Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0222

Ettepanek: Nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel  /* KOM/2009/0222 lõplik - CNS 2009/0065 */

		ETBrüssel 13.5.2009KOM(2009) 222 lõplik2009/0065 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimelSELETUSKIRITeema: Nõukogu otsuse ettepanek ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta1. Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon (edaspidi „assotsiatsioonileping”) ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi (edaspidi „Jordaania”) vahel, jõustus 1. mail 2002. aastal. Kõnealuse lepingu artiklis 64 käsitatakse teadus- ja tehnoloogiakoostööd eriti tähtsa ja suure potentsiaaliga valdkonnana ning nähakse muu hulgas ette püsivate sidemete loomine lepinguosaliste teadusringkondade vahel. Sarnaselt on artiklis 62 märgitud, et piirkondlik koostöö keskendub muu hulgas teadus- ja tehnoloogiauuringutele.2. 20. veebruari 2007. aasta kirjaga esitas Jordaania planeerimis- ja rahvusvahelise koostöö minister pr Suhair Al-Ali ametliku taotluse alustada läbirääkimisi teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu üle. 14. märtsi 2007. aasta kirjas nõustus volinik Potočnik selle taotlusega.3. Seega volitas nõukogu komisjoni ettepaneku alusel komisjoni pidama 7. aprillil 2008 Euroopa Ühenduse nimel Jordaania Hašimiidi Kuningriigiga läbirääkimisi teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu üle ning andis asjakohased läbirääkimisjuhised. Läbirääkimiste tulemusel valmis käesolevale dokumendile lisatud lepingu eelnõu, mis parafeeriti 28. jaanuaril 2009.4. Jordaania on aktiivne partner, kellel on järgmised olulised eelised:– ülikoolide ja kõrgharidusasutuste võrgustik, arenenud ja hästi varustatud uurimis- ja tehnoloogiakeskused, nt NCARTT (National Center for Agricultural Research and Technology Transfer) agronoomia valdkonnas;– hea integreeritus rahvusvaheliste ja piirkondlike teadusvõrkudega, mis osalevad jätkusuutliku arengu ülemaailmsel foorumil ja on ühinenud rahvusvahelise konventsiooniga Conférence des Nations Unies sur l'environnement et le développement (CNUED) (bioloogiline mitmekesisus, kõrbestumine, jne);5. Jordaania on suuteline olema piirkondlik (Süüria, Liibanon, Palestiina omavalitsus, Iisrael, Egiptus ja Türgi) teaduskoostöö keskus. Piirkondlikul tasandil teeb Jordaania aktiivselt koostööd Euroopa – Vahemere piirkonna teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alase koostöö seirekomisjoniga (MoCo), kus teda esindab teaduse ja tehnoloogia kõrgem nõukogu (Higher Council for Science and Technology, HCST). HCST asutati 1987 selleks, et luua riiklik teadus- ja tehnoloogiabaas, mis aitaks saavutada riiklikke arengueesmärke ning tõsta teadlikkust teadus- ja arendustegevuse olulisusest. Selleks eraldati vajalikke rahalisi vahendeid ja seati teadus- ja arendustegevuses kesksele kohale arenguprioriteedid.6. HCST viis koos Kanada rahvusvahelise arengu-uuringute keskusega läbi riikliku teadusuuringute süsteemi analüüsi, milles sooviti luua riiklik teadusuuringute süsteem, mis on suuteline looma ja ellu viima kõiki sektoreid, eriti VKEsid hõlmavat teadus-, tehnika- ja innovatsioonipoliitikat. Rahvusvaheliseks ja piirkondlikuks koostööks sobivad prioriteetsed valdkonnad on energeetika, jätkusuutlik areng (veevarude ja loodusvarade majandamine) tervishoid, põllumajandus ja arheoloogia. Seepärast võttis Jordaania valitsus 2005.–2010. aastaks vastu strateegilise dokumendi, et teadus ja tehnoloogia paremini integreerida riiklikesse programmidesse, luua valdkondade- ja institutsioonidevahelisi võrgustikke kaasav teadus- ja tehnoloogiabaas ning tugevdada partnerlusi ja luua sünergiat teadusringkondade ja innovatsiooni valdkonna osaliste vahel. Kindlaksmääratud valdkonnad on kooskõlas seitsmenda raamprogrammi prioriteetidega ning Jordaania teadusasutuste osalemine rahvusvaheliste teadusrühmade töös aitab tõhustada Jordaania riiklikku teadusuuringute süsteemi ja parandada teadus- ja tehnoloogiakoostööd kõnealuses piirkonnas.7. Leping tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt seni, kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud.Eespool osutatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu:– kiidaks Euroopa Ühenduse nimel heaks käesolevale dokumendile lisatud otsuse;– teataks Jordaania ametiasutustele, et Euroopa Ühendus on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused.2009/0065 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]ning arvestades järgmist:(1) 7. aprillil 2008 volitas nõukogu komisjoni alustama Jordaania Hašimiidi Kuningriigiga läbirääkimisi teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise üle.(2) Komisjon on pidanud ühenduse nimel Jordaania Hašimiidi Kuningriigiga läbirääkimisi teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise üle.(3) Lepinguosaliste esindajad allkirjastasid kõnealuse lepingu ….. [kuupäev] …..[koht] ning lepingut on enne selle jõustumist ajutiselt kohaldatud alates [kuupäev].(4) Leping sõlmitakse Euroopa Ühenduse nimel,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1(1) Euroopa Ühenduse nimel sõlmitakse Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping [3].(2) Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja esitab Euroopa Ühenduse nimel käesoleva lepingu artikli 7 lõikes 2 ettenähtud teate.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISALEPINGEuroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingEuroopa Ühendus (edaspidi „ühendus”) ühelt pooltningJordaania Hašimiidi Kuningriik (edaspidi „Jordaania”) teiselt poolt,edaspidi „lepinguosalised”,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lausega ja lõike 3 esimese lõiguga.VÕTTES ARVESSE teaduse ja tehnoloogia tähtsust majanduslikule ja sotsiaalsele arengule ning sellele osutamist 1. mail 2002 jõustunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, artiklis 43.VÕTTES ARVESSE Euroopa naabruspoliitikat ja ELi strateegiat suhete tihendamiseks naaberriikidega, mille raames on lepinguosalised saanud kokku ja leppinud kokku tegevuskava, mille üheks prioriteediks on „tugevdada teadus- ja tehnoloogiakoostööd”. Euroopa naabruspoliitika ühine tegevuskava on kooskõlas Jordaania valitsuse rakendusprogrammiga (2007–2009) Kuluna Al Urduni jaoks / riikliku tegevuskavaga, mille eesmärk on arendada välja jätkusuutlikud sotsiaal-majanduslikud reformid.ARVESTADES, et ühendus ja Jordaania on mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas alustanud ühiseid teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust ning et mõlema huvides oleks osaleda teise poole teadus- ja arendustegevuses vastastikkuse alusel.SOOVIDES kehtestada teadus- ja tehnoloogiauuringute jaoks ametlikku raamistikku, et laiendada ja tugevdada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning edendada sellise koostöö tulemuste rakendamist oma sotsiaalse ja majandusliku kasu huvides.SOOVIDES avada Euroopa teadusruumi ka mitteliikmesriikidele ning eelkõige Vahemere piirkonna partnerriikidele,On kokku leppinud järgmises:Artikkel 1Reguleerimisala ja põhimõtted1. Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad ühenduse ja Jordaania vahelist koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades, milles tegeletakse teaduse ja tehnoloogiaga seotud teadus- ja arendustegevusega.2. Koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:– teadmistepõhise ühiskonna edendamine eesmärgiga edendada lepinguosaliste sotsiaalset ja majanduslikku arengut;– eeliste võrdsel andmisel põhinev vastastikune kasu;– vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise teadusprogrammidele ja -projektidele;– koostööd hõlbustada võiva teabe õigeaegne vahetamine;– intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste õiglane jagamine;– osalemine ja rahastamine kooskõlas asjaomaste õigus- ja haldusnormidega.Artikkel 2Koostööviisid1. Jordaanias asutatud õigussubjektid, nagu on määratletud I lisas, sealhulgas nii füüsilised isikud kui ka eraõiguslikud ja avalik-õiguslikud juriidilised isikud osalevad Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarengu ja tutvustamistegevuse raamprogrammi (edaspidi „raamprogramm”) kaudsetes meetmetes vastavalt I ja II lisas sätestatud või osutatud tingimustele. Euroopa Ühenduse liikmesriikides asutatud õigussubjektid, nagu on määratletud I lisas, osalevad Jordaania teadusprogrammides ja -projektides EÜ raamprogrammi teemavaldkondadele vastavates valdkondades samadel tingimustel, mida kohaldatakse Jordaania õigussubjektide suhtes, vastavalt I ja II lisas sätestatud või osutatud tingimustele.2. Koostöö võib hõlmata ka järgmist:– korrapärased arutelud Jordaania ja ühenduse teaduspoliitika ja teadustöö kavandamise suundumuste ja prioriteetide üle;– arutelud koostöövõimaluste, arengu ja väljavaadete üle;– Jordaania ja ühenduse programmide ja teadusprojektide rakendamist ning käesoleva lepingu raames tehtud teadustöö tulemusi käsitleva teabe õigeaegne edastamine;– ühisnõupidamised;– teadustöötajate, inseneride ja tehnikute külastused ja vahetus, sealhulgas koolituse eesmärgil;– seadmete, materjalide ja teimimise teenuste vahetamine ning jagamine;– suhtlus Jordaania ja ühenduse programmi- või projektijuhtide vahel;– ekspertide osalemine seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades;– käesoleva lepingu raames tehtava koostööga seotud tavasid, õigus- ja haldusnorme ning programme käsitleva teabe vahetus;– teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alane koolitus;– vastastikune juurdepääs kõnealuse koostööga hõlmatud teadus- ja tehnoloogiaalasele teabele;– mis tahes muud koostööviisid, mille suhtes võtab vastava otsuse vastu Euroopa Ühenduse – Jordaania teadus- ja tehnoloogiakoostöö ühiskomitee, nagu on määratletud artiklis 4, ning mille puhul leitakse, et see on kooskõlas mõlema lepinguosalise kohaldatavate tegevuspõhimõtete ja korraga.Artikkel 3Koostöö tõhustamine1. Lepinguosalised teevad oma kohaldatavate õigusaktide raames jõupingutusi, et soodustada käesolevas lepingus käsitletud tegevuses osalevate teadustöötajate vaba liikumist ja resideerimist ning soodustada selles tegevuses kasutatavate kaupade piiriülest liikumist.2. Kui ühendus annab kooskõlas oma eeskirjadega ühepoolselt toetust ühenduse kaudses meetmes osalevale Jordaania õigussubjektile, tagab Jordaania, et tehingu suhtes ei kohaldata mingeid makse ega lõivusid.Artikkel 4Lepingu haldamineEuroopa Ühenduse – Jordaania teadus- ja tehnoloogiakoostööühiskomitee1. Käesoleva lepinguga reguleeritud tegevusi koordineerib ja hõlbustab Jordaania poolt teaduse ja tehnoloogia kõrgem nõukogu (Higher Council for Science and Technology) ning ühenduse poolt Euroopa Komisjon, kes tegutsevad lepinguosaliste täitevasutustena (edaspidi „täitevasutused”).2. Täitevasutused loovad Euroopa Ühenduse – Jordaania teadus- ja tehnoloogiakoostöö ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee”), mille ülesanneteks on:– käesoleva lepingu rakendamise tagamine, hindamine ja läbivaatamine ning lepingu lisade muutmine või uute lisade vastuvõtmine lepinguosaliste teaduspoliitika arengu arvessevõtmiseks, tingimusel et mõlemad lepinguosalised täidavad selleks vajalikud siseriiklikud menetlused;– igal aastal selliste valdkondade tuvastamine, milles tuleks koostööd arendada ja parandada, ning selleks vajalike meetmete kaalumine;– Jordaania ja ühenduse teaduspoliitika ja teadustöö kavandamise edasiste suundumuste ja prioriteetide ning käesoleva lepingu raames tehtava koostöö edasiste väljavaadete korrapärane arutamine;– lepinguosalistele käesoleva lepingu rakendamiseks soovituste andmine, mis võib hõlmata artikli 2 lõikes 2 osutatud tegevuste kindlaks määramist ja ettepanekuid nende täiendamiseks ning konkreetseid meetmeid artikli 1 lõikega 2 ettenähtud vastastikuse juurdepääsu parandamiseks.3. Ühiskomitee, kuhu kuuluvad täitevasutuste esindajad, võtab vastu oma töökorra.4. Üldjuhul tuleb ühiskomitee kokku kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Jordaanias. Vajaduse korral ja lepinguosaliste kokkuleppel võib korraldada erakorralisi koosolekuid. Ühiskomitee istungi järeldused ja soovitused edastatakse Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga moodustatud assotsiatsioonikomiteele.Artikkel 5RahastamineKäesoleva lepingu raames toimub vastastikune osalemine teadusuuringutes vastavalt I lisas määratletud tingimustele ning need peavad olema kooskõlas kummagi lepinguosalise territooriumil kehtivate õigus- ja haldusnormide, tegevuspõhimõtete ja programmide rakendamise tingimustega.Kui üks lepinguosaline annab teise lepinguosalise osalejatele kaudse koostööga seoses rahalist toetust, on rahastava lepinguosalise poolt teise lepinguosalise osalejatele antav abi, rahaline või muu toetus maksu- ja tollimaksuvaba.Artikkel 6Tulemuste ja teabe levitamine ja kasutamineSaavutatud ja/või vahetatud tulemuste levitamine ja kasutamine ning käesoleva lepingu raames toimuva teadustegevusega seotud intellektuaalomandi õigustest teavitamine, nende haldamine, jagamine ja kasutamine toimub II lisas sätestatud tingimustel.Artikkel 7Lõppsätted1. I ja II lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.2. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele oma lepingu jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamisest kuni kõnealuste siseriiklike menetluste lõpuleviimiseni. Kui üks lepinguosaline teatab, et ta lepingut ei sõlmi, lepitakse kokku, et ajutise kohaldamise ajal algatatud projektid ja tegevused, mis on nimetatud teatamise hetkel veel lõpetamata, jätkuvad, kuni need jõuavad käesolevas lepingus sätestatud tingimustel lõpule.3. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest kuus kuud ette. Käesoleva lepingu lõpetamise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.4. Käesolev leping jääb jõusse seni, kuni kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma soovist käesolev leping lõpetada. Sel juhul kaotab leping kehtivuse kuus kuud pärast vastava teate kättesaamist.5. Kui üks lepinguosalistest otsustab oma artikli 1 lõikes 1 osutatud programme ja projekte muuta, teatab asjaomase lepinguosalise täitevasutus teise lepinguosalise täitevasutusele, milles kõnealused muutused täpselt seisnevad. Erandina käesoleva artikli lõikest 3 võib käesoleva lepingu lõpetada vastastikusel kokkuleppel, kui üks lepinguosalistest teatab teisele kuu aja jooksul pärast käesolevas lõikes osutatud muutuste tegemist kavatsusest käesolev leping lõpetada.6. Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi territooriumi suhtes. See ei takista koostööd teha avamerel, kosmoses või kolmandate riikide territooriumil kooskõlas rahvusvahelise õigusega.SELLE KINNITUSEKS on Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.KOOSTATUD …. (koht) … (kuupäev) kahes eksemplaris inglise, bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: | | JORDAANIA HAŠIMIIDI KUNINGRIIGI NIMEL: |I LISAEuroopa Liidu liikmesriikide ja Jordaania õigussubjektide osalemise tingimusedKäesoleva lepingu kohaldamisel tähendab „õigussubjekt” füüsilist isikut või tegevuskoha siseriikliku õiguse või ühenduse õiguse kohaselt asutatud juriidilist isikut, kellel on iseseisev õigusvõime ja kellel on õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi.I. Tingimused, mida kohaldatakse Jordaania õigussubjektide osalemise suhtes raamprogrammi kaudsetes meetmetes1. Jordaania õigussubjektide osalemine raamprogrammi kaudsetes meetmetes toimub tingimustel, mille on sätestanud Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 167.Lisaks võivad Jordaania õigussubjektid osaleda kaudsetes meetmetes, mida võetakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 164.2. Ühendus võib eraldada lõikes 1 osutatud kaudsetes meetmetes osalevatele Jordaania õigussubjektidele toetusi tingimustel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 167 alusel vastuvõetud otsuses (18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad) [4] ning mis on kooskõlas Euroopa Ühenduse finantsmäärustega ja muude kehtivate õigusaktidega.3. Toetuslepinguga või lepinguga, mille ühendus sõlmib Jordaania mis tahes õigussubjektiga kaudse meetme elluviimiseks, on ette nähtud kontrollid ja auditid, mille korraldavad või mille korraldamise loa annavad komisjon või Euroopa Ühenduste Kontrollikoda.Koostöö vaimus ja vastastikuseid huve silmas pidades annavad Jordaania asjaomased ametiasutused mõistlikkuse ja võimaluste piires igakülgset abi, mis võib vastavas olukorras olla selliste kontrollide ja auditite korraldamiseks vajalik, või aitab neile kaasa.II. Tingimused, mida kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikide õigussubjektide osalemise suhtes Jordaania