevakorra kujundamises.
Programmi ja enamiku tegevuste haldamisega
võib tegeleda täitevasutus.
Kõiki tegevusi viiakse ellu riikidevaheliselt
ning neil peaks olema selge Euroopa mõõde. Need julgustavad kodanike liikuvust
ja ideedevahetust Euroopa Liidus.
Võrgustiku loomise aspektid ja
mitmekordistavale mõjule keskendumine, sealhulgas tipptasemel info- ja
kommunikatsioonitehnoloogia ja sotsiaalmeedia kasutamine, on olulised ning
kajastuvad nii tegevuste laadis kui ka kaasatud organisatsioonide mitmekesisuses.
Jõuliselt soodustatakse programmi kaasatud eri huvirühmade vahelise
vastastikuse mõju ja koostoime arengut.
Programmi eelarvest võib katta ka kulutusi,
mis on seotud programmi haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt
vajalike ettevalmistus-, kontrolli-, järelevalve-, auditeerimise ja
hindamistegevustega, eelkõige uuringute, kohtumiste, teabetegevusega ja teabe
avaldamisega seotud tegevusega ja teabevahetuseks kasutatavate
infotehnoloogiavõrkudega seotud kulutusi ning muid haldus- või tehnilise toega
seonduvaid kulutusi, mida komisjon võib otsustada teha programmi haldamiseks.
Programmi üldised halduskulud peaksid olema
proportsionaalsed programmi ülesannetega.
Komisjon võib vastavalt vajadusele läbi viia
teavitamise, teabe avaldamise ja levitamisega seotud tegevusi, millega
tagatakse programmiga toetatavate meetmete laialdane tuntus ja suur mõju.
Ettenähtud eelarve katab ka Euroopa Liidu
poliitiliste prioriteetide tutvustamise[8].

3.
Järelevalve

Artiklis 2 esitatud erieesmärgid kirjeldavad
tulemusi, mis tuleks programmiga saavutada. Edusammude mõõtmiseks kasutatakse
järgmisi tulemusnäitajaid:
1. erieesmärk:
teadvustada ajaloolise mälu, Euroopa Liidu ajaloo, identiteedi ja eesmärgi
tähtsust arutelude, mõttetöö ja kontaktideloomise elavdamise kaudu.
 Tulemusnäitajad || Viimased teadaolevad tulemused || Keskpika ajavahemiku sihtmärgid (tulemus)
 Otseste ja kaudsete toetusesaajate arv || Praegu kasutatavatest tulemusnäitajatest selliseid andmeid ei saa. Uue programmiga kehtestatakse selle näitaja jaoks võrdlusalus. ||
 Projektide arv ja tulemuste kvaliteet   || Praegu kasutatavatest tulemusnäitajatest selliseid andmeid ei saa. Uue programmiga kehtestatakse selle näitaja jaoks võrdlusalus. || Projektide arvu 80protsendiline kasv Välisekspertide antavate keskmiste hinnete paranemine
 Esmataotlejate osakaal || Keskmiselt ligikaudu 33 % (olenevalt tegevusest ja aastast) || Kokku vähemalt 15 %
2. erieesmärk:
julgustada ELi tasandil demokraatlikku kodanikuosalust, suurendades kodanike
arusaamist ELi poliitiliste otsuste tegemise protsessidest ja toetades
ühiskondlikus elus osalemise ja vabatahtliku tegevuse võimalusi ELi tasandil.
 Tulemusnäitajad || Viimased teadaolevad tulemused || Keskpika ajavahemiku sihtmärgid (tulemus)
 Otseste osalejate arv || 1 100 000 kodanikku (2010) Uue programmiga kehtestatakse selle näitaja jaoks võrdlusalus. || Vähemalt 600 000 inimest aastas, kusjuures meeste ja naiste osalus peab olema tasakaalus.
 Nende inimeste arv, kes puutuvad programmiga kokku kaudselt || Praegu kasutatavatest tulemusnäitajatest selliseid andmeid ei saa. Uue programmiga kehtestatakse selle näitaja jaoks võrdlusalus. || Lõpparuannetes esitatava teabe ja tulemuste koondamine. Keskpika ajavahemiku sihtmärk: 5 miljonit inimest (arvesse tuleb võtta meeste ja naiste esindatust)
 Osalevate organisatsioonide arv || Praegu kasutatavatest tulemusnäitajatest selliseid andmeid ei saa. Uue programmiga kehtestatakse selle näitaja jaoks võrdlusalus. || 2000 organisatsiooni aastas
 Millisena tajuvad toetusesaajad ELi ja selle institutsioone || Vastavalt 2011. aasta augusti Eurobaromeetri uuringule usaldab ELi või tunneb end sellesse kuuluvat vähem kui pool Euroopa kodanikest (41%). Baasnäitajad programmi toetusesaajate jaoks määratakse kindlaks projektide alguses. || Programmi toetusesaajate usaldus/kindlustunne ELi suhtes on projekti lõpetamise ajaks suurem.
