               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.3.2020
            COM(2020) 108 final
            2020/0040(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava Petteni tihevooreaktorit käsitleva täiendava teadusprogrammi (aastateks 2020-2023) vastuvõtmise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Tihevooreaktor on Pettenis (Madalmaad) asuv teadusrajatis, mis on antud Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) käsutusse, mida esindab komisjon vastavalt Madalmaade Kuningriigiga 1961. aastal 99 aastaks sõlmitud lepingule. Kõnealuse lepingu alusel on komisjon võtnud ühenduse nimel kohustuse ehitada vajalikud rajatised ning hankida lisaseadmed nende rajatiste (sealhulgas ka tihevooreaktori) nn optimaalseks kasutamiseks. Alates 1967. aastast on komisjon ja Teadusuuringute Ühiskeskus usaldanud reaktori käitamise Madalmaade tuumauuringute ja -konsultatsioonide rühmale (Nuclear Research and consultancy Group –NRG) 1961. aasta asukohalepingul põhineva koostöölepingu alusel.

                  Tihevooreaktorit käitati ühenduse programmi alusel kuni 1971. aastani, mil see muudeti Euratomi asutamislepingu artiklil 7 põhinevaks täiendavaks programmiks, kuhu integreeriti ühenduse eelarvest rahastatavad ühenduse programmid. Sellest ajast alates on tihevooreaktorit käitatud järjestikuste täiendavate programmide alusel ja selle töös osaleb muutuv koosseis liikmesriike.

                  Kahe või enama liikmesriigi rahastatava täiendava teadusprogrammi kaudu tagatakse tihevooreaktoriga stabiilne ja usaldusväärne neutronvoog katse-eesmärkidel. Täiendavate programmide raames uuritakse järgmisi valdkondi: tuumamaterjale ja tuumkütust käsitlev teadustegevus eesmärgiga suurendada tuumareaktorite ohutust (nii tuumalõhustumise kui ka -sünteesi korral), reaktorite vananemist ja kasutusiga käsitlev uurimistegevus, täiustatud tuumkütusetsüklit ja jäätmekäitlust käsitlevad teadusuuringud. Tihevooreaktor toimib ka koolituskeskusena, mis pakub võimalusi doktori- ja järeldoktoriprogrammides osalejatele, kes teevad teadustööd riiklike või Euroopa programmide kaudu.

                  Praegu kehtiv täiendav programm võeti vastu 29. mail 2017 ja see hõlmab nelja aastat (2016–2019) (nõukogu otsus (Euratom) 2017/956, ELT L 144/23, 7.6.2017). Programmi viib ellu Teadusuuringute Ühiskeskus Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks. 2016.–2019. aasta täiendava teadusprogrammi osamaksed tulid kahelt osalevalt liikmesriigilt – Madalmaadelt ja Prantsusmaalt kogusummas 30,2 miljonit eurot. Kõnealune summa hõlmab eraldisi reaktori dekomisjoneerimisfondi iga-aastasteks osamakseteks. Praegune täiendav teadusprogramm lõppeb 31. detsembril 2019.

                  Reaktorit kasutatakse (käitaja vastutusel) ka radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks, millega kaetakse igal aastal Euroopas 10 miljoni meditsiinilise diagnoosi tegemiseks vajatavast isotoobikogusest enam kui 60 %. Selles vallas on reaktor Euroopa radiofarmatseutiliste preparaatide tootjate jaoks asendamatu tarneallikas. Lisaks on reaktori toodangut tänu selle asukohale võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse. See on oluline enamiku praegu kasutatavate lühikese poolestusajaga isotoopide puhul.

                  Käesolevas nõukogu otsuse ettepanekus käsitletakse tihevooreaktori käitamise uut nelja-aastast programmi (2020–2023), mis põhineb tuumauuringute ja -konsultatsioonide rühma (Nuclear Research and Consultancy Group, NRG, Madalmaad) ning tuuma- ja alternatiivenergia komissariaadi (Commissariat à l'énergie atomique et aux énergies alternatives – CEA, Prantsusmaa) uurimistegevusel. Täiendava teadusprogrammi jaoks on 2020.–2023. aastaks ette nähtud täiendavad 27,854 miljonit eurot, tingimusel et tihevooreaktorit käitatakse ja hooldatakse korrapäraselt. Kõnealune summa hõlmab eraldisi reaktori dekomisjoneerimisfondi iga-aastasteks osamakseteks. Kui NRG esitab ajavahemikul 2020–2023 riiklikele ohutusasutustele ametliku teatise ohutu konserveerimise staatusele eelnevast reaktori lõplikust seiskamisest, peatatakse teha jäänud maksed ning samuti ka komisjoni esitatud rahastamisnõuded.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nõukogu märkis oma 27. juuni 1996. aasta istungil, et tihevooreaktor saab piisava rahastamise alusel kaasa aidata ühenduse programmide elluviimisele, olenemata sellest, kas seda tehakse teadusuuringute raamprogrammide raames või mitte.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei kohaldata

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Ettepanek põhineb Euratomi asutamislepingu artiklil 7.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata

               •Vahendi valik

                  Ei kohaldata

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Nendest liikmesriikidest, kellega nende tuumauuringutealast tegevust arvestades konsulteeriti, nõustusid tihevooreaktori rahastamises osalema kaks liikmesriiki (Madalamaad ja Prantsusmaa).

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

               Finantsselgitusest nähtub, et uue täiendava programmi rahastamise osamakseid tasuvad kaks osalevat liikmesriiki: Madalmaad ja Prantsusmaa. Ajavahemikul 2020–2023 moodustavad kõnealuse kahe liikmesriigi osamaksed kokku 27,854 miljonit eurot. Nimetatud summa ja sellele lisanduv eeldatav äritulu tagavad piisava käitamiseelarve reaktori prognoositavate kulude katmiseks ajavahemikul 2020–2023. Tuleks tähele panna, et eelarvega on hõlmatud eraldised reaktori dekomisjoneerimiseks ja kulud, mis on seotud reaktori üldise toetusega, kommunaalteenustega, kindlustusega ja kasutatud kütuse käitlemisega.

               Komisjon kinnitab nõukogu 27. juuni 1996. aasta koosoleku protokollis esitatud deklaratsiooni, milles kinnitati, et tihevooreaktor saab piisava rahastamise korral aidata kaasa ühenduse programmide täitmisele, olenemata sellest, kas seda tehakse teadusuuringute raamprogrammide raames või mitte. Osaletakse kas konkurentsi alusel või Teadusuuringute Ühiskeskuse uurimisasutuste tegevuseks vajalike kiiritusteenuste osutamise kaudu. See tähendab, et komisjon ei rahasta oma eelarvevahenditest tihevooreaktori käitamise kulusid, sh reaktori hooldamise ega remondi kulusid.