teadusprogrammides ja -projektides1. Euroopa Liidu liikmesriigi õiguse või ühenduse õiguse alusel asutatud ja ühenduses tegutsevatel õigussubjektidel on õigus osaleda Jordaania teadus- ja arendusprogrammide projektides koos Jordaania õigussubjektidega.2. Kui punktis 1 ja II lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse Jordaania teadus- ja arendusprogrammide uurimisprojektides osalevate ühenduse õigussubjektide õiguste ja kohustuste suhtes ning ettepanekute esitamise ja hindamise ning selliseid projekte käsitlevate lepingute määramise ja sõlmimise tingimuste suhtes teadus- ja arendusprogrammide rakendamist käsitlevaid Jordaania õigusakte, mis kehtivad Jordaania õigussubjektide suhtes, et tagada võrdne kohtlemine, võttes arvesse Jordaania ja ühenduse vahelise koostöö laadi selles valdkonnas.Jordaania teadus- ja arendusprogrammide uurimisprojektides osalevate ühenduse õigussubjektide rahastamise suhtes kohaldatakse teadus- ja arendusprogrammide rakendamist käsitlevaid Jordaania õigusakte, mis kehtivad väljaspool Jordaaniat asuvate õigussubjektide suhtes.III. Teave osalemise võimaluste kohtaJordaania ja Euroopa Komisjon teevad korrapäraselt kättesaadavaks teabe kehtivate programmide ja mõlema lepinguosalise õigussubjektide nendes osalemise võimaluste kohta.II LISAIntellektuaalomandi õiguste jagamise põhimõttedI. KohaldamineKäesoleva lepingu kohaldamisel on intellektuaalomand Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand.Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendavad „teadmised” tulemusi, sealhulgas teavet, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta, samuti autoriõigusi või kõnealuse teabega seotud õigusi, mis tulenevad patendi, disainilahenduse, sordiaretuse või neid täiendava kaitse tunnistuse väljaandmise taotlustest või väljaandmisest või muust samalaadsest kaitsest.II. Kaudses koostöös osalevate lepinguosaliste õigussubjektide intellektuaalomandi õigused1. Kumbki lepinguosaline tagab, et ta käsitleb teise lepinguosalise territooriumil asutatud õigussubjektide, kes osalevad käesoleva lepingu kohaselt tehtavas otseses koostöös, intellektuaalomandi õigusi ja kohustusi ning koostöös osalemisega seotud õigusi ja kohustusi kooskõlas asjakohaste õigus- ja haldusnormide ning lepinguosaliste suhtes kohaldatavate rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu 1C lisaga, samuti kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooni (24. juuli 1971. aasta Pariisi akt) ja tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga (14. juuli 1967. aasta Stockholmi akt).2. Kumbki lepinguosaline tagab, et intellektuaalomandi osas koheldakse otseses koostöös osalevaid teise lepinguosalise osalejaid võrdväärselt enda osalejatega vastavalt iga teadusprogrammi või -projekti osaluseeskirjadele või kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele.III. Lepinguosaliste intellektuaalomandi õigused1. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse teadmiste suhtes, mille lepinguosalised on loonud käesoleva lepingu artikli 2 kohase tegevuse käigus, järgmisi eeskirju.a) Teadmised loonud lepinguosaline on kõnealuste teadmiste omanik. Kui lepinguosaliste osa teadmisi loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt.b) Lepinguosaline, kelle omandis asjakohased teadmised on, võimaldab teisel lepinguosalisel neid teadmisi kasutada käesoleva lepingu artiklis 2 osutatud tegevuses. Teadmiste kasutusõigused antakse kasutustasuta.2. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste teaduskirjanduse suhtes järgmisi eeskirju.a) Kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest tegevusest tulenevaid või nendega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ja tulemusi ajakirjade, artiklite, aruannete või raamatute, sealhulgas videolintide ja tarkvara kujul, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, paljundamiseks, taasesitamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.b) Kõigile autoriõigusega kaitstavaid andmeid ja teavet sisaldavatele eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis on koostatud käesoleva jao alusel, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on sõnaselgelt keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.3. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste mitteavaldatava teabe suhtes järgmisi eeskirju.a) Edastades teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase tegevusega seotud teavet, määrab kumbki lepinguosaline konfidentsiaalsete sümbolite või legendiga kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi.b) Teavet vastuvõttev lepinguosaline võib omal vastutusel edastada mitteavaldatavat teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsetel eesmärkidel.c) Mitteavaldatavat teavet andva lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavaldatavat teavet laiemalt, kui on lubatud punktis b. Lepinguosalised teevad koostööd sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra väljaarendamiseks ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma siseriiklike tegevuspõhimõtete ja õigusaktidega lubatud ulatuses.d) Käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste esindajate korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata mitteavaldatavat või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või kaudsetest meetmetest tulenevat teavet käsitatakse konfidentsiaalse teabena, tingimusel et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on edastamise ajal teavitatud edastatava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt punktile a.e) Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle punktide a ja d kohaselt teatavaks saanud mitteavaldatava teabe suhtes kohaldatakse kõnealustes punktides sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita punktide a ja d sätteid levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu otsuse ettepanek ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKPoliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: RTD, JRC, ENTR, INFSO ja TREN.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised nimetused:Lepingu rakendamisega seotud kulud (õpikojad, seminarid, koosolekud ja videokonverentsid) kaetakse Euroopa Ühenduse raamprogrammi eriprogrammide halduskulude ridadelt (XX.01.05.03).3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele oma lepingu jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Lepinguosalised kohaldavad käesolevat lepingut ajutiselt alates selle allkirjastamisest ja leping jääb jõusse seni, kuni kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma soovist leping lõpetada, nagu on sätestatud lepingu artikli 7 lõikes 4.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |XX.01.05.03 | Kohustuslik/ Mittekohust. | Liigendatud [5] Liigendamata [6] | EI | JAH | JAH | Nr [1A] || | | | | | |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud [7] | | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | | | | | | | |Maksete assigneeritud | | b | | | | | | | |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [8] | | | | |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |Maksete assigneeringud | | b+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [9] | | |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | | | | | | | |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | | | | | | | |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | a+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | b+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |…………………… | f | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | | | | | | | |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi üleplaneerimine.Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [10] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludeleEttepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)| | Enne meetme rakendamist  [aasta n-1] | | Olukord pärast meetme rakendamist |Eelarverida | Tulud | | | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [11] || a) Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | | || b) Tulude muutus | | | | | | | | |(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj |Personal kokku | | | | | | |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusOtsus võimaldab lepinguosalistel parandada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeLepingu aluspõhimõtted on mõlemapoolne kasu, vastastikune juurdepääs teineteise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdne kohtlemine, intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste õiglane jagamine. Samuti on ettepanek kooskõlas ühenduse kaetavate halduskuludega, mis on mõeldud ELi ekspertide ja ametnike lähetusteks ning õpikodade, seminaride ja koosolekute korraldamiseks Euroopa Ühenduses ja Jordaanias.