 Projektide kvaliteet   || Praegu kasutatavatest tulemusnäitajatest selliseid andmeid ei saa. Uue programmiga kehtestatakse selle näitaja jaoks võrdlusalus. || Välisekspertide antavate keskmiste hinnete paranemine
 Esmataotlejate osakaal || Keskmiselt ligikaudu 33 % (olenevalt tegevusest ja aastast) || Kokku vähemalt 15 %
 Riikidevaheliste ja mitme koostööpartneriga partnerluste ja võrgustike arv || 656 (2009. aasta andmed. Ei sisalda tegevustoetusi ega ajaloolise mälu tegevussuunda). Uue programmiga kehtestatakse selle näitaja jaoks võrdlusalus. || Kasv 5 % (riikidevahelised partnerlused ja võrgustikud). Kasv 50 % (mitme koostööpartneriga partnerlused ja võrgustikud).
 Programmi raames kohalikul või Euroopa tasandil toetust saanud toimingutest tulenevate poliitiliste algatuste arv ja kvaliteet || Praegu kasutatavatest tulemusnäitajatest selliseid andmeid ei saa. Uue programmiga kehtestatakse selle näitaja jaoks võrdlusalus. || Lõpparuannetes esitatava teabe ja tulemuste koondamine.
 Tegevuse geograafiline ulatus Programmis osalejate ja riigi rahvaarvu korrelatsioon || Praegu kasutatavatest tulemusnäitajatest selliseid andmeid ei saa. Uue programmiga kehtestatakse selle näitaja jaoks võrdlusalus. || Vähemalt üks projekt riigi kohta aastas.

4.
Kontroll ja auditid

Käesoleva määruse kohaselt väljavalitud
projektide jaoks kehtestatakse pistelise auditeerimise süsteem.
Toetusesaaja peab tegema komisjonile
kättesaadavaks kõik kuludega seotud täiendavad dokumendid viie aasta jooksul
pärast lõppmakse kuupäeva. Toetusesaaja tagab, et võimaluse korral antakse
komisjoni kasutusse ka partnerite või liikmete valduses olevad tõendavad
dokumendid.
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viis(id)
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek
nõukogu määruse koha, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm
„Kodanike Euroopa”
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[9]
16.05
Euroopa kodakondsuse edendamine
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
x Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis
tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[10]

¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Tugevdada
Euroopa kodakondsust
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Programmil
on järgmised erieesmärgid, mida viiakse ellu kas riikidevahelise tasandi või
selge Euroopa mõõtmega toimingutega:
1.
teadvustada ajaloolise mälu, Euroopa Liidu ajaloo, identiteedi ja eesmärgi
tähtsust arutelude, mõttetöö ja kontaktideloomise elavdamise kaudu;
2.
julgustada ELi tasandil demokraatlikku kodanikuosalust, suurendades kodanike
arusaamist ELi poliitiliste otsuste tegemise protsessidest ja toetades
ühiskondlikus elus osalemise ja vabatahtliku tegevuse võimalusi ELi tasandil.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile
16.05
Euroopa kodakondsuse edendamine
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline peaks olema
ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
-        Kodanikuorganisatsioonide
parem suutlikkus kaasata kodanikke ELi demokraatlikesse protsessidesse.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste näitajate alusel
hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
–
Selliste projektide arv ja kvaliteet, mida kodanikuorganisatsioonid edendavad,
eesmärgiga:
–
mõjutada ELi poliitiliste otsuste tegemise protsessi;
–
suurendada ühiskondlikku ühtekuuluvust;
–
parandada arusaamist ELi rollist;
–
otseselt ja kaudselt kaasatud osalejate arv;
–
osalevate organisatsioonide, riikidevaheliste partnerluste ja võrgustike arv;
–
esmataotlejate osakaal;
–
tegevuse geograafiline ulatus.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Programmi
eesmärk on intensiivistada kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil ELiga
seotud teemade üle peetavat sisulist arutelu, mille saaks asetada
üleeuroopalisse perspektiivi. Programmiga tahetakse mitmesuguste
organisatsioonide kaudu jõuda suure kodanikerühmani, kes reeglina ei proovi ELi
asju mõjutada või neis osaleda, et astutaks esimene samm osalemise suunas
olenemata sellest, millise (ELiga seotud) küsimuse või formaadiga on tegu,
peaasi, et sellel oleks riikidevaheline või üleeuroopaline mõõde. Horisontaalse
lähenemisega programmi eesmärk ei ole asendada temaatilisi programme ega
dubleerida konsultatsiooniprotsessi ELi tasandil, vaid haarata kodanikud kaasa
kohalikul tasandil toimuvatesse aruteludesse üleeuroopalist huvi pakkuvates
konkreetsetes küsimustes. Tänu selle paraneks nende teadlikkus sellest, millist
mõju avaldab ELi poliitika inimeste igapäevaelule. Inimesed saavad mõjutada ELi
tegevusest tulenevat kasu ja seda ise kogeda ning mõistavad paremini ELi
ülesandeid.