                  5.
                        MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu teavitatakse programmi rakendamisest. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpparuande käesoleva otsuse rakendamise kohta.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei kohaldata

               2020/0040 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava Petteni tihevooreaktorit käsitleva täiendava teadusprogrammi (aastateks 2020-2023) vastuvõtmise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 7,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               pärast konsulteerimist teadus- ja tehnikakomiteega
                  1

               ning arvestades järgmist:

               (1)Petteni tihevooreaktor on olnud oluline ressurss ühenduse teadusuuringutes, mis käsitlevad materjaliteadust ja katsetamist, tuumameditsiini ja reaktorite ohutust tuumaenergia valdkonnas.

               (2)Ühenduse tihevooreaktori käitamist on toetatud mitme täiendava teadusprogrammiga. Viimane täiendav teadusprogramm, mis kehtestati nõukogu otsusega (Euratom) 2017/956
                  2
                neljaks aastaks, aegub 31. detsembril 2019.

               (3)Võttes arvesse asjaolu, et tihevooreaktor on jätkuvalt oluline ühenduse teadusuuringute taristu asendamatu osana sellistes valdkondades nagu tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervishoid, (sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiiniuurinuteks), tuumasüntees, alusuuringud, koolitused ja jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuste ohutust Euroopa huvidele vastavates reaktorisüsteemides kasutamiseks, tuleks jätkata tihevooreaktori toetamist täiendava teadusprogrammi alusel kuni 2023. aasta lõpuni.

               (4)Konkreetse huvi tõttu tihevooreaktori kiiritussuutlikkuse vastu on tuumauuringute ja -konsultatsioonide rühm (Nuclear Research and Consultancy Group V.O.F, edaspidi „NRG“) ning tuuma- ja alternatiivenergia komissariaat (Commissariat à l'énergie atomique et aux énergies alternatives, edaspidi „CEA“), st vastavalt Madalmaade ja Prantsusmaa rakendusorganid, nõustunud rahastama tihevooreaktorit käsitlevat kogu täiendavat teadusprogrammi aastateks 2020–2023 osamaksetega, mida nad teevad Euroopa Liidu üldeelarvesse sihtotstarbelise tuluna.

               (5)Kõnealustest osamaksetest tuleks rahastada tihevooreaktori käitamist, et toetada uurimisprogrammi ning tihevooreaktori tavapärast käitamist ja korrapärast hooldust. Kui NRG esitab enne ohutu konserveerimise staatuse väljakuulutamist Madalmaade reguleerivale asutusele ametliku teate reaktori lõplikust seiskamisest, tuleks peatada kõik teha jäänud maksed ning samuti komisjoni esitatud rahastamisnõuded,

               (6)Täiendavate teadusprogrammide vahelise järjepidevuse huvides ning aastateks 2020–2023 ette nähtud tihevooreaktoreid käsitleva täiendava teadusprogrammi tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2020.

               (7)Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu esitas oma eelneva arvamuse
                  3
                vastavalt komisjoni otsuse 96/282/Euratom
                  4
                artiklile 4,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Võetakse vastu Petteni tihevooreaktori käitamist käsitlev täiendav teadusprogramm (edaspidi „programm“), mille eesmärgid on esitatud I lisas ja mis kestab neli aastat alates 1. jaanuarist 2020.

               Artikkel 2

               Programmi elluviimise kulud (hinnanguliselt 27 854 000 miljonit eurot) kaetakse täielikult Prantsusmaa ja Madalmaade osamaksetest, mis tehakse vastavalt CEA ja NRG kaudu. Kõnealuse summa jaotus on toodud II lisas. Selliseid vahendeid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2018/1046
                  5
                artikli 21 lõikega 2.

               Artikkel 3

               1.Programmi juhtimise eest vastutab komisjon. Selleks kasutab ta Teadusuuringute Ühiskeskuse teenuseid.

               2.Komisjon hoiab Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu kursis programmi rakendamisega.

               Artikkel 4

               Kui NRG teavitab Madalmaade reguleerivat asutust ametlikult tihevooreaktori lõplikust seiskamisest (mis eelneb ohutu konserveerimise staatusele), peatatakse Prantsusmaa ja Madalmaade kohustus teha vastavalt CEA ja NRG kaudu edasisi makseid ning käesolevast otsusest tulenevad komisjoni esitatud rahastamisnõuded.

               Artikkel 5

               Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpparuande käesoleva otsuse rakendamise kohta pärast seda, kui tihevooreaktorit käsitlev täiendav teadusprogramm aastateks 2020–2023 on lõppenud.

               Artikkel 6

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav tihevooreaktorit käsitlev täiendav teadusprogramm aastateks 2020–2023

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  Jaotis 10:

                        Otsene teadustegevus

                  Peatükk 10 04:
                        Teadusuuringute Ühiskeskuse muu tegevus

                  Artikkel 10 04 04:
                        Tihevooreaktori käitamine

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik:

               ◻ uus meede

               ◻ uus meede, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  6

               ⌧ olemasoleva meetme pikendamine

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamine teise või uude meetmesse või ühendamine teise või uue meetmega

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

                  Tihevooreaktoril (High-Flux-Reactor – HFR) on Euroopa Liidus oluline roll meditsiiniliste radioisotoopide tootmise toetamisel, tuumajaamade vananemise ja kasutusea pikendamisega seotud teadusuuringutes, kütuseohutuse parandamisel, tuumajäätmete ohutul käitlemisel ja koolitusel.

                  Alusuuringutes kasutatakse neutronkiirgust ka materjalide struktuuri uurimiseks. Seda tegevust arendatakse pidevalt ning see aitab paremini mõista degradatsioonimehhanisme ja nende mõju vähendada, mis on oluline olemasolevate jaamade ohutuse jaoks. Termotuumasünteesiga seoses on ellu viidud mitmesuguseid projekte, et katsetada konstruktsiooni- ja paljundusmaterjale tuleviku termotuumareaktorite jaoks.

               1.4.2.Erieesmärgid

                  Erieesmärk nr.

                  Tihevooreaktorit käsitleva täiendava programmi põhieesmärk on tihevooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine. See hõlmab käitise tavapärast kasutust maksimaalse käitusperioodi jooksul ning katseteks ja meditsiiniliste isotoopide tootmiseks kasutatava neutronvoo tekitamist.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Kiirgusandmed ja katsetulemused paljudes valdkondades, näiteks: tuumareaktorite ohutus, meditsiinis ja teadusuuringutes kasutatavate radioisotoopide väljatöötamine ja tootmine, tuumasünteesireaktorite materjalide alased teadusuuringud, tuumauuringute alusuuringud ja koolitus, jäätmekäitlusküsimused ja tuumkütused uute ohutumate reaktorisüsteemide jaoks.

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.