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesOtsus peaks võimaldama saada Jordaanial ja Euroopa Ühendusel vastastikust kasu oma konkreetsete teadusprogrammidega saavutatud teaduslikest ja tehnoloogilistest edusammudest. See võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edastamist teadlastele, tootjatele ja kodanikele.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id) [12].ٱ Tsentraliseeritud haldamineٱX otse, haldajaks on komisjonٱ kaudselt, haldamine on delegeeritud:ٱ täitevasutusteleٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöösٱ liikmesriikidegaٱ kolmandate riikidegaٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. Järelevalve kordKomisjoni talitused hindavad koostöölepingu raames korrapäraselt kõiki tegevusi, millele lisanduvad ühenduse ja Jordaania ühised korrapärased hindamised. Kõnealune hindamine hõlmab järgmist:a) Tulemuslikkuse näitajad: – lähetuste ja koosolekute arv; eri valdkondade arv, milles koostööd tehakse;b) Teabe kogumine – raamprogrammi eriprogrammidest saadud teabe põhjal ning teabe alusel, mida Jordaania annab lepingu kohaselt loodavale ühiskomiteele.6.2. HindamineKomisjon hindab käesoleva koostöölepinguga hõlmatud tegevusi korrapäraselt.6.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusLepinguosalised hindavad vähemalt iga kahe aasta tagant lepingu kohaldamist artiklis 4 osutatud ühiskomitee koosolekutel.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDKui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste töövõtjate kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi nende lepinguosalistele, korraldab komisjon vajaduse korral finantsauditi, seda eelkõige juhul, kui tal on põhjust kahelda tehtud töö või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tõepärasuses.Ühenduse finantsauditeid teevad ühenduse töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Ühendus on kõnealuse valiku tegemisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib ühendust teavitada.Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse Euroopa Ühenduse finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr 2988/95, 2185/96 ja 1073/99.Eelkõige peavad lepingutes sisalduma järgmised punktid:- lepingu erisätted, millega kaitstakse EÜ finantshuve tehtud tööde kontrollimise kaudu;- pettustevastase võitluse valdkonna haldusinspektorite osalemine määruste nr 2185/96 ja 1073/99 kohaselt;- lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul musta nimekirja koostamine ja halduskaristuste kohaldamine raammääruse nr 2988/95 kohaselt,- asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul jõustatakse EÜ asutamislepingu artikli 256 kohaselt.Lisaks korraldavad teadusuuringute peadirektoraadi vastutavad töötajad rutiinse meetmena teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli. Kohapealset kontrolli korraldab Euroopa Kontrollikoda.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU || | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |TEGEVUSEESMÄRK NR 1 [13] … | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 1…. | | | | | | | | | | | | | | | | |1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |2. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 2…. | | | | | | | | | | | | | | | | |1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |1. eesmärk kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |TEGEVUSEESMÄRK NR 21 … | | | | | | | | | | | | | | | | |Meede 1…. | | | | | | | | | | | | | | | | |1. väljund | | | | | | | | | | | | | | | | |2. eesmärk kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |TEGEVUSEESMÄRK NR n1 … | | | | | | | | | | | | | | | | |n eesmärk kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |KULUD KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | |8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigidAmetikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) || | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal [14] (XX 01 01) | A*/AD | | | | | | || B*, C*/AST | | | | | | |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal [15] | | | | | | |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal [16] | | | | | | |KOKKU | | | | | | |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusLepingu haldamine hõlmab ELi ja Jordaania ekspertide ning ametnike lähetusi ja koosolekutel osalemist.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtudAmetikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtudAmetikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigusAmetikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida(number ja nimetus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | aasta n+5 jj | KOKKU |1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | | |Täitevasutused [17] | | | | | | | |Muu tehniline ja haldusabi | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |sise- | | | | | | | |välis- | | | | | | | |Tehniline ja haldusabi kokku | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | 0,10 |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | | | | | | |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)(täpsustada eelarverida) | | | | | | |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | | | | | | |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal(122 000 eurot aastas ametnike puhul)8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) ||| aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Komiteed [18] | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | | |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | | | | | | | |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] ELT C, lk…[2] ELT C, lk…[3] Lepingu teksti vt ELT L xxxx.[4] ELT L 391, lk 1, 30.12.2006.[5] Liigendatud assigneeringud.[6] Liigendamata assigneeringud.[7] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[8] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[9] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[10] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.[11] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[12] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.[13] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[14] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[15] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[16] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[17] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[18] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0644

Ettepanek Nõukogu otsus mis käsitleb ühenduse seisukohta seoses WTO peaNõukogu otsusega rakendada ajutiselt piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanismi  /* KOM/2006/0644 lõplik - ACC 2006/0212 */