Tulevase
programmi ülesehituse, sihtrühmade, sotsiaalse ja geograafilise ulatuse ja
nähtavuse, mõjuanalüüsi ning väärtustamis- ja teavitusmehhanismide puhul
võetakse aluseks praeguse programmi „Kodanike Euroopa” (2007–2013) tugevate ja
nõrkade külgede analüüs.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Programmiga
luuakse vahend, mis aitab institutsioonidel täita Euroopa Liidu lepingu
artiklis 11 sätestatud kohustust anda kodanikele ja esindusühendustele võimalus
teha teatavaks oma seisukohti liidu tegevuse kõigis valdkondades ning pidada
esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast
dialoogi ning seeläbi on programm kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
Selliseid ülesandeid on võimalik täita ainult ELi, mitte aga liikmesriikide
tasandil.
ELi
ja tema kodanike vaheliste sidemete taastamisele, kodanikuosaluse edendamisele
ja seeläbi ka ühtekuuluvustunde ja Euroopa identiteedi tugevdamisele ei ole
ühest lahendust. Kõik need aspektid eeldavad erinevaid meetmeid ja
kooskõlastatud jõupingutusi riikidevahelise ja Euroopa tasandi tegevuse kaudu.
Ühiskondlikus
elus osalemist saab Euroopas tugevdada vaid seeläbi, et üksikisikutel ja
kodanike ühendustel võimaldatakse suhelda riikidevahelisel tasandil. Seega
oleksid ainult riikliku ja kohaliku tasandi meetmed ebapiisavad ja
ebaefektiivsed.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Kahe,
2008. ja 2009. aastal toimunud uuringu ja programmi „Kodanike Euroopa”
2007–2013 vahehindamise (toimus aastail 2009/2010) tulemused annavad aimu
programmi senistest saavutustest. Vahehindamise käigus uuriti, milline on
programmi mõju osalevatele organisatsioonidele ja üksikisikutele. 82 %
vastanuist (ja 84 % neist, kes esindavad kodanikuühiskonda) leidsid, et
programm aitas neil oma organisatsiooni suutlikkust arendada.
Uuringus,
mis käsitles programmi „Kodanike Euroopa” mõjunäitajate väljatöötamist ja nende
kohandamist 2009. aasta juhtimiskava uuringuga „Kodanike Euroopa 2009”, toodi
esile muutus nende suhtumises, kes olid kas ühe korra või korduvalt osalenud
programmi raames rahastatud tegevuses. Tulemustest nähtub, et 83 %
vastanuist tundsid, et on programmi tegevustes osalemise tulemusena rohkem
teadlikud Euroopa kultuuri, identiteedi ja pärandiga seotud aspektidest.
75 % vastanuist väitsid, et tunnevad end rohkem eurooplastena, ja
71 %, et tunnevad end rohkem Euroopa Liidu osana. Neid, kes väitsid, et
tunnevad suuremat solidaarsust teiste eurooplastega, oli 82 %.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Euroopa
Liidu lepingu artiklites 10 ja 11 kinnitatakse iga kodaniku õigust osaleda ELi
demokraatlikes protsessides ning sedastatakse, et otsuseid tuleb teha
võimalikult avalikult ja kodanikulähedaselt. Samuti nõutakse lepingus, et
kodanikel ja esindusühendustel oleks võimalik vahetada oma seisukohti liidu
tegevuse kõigis valdkondades ning et institutsioonid peaksid esindusühenduste
ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi.
Oma
2009. aasta poliitilistes suunistes rõhutas President Barroso tähendusrikkalt
ja täies mahus Lissaboni lepingu sätteid, mille kohaselt pööratakse enam
tähelepanu kodanike asetamisele Euroopa poliitika kujundamise keskmesse. Nagu
allpool kirjeldatud, on kavas siduda „Kodanike Euroopa” järgmise põlvkonna
tegevused palju tihedamalt konkreetse poliitikakujundamisega. Sestap on ette
näha tihedat koostööd komisjoni talituste vahel, kes tegelevad vastavate
poliitikasuundade ja programmide rakendamisega.