                  Komisjoni kohustusteks on täiendava teadusprogrammi juhtimine ja sellest johtuv aruandlus reaktori käitamise tehnilise seisundi, reaktori teadustegevuseks kasutamise ja eelarveseisundi kohta. Teadusuuringute Ühiskeskuse koostab lõpparuande, milles käsitletakse järgmist:

                  – tehniline aruanne, milles esitatakse andmed tihevooreaktori käitamise kohta;

                  – peamiste teadussaavutuste kokkuvõtlik kirjeldus;

                  – hooldus- ja remonditööde olukord;

                  – eelarveseisund selles osas, mis puudutab liikmesriikidelt saadavat tulu ja täiendava teadusprogrammi eelarve kasutamist (sh eraldised dekomisjoneerimiseks, juhtimiskulud, maksed käitajale jms).

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

                  Tihevooreaktori eesmärk on toetada rahastamises osalevate liikmesriikide teadus- ja arendustegevust järgmistes valdkondades: tuumakäitiste ja tuumkütusetsükli ohutus, jäätmekäitlus, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitusvõimalused.

                  Tihevooreaktorit kasutatakse aktiivselt reaktorite ohutuse suurendamiseks. Pingutusi koordineeritakse, tulemusi levitatakse ja ühtlustamist toetatakse Euroopa võrgustike kaudu.

                  Samuti on tihevooreaktori eesmärk toota meditsiinilisi radioisotoope.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  Tihevooreaktoriga seotud teadustegevus annab lisaväärtust piiriülese mõju ja mastaabisäästuga ning aitab vähendada riikide investeeringuid teadusuuringutesse.

                  Reaktorit kasutatakse ka igal aastal Euroopas määratavast 10 miljonist meditsiinilisest diagnoosist 60 % puhul kasutatavate radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks. Tihevooreaktor on Euroopa meditsiinisektori (haiglad, kliinikud, arstid jne) jaoks väga oluline asutus, sest radioisotoope kasutatakse mitmes meditsiinivaldkonnas, eelkõige vähktõve diagnoosimiseks ärahoidmiseks ja raviks. Alternatiive on väga vähe, enamik praegu kasutatavatest lühikese poolestusajaga isotoopidest toodetakse seal. Reaktori toodangut on tänu selle asukohale Euroopas võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse.

                  Sekkumine Euroopa tasandil on põhjendatud ka tuumauuringuteks kasutatavate reaktorite vähesuse tõttu ELis.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Praegu suudavad meditsiinis kasutatavat tehneetsium-99m (Tc-99m) toota jätkusuutmatult vähe tootmisreaktoreid, mille hulka kuulub ka tihevooreaktor. Kuna need reaktorid olid ehitatud 1950.–1960. aastatel, hakkab nende kasutusiga lõppema, mistõttu suureneb vajadus need kavakohasteks hooldustöödeks seisma panna ja üha sagedamini esineb plaaniväliseid tootmiskatkestusi. 2009. aasta maikuu keskel lõpetas Kanadas töö NRU Reactor (meditsiiniliste isotoopide tootja) ega töötanud kogu ülejäänud 2009. aasta jooksul, mistõttu kogu maailmas tekkis pidev meditsiiniliste isotoopide puudus. 2010. aastal pandi tihevooreaktor põhja all asuva torustiku vooderdise remondiks seisma. Prantsusmaal suleti Osiris’e uurimisreaktor lõplikult 2015. aastal. Need sündmused häirisid meditsiiniliste isotoopide tarnimist.

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Kavandatud täiendavas teadusprogrammis käsitletakse mitmesuguseid tuumatehnoloogia ohutusega seotud teadus- ja tehnoloogiaprobleeme. Samuti sisaldab kava tegevusvaldkondi, mis on tihedalt seotud Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi „Horisont 2020“ pikendamisega (2019–2020) ning Euratomi uue teadus- ja koolitusprogrammiga „Euroopa horisont“ (2021–2025).

                  Tihevooreaktori kui Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumauuringute rajatise dekomisjoneerimist käsitletakse praegu komisjoni ettepanekus nõukogu määruse kohta, milles käsitletakse tuumarajatiste dekomisjoneerimist ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist ajavahemikul 2021–2027. Täiendavas programmis käsitletakse üksnes reaktori ohutut käitamist ning eespool nimetatud kavandatav nõukogu määrus ei mõjuta programmi ulatust ega eelarvet.

               1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

                  Ei kohaldata

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               ⌧ Piiratud kestusega

               ⌧
                     hõlmab ajavahemikku 01.01.2020–31.12.2023

               ⌧
                     finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul 2020–2023 ja maksete assigneeringutele ajavahemikul 2020–2024.

               ◻
                     Piiramatu kestusega

               rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  7

               ⌧ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               ⌧ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               ◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               ◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               ◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage);

               ◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               ◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               ◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               ◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               ◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused:

                  Komisjon on tihevooreaktori omanik vastavalt Euratomi ja Madalmaade vahel 25. juulil 1961 sõlmitud lepingule (põlisrent 99 aastaks). Tihevooreaktorit käitatakse tegevusloa omaniku NRG (Madalamaad) vastutusel, mis võimaldab seda käitada/kasutada sõltumatu ja jätkusuutliku õigusrežiimi alusel. Täiendava teadusprogrammiga, mida juhib Teadusuuringute Ühiskeskus, saadakse lisatulu, mis on ette nähtud rahastavate liikmesriikide jaoks teadustöö tegemiseks.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Märkige sagedus ja tingimused.

                  Komisjoni kohustuseks on täiendava teadusprogrammi juhtimine ja aastaaruannete koostamine järgmistes valdkondades:

                  i) reaktori käitamise tehniline seisund,

                  ii) reaktori kasutamine teadustegevuseks,

                  iii) reaktori eelarveseisund seoses liikmesriikidelt saadava tuluga ning

                  iv) tasutud osamaksed.

                  Programm kuulub Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuspõhise juhtimise planeerimistsüklisse ja iga-aastasesse juhtimiskavasse. Sellest tulenevalt lisatakse kavandatud eesmärkide järelevalve tulemused Teadusuuringute Ühiskeskuse iga-aastasesse tegevusaruandesse.

                  Lisaks koostab Teadusuuringute Ühiskeskus lõpparuande. Selles käsitletakse täiendava teadusprogrammi juhtimist ning see hõlmab järgmisi aspekte:

                  – tehniline aruanne, milles esitatakse andmed tihevooreaktori käitamise kohta;

                  – peamiste teadussaavutuste kokkuvõtlik kirjeldus;

                  – hooldustööde olukord;

                  – eelarveseisund selles osas, mis puudutab liikmesriikidelt saadud tulu ja täiendava teadusprogrammi eelarve kasutamist (sh eraldised dekomisjoneerimiseks, juhtimiskulud jms).

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus

                  Käesolev programm on eelmise täiendava teadusprogrammi jätk. Selle koostamisel andsid programmile sisemise hinnangu selles osalevad liikmesriigid, kes hindasid programmis osalemise riske.

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

                  Aruannetes keskendutakse täiendava teadusprogrammi juhtimisele ning neis käsitletakse tehnika-, teadus- ja eelarveküsimusi, sealhulgas eraldisi dekomisjoneerimiseks jms.

