				|

		52012PC0475

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse otsuseid 2009/791/EÜ ja 2009/1013/EL, mille kohaselt lubatakse Saksamaal ja Austrial jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168 ja 168a /* COM/2012/0475 final - 2012/0233 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi
2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 395 lõikele 1 võib
nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil võtta
erimeetmeid, millega tehakse erand kõnealusest direktiivist, et lihtsustada
maksu kogumise menetlust või hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidumist või
maksustamise vältimist.
Komisjonis 5. jaanuaril 2012 registreeritud
Saksamaa Liitvabariigi kirjaga ja 16. aprillil 2012 registreeritud Austria
Vabariigi kirjaga taotlesid Saksamaa Liitvabariik ja Austria Vabariik luba
jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ
artiklite 168 ja 168a sätetest, et jätta käibemaksu mahaarvamisõiguse
kohaldamisalast välja kaubad ja teenused, mida enam kui 90 % ulatuses
kasutatakse mitteäriliseks otstarbeks.
Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395
lõikele 2 teavitas komisjon 4. aprilli 2012. aasta kirjaga teisi liikmesriike
Saksamaa Liitvabariigi taotlusest ja 20. aprilli 2012. aasta kirjaga Austria
Vabariigi taotlusest. Komisjon teatas 11. aprilli 2012. aasta kirjaga Saksamaa
Liitvabariigile ja 23. aprilli 2012. aasta kirjaga Austria Vabariigile, et tal
on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
Üldine taust
Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 168 on
sätestatud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha maksustatavate tehingute
tarbeks tehtud ostude eest tasutud käibemaks. Direktiivi 2006/112/EÜ artikli
168a lõikega 1 nähakse ette, et maksukohustuslase ettevõtte vara hulka kuuluva
kinnisasja kasutamisel nii maksukohustuslase ettevõtte tegevuse eesmärgil kui
ka muul eesmärgil tohib kõnealuse kinnisasjaga seotud käibemaksu maha arvata
üksnes selles ulatuses, milles kinnisasja kasutatakse maksukohustuslase
ettevõtte tegevuse eesmärgil. Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 168a lõike 2
kohaselt võivad liikmesriigid neile sobival viisil kohaldada seda eeskirja ka
muude ettevõtte vara hulka kuuluvate kaupadega seotud kulutuste käibemaksuga
maksustamisel. Saksamaa Liitvabariigi ja Austria Vabariigi rakendatav meede
kaldub osutatud põhimõtetest aga kõrvale, kuna sellega jäetakse käibemaksu
mahaarvamisõiguse kohaldamisalast täielikult välja kaubad ja teenused, mida
maksukohustuslane kasutab üle 90 % mitteäriliseks või eraotstarbeks.
Saksamaa Liitvabariigile anti algselt luba
kasutada erandmeedet nõukogu 28. veebruari 2000. aasta otsusega 2000/186/EÜ[1]
ajavahemikul kuni 31. detsembrini 2002 ja seejärel taas nõukogu 13. mai 2003.
aasta otsusega 2003/354/EÜ[2]
kuni 30. juunini 2004, seejärel nõukogu 19. novembri 2004. aasta otsusega
2004/817/EÜ[3]
kuni 31. detsembrini 2009 ja 20. oktoobri 2009. aasta otsusega 2009/791/EÜ[4] kuni 31.
detsembrini 2012.
Austria Vabariigile anti algselt luba kasutada
erandmeedet nõukogu 13. detsembri 2004. aasta otsusega 2004/866/EÜ[5]
ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2009 ja seejärel taas nõukogu 22. detsembri
2009. aasta otsusega 2009/1013/EL[6]
kuni 31. detsembrini 2012.
Oma nüüdsetes taotlustes teavitavad Saksamaa
Liitvabariik ja Austria Vabariik komisjoni, et nad on kõnealust erimeedet
kasutanud siiani ja leidnud, et sellised meetmed on väga kasulikud käibemaksu
kogumise lihtsustamiseks ning maksude tasumisest kõrvalehoidumise ja
maksustamise vältimise ärahoidmiseks.
Üldiselt on erandid ajaliselt piiratud, et
oleks võimalik hinnata erimeetme kohasust ja tõhusust. Seda arvestades ning
toetudes Saksamaa Liitvabariigi ja Austria Vabariigi esitatud teabele leiab
komisjon, et 90 %/10 % jaotus muu kasutuse ja äriotstarbelise kasutuse