Programm
on üks neist vahendeist, mis ühendab ELi lepingu artiklite 10 ja 11
demokraatlikud põhimõtted ELi poliitikaga eri valdkondades ilma, et ta asendaks
Euroopa Komisjoni konkreetseid dialooge kodanike, sidusrühmade ja
huvirühmadega. Programmi „Kodanike Euroopa” järgmine põlvkond annab kodanikele
võimaluse vahetada seisukohti ELi tegevuse kõigis valdkondades ja ametliku
otsustusprotsessi kõigis etappides. Mõeldes projektide teemadele, nende
kaasatusele kohalikku ja piirkondlikku ellu ning sidusrühmade koosseisule,
tekib märkimisväärne sünergia teiste ELi programmidega eelkõige tööhõive,
sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste, hariduse, noorsooküsimuste, kultuuri,
õiguse ja regionaalpoliitika vallas.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
x Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–      x   Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku
1.1.2014–31.12.2020
–
x   Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2022
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[11]
x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
x   täitevasutustele;
–
¨    ühenduste asutatud asutustele[12]
–
¨    riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨    isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete
rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks
määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine
koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage sagedus ja tingimused
Komisjon
esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
ning Regioonide Komiteele:
1.
hiljemalt 31. detsembriks 2017 hindamise vahearuande programmi rakendamisel
saavutatud tulemuste ning rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete
aspektide kohta;
2.
hiljemalt 31. detsembriks 2018 teatise programmi jätkumise kohta;
3.
hiljemalt 1. juuliks 2023 järelhindamise aruande.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Tuvastatud ohud
A: Põhiriskid ja vigade peamised põhjused
Tulevase
programmi „Kodanike Euroopa” puhul on praeguse programmi puhul tuvastatud
riskidest ja vigadest lähtuvalt toodud välja järgmised põhiriskid ja vigade
peamised põhjused.
–
Konkreetne sihtrühm: enamik programmis osalejaid on tõenäoliselt väikesed ja
keskmise suurusega organisatsioonid. Mõnel neist ei pruugi olla tugevat
finantsalust ega keerukaid juhtimisstruktuure. See võib mõjutada nende finants-
ja tegutsemissuutlikkust ELi vahendite haldamisel.
–
Topeltrahastamise piiratud risk, kuna on võimalik, et ELi eri programmide
raames saadakse mitmeid toetusi.
Tuleb
märkida, et enamikku praeguse programmi „Kodanike Euroopa” meetmetest haldab
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA). See võib
jätkuda ka tulevase programmi puhul.
Täitevasutuse
hallatavad meetmed
Komisjon
kohaldab täitevasutuste puhul nõutavaid kontrollimeetmeid vastavalt
finantsmääruse artiklile 59 [kooskõlas täitevasutusi käsitleva nõukogu
määrusega (EÜ) nr 58/2003].
Komisjon
teostab ühtlasi järelevalvet ja kontrollib, et täitevasutus teostab
asjakohaseid kontrollieesmärke meetmete puhul, mille haldamine talle on
usaldatud. Järelevalve integreeritakse asjaomase peadirektoraadi ja
täitevasutuse koostöötingimustesse ja ameti poolaasta aruandlusesse.
Veaohtu
peaksid veelgi vähendama ka kavandatud programmiga ettenähtud
lihtsustusmeetmed.
Vahetult
komisjoni hallatavad meetmed
Komisjon
kavatseb ise hallata võimalikult väikest hulka toetusi ja teenuste
hankelepinguid.
Praeguse
programmi puhul täheldatud vigade analüüs näitab, et vead on peamiselt seotud
sellega, et toetusesaajad ei suuda esitada tõendavaid dokumente või ei ole need
dokumendid piisavalt kvaliteetsed. Võetud parandusmeetmed peaksid täheldatud
vigade arvu vähendama enne praeguse finantsraamistiku lõppu. Meetmed hõlmavad
toetusesaajate informeerimist, et nad oleksid teadlikud oma kohustustest, et
muuta projektide lõpetamine rohkem tulemustepõhiseks.
Tsentraliseeritud
otseste tehingute puhul aitab vigade ohtu vähendada ka kavandatud
lihtsustamine.
B: Eeldatavad veamäärad
Aastate
2009–2010 mitmeaastane veamäär on vahemikus 1,40–1,50 %.