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

                  Ei kohaldata

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.

                  Teadusuuringute Ühiskeskuse ametnikud tegelevad eespool nimetatud aruannete auditeerimise ja sisekontrolliga, mis hõlmavad nii tehnika- kui ka eelarveaspekte.

                  Õigusaktid tagavad, et komisjoni talitused, kaasa arvatud Pettustevastane Amet, saavad teha auditeid ja kohapealseid kontrolle, kasutades Pettustevastase Ameti soovitatud standardsätteid.

                  Teadusuuringute Ühiskeskuse pettustevastast strateegiat ajakohastati 2017. aasta detsembris, et aidata ajakohastada komisjoni pettustevastast strateegiat ja võtta arvesse OLAFi uusimat metoodikat.

                  Lõhustuvate ainete liikumist kontrollivad Euratom ja IAEA.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        Kululiik

                        Osamakse

                        Number

                        Liigendatud/liigendamata
                           8

                        EFTA riigid
                           9

                        Kandidaatriigid
                           10

                        Kolmandatest riikidest

                        Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1a

                        Artikkel 10 04 04 – Tihevooreaktori käitamine

                        Eelarvepunkt 10 04 04 01 – Tihevooreaktori käitamine – tihevooreaktorit käsitlev täiendav programm

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        JAH

               Uute eelarveridade loomist ei taotleta

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute liik

                        Osamakse

                        Number

                        Liigendatud/liigendamata.

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandatest riikidest

                        Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               ⌧
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1a

                        Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Peadirektoraat: Teadusuuringute Ühiskeskus

                        Aasta
                        2020
                           11

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        >-2023

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida
                           12
                        : 10 04 04 01

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Maksed

                        (2 a)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           13

                        Eelarverida

                        (3)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Assigneeringud peadirektoraadile JRC KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1a+ 1b + 3

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        .

                        p.m.

                        Maksed

                        = 2a+ 2b

                        +3

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Maksed

                        (5)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 1a

                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Maksed

                        =5+ 6

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki, tuleb eelmist jaotist korrata: ei kohaldata

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                         Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud

                  õigusaktile lisatava finantsselgituse lisas

                (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Peadirektoraat: <…….>

                        • Inimressursid

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        • Muud halduskulud

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        Peadirektoraat KOKKU <…….>

                        Assigneeringud

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

                        ei kohaldata

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                           N
                           14

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Maksed

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Märkige eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Tüüp
                           15

                        Keskmine kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Nr

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           16
                        ...

                        Tihevooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine

                        - Väljund

                        Täisvõimsusega käitamise päevade arv

                        ei kohaldata

                        250

                        p.m.

                        250

                        p.m.

                        250

                        p.m.

                        250

                        p.m.

                        1/000

                        p.m.

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        250

                        p.m.

                        250

                        p.m.

                        250

                        p.m.

                        250

                        p.m.

                        1/000

                        p.m.

                        KULUD KOKKU

                        250

                        p.m.

                        250

                        p.m.

                        250

                        p.m.

                        250

                        p.m.

                        1/000

                        p.m.

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               ⌧
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           17

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5 kulud kokku

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           18

                        Personalikulud

                        Muud
                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                        kokku

                        KOKKU

               Personalikulude ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus

               ⌧
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               ◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta N+2

                        Aasta N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01/11/21 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01/11 (otsene teadustegevus)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           19

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           20

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        XX 01 05 02/12/22 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02/12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (märkige)

                        KOKKU

               XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Ainus Teadusuuringute Ühiskeskuse täidetav ülesanne on hallata täiendavat programmi. See toimub vahendite abil, mida täielikult rahastatakse täiendavast teadusprogrammist pärineva sihtotstarbelise tuluga.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        Ei kohaldata

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               ◻
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

               ◻
                     tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.

               ◻
                     nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               ◻
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               ⌧
                     hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Madalmaad

                        7/451

                        6/401

                        6/401

                        6/401

                        26/654

                        Prantsusmaa

                        300

                        300

                        300

                        300

                        1/200

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

                        7/751

                        6/701

                        6/701

                        6/701

                        27/854

               Hinnanguline mõju tuludele

               ◻
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               ⌧
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               ◻
                     omavahenditele

               ⌧
                     muudele tuludele

               palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu ⌧

                    miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           21

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Punkt 6221

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                  Punkt 6 2 2 1

               Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave)

                  Täiendavat teadusprogrammi rahastatakse osalevate liikmesriikide osamaksetest, mis on arvutatud ajavahemiku 2016-2019 eelarve põhjal.

                     (1)

                        Teadus- ja tehnikakomitee 4. oktoobri 2019. aasta protokoll.

                     (2)

                        Nõukogu otsus (Euratom) 2017/956, 29. mai 2017, Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava tihevooreaktori täiendava teadusprogrammi (ajavahemikuks 2016–2019) vastuvõtmise kohta (ELT L 144, 7.6.2017, lk 23).

                     (3)

                        18. detsembri 2019. aasta arvamus.

                     (4)

                        Komisjoni 10. aprilli 1996. aasta otsus nr 96/282/Euratom Teadusuuringute Ühiskeskuse ümberkorraldamise kohta (EÜT L 107, 30.4.1996, lk 12).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

                     (6)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (7)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (8)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (9)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (10)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (11)

                        Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks: 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (12)

                        2020. aasta eelarve ametliku liigenduse kohaselt täpsustatakse 2021.–2023. aastat mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) eelarve liigenduses.

                     (13)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (14)

                        Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks: 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (15)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid ( rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (16)

                        Vastavalt punktile 1.4.2. „Erieesmärk/erieesmärgid…“.

                     (17)

                        Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks: 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (18)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (19)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (20)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (21)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral tuleb märkida netosummad, s.t brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.3.2020
            COM(2020) 108 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS
            Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava Petteni tihevooreaktorit käsitleva täiendava teadusprogrammi (aastateks 2020-2023) vastuvõtmise kohta

               I LISA

               TEADUSLIKUD JA TEHNILISED EESMÄRGID

               Programmi põhieesmärgid on järgmised:

               1)
                      ohutu ja usaldusväärne käitamine, et tagada neutronivoo kättesaadavus katse-eesmärkidel;

               2) tihevooreaktori tõhusa kasutamise võimaldamine teadusasutustele mitmes valdkonnas: tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervis (sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine), termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitused ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuste kasutamise ohutust Euroopa huvidele vastavates reaktorisüsteemides.

               II LISA

                OSAMAKSETE JAOTUS

               Programmi osamaksed tasuvad Madalmaad ja Prantsusmaa.

               Osamaksed jaotuvad järgmiselt:

               Madalmaad: 26 654 000 eurot;

               Prantsusmaa: 1 200 000 eurot;

               kokku: 27 854 000 eurot.