vahel on siiski mõistlik alus selleks, et jätta kõrvale tehingud, mille puhul
äriotstarbelist kasutust võib pidada tähtsusetuks. Selle tulemusel vähendab
kõnealune erimeede nii maksuhaldurite kui ka ettevõtjate tööd, kuna ei ole vaja
jälgida selliste kaupade ja teenuste edasist kasutamist, mis nende ostmise ajal
jäeti mahaarvamise alt välja, eelkõige seoses erakasutuse võimaliku
maksustamisega vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklitele 16 või 26 või
mahaarvamise korrigeerimisega, mida nõutakse kõnealuse direktiivi artiklitega
184–192. See mõjutab lõpptarbimisetapi tasandil tasumisele kuuluvat maksusummat
üksnes tühises ulatuses. Erandmeetme pikendamine on seepärast asjakohane.
Siiski peaks mis tahes pikendamine olema
ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata, kas tingimused, millel erand
põhineb, ikka veel kehtivad. Seepärast tehakse ettepanek pikendada erandeid
kuni 2015. aasta lõpuni ja paluda, et Saksamaa Liitvabariik ja Austria Vabariik
esitaksid koos pikendamistaotlusega hiljemalt 1. aprilliks 2015 aruande,
milles oleks ülevaade ärilise ja muu kasutuse jaotuse kohta, mille alusel
kohaldatakse mahaarvamise alt väljajätmist, kui nad kavandavad järgmist
pikendamist ajavahemikuks pärast 2015. aastat. Otsuse kehtivus lõpeks aga
kindlasti siis, kui liikmesriigid kohaldavad või võivad kohaldada pärast
käesoleva otsuse jõustumist nõukogu poolt vastuvõetavaid ELi eeskirju, millega
piiratakse õigust teha mahaarvamisi.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad
õigusnormid
Direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 176 on ette
nähtud, et nõukogu määrab kindlaks kulud, millelt käibemaksu maha ei arvata.
Kuni kõnealuste kulude kindlaksmääramiseni lubatakse liikmesriikidel säilitada
1. jaanuaril 1979 kehtinud erandid. Seepärast kehtivad mitmed senist olukorda
säilitavad sätted, millega piiratakse õigust teha mahaarvamisi.
Komisjon tegi 2004. aastal ettepaneku,[7] mis
sisaldab eeskirju selliste kulukategooriate kohta, millelt tasutud käibemaksu
mahaarvamise õigust võib piirata, kuid nõukogu ei ole selle ettepaneku suhtes
veel kokkuleppele jõudnud.
Kooskõla Euroopa Liidu muude
tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
Ei kohaldata.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Ei ole asjakohane.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
Mõju hindamine
Ettepaneku eesmärk on lihtsustada maksu
kogumise menetlust, seega on selle võimalik mõju positiivne nii ettevõtjatele
kui ka haldusasutustele. Saksamaa Liitvabariik ja Austria Vabariik käsitavad
lahendust sobiva meetmena, mis on võrreldav muude kehtinud ja kehtivate
eranditega.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Ettepaneku eesmärk on anda Saksamaa
Liitvabariigile ja Austria Vabariigile luba jätkuvalt kohaldada meedet, millega
tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 168 ja 168a sätetest, et jätta
käibemaksu mahaarvamisõiguse kohaldamisalast välja kaubad ja teenused, mida
enam kui 90 % ulatuses kasutatakse mitteäriliseks otstarbeks.
Jaotusmäär ja erandmeetme vajalikkus tuleb
läbi vaadata ning Saksamaa Liitvabariik ja Austria Vabariik peavad esitama
selle kohta aruande, kui nad esitavad taotluse erandi kohaldamise edasiseks
pikendamiseks. Otsuse kehtivus lõpeb (olenevalt sellest, kumb on varasem)
otsuses esitatud tähtajal või sellisel kuupäeval, millest alates peavad
liikmesriigid kohaldama või võivad kohaldada nõukogu poolt vastuvõetavaid ELi
eeskirju, millega piiratakse õigust teha mahaarvamisi.
Õiguslik alus
Nõukogu 28. novembri 2006. aasta
direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 395
lõige 1.
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seepärast ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile tema
enda taotlusel antavat luba ja sellega ei kaasne mingeid kohustusi.
Erimeede on erandi piiratud reguleerimisala
arvestades kooskõlas taotletava eesmärgiga.
Vahendi valik
Kavandatud õigusakt: nõukogu otsus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel
põhjustel.
Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395
kohaselt on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid
komisjoni ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu
otsus on ainus sobiv õigusakt, sest selle saab adresseerida üksikule
liikmesriigile.
4.           MÕJU EELARVELE
Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust
saadavatele ELi omavahenditele,
5.           VALIKULISED ÜKSIKASJAD
Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit ja
aegumisklauslit.
2012/0233 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega muudetakse otsuseid 2009/791/EÜ ja
2009/1013/EL, mille kohaselt lubatakse Saksamaal ja Austrial jätkuvalt
kohaldada meedet, millega tehakse erand
direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168
ja 168a
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006.
aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[8] eriti
selle artikli 395 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Komisjonis 5. jaanuaril 2012
registreeritud kirjaga taotles Saksamaa Liitvabariik luba jätkuvalt kohaldada
erimeedet, mille kohta on varem antud luba nõukogu otsusega 2009/791/EÜ[9] ja
millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ mahaarvamisõigust käsitlevatest
sätetest.
(2)       Komisjonis 16. aprillil 2012
registreeritud kirjaga taotles Austria Vabariik luba jätkuvalt kohaldada
erimeedet, mille kohta on varem antud luba nõukogu otsusega 2009/1013/EL[10] ja
millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ mahaarvamisõigust käsitlevatest
sätetest.
(3)       Kooskõlas direktiivi
2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon
4. aprilli 2012. aasta kirjaga teisi liikmesriike Saksamaa taotlusest.
Komisjon teatas 11. aprilli 2012. aasta kirjaga Saksamaale, et tal on taotluse
hindamiseks kogu vajalik teave.
(4)       Kooskõlas direktiivi
2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon
20. aprilli 2012. aasta kirjaga teisi liikmesriike Austria
taotlusest. Komisjon teatas 23. aprilli 2012. aasta kirjaga Austriale, et tal
on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
(5)       Mõlema liikmesriigi
rakendatava erandmeetme eesmärk on jätta kaupadelt ja teenustelt võetav
käibemaks täielikult välja käibemaksu mahaarvamisõiguse kohaldamisalast, kui
kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase
või tema töötajate eraotstarbeks või üldiselt mitteäriliseks otstarbeks.
(6)       See erimeede on erand
direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a, millega reguleeritakse
maksukohustuslase õigust arvata maha käibemaks, mis on makstud kaupade ja
teenuste pealt, mis on talle tarnitud tema maksustatava tegevuse otstarbeks.
Erimeetme eesmärk on lihtsustada käibemaksu sissenõudmist ja kogumist. See
mõjutab lõpptarbimisetapi tasandil tasumisele kuuluvat maksusummat üksnes
tühises ulatuses.
(7)       Saksamaa ja Austria esitatud
teabe kohaselt ei ole kõnealuse erimeetme praegust kohaldamist õigustav
õiguslik ja faktiline olukord muutunud ja on endiselt sama. Saksamaale ja
Austriale tuleks seepärast anda luba jätkata kõnealuse erimeetme kohaldamist
edasise ajavahemiku jooksul, mis lõpeb aga hiljemalt 31. detsembril 2015, et
oleks võimalik läbi vaadata erandmeetme vajalikkus ja tõhusus ning äri- ja eraotstarbelise
kasutuse jaotus, millel see põhineb.
(8)       Kui Saksamaa või Austria peab
vajalikuks edasist pikendamist ajavahemikule pärast 2015. aastat, tuleks tal
koos pikendamistaotlusega esitada komisjonile aruanne meetme kohaldamise kohta,
mis hõlmaks kohaldatava jaotusmäära läbivaatamist; aruanne ja taotlus tuleksid
esitada hiljemalt 31. märtsiks 2015 selleks, et komisjonil oleks piisavalt aega