		ETBrüssel 31.10.2006KOM(2006) 644 lõplik2006/0212 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb ühenduse seisukohta seoses WTO peanõukogu otsusega rakendada ajutiselt piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanismi(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIDoha arengukava raames on käimas läbirääkimised, mille eesmärk on täpsustada ja parandada kehtivaid WTO eeskirju piirkondlike kaubanduskokkulepete alal. Need läbirääkimised, milles ühendus aktiivselt osaleb, keskenduvad kahele põhisele teemale – sisulised seisukohad ja läbipaistvust tagavad menetlused.Ühenduse eesmärgid ja seisukohad seoses piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusega näitavad, et meile on muu hulgas tähtsad järgmised aspektid: 1) olla kursis piirkondlike kaubanduskokkulepete üldiste arengusuundadega kogu maailmas; 2) suuta prognoosida ja hinnata, kuidas teiste liikmete piirkondlikud kaubanduskokkulepped võivad mõjutada meie eksporti ja investeeringuid; 3) tõhustada piirkondlike kaubanduskokkulepete järelevalvet ja läbivaatamist WTO poolt, eriti seoses arengumaade piirkondlike kaubanduskokkulepetega, mille kvaliteet jätab soovida. Praegu jõus olevad piirkondlike kaubanduskokkulepete alased WTO menetlused pole suutnud nimetatud ülesandeid täita, eeskätt kehtib see arengumaade vahel sõlmitud piirkondlike kaubanduskokkulepete kohta.Läbirääkimised piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvuse üle on kulgenud üsna üksmeelselt ja seetõttu on viimase kahe aasta jooksul tehtud suuri edusamme. Viimatiöeldut arvestades tegi WTO kuues ministrite konverents, mis toimus Hong-Kongis 2005. aasta detsembris, piirkondlike kaubanduskokkulepete eeskirjadega tegelevale läbirääkimisrühmale ülesandeks töötada 30. aprilliks 2006 välja ajutine otsus piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanismi kohta. 29. juunil 2006 jõudsid läbirääkijad kokkuleppele piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanismi käsitleva eelnõu teksti suhtes, mis võeti seejärel ametlikult vastu eeskirjadega tegeleva läbirääkimisrühma koosolekul 10. juulil 2006. Euroopa Ühendus toetas täielikult läbipaistvusmehhanismi käsitleva eelnõu lõppversiooni. Läbirääkimiste ajal konsulteeriti regulaarselt artikli 133 komiteega ning kõik liikmesriigid avaldasid eespool osutatud eelnõule toetust.Piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanism näeb ette kõiki piirkondlikke kaubanduskokkuleppeid hõlmava ühtse teatamis- ja läbivaatamismenetluse sisseseadmise, mis põhineb WTO sekretariaadi faktiaruannetel. Nagu varemgi, tegeleb piirkondlike kaubanduskokkulepete komitee selliste piirkondlike kaubanduskokkulepete läbivaatamisega, mis kuuluvad üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV ja teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) artikli V kohaldamisalasse. Kaubandus- ja arengukomitee jätkab volitusklausli rakendusalasse kuuluvate piirkondlike kaubanduskokkulepete läbivaatamist (arengumaade vahelised kaubanduskokkulepped), kuid ühtsete meetodite ja ühetaolise kohtlemise tagamise huvides tehakse seda kaubandus- ja arengukomitee eriistungil, mille korraldamises osaleb ka piirkondlike kaubanduskokkulepetega tegelev WTO sekretariaadi osakond. Eelnõus on muu hulgas ette nähtud, et WTO sekretariaat osutab läbipaistvusmehhanismi rakendamisel tehnilist abi arengumaadest liikmetele, eeskätt vähim arenenud riikidele.Kokkuleppe lõppvariant vastab suures osas EÜ prioriteetidele ja eesmärkidele piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvuse vallas. See aitab likvideerida enamiku (kui mitte kõik) süsteemi praegustest tõlgenduslikest ebamäärasustest ja lünkadest, vähendades samas WTO liikmete halduskoormust. Samuti aitab see WTO-l senisest tõhusamalt kontrollida kogu maailmas sõlmitavaid piirkondlikke kaubanduskokkuleppeid ja nende arengut. Läbipaistvusmehhanismi eelnõu on väga oluline edasiminek arengumaade vaheliste piirkondlike kaubanduskokkulepete selgemaks ja läbipaistvamaks muutmisel; nimetatud kokkulepete suhtes on viimase 30 aasta jooksul volitusklausli alusel kohaldatud üsna erandlikku ja läbipaistmatut menetluskorda.Läbipaistvusmehhanism käsitleb vaid selliseid menetlusi nagu näiteks piirkondlikest kaubanduskokkulepetest teatamine ja nende läbivaatamine WTOs vastavalt esitatud faktiandmetele. See ei mõjuta WTO sisulisi seisukohti piirkondlike kaubanduskokkulepete alal ega WTO liikmete vahelisi piirkondlikke kaubanduskokkuleppeid.WTO peanõukogu võtab läbipaistvusmehhanismi kõigi eelduste kohaselt ametlikult (aga esialgu ajutiselt) vastu [10. oktoobril 2006]. Läbipaistvusmehhanismi rakendatakse kohe pilootprojektina. Liikmed peavad ajutise otsuse läbi vaatama, seda vajadusel parandama ning asendama selle alalise mehhanismiga, mis võetakse vastu Doha läbirääkimiste vooru raames.Pidades silmas asjaolu, et Doha arengukava on praegu seiskunud, saadaks WTO peanõukogu otsus piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanismi kohta selge ja positiivse märguande, et WTO liikmed jätkavad tööd mitmepoolse kaubandussüsteemi edendamisel.2006/0212 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb ühenduse seisukohta seoses WTO peanõukogu otsusega rakendada ajutiselt piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanismiEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1]ning arvestades järgmist:(1) WTO neljandal ministrite konverentsil, mis toimus Dohas 2001. aasta novembris, leppisid WTO liikmed kokku läbirääkimiste alustamises, mille eesmärgiks oli muu hulgas täiendada ja parandada piirkondlike kaubanduskokkulepete suhtes kohaldatavaid eeskirju ja menetlusi.(2) Piirkondlike kaubanduskokkulepete arv on märgatavalt tõusnud ja neist on saanud WTO liikmete kaubanduspoliitika ja arengustrateegia tähtis osa.(3) Piirkondlike kaubanduskokkulepete ja nende mõju läbipaistvuse suurendamine on üldiselt oluline ja toob kasu kõigile WTO liikmetele.(4) WTO kuues ministrite konverents, mis toimus Hong-Kongis 2005. aasta detsembris, tegi eeskirjadega tegelevale läbirääkimisrühmale ülesandeks töötada 30. aprilliks 2006 välja ajutine otsus piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanismi kohta.(5) Ministrite Doha deklaratsiooni kohaselt toimuvate läbirääkimiste puhul võib nimetatud deklaratsiooni lõike 47 alusel varases staadiumis saavutatud kokkuleppeid rakendada ajutiselt,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse seisukoht Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogul seoses käesolevale otsusele lisatud piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanismiga on järgmine: kiita heaks nimetatud mehhanismi ajutine rakendamine. Kõnealuse seisukoha esitab komisjon.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…]LÄBIPAISTVUSMEHHANISM PIIRKONDLIKE KAUBANDUSKOKKULEPETE JAOKSÜldnõukogu,Võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakeši lepingu (edaspidi "WTO leping“) IX artikli lõiget 1;Täites ministrite konverentsi ülesandeid kohtumiste vaheajal vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 2;Nentides, et vastastikuse sooduskaubanduse kokkulepete (piirkondlikud kaubanduskokkulepped) arv on märgatavalt tõusnud ja neist on saanud liikmete kaubanduspoliitika ja arengustrateegia tähtis osa;Olles veendunud, et piirkondlike kaubanduskokkulepete ja nende mõju läbipaistvuse ning nendest arusaamise edendamine on üldiselt võttes tähtis ja toob kasu kõikidele liikmetele;Võttes samuti arvesse läbipaistvuse sätteid GATT 1994 (1994. aasta üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe) XXIV artiklis , GATT 1994 XXIV artikli tõlgendamise käsitusleppes (edaspidi “ GATTi käsitus”), GATSi (teenuskaubanduse üldleping) V artiklis ja 1979. aasta otsuses arengumaade diferentseeritud ja soodsama režiimi, vastastikuse ja täielikuma osalemise kohta (edaspidi “volitusklausel”);Tunnustades arengumaade ressursse ja tehnilisi piiranguid;Meelde tuletades, et ministrite Doha deklaratsiooni [2] tingimusi järgivate läbirääkimiste käigus vastavalt nimetatud deklaratsiooni lõikele 47 võib varases staadiumis saavutatud kokkuleppeid rakendada ajutiselt;OTSUSTAB:A. Varane teatavakstegemine1. Ilma et see piiraks GATT 1994 XXIV artiklis, GATSi V artiklis või volitusklauslis nõutud teatise sisu ja teatavakstegemise ajakava või mõjutaks liikmete WTO kokkulepetega ettenähtud õigusi ja kohustusi mingil viisil:(a) püüavad piirkondlike kaubanduskokkulepete sõlmimise uutest läbirääkimistest osavõtvad liikmed teatada sellest WTOle;(b) edastavad uue allakirjutatud piirkondliku kaubanduskokkuleppe poolteks olevad liikmed WTOle teabe piirkondlikku kaubanduskokkuleppe kohta, sealhulgas ametlik nimi, kohaldamisala ja allakirjutamise kuupäev, mis tahes selle jõustumiseks kavandatud ajakava või ajutine kohaldamine, asjakohased kontaktpunktid ja/või veebisaidi aadressid ning muu asjakohane piiranguteta teave, viivitamatult ja niivõrd kui see teave on avalikult kättesaadav.2. Lõikes 1 osutatud teave tuleb edastada WTO sekretariaadile, kes avaldab selle WTO veebisaidil ning esitab regulaarselt liikmetele saadud üksikteadete kokkuvõtteid.B. Teatamine3. Piirkondliku kaubanduskokkuleppe poolteks olevatelt liikmetelt nõutakse piirkondlikust kokkuleppest teatamist nii kiiresti kui võimalik. Reeglina toimub see mitte hiljem kui viivitamatult pärast piirkondliku kaubanduskokkuleppe poolte ratifitseerimist või mis tahes poole otsust kokkuleppe asjakohaste osade kohaldamise kohta ja enne pooltevahelise sooduskohtlemise kohaldamist.4. Piirkondliku kaubanduskokkuleppe teatavakstegemisel