Enamik
vigu oli seotud eespool nimetatud põhiriskidega. Riskide leevendamiseks töötati
2010. aastal välja tegevuskava, mida rakendatakse ja mis hõlmab meetmeid
abisaajatele nende finantskohustuste kohta esitatava teabe kvaliteedi
parandamiseks, strateegiat kontrollkäikude tõhususe ja tulemuslikkuse
parandamiseks, strateegiat dokumentide kontrollimise parandamiseks ning
2011. auditikava konsolideerimist.
Arvestades
täiendavaid lihtsustamis- ja kontrollimeetmeid, mida kavatsetakse rakendada
võrreldes praeguse programmiga (vt punkti 2.2.2), võib järeldada, et
mittevastavuste tase jääb Euroopa kodanike programmi puhul alla 2 %
künnise.
2.2.2.     Kavandatud kontrollimeetod(id)

A: Teave EACEA sisekontrollisüsteemi kohta
Programmi
„Kodanike Euroopa” kontrollisüsteem on riskipõhine. See sisaldab järgimisi
peamisi kontrollimeetmeid, mille rakendaja on peamiselt Hariduse,
Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus.
1. Valikuetapis
–
Taotlejate tegutsemis- ja finantssuutlikkuse kontrollimine
–
Abikõlblikkuse ja välistamiskriteeriumide kontrollimine
–
Eelarve ja sisu hindamine ja kontrollimine
–
Õigus- ja finantskontroll
–
Võimalike topeltrahastamise juhtumite tuvastamine, kasutades asjakohaseid
IT-vahendeid
2. Lepingute haldamise etapil
–
Raharinglus ülesannete lahususest lähtuvalt
–
Kindlate määrade ja ühekordsete summade suurem kasutamine vigade riski
vähendamiseks
–
Eelarvepõhiste toetuste puhul määratakse lõpparuannete puhul tehtav dokumentide
kontrollimine kindlaks lähtuvalt kaasnevatest ohtudest ja kontrollimeetmete
maksumusest:
          *
künnist ületavate toetuste puhul peavad auditeerimistunnistused olema lõppmakse
etapil kohustuslikud;
          *
väiksemate toetuste puhul tuleb abisaajatel esitada arvete näidised; näidiste
sisu määratakse iga meetme puhul pärast riskipõhist analüüsi.
–
Reeglite lihtsustamine ning abisaajatele nende reeglite kohta esitatava teabe
selguse ja läbipaistvuse parandamine
–
Kontrollkäikude tõhususe ja tulemuslikkuse parandamine, kasutades riskipõhiseid
kriteeriume kontrollitavate projektide valimisel ning kvaliteedikriteeriume
nende rakendamise järelkontrolliks.
3. Järelhindamine
–
Iga-aastane järelkontrollide kava (riskipõhine ja juhuvalikuga) lähtuvalt
igakülgsest riskianalüüsist
– Ad
hoc auditeid tuleb rakendada juhul, kui eeskirjade eiramine ja/või
kahtlustatav pettus tekitavad suurt muret.
Kokkuvõttes
peaks abisaajatel lasuv kontrollimeetmete koormus võrreldes praeguse olukorraga
vähenema, kuna mittevastavuste eeldatavalt väiksem risk tuleneb osaliselt
täiendavatest lihtsustustest ja abisaajatele esitatava toetava teabe paremast
kvaliteedist.
4. Komisjonipoolne järelevalve EACEA üle
Lisaks
toetuste andmise protsessi kontrollimeetmetele kohaldab komisjon ka
kontrollimeetmeid, mida nõutakse rakendusametite puhul kooskõlas finantsmääruse
artikliga 59. Komisjon teostab järelevalvet ja kontrollib, et Hariduse,
Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus teostab asjakohaseid
kontrollieesmärke meetmete puhul, mille haldamine talle on usaldatud.
Järelevalve integreeritakse asjaomase peadirektoraadi ja Hariduse,
Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse koostöötingimustesse ja ameti
poolaasta aruandlusesse.
B: EACEA ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadi hallatavate meetmete
kontrollimise prognoositav maksumus
1. Valiku- ja lepinguhalduse etapis
1.1.
Personalikulud
Prognoosi
arvutamisel võetakse arvesse kontrollitegevust, mida teostatakse praeguse
programmi „Kodanike Euroopa ” raames:
–
operatsiooni- ja finantspoole töötajate poolt, kes tegelevad meetmete
algatamise ja kontrollimisega
–
projekti elutsükli kõigis etappides (valik, lepingute sõlmimine ja
väljamaksed).
 Kontrollimist teostavate töötajate arv || Standardkulud || Kokku (1 aasta)
 Lepingulised töötajad 6,6 || 64 000€ || 422 400€
 Ajutised töötajad 1,6 || 127 000€ || 203 200€
   ||   || Programmi kestuse kohta kokku: 4 379 200€
1.2. Muud kulud
   || Standardkulud || Kokku (1 aasta)
 Kohapealsed visiidid || 1 000€ || 20 000€
 Abisaajate esitatavad auditeerimistunnistused || 1 300€ || 86 000€
   ||   || Programmi kestuse kohta kokku: 742 000€
2. Järelkontroll
2.1. Personal
 Kontrollimist teostavate töötajate arv || Standardkulud || Kokku (1 aasta)
 Lepingulised töötajad 0,25 || 64 000€ || 16 000€
 Ajutised töötajad 0,05 || 127 000€ || 6 350€
   ||   || Programmi kestuse kohta kokku: 156 450€
2.2. Järelaudit
 Juhuslikud, riskipõhised ja ad hoc auditid || Standardkulud || Kokku (1 aasta)
   || 10 500€ || 98 000€
   ||   || Programmi kestuse kohta kokku: 686 000€
3. Kontrolli kogumaksumus EACEAs võrreldes hallatava tegevuseelarvega
Arvestades,
et programmi „Kodanike Euroopa” tegevuseelarve on 205,9 miljonit eurot, on
EACEA hallatavate meetmete kontrollimise kogumaksumus ligikaudu 2,90 %
eelarvest.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Lisaks
regulatiivsete kontrollimehhanismide kohaldamisele töötab teabevahetuse
peadirektoraat välja pettusevastase strateegia kooskõlas 24. juunil 2011
vastu võetud komisjoni uue pettusevastase strateegiaga (CAFS), et tagada muu
hulgas, et pettustevastane sisekontrollimine on CAFSiga kooskõlas ja et lähenemine
pettusteohu haldamisele on suunatud pettusteohu valdkondade ja sobivate
lahenduste leidmisele. Vajaduse korral luuakse programmiga „Kodanike Euroopa”
seotud pettusejuhtumite analüüsimiseks spetsiaalsed võrgustikud ja sobivad
IT-vahendid.
Tuleks
rõhutada, et OLAFile on praeguse Kodanike Euroopa programmi kohta teatatud vaid
väga vähestest pettusejuhtumitest (4 juhtumit).
Pettusejuhtumite
väike arv ühes väga madalate veamääradega õigustab seda, et pettuse ja
eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed uues programmis peavad olema
proportsionaalsed ja säästlikud.
Võimalike
pettuste ja eeskirjade eiramise leevendamiseks nähakse ette järgmised meetmed:
–
võimalike pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmist võetakse arvesse juba
programmi ettevalmistamisel; sel otstarbel lihtsustatakse eeskirju ning
kasutatakse rohkem rahastamist ühekordsete summade ja kindlate määradena;
süstemaatiliselt
kontrollitakse võimalikku topeltrahastamist ja tuvastatakse abisaajaid, kes on
saanud mitmeid toetusi;
–
ad hoc auditeid rakendatakse juhul, kui eeskirjade eiramine ja/või
kahtlustatav pettus tekitab suurt muret;
–
täitevasutus teatab võimalikust pettusest ja eeskirjade eiramisest komisjonile
vastavalt vajadusele ning korrapärastes aruannetes.