taotluse kaalumiseks, ning selleks, et kui komisjon teeb ettepaneku, oleks
nõukogul aega seda vastu võtta.
(9)       Komisjon võttis 29. oktoobril
2004 vastu ettepaneku[11]
nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ (praegu
direktiiv 2006/112/EÜ), mis hõlmab kululiikide ühtlustamist, mille suhtes võib
kohaldada mahaarvamisõiguse piiranguid. Käesoleva otsusega ettenähtud
erandmeede peaks kaotama kehtivuse kuupäeval, millest liikmesriigid kohaldavad
või võivad kohaldada eeskirju, mis on esitatud muutmisdirektiivis, mille
nõukogu võtab vastu pärast käesoleva otsuse jõustumist, kui osutatud kuupäev on
varasem käesoleva otsuse kohasest kehtivuse lõppemise kuupäevast.
(10)     Erandite kohaldamine ei mõjuta
oluliselt lõpptarbimise etapil kogutud käibemaksutulude kogusummat ega mõjuta
käibemaksust saadavaid ELi omavahendeid.
(11)     Seepärast tuleks otsuseid
2009/791/EÜ ja 2009/1013/EL vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsuse 2009/791/EÜ artiklid 1 ja 2 asendatakse
järgmisega:
„Artikkel 1
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ
artiklist 168 ja artiklist 168a on Saksamaal lubatud jätta kaupadelt ja
teenustelt makstav käibemaks täielikult välja käibemaksu mahaarvamisõiguse
kohaldamisalast, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 %
ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate eraotstarbeks või üldiselt
mitteäriliseks otstarbeks.
Artikkel 2
1.           Käesoleva otsuse kehtivus
lõpeb kuupäeval, millest alates liikmesriigid kohaldavad või võivad kohaldada
nõukogu poolt pärast käesoleva otsuse jõustumist vastuvõetavaid ELi eeskirju,
millega reguleeritakse piiranguid, mis kehtivad maksukohustuslase õigusele teha
mahaarvamisi, või 31. detsembril 2015, olenevalt sellest, milline kuupäev on
varasem.
2.           Käesolevas otsuses sätestatud
erandmeetme pikendamise taotlus tuleb komisjonile esitada hiljemalt 31.
märtsiks 2015.
Taotlusele lisatakse aruanne, mis sisaldab käesoleva otsuse alusel kohaldatava
käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu jaotusmäära läbivaatamist.”.
Artikkel 2
Otsuse 2009/1013/EL artiklid 1 ja 2
asendatakse järgmisega:
„Artikkel 1
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ
artiklist 168 ja artiklist 168a on Austrial lubatud jätta kaupadelt ja
teenustelt makstav käibemaks täielikult välja käibemaksu mahaarvamisõiguse
kohaldamisalast, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 %
ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate eraotstarbeks või üldiselt
mitteäriliseks otstarbeks.
Artikkel 2
1.           Käesoleva otsuse kehtivus
lõpeb kuupäeval, millest alates liikmesriigid kohaldavad või võivad kohaldada
nõukogu poolt pärast käesoleva otsuse jõustumist vastuvõetavaid ELi eeskirju,
millega reguleeritakse piiranguid, mis kehtivad maksukohustuslase õigusele teha
mahaarvamisi, või 31. detsembril 2015, olenevalt sellest, milline kuupäev on
varasem.
2.           Käesolevas otsuses sätestatud
erandmeetme pikendamise taotlus tuleb komisjonile esitada hiljemalt 31. märtsiks
2015.
Taotlusele lisatakse aruanne, mis sisaldab käesoleva otsuse alusel kohaldatava
käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu jaotusmäära läbivaatamist.”.
Artikkel 3
Käesolevat otsust kohaldatakse alates
1. jaanuarist 2013.
Artikkel 4
Käesolev otsus
on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile ja Austria Vabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT
L 59, 4.3.2000, lk 12.
[2]               ELT
L 123, 17.5.2003, lk 47.
[3]               ELT
L 357, 2.12.2004, lk 33.
[4]               ELT
L 283, 30.10.2009, lk 55.
[5]               ELT
L 371, 18.12.2004, lk 47.
[6]               ELT
L 348, 29.12.2009, lk 21.
[7]               KOM(2004)
728 (lõplik).
                http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/et/com/2004/com2006_0614et01.pdf