määravad pooled kindlaks, milliste WTO kokkulepete tingimustel sellest teatatakse. Samuti edastavad nad piirkondliku kaubanduskokkuleppe täieliku teksti (või nende osade teksti, mida nad on otsustanud kohaldada) ning mis tahes sellega seotud ajakavad, lisad ja protokollid ühes WTO ametlikus keeles; olemasolu korral esitatakse need ka elektrooniliselt käsitletavas vormis. Samuti esitatakse viide sellega seotud ametlikele Interneti linkidele.C. Läbipaistvuse tõhustamise menetlused5. Pärast teatavakstegemist ja ilma et see mõjutaks liikmete WTO kokkulepetega võetud õigusi ja kohustusi, mille alusel on piirkondlikust kokkuleppest teatatud, vaatavad liikmed piirkondliku kaubanduskokkuleppe läbi allpool lõigetes 6–13 ettenähtud menetluste alusel.6. Tavaliselt viivad liikmed teatavakstehtud piirkondliku kaubanduskokkuleppe läbivaatamise lõpule ühe aasta jooksul pärast teatavakstegemise kuupäeva. Pärast teatavakstegemise ajal pooltega konsulteerimist koostab WTO sekretariaat piirkondliku kaubanduskokkuleppe läbivaatamise täpse ajakava.7. Aidates liikmeid teatavakstehtud piirkondliku kaubanduskokkuleppe läbivaatamisel:(a) teevad pooled WTO sekretariaadile kättesaadavaks lisas täpsustatud andmed, võimaluse korral elektrooniliselt käsitletavas vormis ning(b) valmistab WTO sekretariaat omal vastusel ja pooltega täieulatuslikul kooskõlastamisel ette piirkondliku kaubanduskokkuleppega seotud asjaolusid käsitleva esitluse.8. Lõike 7 punktis a osutatud andmed tehakse kättesaadavaks võimalikult kiiresti. Tavaliselt on andmete esitamiseks aega kümme nädalat – või kakskümmend nädalat nende piirkondlike kaubanduskokkulepete puhul, mis hõlmavad ainult arengumaid – pärast kokkuleppe teatavakstegemise kuupäeva.9. Lõike 7 punktis b ettenähtud fakte käsitlev esitlus põhineb peamiselt poolte esitatud teabel; vajaduse korral võib WTO sekretariaat kasutada ka teistest allikatest kättesaadavaid andmeid, võttes faktilise täpsuse soodustamiseks arvesse poolte arvamusi. Asjaolusid käsitleva esitluse ettevalmistamisel keeldub WTO sekretariaat mis tahes väärtushinnangust.10. WTO sekretariaadi asjaolusid käsitlevat esitlust ei kasutata menetluste aluseks vaidluste lahendamisel või uute õiguste ja kohustuste kehtestamiseks liikmetele.11. Reeglina kulub iga teatavakstehtud piirkondliku kaubanduskokkuleppe läbivaatamiseks üks ametlik koosolek; mis tahes täiendav teabevahetus peaks toimuma kirjalikus vormis.12. WTO sekretariaadi asjaolusid käsitlevat esitlust ning mis tahes poolte esitatud täiendavat teavet levitatakse WTO ametlikes keeltes mitte vähem kui kaheksa nädala jooksul enne piirkondliku kaubanduskokkuleppe läbivaatamiseks kavandatud koosolekut. Liikmete kirjalikud küsimused või kommentaarid läbivaatamisel oleva piirkondliku kaubanduskokkuleppe kohta edastatakse pooltele WTO sekretariaadi kaudu vähemalt neli nädalat enne vastavat koosolekut; need jagatakse koos vastustega välja kõigile liikmetele vähemalt kolm tööpäeva enne vastavat koosolekut.13. Kõiki esitatud kirjalikke materjale ning teatavakstehtud kokkuleppe läbivaatamise koosoleku protokolle levitatakse viivitamatult kõigis WTO ametlikes keeltes ja tehakse kättesaadavaks WTO veebilehel.D. Edasine teatamine ja aruandlus14. Nõutav teatamine muudatustest, mis mõjutavad piirkondliku kaubanduskokkuleppe rakendamist või juba rakendatud piirkondliku kaubanduskokkuleppe toimimist, toimub võimalikult kiiresti pärast muudatuste tegemist. Teatada tuleb muudatustest, mis sisaldavad muuhulgas muudatusi poolte vahelises sooduskohtlemises ja piirkondlike kaubanduskokkulepete valdkondades. Pooled esitavad tehtud muudatustest kokkuvõtte ning mis tahes sellega seonduvad tekstid, graafikud, lisad ja protokollid ühes WTO ametlikus keeles ning elektrooniliselt käsitletavas vormis, kui see on olemas. [3]15. Piirkondliku kaubanduskokkuleppe rakendamisperioodi lõpus esitavad pooled WTOle lühikese kirjaliku aruande esialgselt teatatud piirkondliku kaubanduskokkuleppega ettenähtud liberaliseerimiskohustuste täitmise kohta.16. Taotluse korral annab asjakohane WTO organ piisava võimaluse arvamuste vahetamiseks esitatud teatiste kohta vastavalt lõigetele 14 ja 15.17. Vastavalt lõigetele 14 ja 15 tehakse esitatud teatised viivitamatult kättesaadavaks WTO veebilehel ja WTO sekretariaat levitab kokkuvõtet liikmetele regulaarselt.E. Organid, kellele on usaldatud mehhanismi rakendamine18. Piirkondlike kaubanduskokkulepete komiteele ning kaubandus- ja arengukomiteele tehakse ülesandeks rakendada käesolevat läbipaistvusmehhanismi. [4] Piirkondlike kaubanduskokkulepete komitee vastutab GATT 1994 artikli XXIV ja GATSi artikli V ning kaubandus- ja arengukomitee volitusklausli lõike 2 punkti c kohaldamisalasse kuuluvate piirkondlike kaubanduskokkulepete eest. Nimetatud mehhanismiga kehtestatud funktsioonide täitmiseks kutsub kaubandus- ja arengukomitee kokku eriistungi.F. Tehniline abi arengumaadele19. Taotluse korral osutab WTO sekretariaat tehnilist abi arengumaaliikmetele ja eelkõige vähim arenenud riikidele käesoleva läbipaistvusmehhanismi rakendamisel, seejuures eriti, kuid mitte üksnes piirkondliku kokkuleppega seotud andmete ettevalmistamisel, ja WTO sekretariaadile muu teabe esitamisel.G. Muud sätted20. Iga liige võib igal ajal juhtida asjakohase WTO organi tähelepanu mis tahes teabele piirkondliku kaubanduskokkuleppe kohta, mida tema arvates oleks pidanud esitama liikmetele käesoleva läbipaistvusmehhanismi raames.21. WTO sekretariaat loob ajakohastatud elektroonilise andmebaasi üksikute piirkondlike kaubanduskokkulepete kohta ja peab seda. Nimetatud andmebaas sisaldab asjakohast tariifide ja kaubandusega seotud teavet ning võimaldab juurdepääsu kõigile kirjalikele materjalidele, mis on seotud WTOs kättesaadavate avaldatud või teatavakstehtud piirkondlike kaubanduskokkulepetega. Piirkondlike kaubanduskokkulepete andmebaas peab olema üles ehitatud nii, et see on üldsusele kergesti juurdepääsetav.H. Läbipaistvusmehhanismi ajutine rakendamine22. Käesolevat otsust kohaldatakse ajutiselt kõigi piirkondlike kaubanduskokkulepete suhtes. Selliste piirkondlike kaubanduskokkulepete suhtes, mis on teatavaks tehtud asjakohaste läbipaistvussätete alusel ja mis kehtivad, kohaldatakse käesolevat otsust järgmiselt:(a) Piirkondlike kaubanduskokkulepete suhtes, mille kohta GATTi nõukogu töörühma on aruande heaks kiitnud ja nende piirkondlike kaubanduskokkulepete suhtes, mis on volitusklausli alusel GATTile teatavaks tehtud, kohaldatakse eespool D–G jagudes esitatud menetlusi.(b) Piirkondlike kaubanduskokkulepete suhtes, mille kohta on piirkondlike kaubanduskokkulepete komitee on lõpetanud asjaolude uurimise enne käesoleva otsuse vastuvõtmist, ja nende suhtes, mille kohta viiakse asjaolude uurimus lõpule 31. detsembriks 2006, ning piirkondlike kaubanduskokkulepete suhtes, mis on tehtud WTOle teatavaks volitusklausli alusel, kohaldatakse eespool D–G jagudes esitatud menetlusi. Lisaks koostab WTO sekretariaat kõigi nende piirkondlike kaubanduskokkulepete kohta fakte käsitleva lühikokkuvõtte, milles esitatakse kokkuleppe iseloomulikud jooned.(c) Iga piirkondliku kaubanduskokkuleppe suhtes, mis on teatavaks tehtud enne käesoleva otsuse vastuvõtmist ja millele ei ole osutatud punktides a või b, kohaldatakse eespool C–G jagudes esitatud menetlusi.I. Mehhanismi ümberhindamine23. Liikmed vaatavad läbi käesoleva otsuse ja vajadusel muudavad seda oma ajutise toimimise kogemust silmas pidades ning asendavad selle püsiva mehhanismiga, mis on vastu võetud läbirääkimiste vooru ühe osana vastavalt Doha deklaratsiooni lõikele 47. Samuti vaatavad liikmed läbi käesoleva mehhanismi ja piirkondlike kaubanduskokkulepetega seotud asjakohaste WTO sätete vahelised õigussuhted.LISAPiirkondliku kaubanduskokkuleppe poolte andmete esitamine1. Piirkondliku kaubanduskokkuleppe pooltelt ei eeldata allpool nõutud teabe kättesaadavaks tegemist, kui vastavad andmed on integreeritud andmebaasi [5] juba sisestatud või esitatud sekretariaadile vastavas vormis muul viisil. [6]2. Kaupu käsitlevate piirkondlike kaubanduskokkulepete puhul esitavad pooled tollitariifide tasemel järgmised andmed: [7](a) Kokkuleppele vastavad tariifsed soodustused:(i) täielik loetelu iga poole soodustollimaksudest, mida kohaldatakse kokkuleppe jõustumise aastal; ning(ii) täielik loetelu iga poole üleminekuperioodil kohaldatavatest soodustollimaksudest, kui kokkulepet tuleb rakendada etappide kaupa.