               Kõnealused osamaksed tasutakse liidu üldeelarvesse ja assigneeritakse käesolevale programmile. Osa käesoleva lisaprogrammi alusel makstud osamaksetest võib vastavalt osamakseid maksvate riikide ja komisjoni vahel kokku lepitavale tööprogrammile kasutada ka tihevooreaktori käitamiseks 2020. aastal tehtud kulude katmiseks.

               Kõnealused osamaksed on kindlaks määratud ega kuulu seoses käitamise, hoolduse ega dekomisjoneerimise kulude muutumisega ülevaatamisele.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.5.2020
            COM(2020) 185 final
            2020/0074(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees seoses teenuste erikomitee moodustamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesoleva ettepanek sisaldab otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) artikli 230 alusel moodustatud kaubandus- ja arengukomitees küsimuses, mis käsitleb teenuste erikomitee moodustamise otsuse kavandatavat vastuvõtmist lepingu alusel.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu ja CARIFORUMi vaheline majanduspartnerlusleping

               Majanduspartnerluslepingule kirjutasid 15. oktoobril 2008 alla ühelt poolt CARIFORUMi riigid ning teiselt poolt Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid. Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 29. detsembrist 2008.

               2.2.Kaubandus- ja arengukomitee

               Kaubandus- ja arengukomitee on moodustatud lepingu artikli 230 alusel. Komiteesse kuuluvad lepinguosaliste esindajad, üldjuhul kõrgemate ametnike tasandil. Kaubandus- ja arengukomitee vastutab lepingu kohaselt kaubandus- ja arenguküsimuste eest. Komitee valvab kaubandusküsimustes lepingu sätete (sealhulgas teenuskaubandust käsitlevate sätete) rakendamise ja nõuetekohase kohaldamise järele. Arengu valdkonnas aitab ta CARIFORUMi-ELi ühisnõukogul täita ülesandeid, mis on seotud lepingu kohaldamisalasse kuuluva arengukoostööga.

               CARIFORUMi-ELi ühisnõukogu 17. mai 2010. aasta otsusega nr 1/2010 on kehtestatud kaubandus- ja arengukomitee kodukord ning kodukord, mida kohaldatakse kõikide lepingu artikli 230 lõike 4 alusel moodustada võidavate erikomiteede suhtes.

               2.3.Kaubandus- ja arengukomitee kavandatav õigusakt

               Lepingu artikli 230 lõike 4 kohaselt võib kaubandus- ja arengukomitee oma ülesandeid täites moodustada mis tahes erikomiteesid või -organeid tema pädevusse kuuluvate küsimustega tegelemiseks ning määrata nende koosseisu, ülesanded ja töökorra ja teostada nende üle järelevalvet.

               Teenuskaubandus on lepingu II jaotise kohaselt oluline valdkond, mida CARIFORUM on pidanud mitmel kahepoolsel kohtumisel oma arengu ja majanduskasvu seisukohalt äärmiselt oluliseks. CARIFORUMi-ELi ühisnõukogu tõi 2017. aasta novembris esile vajaduse moodustada teenuste erikomitee, et käsitleda konkreetsemalt kõiki lepinguga hõlmatud teenuskaubanduse küsimusi. Kõnealuse erikomitee ülesandeid ja koosseisu arutati ka CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee kaheksandal aastakoosolekul, mis toimus St Lucias 6. detsembril 2018. Käesolevale nõukogu otsuse ettepanekule lisatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee otsuse eelnõu erikomitee moodustamise kohta on lepinguosaliste vahel selles küsimuses peetud arutelude tulemus.

               Teenuste erikomitee suhtes tuleks kohaldada CARIFORUMi-ELi ühisnõukogu otsusega nr 1/2010 vastu võetud kodukorda, mida kohaldatakse kõikide lepingu artikli 230 lõike 4 alusel moodustada võidavate erikomiteede suhtes.

               Erikomiteed ja -organid moodustatakse kaubandus- ja arengukomitee otsusega. Ettepaneku kohaselt tuleks teenuste erikomitee moodustada kaubandus- ja arengukomitee otsusega pärast menetluse lõpuleviimist.

               2.4.Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Liidu seisukoht on kooskõlas valdkonnas praegu kehtivate õigusnormidega.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesolev ettepanek sisaldab nõukogu otsust, millega määratakse kindlaks teenuste erikomitee moodustamist käsitlev seisukoht, mis võetakse liidu nimel lepingu alusel moodustatud kaubandus- ja arengukomitees. Võetav seisukoht peaks põhinema CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale nõukogu otsuse ettepanekule.

               Otsuse eelnõus on sätestatud kavandatava teenuste erikomitee roll, ülesanded ja koosseis. Teenuste erikomitee ülesanded on kindlaks määratud otsuse eelnõu artiklis 2. Erikomitee peamised ülesanded on vaadata läbi kõik lepingu II osa II jaotise teenuskaubanduse aspektid, abistada CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomiteed selles valdkonnas ning anda CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomiteele ning arengukoostöö tehnilisele allkomiteele soovitusi teenuseid käsitlevate lepingusätete rakendamise ja toimimise parandamiseks.

               Artiklis 3 on sätestatud, et komitee koosneb ühelt poolt ELi ja teiselt poolt allakirjutanud CARIFORUMi riikide esindajatest.

               Otsuse eelnõu kohaselt kujutab teenuste erikomitee endast ka foorumit, kus saab vahetada kogemusi, teavet ja parimaid tavasid ning arutada küsimusi, mis on seotud lepingu II osa II jaotises sätestatud eesmärkidega ja on lepinguosaliste vahelise kaubanduse seisukohast olulised. Otsuse eelnõu põhineb lepinguosaliste vahel toimunud arutelude tulemustel.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee on organ, mis on moodustatud vastavalt lepingule, täpsemalt ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingule.

               Õigusakt, mille CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee peaks vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Vastavalt lepingu artikli 230 lõikele 4 on kavandatud õigusakt rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosaliste jaoks siduv.

               Kavandatav õigusakt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on ette pandud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks ja teine on kõrvalise tähtsusega, saab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olla üksainus materiaalõiguslik alus, milleks on peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on ette pandud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.3.Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ühine kaubanduspoliitika kuulub ELi toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse.

               4.4.Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek on vajalik erikomitee moodustamiseks, nagu on sätestatud lepingu artikli 230 lõikes 4 ja CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee kodukorras.

               4.5.Vahendi valik

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9, mille kohaselt võtab nõukogu vastu otsuseid, millega kehtestatakse rahvusvahelises lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               4.6.Järeldus

               Ettepanekus sisalduva otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kui CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee on kavandatava õigusakti vastu võtnud, tuleks see avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0074 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees seoses teenuste erikomitee moodustamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelisele majanduspartnerluslepingule
                  2
                (edaspidi „leping“) kirjutati alla 15. oktoobril 2008 ja seda on ajutiselt kohaldatud alates 29. detsembrist 2008.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 230 lõikele 4 võib CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee moodustada tema pädevusse kuuluvate küsimustega tegelemiseks erikomiteesid ja teostada nende üle järelevalvet.

               (3)Lepingu teenuskaubandusega seotud küsimuste tõhusamaks lahendamiseks tuleks moodustada teenuste erikomitee, mis täidaks käesolevale otsusele lisatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee otsuse eelnõus sätestatud ülesandeid.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees liidu nimel võetav seisukoht teenuste erikomitee moodustamise kohta.

               (5)CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees liidu nimel võetav seisukoht peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees võetav seisukoht teenuste erikomitee moodustamise kohta põhineb käesolevale otsusele lisatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee otsuse eelnõul.

               Liidu esindajad CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees võivad CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee otsuse eelnõusse teha väiksemaid muudatusi, ilma et selleks oleks vaja uut nõukogu otsust.

               Artikkel 2

               CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        ELT L 289, 30.10.2008, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.5.2020
            COM(2020) 185 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees seoses teenuste erikomitee moodustamisega

               LISA

               EELNÕU

               ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud CARIFORUMi-ELi KAUBANDUS- JA ARENGUKOMITEE OTSUS nr …/2020

               teenuste erikomitee moodustamise kohta

               CARIFORUMi-ELi KAUBANDUS- JA ARENGUKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 230 lõike 4 punkti a,

               võttes arvesse CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee kodukorda, mille CARIFORUMi-ELi ühisnõukogu kehtestas 17. mail 2010 otsusega nr 1/2010, eriti selle artiklit 11,

               ning arvestades järgmist:

               CARIFORUMi-ELi ühisnõukogu neljandal kohtumisel 17. novembril 2017 lepiti kokku, et teenusekaubanduse küsimuste lahendamiseks ja teenuste osutamisega seotud lepingu eesmärkide saavutamiseks tuleks moodustada teenuste erikomitee,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Moodustatakse CARIFORUMi-ELi teenuste erikomitee, mis täidab artiklis 2 loetletud ülesandeid.

               2.CARIFORUMi-ELi teenuste erikomitee kujutab endast ühtlasi foorumit, kus lepinguosalised saavad vahetada kogemusi, teavet ja parimaid tavasid ning arutada küsimusi, mis on seotud lepingu II osa II jaotises sätestatud eesmärkidega ja on lepinguosaliste vahelise kaubanduse seisukohast olulised.

               Artikkel 2

               CARIFORUMi-ELi teenuste erikomitee:

               (a)vaatab läbi kõik lepingu II osa II jaotise teenuskaubanduse aspektid;

               (b)jälgib üldiselt lepingu muude teenuskaubanduse aspektide, sealhulgas kultuurikoostööd käsitleva III protokolli artikli 5 täitmist;

               (c)osaleb lepinguga hõlmatud teenuskaubandust käsitlevas dialoogis ja teabevahetuses, mida peetakse järgmistes küsimustes:

               i)lepinguosaliste territooriumil teenuskaubandust reguleeriva õigusraamistiku väljatöötamine ja rakendamine ühenduse, riigi ja piirkondlikul tasandil;

               ii)lepinguga hõlmatud teenuskaubanduse küsimused ning vastava turu areng eri teenustesektorites;

               iii)küsimused, mis võivad mõjutada teenuseid käsitlevates sätetes sisalduvate eesmärkide saavutamist;

               (d)jälgib ja hindab teenuseid käsitlevate lepingusätete mõju lepinguosaliste majandusele;

               (e)abistab CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomiteed järgmiste ülesannete täitmisel:

               i)teenuseid käsitlevate lepingusätete rakendamine ja nõuetekohane kohaldamine ning vastav järelevalve, et hinnata lepingu kohaldamise tulemuslikkust ning arutada ja soovitada selle valdkonna koostööprioriteete;

               ii)meetmete võtmine kooskõlas lepingu III osaga, et hoida ära või lahendada vaidlusi, mis võivad tekkida seoses teenuseid käsitlevate lepingusätete tõlgendamise või kohaldamisega;

               iii)selliste meetmete arutamine ja võtmine, mis võivad hõlbustada lepinguosaliste vahelist kaubandust ja investeerimistegevust ning parandada nende ärivõimalusi teenuste sektoris, ning

               (f)annab CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomiteele ning arengukoostöö tehnilisele allkomiteele soovitusi teenuseid käsitlevate lepingusätete rakendamise ja toimimise parandamiseks.

               Artikkel 3

               Teenuste erikomitee koosneb ühelt poolt ELi ja teiselt poolt allakirjutanud CARIFORUMi riikide esindajatest.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub […].

               [Koht], [kuupäev] 2020

                        CARIFORUMi riikide nimel

                        Euroopa Liidu nimel


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.5.2020
            COM(2020) 198 final
            2020/0082(CNS)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse direktiive (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 seoses nende ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu võttis 5. detsembril 2017 vastu direktiivi (EL) 2017/2455
                  1
                (edaspidi „e-kaubanduse käibemaksu direktiiv“), millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ
                  2
                (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) ja direktiivi 2009/132/EÜ
                  3
                seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul.

               21. novembril 2019 võttis nõukogu vastu direktiivi (EL) 2019/1995
                  4
                (teine e-kaubanduse käibemaksu direktiiv), millega muudetakse käibemaksudirektiivi kaupade kaugmüüki ja teatavaid omamaiseid kaubatarneid käsitlevate sätete osas.

               Suuremale osale sellest terviklikust õigusaktide paketist, milles käsitletakse ettevõtja ja tarbija vahelise piiriülese e-kaubanduse käibemaksueeskirjade ajakohastamist (edaspidi „e-kaubanduse käibemaksu pakett“), määrati kohaldamise algusajaks 1. jaanuar 2021, et anda liikmesriikidele oma õigusaktide ja IT-süsteemide kohandamiseks piisavalt aega.

               Komisjon esitas 14. veebruaril 2020 ülevaate liikmesriikide valmisolekust, kusjuures enamik liikmesriike kinnitas, et neil on võimalik kohaldada eeskirju õigeaegselt. Kaks liikmesriiki väljendasid muret ja taotlesid kohaldamise edasilükkamist ühe või enama aasta võrra. Komisjon pakkus raskustesse sattunud liikmesriikidele abi, et aidata neil takistused ületada, ning oli jätkuvalt kindel, et liikmesriigid on valmis 1. jaanuariks 2021.

               COVID-19 kriisi ettenägematu puhkemise ja selle suure mõju tõttu pidid liikmesriigid muutma prioriteete ja suunama vahendid e-kaubanduse käibemaksu paketi rakendamiselt ümber pandeemia vastu võitlemisele. Seetõttu ei saa teised liikmesriigid enam tagada, et ettevalmistustööd uute eeskirjade kohaldamiseks viiakse lõpule 1. jaanuariks 2021 ning et eespool nimetatud direktiivid võetakse siseriiklikku õigusesse üle õigeaegselt. E-kaubanduse käibemaksu direktiivide kohaldamiseks vajaliku riikliku tasandi IT-süsteemi rakendamine võib oluliselt viibida ja seada seega ohtu mitme liikmesriigi valmisoleku kohaldada uusi eeskirju alates 1. jaanuarist 2021. Sarnaseid probleeme tõstatasid ka olulised ettevõtjad, eelkõige posti- ja kulleriteenuse osutajad, kes palusid tungivalt, et komisjon lükkaks COVID-19 kriisi tõttu e-kaubanduse käibemaksu paketi kohaldamise kuue kuu võrra edasi.