[8]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[9]               ELT L 283, 30.10.2009, lk 55.
[10]             ELT L 348, 29.12.2009, lk 21.
[11]             KOM(2004) 728 (lõplik).
                http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/et/com/2004/com2006_0614et01.pdf


title: Ettepanek Nõukogu otsus millega lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 11

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0285

Ettepanek nõukogu otsus millega lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 11  /* KOM/2005/0285 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.6.2005KOM(2005) 285 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 11(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku alus ja eesmärgid Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda mis tahes liikmesriigile loa kohaldada erimeetmeid sellest direktiivist kõrvale kaldumiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust või hoida ära teatavat liiki maksust kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. 2004. aasta 4. oktoobril komisjoni peasekretariaadis registreeritud kirjaga taotles Madalmaade Kuningriik luba kuuenda direktiivi artiklist 11 kõrvalekalduva erimeetme võtmiseks. Vastavalt kuuenda direktiivi artikli 27 lõikele 2 teatas komisjon teistele liikmesriikidele 2004. aasta 1. detsembri kirjas Madalmaade Kuningriigi taotlusest ning 2004. aasta 2. detsembri kirjas teatas komisjon Madalmaade Kuningriigile, et tal on kogu vajalik teave taotluse hindamiseks. |Üldine kontekst Kuuenda direktiivi artikli 11 A osa lõike 1 punktis a on üldreeglina sätestatud, et maksustatava summa moodustab kõik tasuna käsitatav, mille tarnija on saanud või saab ostjalt. Madalmaade Kuningriigis ollakse mitmetes majandussektorites üha enam vastamisi hoidumisskeemidega kapitalikaupade tarnimise puhul ja kapitalikaupadega seotud teenuste tarnimise puhul. Need võivad esineda mis tahes kokkuleppe kujul või õiguste ülekandmisena, millega kõnealused kaubad antakse saaja käsutusse. Kõnealused hoidumisskeemid põhinevad omavahel seotud poolte vahelistel tehingutel, millega kaasneb mitteturuväärtusliku tasu maksmine juhtudel, kui saajal ei ole õigust käibemaksu mahaarvamiseks või tal on selleks üksnes osaline õigus. Näiteks on maksukohustuslasest tarnijal, kellel on õigus täielikult maha arvata makstud käibemaks, tihti ainus eesmärk omandada kallist kapitalikaupa selle edasitarnimiseks (seotud) saajale liisides või üürile andmise teel. Üür võib olla väike, mis näitab, et pooled on omavahel seotud, ja hiljem müüakse kapitalikaup saajale hinnaga, millel on vähe seost vara väärtusega. Mõnikord omandab saaja kauba liitumise või käibemaksueesmärgilise kontserni kaudu. Sarnaseid hoidumisskeeme kasutatakse ka teenuste puhul, millel on oluline väärtus ja mida kantakse tavaliselt maha kasumi või ettevõtte tulumaksu huvides. Kõnealuste hoidumisskeemide tõttu on jäänud saamata märkimisväärne eelarvetulu. Madalmaade Kuningriik on seetõttu taotlenud luba sätestada, et kõnealustel juhtudel põhineks käibemaksuga maksustatav summa turuväärtusel ja mitte tasul. Komisjon tunnistab, et kõnealune erand tõkestab käibemaksusüsteemi kuritarvitamist. 2005. aasta 16. märtsil on komisjon esitanud ettepaneku direktiivi kohta, millega muudetakse kuuendat direktiivi teatavate meetmete suhtes, et lihtsustada käibemaksuga maksustamise menetlust ja aidata tõkestada maksude vältimist ja maksudest kõrvalehoidmist, ning tunnistatakse kehtetuks teatavad otsused, millega lubatakse erandeid (artikli 27 erandite rakendamise tõhustamiseks). Käesoleva ettepanekuga püütakse muu seas lahendada seotud isikute vaheliste tarnete hindamise küsimus. Seetõttu tuleks käesolev taotlus rahuldada kuni kuupäevani, mil jõustub eespool nimetatud direktiiv, millega tõhustatakse artikli 27 erandid, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2009. |Ettepaneku valdkonnas olemasolevad sätted Sarnaseid erandeid kuuenda direktiivi artikli 11 suhtes on lubatud ka teistele liikmesriikidele. |Vastavus liidu muule poliitikale ning eesmärkidele Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud pooltega |Ei kohaldata |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertiisi korraldamine ei olnud vajalik. |Mõju hindamine. Otsuse ettepaneku eesmärk on võidelda käibemaksust hoidumise vastu Madalmaades ja seepärast võib sellel olla positiivne majanduslik mõju. Mõju on igal juhul piiratud tingituna erandi kitsast kohaldamisalast. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatava meetme kokkuvõte Ettepaneku eesmärgiks on lubada Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kuuenda nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 11, mis käsitleb kapitalikauba ja seotud teenuste maksustatavat summat. |Õiguslik alus Nõukogu kuues direktiiv 77/388/EMÜ, 17. mai 1977, kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas. |Lähimuspõhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Lähimuspõhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile antud luba tema enda taotlusel ja sellega ei määrata mingeid kohustusi. |Erandi piiratud kohaldamisala arvestades on erimeede taotletava eesmärgiga vastavuses. |Vahendite valik |Kavandatud vahendid: muu. |Muud vahendid ei ole piisavad järgmis(t)el põhjus(t)el: Vastavalt nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem) artiklile 27 on võimalik üksnes nõukogu otsus. |MÕJU EELARVELE |Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele Euroopa ühenduste omavahenditele. |LISATEAVE: |Kontroll-/läbivaatamis-/lõppklausel |Ettepanek sisaldab ajalist piirangut („sunset clause“). |1.  EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 11EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas,[1] eriti selle artiklit 27,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:(1) 4. oktoobril 2004. aastal komisjoni peasekretariaati saabunud kirjas palus Madalmaade Kuningriik luba kohaldada direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punktist a kõrvale kalduvat erimeedet.(2) Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 1. detsembri 2004. aasta kirjas teistele liikmesriikidele Madalmaade Kuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 2. detsembri 2004. aasta kirjas Madalamaade Kuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.(3) Erandi eesmärk on takistada käibemaksu maksmise vältimist seotud isikute vahelistes tehingutes tarnetele tegelikust madalama hinna kehtestamise kaudu, kui saajal ei ole õigust käibemaksu mahaarvamiseks või tal on selleks üksnes osaline õigus. Erand on ette nähtud selleks, et takistada kuritarvitusi kapitalikaupade tarnete või nende kapitalikaupadega seotud teenuste puhul nagu liising või üürileandmine või mis tahes muu kokkulepe, millega kaup antakse saaja käsutusse. Pooltevahelise suhte tõttu kehtestatakse sageli mitteturuväärtuslik tasu, mille tulemusena käibemaksu laekub oluliselt vähem.(4) Erimeedet tuleks kohaldada ainult juhtudel, kui on võimalik järeldada, et direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud maksustatava summa suurust on mõjutanud poolte omavaheline suhe. Selline järeldus peab igal üksikul juhul tuginema kindlatele faktidele, mitte oletustele.(5) Seetõttu on asjakohane ja proportsionaalne lubada Madalmaade Kuningriigil käsitleda maksustatava summana kõnealuste tarnete turuväärtust.(6) Direktiivi 77/388/EMÜ artikliga 27 lubatud erandid, mis tõkestavad käibemaksu vältimist seoses omavahel seotud poolte vaheliste tarnete maksustatava summaga, lisatakse direktiivi ettepanekusse, millega tõhustatakse mõningaid kõnealuse artikliga lubatud erandeid. Seepärast on vaja piirata kõnealuse erandi kohaldamisaega kuni jõustub kõnealune direktiiv.(7) Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele Euroopa ühenduste omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Kaldudes kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punktist a, antakse käesolevaga Madalmaade Kuningriigile luba käsitleda kapitalikauba tarnete või mis tahes muu teenuse osutamisel, mille puhul kapitalikaup antakse saaja käsutusse, maksustava summana direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punktis d määratletud turuväärtust, kui on täidetud järgmised tingimused:2.  saaja on mittemaksukohustuslasest juriidiline isik või maksukohustuslasest isik, kelle tegevus on kas osaliselt või täielikult maksust vabastatud, millega seoses ei teki mahaarvamisõigust;3.  tarnija ja saaja on otseselt või kaudselt teineteisega seotud isikud vastavalt riiklikele õigusaktidele;4.  mitmete faktide abil on võimalik teadaolevate asjaolude põhjal kindlaks teha, et kõnealuste seotud isikute vaheline suhe on mõjutanud direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud maksustatavat summat.Käesoleva artikli kohaldamisel mõistetakse kapitaliühiku all kapitalikaupa, millle on määratlenud Madalmaade Kuningriik vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 20 lõikele 4 ja kui nimetatud mõiste neid ei hõlma, olulise väärtusega teenuseid, mida saab maha kanda.Artikkel 2Artikli 1 alusel antud luba kaotab kehtivuse, kui jõustub direktiiv, millega tõhustatakse direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 27 tulenevaid erandeid, mis tõkestavad käibemaksu vältimist seoses maksustatava summaga, või 31. detsembril 2009, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).[2] ELT C […], […], lk […].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.10.2017
            COM(2017) 574 final
            2017/0252(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu alusel moodustatud tolli allkomitees seoses sellega, et I protokoll, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU REGULEERIMISESE

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust liidu nimel võetava seisukoha kujundamise kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) alusel moodustatud tolli allkomitees seoses kavatsusega võtta vastu otsus selle kohta, et I protokoll, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile
                  1
                (edaspidi „konventsioon“).

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.Assotsieerimislepingu I protokoll

               Lepinguga kehtestatakse sooduskaubandusrežiim – põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond. Režiimiga suurendatakse ELi ja Gruusia vahelist turulepääsu. Lepingu I protokollis on määratletud mõiste „päritolustaatusega tooted“ ja käsitletud halduskoostöö viise. Leping jõustus 1. juulil 2016.

               2.2.ELi-Gruusia tolli allkomitee

                  I protokolli artiklis 38 on sätestatud, et lepingu alusel moodustatud tolli allkomitee võib otsustada muuta assotsieerimislepingu I protokolli.

               2.3.ELi-Gruusia tolli allkomitee kavandatav akt

                  ELi-Gruusia tolli allkomitee peab vastu võtma otsuse lepingu I protokolli (milles käsitletakse „päritolustaatusega toodete“ mõiste määratlust ja halduskoostöö viise) asendamise kohta uue protokolliga, milles viidatakse konventsioonile.

                  Kavandatud õigusakti eesmärk on tagada konventsiooni tulemuslik rakendamine.

               3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               Konventsiooniga kehtestatakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjakohaste lepingute alusel kaubastatavate kaupade päritolu käsitlevad sätted. EL kirjutas konventsioonile alla 15. juunil 2011. Gruusia esitas 23. septembril 2015 taotluse saada konventsiooniosaliseks ja konventsiooni ühiskomitee 28. septembri 2016. aasta otsusega nr 1
                  2
                kutsuti Gruusiat konventsiooniga ühinema.

               EL ja Gruusia andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 17. mail 2017. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon ELi ja Gruusia suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. juulil 2017.

               Konventsiooni artikli 6 kohaselt võtavad kõik lepinguosalised vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. ELi-Gruusia tolli allkomitee kavandatud otsuse näol on tegu menetlusliku toiminguga, mis on vajalik konventsiooni põhieesmärgi saavutamiseks, milleks on asendada konventsiooniosaliste vaheliste lepingute päritolustaatust käsitlevad protokollid sellisega, milles viidatakse konventsioonile.

               Sidusrühmadega ei olnud seega vaja konsulteerida.

                  Mõju ei ole vaja hinnata, kuna kavandatud muudatused on tehnilist laadi ega muuda praegu kehtiva päritolureeglite protokolli sisu.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

                  Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

                  ELi-Gruusia tolli allkomitee on komitee, mis on moodustatud lepingu alusel, milleks on ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping.

                  Akt, mille ELi-Gruusia tolli allkomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.

                  Kavandatud õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

                  Ettepanekus esitatud otsuse menetlusõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

                  ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige sellest, mis on kavandatava õigusakti eesmärk ja sisu, mille suhtes liidu nimel võetav seisukoht tuleb vastu võtta. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

                  Kavandatud õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

                  Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

                  Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2017/0252 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu alusel moodustatud tolli allkomitees seoses sellega, et I protokoll, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) sõlmis liit nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsusega 2014/494/EL
                  3
                ja see jõustus 1. juulil 2016.

               (2)Lepingu I protokolli artikli 38 kohaselt võib lepingu alusel moodustatud tolli allkomitee muuta I protokolli sätteid.

               (3)ELi-Gruusia tolli allkomitee peab vastu võtma otsuse lepingu I protokolli (milles käsitletakse „päritolustaatusega toodete“ mõiste määratlust ja halduskoostöö viise) asendamise kohta uue protokolliga, milles viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile
                  4
                („konventsioon“).

               (4)On asjakohane kehtestada liidu nimel ELi-Gruusia tolli allkomitees vastu võetav seisukoht, sest otsus saab olema liidu jaoks siduv.

               (5)Konventsiooniga kehtestatakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjakohaste lepingute alusel kaubastatavate kaupade päritolu käsitlevad sätted. Konventsioon jõustus liidu ja Gruusia suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. juulil 2017.

               (6)Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepingu I protokoll asendada uue protokolliga, milles päritolureeglite puhul viidatakse konventsioonile.

               (7)Kuna ELi-Gruusia tolli allkomitee aktiga muudetakse lepingu I protokolli, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               (8)Vastavalt Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artikli 17 lõikele 1 esindab ELi-Gruusia tolli allkomitees liitu komisjon,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud tolli allkomitees, põhineb tolli allkomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Väiksemaid muudatusi tolli allkomitee otsuse eelnõus võivad liidu esindajad tolli allkomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Tolli allkomitee otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

                     (2)
                  ELT L 329, 3.12.2016, lk 118.

                     (3)
                  ELT L 261, 30.8.2014, lk 1.

                     (4)
                  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.10.2017
            COM(2017) 574 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu alusel moodustatud tolli allkomitees seoses sellega, et I protokoll, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

               Eelnõu

                  ELi-Gruusia TOLLI ALLKOMITEE OTSUS nr …,

               kuupäev,

               millega asendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu I protokoll, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise

               ELi-Gruusia tolli allkomitee,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut,
                  1
                eriti selle artikli 23 lõiget 2,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu I protokolli, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu („leping“) artikli 23 lõikes 2 viidatakse seoses päritolureeglitega lepingu I protokollile („I protokoll“).

               (2)Assotsieerimisleping jõustus 1. juulil 2016.

               (3)I protokolli artiklis 38 on sätestatud, et lepingu artikliga 74 asutatud tolli allkomitee võib otsustada muuta I protokolli sätteid.

               (4)Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni
                  2
                (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on asendada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga.

               (5)Euroopa Liit kirjutas konventsioonile alla 15. juunil 2011. Konventsiooni ühiskomitee 28. septembri 2016. aasta otsusega nr 1
                  3
                kutsuti Gruusiat konventsiooniga ühinema.

               (6)Liit ja Gruusia andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 17. mail 2017. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Gruusia suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. septembril 2017.

               (7)I protokoll tuleks seega asendada uue protokolliga, mis viitab konventsioonile,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu I protokoll, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Seda kohaldatakse alates …

               (Koht)

                  Tolli allkomitee nimel

                  esimees

               Lisa

               I protokoll,

               milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise

               Artikkel 1

               Kohaldatavad päritolureeglid

               1.
                     Käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni
                  4
                (edaspidi „konventsioon“) I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

               2.
                     Konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes esitatud viiteid asjaomasele lepingule käsitatakse viidetena käesolevale lepingule.

               Artikkel 2

               Vaidluste lahendamine

               1.
                     Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrolli eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks tolli allkomiteele. Käesoleva lepingu IV jaotise „Kaubandus ja kaubandusküsimused“ 14. peatüki „Vaidluste lahendamine“ sätteid vaidluste lahendamise mehhanismi kohta ei kohaldata.

               2.
                     Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

               Artikkel 3

               Protokolli muudatused

               Tolli allkomitee võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

               Artikkel 4

               Konventsioonist välja astumine

               1.
                     Kui Euroopa Liit või Gruusia teatavad konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, alustavad Euroopa Liit ja Gruusia kohe läbirääkimisi käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatavate päritolureeglite üle.

               2.
                     Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast neid uusi läbirääkimisi, kohaldatakse käesoleva lepingu suhtes konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist välja astumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liites esitatud asjaomaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes Euroopa Liidu ja Gruusia vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

               Artikkel 5

               Üleminekusätted – kumulatsioon

               Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA liikmesriike, Fääri saari, Euroopa Liitu, Türgit, stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid, Moldova Vabariiki ning Gruusiat, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või päritoludeklaratsioon.

                     (1)
                  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

                     (2)
                  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

                     (3)
                  ELT L 329, 3.12.2016, lk 118.

                     (4)
                  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.