3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
   || Liigendatud/liigendamata ([13]) || EFTA[14] riigid || Kandidaatriigid[15] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 3 || 16.01.04. Programm „Kodanike Euroopa” Halduskulud || Liigen-damata || EI || JAH || EI || EI
 3 || 16.05.01.01 Kodanike Euroopa || Liigendatud/ || JAH || JAH || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number Julgeolek ja kodakondsus || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 3 || [XX.YY.YY.YY]   ||   || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
jooksevhindades
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 3 || Julgeolek ja kodakondsus
 Teabevahetuse peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2014[16] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || Aasta 2022 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 16.05.01.01 || Kulukohustused || (1) || 27,800 || 27,800 || 28,800 || 29,700 || 29,700 || 30,600 || 31,600 || 0 || 0 || 206,000
 Maksed || (2) || 16,175 || 23,725 || 28,125 || 28,025 || 29,400 || 30,300 || 30,300 || 11,700 || 8,250 || 206,000
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[17] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 16.01.04. ||   || (3) || 3,200 || 3,200 || 3,200 || 3,300 || 3,300 || 3,400 || 3,400 ||   ||   || 23,000
 Teabevahetuse peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 31,000 || 31,000 || 32,000 || 33,000 || 33,000 || 34 000 || 35,000 ||   ||   || 229,000
 Maksed || =2+2a+3 || 19,375 || 26,925 || 31,325 || 31,325 || 32,700 || 33,700 || 33,700 || 11,700 || 8,250 || 229,000
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 27,800 || 27,800 || 28,800 || 29,700 || 29,700 || 30,600 || 31,600 || 0 || 0 || 206,000
 Maksed || (5) || 16,175 || 23,725 || 28,125 || 29,400 || 29,400 || 30,300 || 30,300 || 11 700 || 8,250 || 206,000
  Eriprogrammide vahenditest haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 3,200 || 3,200 || 3,200 || 3,300 || 3,300 || 3,400 || 3,400 || 0 || 0 ||   23,000
 Mitmeaastase finantsraamistiku DG COMMi RUBRIIGI assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 31,000 || 31,000 || 32,000 || 33,000 || 33,000 || 34,000 || 35,000 || 0 || 0 || 229,000
 Maksed || =5+ 6 || 19,375 || 26,925 || 31,325 || 31,325 || 32,700 || 33,700 || 33,700 || 11,700 || 8,250 || 229,000
Juhul kui
ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Komisjon võib teha programmi „Kodanike
Euroopa” rakendamise ülesandeks täitevasutusele. Summasid ja hinnanguliste
kulude jaotust korrigeeritakse vajaduse korral sõltuvalt tegeliku hajutamise
ulatusest.

 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites
eurodes (kolm kohta pärast koma) jooksevhindades
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Teabevahetuse peadirektoraat ||
  Personalikulud || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 8,512
  Muud halduskulud || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 1,911
 DG COMM KOKKU || Assigneeringud || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 10,423
 Mitmeaastase finantsraamistiku 5. RUBRIIGI assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 10,423
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014[18] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || Aasta 2022 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 32,489 || 32,489 || 33,489 || 34,489 || 34,489 || 35,489 || 36,489 ||   ||   || 239,423 ||
 Maksed || 20,864 || 28,414 || 32,814 || 32,814 || 34,189 || 35,189 || 35,189 || 11,700 || 8,250 || 239,423 ||
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
1.
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
2.
x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
kulukohustuste
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[19] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite koguarv || Kulud kokku
 Tegevus nr 1 Teadvustada ajaloolise mälu, Euroopa Liidu ajaloo, identiteedi ja eesmärgi tähtsust arutelude, mõttetöö ja kontaktideloomise elavdamise kaudu. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Partnerlused (3 aastat) || Tegevustoetused || 0,175 || 8 || 1,400 || 8 || 1,400 || 8 || 1,400 || 10 || 1,750 || 10 || 1,750 || 10 || 1,750 || 0 || 0,000 || 54 || 9,450
 – Struktuuritoetused (1 aasta) || Tegevustoetused || 0,100 || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 23 || 2,300 || 50 || 5,000
 Ajaloolise mälu projektid || Meetmetoetused || 0,050 || 56 || 2,800 || 56 || 2,800 || 59 || 2,950 || 59 || 2,950 || 59 || 2,950 || 61 || 3,050 || 62 || 3,100 || 412 || 20,600
 ELi ajaloo, identiteedi ja eesmärgiga seotud projektid || Meetmetoetused || 0,050 || 19 || 0,950 || 19 || 0,950 || 21 || 1,050 || 22 || 1,100 || 22 || 1,100 || 24 || 1,200 || 24 || 1,200 || 151 || 7,550
 Erieesmärk nr 1 kokku || 87 || 5,550 || 87 || 5,550 || 92 || 5,800 || 96 || 6,300 || 96 || 6,300 || 100 || 6,500 || 109 || 6,600 || 667 || 42,600
 Tegevus nr 2[20] Julgustada ELi tasandil demokraatlikku kodanikuosalust, suurendades kodanike arusaamist ELi poliitiliste otsuste tegemise protsessidest ja toetades ühiskondlikus elus osalemise ja vabatahtliku tegevuse võimalusi ELi tasandil. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Kodanike kohtumised || Meetmetoetused || 0,010 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 300 || 3,000 || 2,100 || 21,000
 – Võrgustikud, sõpruslinnad || Meetmetoetused || 0,050 || 118 || 5,900 || 118 || 5,900 || 118 || 5,900 || 119 || 5,950 || 119 || 5,950 || 120 || 6,000 || 126 || 6,300 || 838 || 41,900
 Kodanike ja kodanikuorganisatsioonide projektid || Meetmetoetused || 0,080 || 45 || 3,600 || 45 || 3,600 || 50 || 4,000 || 50 || 4,000 || 50 || 4,000 || 55 || 4,400 || 55 || 4,400 || 350   || 28,000
 – Partnerlused (3 aastat) || Tegevustoetused || 0,175 || 30 || 5,250 || 30 || 5,250 || 30 || 5,250 || 32 || 5,600 || 32 || 5,600 || 32 || 5,600 || 0 || 0,000 || 186 || 32,550
 – Struktuuritoetused (1 aasta) || Tegevustoetused || 0,100 || 14 || 1,400 || 14 || 1,400 || 15 || 1,500 || 15 || 1,500 || 15 || 1,500 || 15 || 1,500 || 72 || 7,200 || 160 || 16,000
 Erieesmärgi nr 2 vahesumma || 507 || 19,150 || 507 || 19,150 || 513 || 19,650 || 516 || 20,050 || 516 || 20,050 || 522 || 20,500 || 553 || 20,900 || 3634 || 139,450