               Komisjon korraldas 24. aprillil 2020 kohtumise liikmesriikidega, et hinnata nende valmisolekut kohaldada uusi eeskirju alates 1. jaanuarist 2021. Enamik liikmesriike kinnitas endiselt, et nad on valmis eeskirju õigeaegselt kohaldama, kuid rõhutati, et sätted, mis käsitlevad e-kaubanduse käibemaksu paketi toimimist, rajanevad põhimõttel, et kõigil liikmesriikidel on võimalik neid nõuetekohaselt kohaldada, ning seetõttu ollakse valmis toetama edasilükkamist, mis ei ületa kuut kuud.

               Eespool esitatut arvesse võttes on käesoleva ettepaneku eesmärk lükata nõukogu direktiivis (EL) 2017/2455 ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/1995 sätestatud muudatuste kohaldamise alguskuupäev, s.o 1. jaanuar 2021, kuue kuu võrra edasi. Uus kohaldamiskuupäev on seega 1. juuli 2021. Kuue kuu võrra edasilükkamise ettepanek tehakse selleks, et viivitus oleks võimalikult lühike, minimeerimaks täiendavat eelarvekahju liikmesriikidele.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Ettepaneku üldeesmärk on siseturu tõrgeteta toimimine, ELi ettevõtjate konkurentsivõime ja digitaalmajanduse tõhus maksustamine. E-kaubanduse käibemaksu pakett on kooskõlas sihtriigis käibemaksuga maksustamise põhimõtte tulevase kohaldamisega, nagu on sätestatud hiljutises käibemaksu tegevuskavas, mida on nõukogu toetanud
                  5
               .

               Lisaks käibemaksu tegevuskavale on e-kaubanduse käibemaksu pakett määratletud olulise algatusena nii Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias
                  6
                kui ka ühtse turu strateegias
                  7
                ja e-valitsuse tegevuskavas
                  8
               .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikkel 113. Selles artiklis on sätestatud, et nõukogu võtab pärast Euroopa Parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega konsulteerimist seadusandliku erimenetluse kohaselt ühehäälselt vastu sätted liikmesriikide kaudseid makse käsitlevate õigusnormide ühtlustamiseks.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Käesoleva ettepanekuga lükatakse edasi kohaldamise alguskuupäev 1. jaanuar 2021, mis määrati e-kaubanduse käibemaksu direktiividele, mille nõukogu võttis vastu 2017. aasta detsembris ja 2019. aasta novembris ning mille kõik liikmesriigid pidid siseriiklikku õigusesse üle võtma 31. detsembriks 2020. Käesolev ettepanek on ajendatud COVID-19 kriisi puhkemisest ja sellele reageerimisest, mis tekitab liikmesriikidele probleeme seoses praeguse hädaolukorra lahendamisega riiklikul tasandil ning põhjustab mõnele neist raskusi oma siseriiklikes IT-süsteemides tehtavate muudatuste õigeaegsel rakendamisel. E-kaubanduse käibemaksu paketi toimimist käsitlevad sätted rajanevad põhimõttel, et kõigil liikmesriikidel on võimalik neid nõuetekohaselt kohaldada.

               Kuna käibemaks on ELi tasandil ühtlustatud maks, ei saa liikmesriigid ise kehtestada erinevaid eeskirju. Seepärast on e-kaubanduse käibemaksueeskirjade, sealhulgas kohaldamise alguskuupäeva muutmiseks vaja, et komisjon esitaks käibemaksudirektiivi muutmise ettepaneku, ning seda ei ole võimalik saavutada ühepoolsete meetmetega riiklikul tasandil.

                  Seega on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, st see ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada aluslepingute eesmärgid ja eelkõige ühtse turu sujuv toimimine. Mis puutub subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli kriteeriumidesse, siis ei suuda liikmesriigid lahendada probleeme ilma ettepanekuta muuta e-kaubanduse käibemaksu direktiivide kohaldamise alguskuupäevi.

               •Vahendi valik

                  Ettepanekuga muudetakse nõukogu direktiivi (EL) 2017/2455 ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1995. Direktiivide muutmiseks on valitud nõukogu otsus, sest ainus tehtav muudatus on ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevade edasilükkamine.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Komisjoni poole on pöördunud mitu liikmesriiki ning posti- ja kulleriteenuse osutajat, kes rõhutasid, et COVID-19 kriisi puhkemise tõttu ei ole väga tõenäoline, et nende IT-süsteemid oleksid 1. jaanuariks 2021 e-kaubanduse käibemaksu paketi kohaldamiseks ja rakendamiseks valmis ja töökorras.

               Komisjon korraldas 24. aprillil 2020 kohtumise liikmesriikidega, et hinnata nende valmisolekut kohaldada uusi eeskirju alates 1. jaanuarist 2021. Enamik liikmesriike kinnitas endiselt, et nad on valmis eeskirju õigeaegselt kohaldama, kuid rõhutati, et sätted, mis käsitlevad e-kaubanduse käibemaksu paketi toimimist, rajanevad põhimõttel, et kõigil liikmesriikidel on võimalik neid nõuetekohaselt kohaldada, ning seetõttu ollakse valmis toetama edasilükkamist, mis ei ületa kuut kuud.

               •Mõju hindamine

               Mõju hindamine viidi läbi ettepaneku kohta,
                  9
                mille tulemusena võeti vastu e-kaubanduse käibemaksu direktiiv. Käesoleva ettepanekuga muudetakse COVID-19 kriisi puhkemise tõttu üksnes direktiivides (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 sätestatud muudatuste kohaldamise alguskuupäevi.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Käesoleva ettepaneku peamine eesmärk on lükata e-kaubanduse käibemaksu paketi kohaldamise alguskuupäev COVID-19 kriisi puhkemise tõttu kuue kuu võrra edasi.

               Ettepanek ei muuda eeskirjade sisu, vaid üksnes lükkab kuue kuu võrra edasi nende kohaldamise alguskuupäeva.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Käesolev ettepanek on osa e-kaubanduse käibemaksu paketi kohaldamise edasilükkamise projektist.

                  Juba vastu võetud e-kaubanduse käibemaksupaketi kui terviku mõju eelarvele on üksikasjalikult kirjeldatud nõukogu direktiivi 2017/2455 ettepaneku seletuskirjas, dokumendis COM(2016)757 final
                     10
                  .

                  Kui e-kaubanduse käibemaksu paketti ei rakendata edukalt, on liikmesriikide eelarvekahju hinnanguliselt ligikaudu 5–7 miljardit eurot aastas. Kuuekuuline viivitus põhjustaks seega ligikaudu 2,5–3,5 miljardi euro suuruse kahju. Kui aga liikmesriigid ja ettevõtjad ei ole valmis kohaldama uusi e-kaubanduse käibemaksueeskirju, võib oht, et süsteem ei toimi nõuetekohaselt, põhjustada peaaegu sama suurt kahju.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Rakendamise järele valvab halduskoostöö alaline komitee (SCAC), keda toetab tema IT-allkomitee, alaline infotehnoloogia komitee (SCIT).

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse üksnes käibemaksudirektiivis sätestatud ja juba vastu võetud e-kaubanduse käibemaksu paketi õigusraamistiku kohaldamise alguskuupäeva. Kohaldamise alguskuupäev lükatakse kuue kuu võrra edasi. See tähendab, et eeskirju kohaldatakse 1. jaanuari 2021 asemel alates 1. juulist 2021. Sellest tulenevalt võtavad liikmesriigid ülevõtmismeetmed vastu ja avaldavad need 31. detsembri 2020 asemel 30. juuniks 2021.

               Käesoleva ettepaneku põhjus on COVID-19 kriisi puhkemine, mis sunnib liikmesriike viivitamata reageerima ja võtma riiklikul tasandil kiiresti meetmeid, et leevendada kriisi tagajärgi ettevõtjatele ja elanikkonnale üldiselt. Nende enneolematute ja erandlike asjaolude tõttu ei saa mitu liikmesriiki tagada e-kaubanduse käibemaksu paketi eeskirjade riiklikul tasandil ülevõtmise ja rakendamise 1. jaanuariks 2021.

               2020/0082 (CNS)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse direktiive (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 seoses nende ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  11
               ,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  12
               ,

               toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ,
                  13
                mida on muudetud nõukogu direktiiviga (EL) 2017/2455
                  14
                ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1995,
                  15
                on sätestatud ettevõtja ja tarbija vahelise piiriülese e-kaubanduse käibemaksueeskirjade ajakohastamist käsitleva õigusaktide paketi õigusraamistik. Enamikku neist uutest sätetest tuleb kohaldada alates 1. jaanuarist 2021.

               (2)Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) kuulutas 30. jaanuaril 2020 COVID-19 puhangu rahvusvahelise ulatusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks. 11. märtsil 2020 kuulutas WHO COVID-19 puhangu pandeemiaks. COVID-19 on põhjustanud haigestumist kõikides liikmesriikides. Kuna haigusjuhtumite arv kasvas ärevusttekitavalt kiiresti ja COVID-19 puhanguga tegelemiseks ei olnud kohe olemas tõhusaid vahendeid, kuulutasid paljud liikmesriigid välja riikliku eriolukorra.

               (3)COVID-19 kriisi puhkemine kujutab endast enneolematut ja ettearvamatut hädaolukorda, mis avaldab suurt mõju kõigile liikmesriikidele ja sunnib neid võtma riiklikul tasandil koheseid meetmeid, et esmase eesmärgina lahendada veel kestev kriis, paigutades ressursse ümber muudesse valdkondadesse. Kriisi tõttu on mitmel liikmesriigil raskusi direktiivides (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 sätestatud eeskirjade kohaldamiseks vajalike IT-süsteemide väljatöötamise lõpuleviimisega 31. detsembriks 2020 ja nende rakendamisega alates 1. jaanuarist 2021. Teatavad liikmesriigid ning posti- ja kulleriteenuse osutajad on seetõttu palunud direktiivide (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 kohaldamise alguskuupäevad edasi lükata.

               (4)Võttes arvesse raskusi, millega liikmesriigid COVID-19 kriisi lahendamisel silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et direktiivide (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel, on vaja kõnealuste direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevad kuue kuu võrra edasi lükata. Kuue kuu võrra edasilükkamine on asjakohane, kuna viivitus peaks olema võimalikult lühike, minimeerimaks täiendavat eelarvekahju liikmesriikidele.

               (5)Direktiive (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 tuleks seepärast vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1
                  Direktiivi (EL) 2017/2455 muutmine

               Direktiivi (EL) 2017/2455 muudetakse järgmiselt.

               (1)Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

               (a)pealkiri asendatakse järgmisega:

                „Direktiivi 2006/112/EÜ muudatused, mis jõustuvad 1. juulil 2021“;

               (b)sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

               „Alates 1. juulist 2021 muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ järgmiselt.“;

               (2)artikkel 3 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 3
                  Direktiivi 2009/132/EÜ muutmine

               Alates 1. juulist 2021 jäetakse välja direktiivi 2009/132/EÜ IV jaotis.“;

               (3)artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

               (a)teine lõik asendatakse järgmisega:

               „Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad 30. juuniks 2021 käesoleva direktiivi artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.“;

               (b)neljas lõik asendatakse järgmisega:

               Nad kohaldavad käesoleva direktiivi artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikke meetmeid alates 1. juulist 2021.“

               Artikkel 2
                  Direktiivi (EL) 2019/1995 muutmine

               Direktiivi (EL) 2019/1995 artikli 2 lõike 1 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

               „Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 30. juuniks 2021 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

               Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. juulist 2021.“

               Artikkel 3
                  Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4
                  Adressaadid

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2455, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7).

                     (2)

                        Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

                     (3)

                        Nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/132/EÜ direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 punktide b ja c rakendusala määratluse kohta seoses teatavate kaupade käibemaksuvabastusega nende lõplikul importimisel (ELT L 292, 10.11.2009, lk 5).

                     (4)

                        Nõukogu 21. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1995, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ kaupade kaugmüüki ja teatavaid omamaiseid kaubatarneid käsitlevate sätete osas (ELT L 310, 2.12.2019, lk 1).

                     (5)

                  http://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2016/05/25-conclusions-vat-action-plan/

                     (6)

                        COM(2015) 192 final.

                     (7)

                        COM(2015) 550 final.

                     (8)

                        COM(2016) 179 final.

                     (9)

                        KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, MÕJUHINNANG, lisatud järgmisele dokumendile: ettepanek nõukogu direktiiviks, nõukogu rakendusmääruseks ja nõukogu määruseks seoses käibemaksu ajakohastamisega piiriülese ettevõtjalt tarbijale suunatud e-kaubanduse puhul, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD:2016:0379:FIN

                     (10)

                        Ettepanek: NÕUKOGU DIREKTIIV, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhulCOM/2016/0757 final - 2016/0370 (CNS), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1586260266830&uri=CELEX:52016PC0757

                     (11)

                        ELT C , , lk .

                     (12)

                        ELT C , , lk .

                     (13)

                        Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

                     (14)

                        Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2455, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7).

                     (15)

                        Nõukogu 21. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1995, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ kaupade kaugmüüki ja teatavaid omamaiseid kaubatarneid käsitlevate sätete osas (ELT L 310, 2.12.2019, lk 1).