(b) Enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärad:(i) täielik loetelu iga poole enamsoodustusrežiimi tollimaksudest, mida kohaldatakse kokkuleppe jõustumise aastal; [8] ja(ii) täielik loetelu iga poole enamsoodustusrežiimi tollimaksudest, mida kohaldatakse kokkuleppe jõustumisele eelnenud aastal.(c) Vajaduse korral muud andmed (näiteks soodusmarginaalid, tariifikvoodid, hooajapiirangud, erilised kaitsemeetmed ja olemasolu korral muud tollimaksud kui väärtuselised tollimaksud).(d) Tootepõhised sooduspäritolureeglid, nagu on määratletud kokkuleppes.(e) Impordi statistika teatavakstegemisele eelneva kolme viimase aasta kohta, mille kohta see on kättesaadav:(i) iga poole igalt teiselt poolelt saadud impordi väärtus; ning(ii) iga poole impordi väärtus mujalt maailmast päritoluriikide kaupa.3. Teenuseid käsitlevate piirkondlike kaubanduskokkulepete puhul esitavad pooled järgmised andmed, kui need on kättesaadavad, teatavakstegemisele eelneva kolme aasta kohta: kaubandus- või maksebilansistatistika (teenindussektori/allsektori ja partneri lõikes), sisemajanduse kogutoodangu andmed või tootmisstatistika (teenindussektori/allsektori lõikes) ning asjakohane statistika välisinvesteeringute ja füüsiliste isikute liikumise kohta (riikide ja võimaluse korral teenindussektori/allsektori lõikes).4. Arengumaid, eelkõige vähim arenenud riike hõlmavate piirkondlike kaubanduskokkulepete puhul võetakse eespool määratletud nõutavates andmetes arvesse kokkuleppe poolte tehnilisi piiranguid.[1] ELT C […], […], lk […].[2] WT/MIN(01)/DEC/1.[3] Liikmed võivad oma teatises viidata kokkuleppega seotud ametlikule Interneti lingile, kus saab tutvuda kogu asjakohase teabega ühes WTO ametlikus keeles.[4] Peadirektoril palutakse kindlustada, et WTO sekretariaat valmistab järjekindlalt ette asjaolusid käsitlevad esitlused erinevat liiki piirkondlike kaubanduskokkulepete kohta, võttes arvesse erinevate liikmete esitatud andmetes esinevaid erinevusi.[5] Piirkondliku kaubanduskokkuleppe teatavakstegemise kontekstis võidakse kaubandust ja tariife käsitlevad andmed sisestada integreeritud andmebaasi hiljem, tingimusel et nende põhijooned on asjakohased. Sellega seoses vaata dokumenti G/MA/IDB/W/6 (15. juuni 2000) “Guidelines for Supplying PC IDB Submissions” ja dokumente G/MA/115 (17. juuni 2002) ning G/MA/115/Add.5 (13. jaanuar 2005) “WTO Policy regarding the dissemination of IDB data”.[6] Andmed võib esitada PC andmebaasi, tabeli või eraldajatega tekstivormingus; võimaluse korral tuleks vältida tekstitöötluse vormi.[7] „Tollitariifide taseme“ viidete all mõistetakse riikliku tollinomenklatuuri üksikasjalikku jaotust (näiteks 8, 10 või enamast numbrist koosnevad HS-koodid). On oluline, et kõigi esitatud andmeelementide puhul kasutatakse sama riiklikku tollinomenklatuuri või need on seotud vastavustabelitega.[8] Tolliliidu puhul enamsoodustusre˛iimiga kohaldatud ühine tollitariifistik.--------------------------------------------------


				|

		52012PC0406

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mis on adresseeritud Hispaaniale ning milles käsitletakse erimeetmeid finantsstabiilsuse tugevdamiseks /* COM/2012/0406 final - 2012/0198 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
ETTEPANEKU TAUST
Hispaania on viimasel ajal sattunud
finantsturgudel suureneva surve alla. Turu ebakindlus tuleneb peamiselt
pangandussektori olukorrast, mida ehitus- ja kinnisvaramulli lõhkemine ja
sellele järgnenud majanduslangus on negatiivselt mõjutanud. Seetõttu on paljud
Hispaania pangad kogunud suurel hulgal probleemseid varasid, mis seab kahtluse
alla mõningate nimetatud pankade elujõulisuse.
9. juunil teavitati eurorühma Hispaania
ametiasutuste kavatsusest taotleda pangandussektori rekapitaliseerimiseks
rahalist toetust. Eurorühm märkis, et on valmis taotluse heaks kiitma ja võttis
kohustuse osutada Hispaaniale rahalist abi, mis katab eeldatavad kapitalinõuded
täiendava kindlusvaruga hinnanguliselt 100 miljardi euro suuruses kogusummas.
25. juunil 2012 taotles Hispaania valitsus
rahalist välisabi Hispaania pangandussektori praeguse restruktureerimis- ja
rekapitaliseerimisprotsessi raames. Ametlik taotlus esitati pärast seda, kui 21.
juunil 2012 avaldati pankade bilansside sõltumatu hindamise esimese etapi
tulemused. Abi taotletakse Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSFi)
finantsasutuste rekapitaliseerimise jaoks rahalise abi andmise kaudu.
Taotluse alusel andis Euroopa Komisjon
koostöös Euroopa Keskpanga, Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse (EBA) ja
IMFiga Hispaania taotluse abikõlblikkusele sõltumatu hinnangu. Hinnangu põhjal
järeldati, et Hispaania vastab abikõlblikkuse tingimustele.
Riigipead ja valitsusjuhid täpsustasid euroala
tippkohtumisel 29. juunil 2012, et abi andmise võtab mõne aja pärast üle
Euroopa stabiilsusmehhanism pärast seda, kui süsteem täiel määral tööle
rakendub ilma et see omandaks kõrgema nõudeõiguse järku. Kui euroala ühtne
pankade järelevalvemehhanism koos Euroopa Keskpangaga on loodud, saab Euroopa
stabiilsusmehhanism hakata panku rekapitaliseerima otse uue instrumendi kaudu.
2012/0198 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
mis on adresseeritud Hispaaniale ning milles
käsitletakse erimeetmeid finantsstabiilsuse tugevdamiseks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 136 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 126
lõikega 6,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       ELi toimimise lepingu artikli
136 lõike 1 punktiga a nähakse ette võimalus võtta vastu meetmeid seoses nende
liikmesriikidega, mille rahaühik on euro, et tugevdada asjaomaste
liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet.
(2)       Välisrahastamise küllaldane
kättesaadavus madalate kulude juures 2000. aastatel hoogustas krediidil
põhinevat sisenõudlust ja varahindade buumi Hispaanias, mille keskmes oli
kinnisvara. Ehitus- ja kinnisvaramulli lõhkemine ja sellele järgnenud
majanduslangus on negatiivselt mõjutanud Hispaania pangandussektorit. Seetõttu
on Hispaania pangad kaotanud juurdepääsu pankadevahelistele turgudele soodsatel
tingimustel ning sattunud seega tõsisesse sõltuvusse eurosüsteemi poolsest
refinantseerimisest. Lisaks on nende krediidivõime äärmiselt piiratud
reitingute alandamisest tingitud mõju tõttu tagatiste kättesaadavusele.
(3)       Viimaste aastate suur
majanduslangus, mis mõjutab negatiivselt tööhõivet ja töötust, on
märkimisväärselt halvendanud Hispaania eelarvepositsiooni. Vastavalt komisjoni
talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile on valitsemissektori 2012.
aasta prognoositav eelarvepuudujääk 6,3 % SKPst, mis on võrreldav 2012. aasta
stabiilsusprogrammi ja 2012. aasta eelarveseaduse eelnõu kohase prognoositava
puudujäägiga 5,3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg kasvas 2011. aastal 68,5
%-ni SKPst ning vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud
kevadprognoosile tõuseb see poliitika muutmata jätmise stsenaariumi korral 2012.
aastal eeldatavalt 80,9 %-ni SKPst ja 2013. aastal 86,8 %-ni, ületades seega
igal aastal aluslepingu kohase kontrollväärtuse. Makromajandusliku stsenaariumi
ja eelarve-eesmärkide ning täiendavate finantssektori päästemeetmetega seotud
riskid võivad põhjustada valitsemissektori võla jätkuvat suurenemist. Selliseid
arengusuundi silmas pidades esitas nõukogu 10. juulil 2012 ELi toimimise
lepingu artikli 126 lõike 7 alusel Hispaaniale soovituse likvideerida valitsev
ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2014.
(4)       Hispaania ametiasutused on
juba võtnud olulisi meetmeid pangandussektori probleemide lahendamiseks. Meetmed
hõlmavad pankade bilansside puhastamist, miinimumkapitali nõuete suurendamist,
hoiupangasektori restruktureerimist ning kinnisvaraarenduse ja sundvõõrandatud
varadega seotud laenude jaoks reservide loomise nõuete märkimisväärset
suurendamist. Kõnealused meetmed ei ole aga turusurve vähendamiseks piisavaks
osutunud.
(5)       2011. aasta veebruaris
tõstsid Hispaania ametiasutused kapitali suhtarvu miinimummäära nõuet
(„kapitali põhimõte”) 8 %-ni panga riskiga kaalutud varadest ning andsid
pankadele uue määruse nõuete täitmiseks aega kuni 2011. aasta septembrini.