 Tegevus nr 3 Projektitulemuste analüüsimine, levitamine ja väärtustamine ||
 – Vastastikused eksperdihinnangud || Meetmetoetused / riigihanked || 0,500 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 2 || 1,000 || 14 || 7,000
 – Uuringud ja teabevahetusteenused || Riigihanked || 0,250 || 1 || 0,250 || 1 || 0,250 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 3 || 0,750 || 5 || 1,250 || 16 || 4,000
 – Toetusmeetmed || Meetmetoetused || 0,075 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 6 || 0,450 || 42 || 3,150
 – Eesistujariigiga seotud ettevõtmised || Meetmetoetused || 0,250 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 2 || 0,500 || 14 || 3,500
 – tugistruktuurid liikmesriikides || Tegevustoetused || 0,030 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 30 || 0,900 || 210 || 6,300
 Erieesmärgi nr 3 vahesumma || 41 || 3,100 || 41 || 3,100 || 42 || 3,350 || 42 || 3,350 || 42 || 3,350 || 43 || 3,600 || 45 || 4,100 || 296 || 23,950
 KULUD KOKKU || 635 || 27,800 || 635 || 27,800 || 647 || 28,800 || 654 || 29,700 || 654 || 29,700 || 665 || 30,600 || 707 || 31,600 || 4597 || 206,000
3.2.3.     Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨    Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
x   Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 || 1,216 ||
 Muud halduskulud || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 || 0,273 ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[21] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 väljajäävate kulude vahesumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 1,489 || 10,423
NB!
Arve korrigeeritakse sõltuvalt ettenähtud hajutamise tulemustest.
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨    Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
x   Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast
koma)
 ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Koosseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendis: FTE)[22] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [23] || - peakorteris[24] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate
peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel
peadirektoraadisiseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet
haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus,
arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Loomulikult korrigeeritakse
eespool esitatud arve sõltuvalt ettenähtud hajutamise tulemustest.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Programmi koordineerimine ja kontaktid täitevasutusega.
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
x   Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga.
–
¨    Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage,
mis vahendid on vaja ümber programmeerida, märkides asjaomased eelarveread ja
vastavad summad.
[ei
kohaldata]
–
¨    Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[25].
Selgitage
vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja
summadele.
[ei
kohaldata]
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
x Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || … lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
x   Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨    Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨            omavahenditele
–
¨            mitmesugustele tuludele
miljonites
eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[26]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || … lisage vajadusel tulpasid mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6)
 Artikkel …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul
täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.
[1]               ELT C, , lk .
[2]               KOM(2010) 2020 lõplik, 3.3.2010.
[3]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta
määrus (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta (ELT L 65, 11.3.2011, lk 1).
[4]               ELT L 378, 27.12.2006, lk 32.
[5]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[6]               Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr
1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat
finantsmäärust (nn finantsmäärus), EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. – Määrust on
muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ELT L
390, 30.12.2006, lk 1.
[7]               Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa
2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve – II osa: poliitikavaldkonnad, KOM(2011)
500 (lõplik), 29.6.2011.
[8]               Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa
2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve – II osa: poliitikavaldkonnad,
KOM(2011) 500 (lõplik), 29.6.2011.
[9]               ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[10]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
b.
[11]             Haldusviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele
veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[12]             Nagu on viidatud finantsmääruse artiklis 185.
[13]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[14]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[15]             Ühinevad riigid, kanditaatriigid ja vajaduse korral
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[16]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[17]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised A…B read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[18]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[19]             Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede km arv, jne)
[20]             Punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkide „Erieesmärk/eesmärgid”
kohaselt
[21]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised A…B read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[22]             Lepingulised töötajad, kohalikud
töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides.
[23]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[24]             Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[25]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[26]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.