Nende pankade jaoks, kes sõltuvad rohkem pankadevahelisest rahastamisest ning
keda iseloomustab piiratud juurdepääs turule, suurendati kapitali suhtarvu
miinimummäära 10 %-ni. 2012. aasta veebruaris ja mais nõuti uute
õigusaktide kohaselt pankadelt suuremate eraldiste ja kapitalipuhvrite loomist
nende bilanssi jäänud ehitus- ja kinnisvaraobjektide nii viivises mitteolevate
laenude kui ka viivislaenudega kaasnevate võimalike kahjude suhtes. Reservide loomise
uute nõuete eeldatava kogusumma oli ligikaudu 84 miljardit eurot.
(6)       Alates 2012. aasta aprillist
moodustas Hispaania riigi rahaline brutotoetus (välja arvatud võlakirjade
emiteerimise tagatised) kokku ligikaudu 34 miljardit eurot (3,2 % SKPst).
Kapitalitoetust anti pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi kaudu, mille
kapital oli 15 miljardit eurot, millest 9 miljardit eurot oli juba makstud. Riik
on ka pakkunud 86 miljardi euro väärtuses tagatisi pankade eelisvõlakirjadele
(sellest kogusummast on umbes 58 miljardit eurot tagasi maksmata). Kuigi
pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi rahastamissuutlikkus oli veel
ligikaudu 27 miljardit eurot (alates 2012. aasta aprillist), ei piisa avaliku
sektori kättesaadavast toetusest selleks, et pakkuda piisavalt kaitset
pangandussektori kogu süsteemi haarava nõutava puhastamise jaoks.
(7)       Mure seoses pangandussektori
edasise rekapitaliseerimisega on põhjustanud Hispaania riigi võlakirjadele
avalduva turusurve süvenemise. Riigivõlakirjade tulusus on saavutanud taseme,
mis ületab kaugelt 500 baaspunkti (2012. aasta juuni teises pooles ja juuli
esimeses pooles), mis on tõstnud Hispaania riigi rahastamiskulusid. Suurenev
intressikoormus muudab riigi rahanduse tasakaalustamise ja ülemäärase
eelarvepuudujäägi korrigeerimise küsimuse veel keerukamaks. Pangandussektori
ulatuslik restruktureerimine ja rekapitaliseerimine on riigi rahandusele
avalduva surve vähendamisel olulised elemendid.
(8)       25. juunil 2012 taotlesid
Hispaania ametiasutused ametlikult rahalist abi Hispaania pangandussektori
praeguse restruktureerimis- ja rekapitaliseerimisprotsessi raames. Abi
taotletakse Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSFi) finantsasutuste
rekapitaliseerimise jaoks rahalise abi andmise kaudu. Osutatava abi suhtes
kehtivad finantssektorit käsitlevad konkreetsed tingimused. Tingimused peaksid
olema täielikus kooskõlas ELi asutamislepingute raames koordineerimiseks võetud
meetmetega, eriti nendega, mis sisalduvad käesolevas otsuses.
(9)       Hispaania pangandussektori
pikaajalise vastupidavuse tõhustamine on väga oluline selleks, et säilitada
finantsstabiilsus Hispaanias ja piirata stressiolukorra levimist muudesse
euroala majandustesse ning hoida ära negatiivset mõju majanduse ning majandus-
ja rahaliidu nõuetekohasele toimimisele. Probleemide lahendamiseks seni võetud
meetmetest ei piisa. Seetõttu on vaja võtta täiendavaid meetmeid lisaks
Hispaania kohustustele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ja
soovitustele likvideerida makromajanduslik tasakaalustamatus Euroopa poolaasta
raames. Täpsemalt peaks Hispaania võtma täiendavaid konkreetseid meetmeid
selleks, et tulemuslikult tegeleda n.ö päritud varadega, taastada turupõhine
rahastamine, vähendada pankade sõltuvust keskpanga antavast likviidsustoetusest
ja tugevdada riskide kindlaksmääramise ja kriisijuhtimise mehhanisme.
(10)     Üldstrateegia osana on oluline
tegeleda n.ö päritud varadega, nõudes, et abi saavate pankade probleemsed varad
eraldatakse selgelt pankade bilanssidest. See peaks eelkõige kehtima
kinnisvaraarenduse ja sundvõõrandatud varadega seotud laenude kohta. Eraldatus
kõrvaldaks mis tahes kahtlused pankade bilansside kvaliteedi suhtes ja
võimaldaks neil paremini täita oma finantsvahendusfunktsiooni.
(11)     Lisaks võib pankade bilansside
läbipaistvuse parandamine nimetatud viisil hõlbustada pangariskide nõuetekohast
maandamist seoses kinnisvarasektoriga, taastada turupõhine rahastamine ja
vähendada pankade sõltuvust keskpanga antavast likviidsustoetusest.
(12)     Et tagada Hispaania
pangandussektori jaoks mõistliku raamistiku loomine, tuleb tugevdada riskide
kindlaksmääramise ja kriisijuhtimise mehhanisme. Tulemuslik strateegia peaks
koosnema muudatustest, mille eesmärk on tõhustada õigus- ja
järelevalveraamistikku lähtuvalt finantskriisi õppetundidest. Lisaks tuleb parandada
ühingujuhtimise tava kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1.           Hispaania rekapitaliseerib
nõuetekohaselt oma pangandussüsteemi ja restruktureerib selle põhjalikult.
Sellega seoses töötab Hispaania koostöös Euroopa Komisjoniga ja konsulteerides
Euroopa Keskpangaga välja Hispaania pankade tulevast struktuuri, toimimist ja
elujõulisust käsitleva strateegia, milles määratletakse tingimused, et tagada
nende tegutsemine ilma edasise riigipoolse abita.
2.           Strateegia põhielementideks
on Hispaania pangandussektori nõrkade kohtade tugevdamine ning pangandussektori
õigus- ja järelevalveraamistike tugevdamine.
3.           Hispaania pangandussektori
nõrkade kohtade tugevdamine koosneb järgmisest kolmest elemendist:
a)      pankade individuaalsete kapitalivajaduste
selgitamine pangandussektori varade kvaliteedi põhjaliku hindamise ja hindamise
alusel tehtavad stresstestid iga panga kohta;
b)      nõrkade pankade rekapitaliseerimine,
restruktureerimine ja/või probleemide nõuetekohane lahendamine lähtuvalt
stresstestis tuvastatud kapitalidefitsiidi kõrvaldamise kavadest;
c)      varade eraldatus neis pankades, mis
saavad oma rekapitaliseerimispüüeteks ja langenud väärtusega varade
ülekandmiseks muule varahaldusettevõtjale riigi toetust.
4.           Et tagada pangandussektori
jaoks mõistliku raamistiku loomine, tugevdab Hispaania ka õigus- ja
järelevalveraamistikke, samuti juhtimist. Strateegia hõlmab muu hulgas järgmisi
meetmeid:
a)      Hispaania krediidiasutused on kohustatud
suurendama esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu vähemalt 9 %;
b)      alates 1. jaanuarist 2013 on Hispaania
krediidiasutused kohustatud kohaldama kapitalinõuete määruses sõnastatud
kapitali mõistet;
c)      laenukahjumi reservide õiguslik raamistik
vaadatakse uuesti läbi. Finantskriisi õppetundidest lähtuvalt teevad Hispaania
ametiasutused ettepanekuid laenukahjumit käsitleva püsiva raamistiku
uuendamiseks, arvestades viimastel kuudel kehtestatud ajutisi meetmeid ja ELi
raamatupidamisarvestuse raamistikku;
d)      Banco de España tegevuse sõltumatust
tuleb veelgi suurendada; täpsemalt antakse majandusministeeriumi sanktsioonide
kehtestamise ja litsentsimisvolitused seoses pangandussektoriga üle Banco de
Españale;
e)      Banco de España järelevalvemenetlust
tõhustatakse siseauditist lähtuvalt veelgi enam;
f)       finantsturvalisust tagavate asutuste
(FROB (Fund for Orderly Bank Restructuring) ja FGD (Deposit Guarantee Fund))
halduskord vaadatakse läbi potentsiaalse huvide konflikti vältimiseks;
g)      hoiupangasektori ja hoiupankade omandis
olevate pankade juhtimise korda tõhustatakse;
h)      tugevdatakse tarbijakaitsealaseid ja
väärtpabereid käsitlevaid õigusakte ning nõuetele vastavuse järelevalvet
ametiasutuste poolt.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Hispaaniale.
Artikkel 3
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu
Teatajas.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja