               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2020
            COM(2020) 194 final
            2020/0078(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) võetav seisukoht vabatahtlikust osalemisest teatamise kohta rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA) alates 1. jaanuarist 2021 ning lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023 valitud võimaluse kohta

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) võetav seisukoht vabatahtliku osalemise kohta rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA) alates 1. jaanuarist 2021 ning lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023 valitud võimaluse kohta.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Chicago konventsioon ja Pariisi kokkulepe

               Chicago konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on reguleerida rahvusvahelist lennutransporti. Konventsioon jõustus 4. aprillil 1947 ja sellega asutati Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon.

               Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil 2015. aasta detsembris võeti vastu Pariisi kokkulepe, mille eesmärk on hoida üleilmne soojenemine tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõusu 1,5 °C-ni. Heitkoguste vähendamisse peaksid oma panuse andma kõik majandussektorid, sealhulgas rahvusvaheline lennundus.

               Kõik ELi liikmesriigid on mõlema kokkuleppe osalised. EL ja selle liikmesriigid on Pariisi kokkuleppe osalised ning nad on ühiselt võtnud kohustuse vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid.

               2.2.Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon

               Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on ÜRO spetsialiseeritud asutus. Organisatsiooni eesmärk on töötada välja rahvusvahelise aeronavigatsiooni põhimõtted ja meetodid ning edendada rahvusvahelise lennutranspordi kavandamist ja arengut. EL on ajutine vaatleja paljudes ICAO organites (assamblees ja muudes tehnilistes organites).

               2.3.Rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteem (CORSIA)

               27. juunil 2018 võttis Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõukogu oma 214. istungil Chicago konventsiooni 16. lisa IV köitena vastu keskkonnakaitset ja rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (edaspidi „CORSIA“) käsitlevad rahvusvahelised standardid ja soovituslikud tavad.

               Rahvusvaheliste lendude CO2-heitega seotud seire-, aruandlus- ja tõendamisnõudeid, mis on esitatud16. lisa IV köites, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019. 16. lisa IV köite kohaseid CO2 kompenseerimise nõudeid hakatakse kohaldama alates 1. jaanuarist 2021.

               Vastavalt 16. lisa IV köite 3. peatüki punktidele 3.1.3 ja 3.2.1 ning 1. liitele („Haldusmenetlused“) peavad riigid esitama ICAO-le 30. juuniks 2020 järgmise teabe:

               •
                     otsus vabatahtliku osalemise või vabatahtliku osalemise lõpetamise kohta alates 1. jaanuarist 2021
                  1
               ;

               •
                     millise võimaluse nad on valinud lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023.

               2.4.ELi heitkogustega kauplemise süsteem

               Lennundussektor osaleb alates 2012. aastast
                  2
                ELi heitkogustega kauplemise süsteemis (ELi HKS). ELi HKS hõlmas Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) saabuvate ja sealt väljuvate lendude, sealhulgas kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt väljuvate lendude heitkoguseid. Selleks et hoogustada Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni tegevust ja hõlbustada rahvusvahelise lennunduse heitkoguste vähendamisel üleminekut üldisele lähenemisviisile, võttis liit vastu ajutised erandid, et piirata ELi HKSi geograafilist kohaldamisala nii, et see hõlmaks ainult EMP-siseseid lende, jättes EMP-välised lennud kuni rahvusvahelise olukorra muutumiseni kõrvale
                  3
               .

               Direktiivi 2003/87/EÜ viimane läbivaatamine 2017. aastal väljendab artiklis 28b sätestatud arusaama, et CORSIA arvessevõtmiseks muudetakse ELi HKSi reguleerivat süsteemi, hinnates eelnevalt CORSIA põhielemente, sealhulgas selles osalemist, ning et seda  tuleks teha kooskõlas ELi 2030. aasta kliimaeesmärgiga (võttes arvesse Pariisi kokkuleppe
                  4
                kohast tagasimineku vältimise põhimõtet).

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1. Taustteave

               Liit toetab kindlalt ICAO jõupingutusi võtta rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite puhul kasutusele üleilmne turupõhine meede CORSIA, mis aitab võidelda kliimamuutusega. Liidu toetust on muu hulgas väljendanud Euroopa Parlament ja nõukogu, kes on ELi HKSi kolm korda muutnud, et hõlbustada ICAO edusamme.

               Kuigi CORSIA esialgne eesmärk piirdub heitkoguste kasvu kompenseerimisega alates 2020. aastast, on selle eesmärgi saavutamiseks oluline toetada esialgseid edusamme ja tagada piisav osalemine.

               Nõukogu otsus (EL) 2016/915
                  5
                seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel seoses rahvusvahelise vahendiga, mis koostatakse Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni organites ning mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet

               Määruse (EL) 2017/2392
                  6
                eesmärk on eelkõige valmistuda üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast. Määruses on sätestatud, et „[selle meetme] konkreetseks rakendamiseks on vaja ICAO osaliste meetmeid siseriiklikul tasandil.“

               Direktiivi 2003/87/EÜ (ELi HKSi direktiiv)
                  7
                artikliga 28b on ette nähtud, et 12 kuu jooksul pärast ICAO raames asjaomaste vahendite vastuvõtmist ja enne ülemaailmse turupõhise meetme kasutuselevõttu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitleb võimalusi kõnealuste vahendite rakendamiseks liidu õiguses kõnealuse direktiivi läbivaatamise kaudu. Kui see on asjakohane, käsitleb komisjon osutatud aruandes ka EMP-sisestele lendudele kohalduvaid norme. Lisaks analüüsib komisjon üleilmse turupõhise meetme ambitsioonikust ja üldist keskkonnaalast terviklikkust, sealhulgas selle üldist ambitsioonikust seoses Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, osalustaset, selle täidetavust, läbipaistvust, mittetäitmise korral kohaldatavaid karistusi, üldsuse kaasamise menetlusi, kompensatsiooniühikute kvaliteeti, heitkoguste seiret, aruandlust ja tõendamist, registreid, aruandekohustust ja biokütuste kasutamise norme.

               Nõukogu otsuses (EL) 2018/2027
                  8
                on sätestatud liidu nimel ICAOs võetav seisukoht CORSIAt käsitlevate rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaande kohta seoses erinevustega, millest tuleb teatada. Vastavalt kõnealusele otsusele on liikmesriigid teatanud ICAO nõuetega seotud erinevustest, tuues esile erinevused ELi HKSi ja CORSIA (esimene on marsruudi- ja teine riigipõhine) vahel ning asjaolu, et CORSIA rakendamine ELis toimub ELi HKSi läbivaatamise kaudu, nagu lepiti kokku selle viimasel läbivaatamisel 2017. aastal
                  9
               . Eesmärk oli säilitada ELi õigustik ja tulevane poliitiline tegutsemisruum, samuti ELi tasandil kehtestatud kliimaeesmärgid.

               Komisjon võttis 4. märtsil 2020 vastu Euroopa kliimaseadust käsitleva ettepaneku,
                  10
                 mille kohaselt liit võtab endale Pariisi kokkuleppe artikli 2 kohase pikaajalise temperatuurieesmärgi täitmiseks siduva eesmärgi saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Ettepanek põhineb järeldusel, et on vaja võtta täiendavaid meetmeid ja et iga sektor peab andma oma panuse, kuna praegused poliitikasuundumused vähendavad kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks eeldatavasti ainult 60 %, mistõttu kliimaneutraalsuse saavutamiseks on vaja veel palju teha.

               Lisaks on liit mitmel korral väljendanud poliitilist tahet rakendada CORSIAt alates selle katseetapi algusest. Viimane näide on 2019. aastal ICAO 40. assambleel ELi ja selle liikmesriikide nimel tehtud avaldus, mille eesmärk on ühelt poolt mõista anda, et liit säilitab CORSIA rakendamise puhul ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu oma poliitilise ruumi ja kliimaeesmärgid, ning teiselt poolt näidata, et liit ja selle liikmesriigid avaldavad CORSIA-le endiselt tugevat toetust ning on jätkuvalt ja täielikult pühendunud selle rakendamisele alates katseetapi algusest. Liit on järjepidevalt meelde tuletanud vajadust säilitada asjakohased ELi õigusaktid ja kliimaeesmärgid, mis on kooskõlas ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, nagu seda on viimati muudetud, ning mida on rõhutatud nii 2018. aastal teatatud erinevuses kui ka ELi poolt ICAO 40. assambleel tehtud avalduses. Euroopa Parlament on pärast seda kutsunud komisjoni ja liikmesriike üles kaitsma ELi seadusandlikku autonoomiat HKSi direktiivi rakendamisel
                  11
               .

               3.2. Kavandatud seisukoht

               Enne CORSIAt käsitlevates rahvusvahelistes standardites ja soovituslikes tavades  määratud tähtaega (30. juuni 2020) on vaja vastu võtta liidu nimel võetav seisukoht, mis võimaldab liikmesriikidel esitada nõuetekohased teated.

               Esimeses küsimuses, mis hõlmab teate esitamist vabatahtliku osalemise või sellest loobumisest kohta alates 1. jaanuarist 2021, tehakse ettepanek esitada teade, et liikmesriigid osalevad vabatahtlikult alates katseetapi algusest 1. jaanuaril 2021, võttes arvesse poliitilist kohustust, mille liit on korduvalt võtnud ja mida ICAO on juba tunnustanud, CORSIAst tulenevat võimalikku kasu keskkonna ja rahvusvahelise transpordi jaoks ning muu toimiva alternatiivi puudumist ülemaailmsel tasandil. Teate suhtes kohaldataks erinevusi, millest teatati 2018. aastal kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2018/2027, ja mis tahes edaspidiseid erinevusi, ilma et see piiraks 2017. aastal kokku lepitud ELi HKSi läbivaatamist, ELi kliimaeesmärke ja taastuvenergia direktiivi
                  12
               .

               Teises küsimuses, mis hõlmab lennukikäitajate poolt ajavahemikus 2021–2023 kompenseerimisnõuete arvutamiseks valitud võimalusest teatamist, tehakse ettepanek valida vastavalt 2021., 2022. ja 2023. aasta heide katseetapi iga aasta kohta, mitte 2020. aasta heide iga asjakohase aasta kohta. Selle lähenemisviisi puhul võetakse arvesse eeldatavat kasu keskkonnale ja rahvusvahelisele transpordile, vajadust pakkuda ettevõtjatele stiimuleid oma keskkonnamõju vähendamiseks ning varajase tegutsemise tähtsust, pidades samal ajal silmas ka Euroopa ettevõtjate võimalike kompenseerimiskulude suurust ja nende rahvusvahelisele konkurentsivõimele avalduvat mõju. Kui valida 2020. aasta asemel võrdlusaluseks vastavalt 2021., 2022. ja 2023. aasta, peaks see suurendama keskkonnatõhusust. Selle põhjuseks on asjaolu, et rahvusvahelise lennunduse heitkogused on 2021., 2022. ja 2023. aastal eeldatavalt suuremad kui 2020. aastal, eelkõige COVID-19 pandeemia märkimisväärse mõju tõttu lennuliiklusele ja heitkogustele.

               Seepärast on vaja tagada, et praeguseid ja võimalikke tulevasi erinevusi liidu õiguse ja CORSIA vahel võetakse nõuetekohaselt arvesse.   Eespool osutatud teade peaks seetõttu sisaldama viidet nõukogu otsuse (EL) 2018/2027 alusel teatatud erinevusele. Kuna see erinevus, kuivõrd see on ikka veel asjakohane, hõlmab üksnes riikide pädevust eri käitajate puhul, mis tuleneb CORSIA ja ELi HKSi ülesehituse teatavatest erinevustest, tuleks eespool nimetatud teatega alles jätta ka võimalus teatada täiendavatest erinevustest.

               4.Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Kavandatav otsus on kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige energia-, keskkonna- ja transpordipoliitikaga, ning täiendab neid. Sellega tuletatakse meelde seost CORSIAs osalemise ning ELi HKSi direktiivi läbivaatamise vahel Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, nagu on sätestatud määruses 2017/2392. Komisjon ei ole siiski veel esitanud HKSi direktiivi artikliga 28b ette nähtud aruannet ja üldisemalt ei ole seadusandja otsus, mis ta selles valdkonnas tulevikus võtab, veel teada. Seepärast tuleb käesolevat teadet käsitada vaheetapina, võttes arvesse Chicago konventsiooni 3. peatüki punkte 3.1.3 ja 3.2.1 ning 16. lisa IV köite 1. liidet.

               Selle tagamiseks, et kõnealune vaheetapp ei mõjuta kaasseadusandjate tulevasi poliitilisi otsuseid, peab teade hõlmama viidet erinevusele, millest on juba teatatud vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2027, ning võimalust teatada muudest täiendavatest erinevustest, millele on osutatud eespool.

               5.Õiguslik alus

               5.1.Menetlusõiguslik alus

               5.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  13
               .

               5.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Vastavalt konventsiooni 16. lisa IV köite 3. peatüki punktile 3.1.3 ja 1. liitele („Haldusmenetlused“) peavad riigid teatama ICAO-le 30. juuniks 2020, kas nad on otsustanud vabatahtlikult osaleda või lõpetada vabatahtlik osalemine alates 1. jaanuarist 2021, ja vastavalt 16. lisa IV köite punktile 3.2.1, missuguse võimaluse nad on valinud lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023.

               Nendest sätetest tuleneb, et kuna CORSIA on vastu võetud lepinguga loodud organi – ICAO nõukogu – otsusega, sõltuvad selle teatavad õiguslikud tagajärjed asjakohaste teadete esitamisest ICAO-le ja sellest, missugused on nende teadete tingimused. Seetõttu kuulub liidu seisukoha vastuvõtmine selliste teadete suhtes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse.

               5.2.Materiaalõiguslik alus

               Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artiklile 191 peab Euroopa Liit aitama saavutada muu hulgas järgmisi eesmärke: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

               5.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               5.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud kliimapoliitikaga rahvusvahelise lennunduse kontekstis.

               Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               5.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2020/0078 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) võetav seisukoht vabatahtlikust osalemisest teatamise kohta rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA) alates 1. jaanuarist 2021 ning lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023 valitud võimaluse kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon (edaspidi „konventsioon“), mille eesmärk on reguleerida rahvusvahelist lennutransporti, jõustus 4. aprillil 1947. Sellega loodi Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (edaspidi „ICAO“).

               (2)Kõik liidu liikmesriigid on konventsiooni osalisriigid ja ICAO liikmed, samal ajal kui liidul on teatavates ICAO organites vaatlejastaatus.

               (3)Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil 2015. aasta detsembris võeti vastu Pariisi kokkulepe, mille eesmärk on hoida üleilmne soojenemine tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõusu 1,5 °C-ni. Heitkoguste vähendamisse peaksid oma panuse andma kõik majandussektorid, sealhulgas rahvusvaheline lennundus.

               (4)2016. aasta ICAO assamblee 39. istungjärgul otsustati resolutsioonis A39-3 töötada välja üleilmne turupõhine mehhanism, mille abil hoida rahvusvahelise lennunduse tekitatav kasvuhoonegaaside heide 2020. aasta tasemel. Liidu seisukoht kõnealuse mehhanismi ja selle erinevate üksikasjalike elementide väljatöötamise ja vastuvõtmise kohta on kindlaks määratud nõukogu otsusega (EL) 2016/915
                  14
               .

               (5)ICAO nõukogu võttis 27. juunil 2018 oma 214. istungjärgu kümnendal istungil vastu konventsiooni 16. lisa IV köite esimese väljaande: keskkonnakaitset ja rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (edaspidi „CORSIA“) käsitlevad rahvusvahelised standardid ja soovituslikud tavad.

               (6)2017. aastal vaatasid Euroopa Parlament ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ
                  15
                läbi määrusega (EL) 2017/2392,
                  16
                eelkõige selleks, et valmistada ette üleilmse turupõhise meetme rakendamine alates 2021. aastast, sätestada liidu õiguse nõuded CORSIA jaoks heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamise kohta ning täpsustada CORSIAga seotud aruandlust ja läbivaatamist käsitlevaid sätteid.

               (7)CORSIAs sisalduvad normid muutuvad siduvaks konventsiooniga kehtestatud korras ja tähtaegade jooksul. Samuti muutuvad need liidule ja selle liikmesriikidele siduvaks kehtivate rahvusvaheliste lennutranspordilepingute alusel.

               (8)Selleks et ICAO saaks täielikult arvesse võtta praegust õiguslikku olukorda liidu tasandil, on liikmesriigid kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2018/2027
                  17
                teatanud erinevustest.  Direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisel ei võeta arvesse lennuettevõtja riikkondsust ja põhimõtteliselt hõlmab see lende, mis väljuvad lennuväljalt või saabuvad lennuväljale, mis asub selle liikmesriigi territooriumil, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut. Direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisel ei tehta vahet liikmesriikide ja/või EMP riikide siselendude ning nendevaheliste lendude vahel. Neid põhimõtteid kohaldatakse nii seire-, aruandlus- ja kontrollinõuete kui ka kompenseerimisnõuete suhtes;

               (9)Neid erinevusi arvesse võttes on CORSIAs sätestatud seire-, aruandlus- ja kontrollinõuded, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019, inkorporeeritud liidu õigusaktidesse
                  18
               . Nende õigusaktide kohaselt toimub heitkoguste andmete kogumine ja edastamine ICAO sekretariaadile katseetapis.

               (10)Vastavalt konventsiooni 16. lisa IV köite 3. peatüki punktile 3.1.3 ja 1. liitele („Haldusmenetlused“) peavad riigid teatama ICAO-le 30. juuniks 2020, kas nad on otsustanud vabatahtlikult osaleda või lõpetada vabatahtlik osalemine alates 1. jaanuarist 2021, ja vastavalt 16. lisa IV köite punktile 3.2.1, missuguse võimaluse nad on valinud lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023.

               (11)Nendest sätetest tuleneb, et lepinguga loodud organi, ICAO nõukogu otsusega vastu võetud CORSIA teatavad õiguslikud tagajärjed sõltuvad asjakohaste teadete esitamisest ICAO-le ja sellest, missugused on nende teadete tingimused. Seetõttu kuulub liidu seisukoha vastuvõtmine selliste teadete suhtes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse.

               (12)Seega on eespool nimetatud teatamisnõuet arvesse võttes asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht, eelkõige seetõttu, et vabatahtlik osalemine CORSIAs ja konventsiooni 16. lisa IV köite punkti 3.2.1 kohase võimaluse valik võivad otsustavalt mõjutada õigusi ja kohustusi valdkonnas, mis on hõlmatud liidu õigusega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001 (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta)
                  19
               .

               (13)Liit ja selle liikmesriigid on korduvalt teatanud,
                  20
                et nad on valmis osalema CORSIAs alates 1. jaanuarist 2021.

               (14)Vabatahtlik osalemine CORSIAs tähendab ka seda, et vastavalt konventsiooni IV köite 16. lisa punktile 3.2.1 tuleb valida võimalus lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023. Sellega seoses on asjakohane võtta arvutuste aluseks vastavalt 2021., 2022. ja 2023. aasta heitkogused. Kõnealune võimalus annab keskkonnale ja rahvusvahelisele transpordile tõenäoliselt suuremat kasu kui teine olemasolev võimalus, mille puhul arvutuste aluseks võetakse 2020. aasta heitkogused, kuna rahvusvahelise lennunduse heitkogused on 2021., 2022. ja 2023. aastal eeldatavalt suuremad kui 2020. aastal, mis tähendab ka suuremaid kompenseerimisnõudeid. Lisaks aitaks see suurendada järjepidevust, kuna 16. lisa IV köite punktiga 3.2.2 nähakse ette, et alates 2024. aastast on arvutuste aluseks asjaomase aasta heitkogused.

               (15)2021., 2022. ja 2023. aasta heitkoguste valimist kompenseerimisnõuete arvutamiseks kohaldataks ajavahemikul 2021–2023 kõigi asjaomase liikmesriigiga seostatud lennukikäitajate suhtes.

               (16)Nagu eespool märgitud, on praegu direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud süsteemi ja CORSIA vahel teatavad erinevused. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 28b peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse võimalusi CORSIA rakendamiseks liidus direktiivi läbivaatamise kaudu kooskõlas liidu kohustusega vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet kõigis majandusharudes, et säilitada liidu kliimameetmete keskkonnaalane terviklikkus ja tõhusus. Selleks esitab komisjon ühe aasta jooksul pärast seda, kui ICAO on asjakohased õigusaktide vastu võtnud, ja enne nende jõustumist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse muu hulgas ICAO õigusakti ambitsioonikust ja keskkonnaalast terviklikkust. Vajaduse korral esitatakse koos aruandega ka seadusandlik ettepanek. Komisjon ei ole nimetatud aruannet veel esitanud.

               (17)Sellega seoses on vaja tagada, et liidu õiguse ja CORSIA praeguseid ning võimalikke tulevasi erinevusi võetakse nõuetekohaselt arvesse, et säilitada vajaduse korral liidu süsteem, sealhulgas seadusandja vabadus otsustada selle üle, missugust korda liit asjaomases valdkonnas tulevikus kohaldab. Sellega seoses on Euroopa Parlament kutsunud komisjoni ja liikmesriike üles
                  21
                kaitsma ELi seadusandlikku autonoomiat direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisel.

               (18)Eespool osutatud teade peaks seetõttu sisaldama viidet nõukogu otsuse (EL) 2018/2027 alusel teatatud erinevusele, mida kohaldatakse vabatahtliku osalemisega seotud küsimuste suhtes. Kuna see erinevus, kuivõrd see on ikka veel asjakohane, hõlmab üksnes riikide pädevust eri käitajate puhul, tuleks eespool nimetatud teatega alles jätta ka võimalus teatada täiendavatest erinevustest.

               (19)Liidu seisukohta väljendavad need liidu liikmesriigid, kes on ICAO liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 16. lisa IV köite 3. peatüki punktide 3.1.3 ja 3.2.1 ning 1. liite kohta, ja milles käsitletakse Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni teavitamist seoses

               – liikmesriikide vabatahtliku osalemisega rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis alates 2021. aasta jaanuarist ning

               – lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks valitud võimalusega ajavahemikul 2021–2023,

               on esitatud käesoleva otsuse lisas.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni liikmed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                  nõukogu nimel

                  eesistuja

                     (1)

                        Punktis 3.1.3 on osutatud riigi lisamisele ICAO dokumenti pealkirjaga „CORSIA States for Chapter 3 State Pairs“. See punkt sisaldab märkust, milles täpsustatakse, et asjaomases dokumendis on nimetatud riigid, kes on väljendanud nõusolekut vabatahtlikuks osalemiseks nõuete täitmise perioodidel ajavahemikus 1. jaanuar 2021 kuni 31. detsember 2026“. Silmas tuleks pidada ka seda, et 1. liide sisaldab nõuet, mille kohaselt riik peab ICAO-d teavitama kõikidest vabatahtliku osalemise lõpetamist käsitlevatest otsustest hiljemalt vabatahtliku osalemise lõpetamisele eelneva aasta 30. juuniks.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/101/EÜ, 19. november 2008, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, ELT L 8, 13.1.2009, lk 3.

                     (3)

                        Juhul kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei võta 2023. aasta detsembriks vastu ELi HKSi direktiivi muudatusi, hakatakse HKSi automaatselt taas kohaldama selle esialgses ulatuses, mis hõlmab kõiki ELi liikmesriikide ja kõigi EFTA riikide lennujaamadest väljuvaid ning ELi/EFTA riikide või kolmandate riikide lennujaamadesse saabuvaid lende, samuti kolmandatest riikidest ELi/EFTA lennujaamadesse saabuvaid lende, kui selliste lendude suhtes ei ole delegeeritud õigusaktiga kehtestatud erandit.

                     (4)

                        Pariisi kokkuleppe artikkel 3.

                     (5)

                        Nõukogu 30. mai 2016. aasta otsus (EL) 2016/915 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel seoses rahvusvahelise vahendiga, mis koostatakse Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni organites ning mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet, ELT L 153, 10.6.2016, lk 32.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2392, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast, ELT L 350, 29.12.2017, lk 7.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

                     (8)

                        Nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/2027 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega (ELT L 325, 20.12.2018, lk 25).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2392, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast, ELT L 350, 29.12.2017, lk 7.

                     (10)

                        Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse 4. märtsi 2020. aasta määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus), COM(2020) 80.

                     (11)

                        Euroopa Parlamendi 28. novembri 2019. aasta resolutsioon Hispaanias Madridis toimuva 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta P9 TA (2019) 0079.

                     (12)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

                     (13)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (14)

                        Nõukogu 30. mai 2016. aasta otsus (EL) 2016/915 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel seoses rahvusvahelise vahendiga, mis koostatakse Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni organites ning mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet (ELT L 153, 10.6.2016, lk 32).

                     (15)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

                     (16)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2392, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast, ELT L 350, 29.12.2017, lk 7.

                     (17)

                        Nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/2027 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega (ELT L 325, 20.12.2018, lk 25).

                     (18)

                        Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2066, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012 (ELT L 334, 31.12.2018, lk 1), komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2067, mis käsitleb tõendamisandmeid ja tõendajate akrediteerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ (ELT L 334, 31.12.2018, lk 94) ning komisjoni 18. juuli 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1603, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ meetmete osas, mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on võtnud seoses lennunduse heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamisega üleilmse turupõhise meetme rakendamise eesmärgil (ELT L 250, 30.9.2019, lk 10).

                     (19)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).).

                     (20)

                        Nt Bratislava deklaratsioon (kinnitanud COREPER, ST 12029/16 (I lisa), ICAO A39- WP/414 (kinnitanud COREPER, ST 12029/16 (II lisa)), ICAO A40- WP/102 (kinnitanud nõukogu, ST 10227/1/19 (liide H)).

                     (21)

                        Euroopa Parlamendi 28. novembri 2019. aasta resolutsioon Hispaanias Madridis toimuva 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta, P9TA(2019)0079.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2020
            COM(2020) 194 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) võetav seisukoht vabatahtlikust osalemisest teatamise kohta rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA) alates 1. jaanuarist 2021 ning lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023 valitud võimaluse kohta

               LISA

               Kõik liikmesriigid peavad hiljemalt 30. juunil 2020 teatama järgmise.

               –Vastavalt Chicago konventsiooni IV köite 16. lisa 2. peatüki punktile 3.1.3 ja 3. peatüki 1. liitele deklareerib [liikmesriik], et ta osaleb alates 1. jaanuarist 2021 vabatahtlikult rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA).

               –Lennukikäitaja kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023 vastavalt konventsiooni IV köite 16. lisa 3. peatüki punktile 3.2.1 ja 1. liitele on valitud variant OE = lennukikäitaja CO2-heide, mille suhtes asjaomasel aastal y kohaldatakse näitajat 3.1.

               –Need teated ei mõjuta [liikmesriigi] [*] teatatud erinevusi ega täiendavaid erinevusi, millest võidakse teatada hiljem.

               * Viide nõukogu otsuse (EL) 2018/2027 kohaselt esitatud teatele.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.5.2020
            COM(2020) 196 final
            2020/0080(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis (WCO) seoses selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamise nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise tagamise soovituste vastuvõtmisega harmoneeritud süsteemi konventsiooni raames

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb raamotsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) koosolekutel võetav seisukoht seoses selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste, muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamise nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise tagamise soovituste koostamise ja vastuvõtmisega harmoneeritud süsteemi konventsiooni (HSi konventsioon) raames.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvaheline kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioon

               Rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni (edaspidi „HSi konventsioon“) eesmärk on hõlbustada rahvusvahelist kaubandust ning statistika kogumist, võrdlemist ja analüüsi, eelkõige rahvusvahelise kaubanduse kohta. Selle lisa sisaldab HSi nomenklatuuri, mis on rahvusvaheline harmoneeritud süsteem, mis võimaldab osalevatel riikidel kaubeldavad kaubad tolli jaoks ühisel alusel klassifitseerida. HSi nomenklatuur sisaldab kaupade kirjeldust, mis on esitatud rubriikide ja alamrubriikidena, ja nende numbrilisi koode, mis põhinevad 6-numbrilisel koodisüsteemil. HSi nomenklatuur vaadatakse läbi iga viie aasta järel
                  1
               . Seda kohaldab enam kui 190 tolliasutust üle kogu maailma, mis tähendab, et rohkem kui 98 % kõigist maailmas kaubeldavatest kaupadest on selle järgi klassifitseeritud.

               HSi konventsioon jõustus 1. jaanuaril 1988.

               Euroopa Liit ja kõik liikmesriigid on konventsiooni
                  2
                osalised.

               2.2.Maailma Tolliorganisatsioon (WCO)

               Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), mis loodi 1952. aastal Tollikoostöö Nõukoguna, on sõltumatu valitsustevaheline organ, mille ülesanne on suurendada tolliasutuste tõhusust ja tulemuslikkust. Praegu esindab see 183 tolliasutust kogu maailmas. WCO juhtorgan on nõukogu. Igal nõukogu liikmel on üks hääl. Nõukogu otsused tehakse kohal olevate hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Liit teostab ajutisele liikmele omaseid õigusi ja kohustusi WCOs, kuni jõustub Tollikoostöö Nõukogu asutamise konventsiooni muudatus.

               Harmoneeritud süsteemi komitee (edaspidi „HSi komitee“) on tehniline komitee, kes vastutab HSi konventsiooniga seotud ettevalmistava töö eest. HSi komitee peamised ülesanded on järgmised:

               ·töötada välja selgitavaid märkusi, klassifitseerimise arvamusi või muid nõuandeid, näiteks juhiseid harmoneeritud süsteemi tõlgendamiseks, ning kasutada muid harmoneeritud süsteemiga seotud volitusi ja täita muid sellega seotud ülesandeid, mida WCO nõukogu või konventsiooniosalised vajalikuks peavad. Komitee võib luua ettevalmistavaid organeid, nagu allkomiteesid või töörühmasid;

               ·töötada välja soovitusi eesmärgiga tagada harmoneeritud süsteemi õigusaktide ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine, sealhulgas konventsiooniosaliste vaheliste klassifitseerimisega seotud vaidluste lahendamine, hõlbustades seeläbi kaubandust;

               ·teha ettepanekuid harmoneeritud süsteemi muutmiseks ja ajakohastamiseks, et kajastada tehnoloogia arengut ja muutusi kaubanduse struktuurides ning harmoneeritud süsteemi kasutajate muid vajadusi;

               ·edendada harmoneeritud süsteemi laialdast kohaldamist ning käsitleda sellega seotud üldisi ja poliitilisi küsimusi.

               Liidul ja selle liikmesriikidel on HSi komitees kokku ainult üks hääl. HSi komitee otsused, milles käsitletakse käesoleva raamotsusega hõlmatud küsimusi, tehakse lihthäälteenamusega.

               HSi konventsiooni artikli 8 lõike 2 kohaselt loetakse selgitavad märkused, klassifitseerimise arvamused, muud harmoneeritud süsteemi tõlgendamise nõuanded ning soovitused harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise tagamiseks, mis on välja töötatud HSi komitee istungil, WCO nõukogu poolt heakskiidetuks, kui hiljemalt teise kuu lõpuks pärast kuud, mil lõppes istung, kus need vastu võeti, ei ole ükski HSi konventsiooni osaline teatanud WCO peasekretärile oma taotlusest suunata see küsimus WCO nõukogule.

               Kui küsimus suunatakse nõukogule kõnealuse artikli lõike 2 alusel, kiidab nõukogu HSi konventsiooni artikli 8 lõike 3 kohaselt sellised selgitavad märkused, klassifitseerimise arvamused ja muud nõuanded või soovitused heaks, kui ükski konventsiooniosaliseks olev nõukogu liige ei taotle, et need või osa neist suunataks komiteele uuesti läbivaatamiseks.

               2.3.Kavandatavad aktid

               HSi konventsiooni artikli 6 lõike 2 kohaselt tuleb HSi komitee üldjuhul kokku kaks korda aastas. Tavaliselt toimuvad HSi komitee koosolekud märtsis ja septembris.

               Kavandatav raamotsus puudutab järgmisi õigusakte, mille HSi komitee läbi vaatab ja esialgu vastu võtab, tingimusel et WCO nõukogu kiidab selle vaikiva nõusoleku menetluse teel heaks:

               (a)selgitavad märkused, milles selgitatakse HSi nomenklatuuri märkuste, rubriikide ja alamrubriikide tõlgendamist;

               (b)klassifitseerimise arvamused, milles võetakse arvesse HSi komitee tehtud otsuseid konkreetsete toodete klassifitseerimise kohta;

               (c)muud nõuanded ja soovitused, milles käsitletakse kaupade klassifitseerimist HSi nomenklatuuris, näiteks klassifitseerimise otsused või muud HSi komitee poolt vastu võetud suunised.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik)
                  3
                artikli 34 lõike 7 punkti a alapunkti iii kohaselt tunnistavad liikmesriikide tolliasutused oma klassifitseerimise otsused kehtetuks, kui need ei vasta enam HSi nomenklatuuri tõlgendusele tulenevalt klassifitseerimise otsustest, klassifitseerimise arvamustest või muudatustest HSi nomenklatuuri selgitavates märkustes, mis jõustuvad alates komisjoni teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldamise kuupäevast.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1. Praktilised piirangud ELi seisukohtade ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel

               HSi komitee käsitleb mõlemal aastakoosolekul paljusid väga tehnilisi küsimusi. Tabelis 1 on esitatud HSi komitee poolt viimasel kolmel aastal tehtud otsuste arv otsuse liigi järgi.

               Tabel 1. HSi komitee otsused liigiti

                        Koosolek

                        HSC/59

                        HSC/60

                        HSC/61

                        HSC/62

                        HSC/63
                           4

                        HSC/64

                        Kuupäev
                           5

                        13.–24.3.2017

                        25.9.–6.10.2017

                        1.–16.3.2018

                        13.–28.9.2018

                        14.–29.3.2019

                        16.–27.9.2019

                        HSi muudatused
                           6

                        13

                        9

                        9

                        29

                        44

                        2

                        Selgitavad märkused

                        10

                        21

                        7

                        14

                        16

                        8

                        Klassifitseerimise arvamused

                        22

                        19

                        26

                        13

                        21

                        7

                        Klassifitseerimise otsused

                        48

                        35

                        38

                        37

                        29

                        39

                        Vahesumma

                        80

                        75

                        71

                        64

                        66

                        54

                        Kokku

                        93

                        84

                        80

                        93

                        110

                        56

               Liit on üks suuremaid HSi komitee töösse panustajaid, kuna ta esitab palju ettepanekuid ja teemasid (klassifitseerimise küsimused või vaidlused kolmandate riikidega, ettepanekud HSi selgitavate märkuste muudatuste kohta), mis lisatakse regulaarselt HSi komitee päevakorda.

               Siiani on järgitud paindlikku ja pragmaatilist lähenemisviisi, et tagada WCOs võetud liidu seisukohtade optimaalne ettevalmistamine ja esitamine ning tõhus kaitsmine. Kõigepealt analüüsivad komisjoni klassifitseerimiseksperdid süstemaatiliselt probleeme, vaatavad üle liikmesriikide klassifitseerimise tavad ja koostavad seisukohtade kavandeid. Seejärel arutatakse neid liikmesriikide ekspertidega tolliekspertide rühmas ja vajaduse korral kohandatakse, et võtta vastu kooskõlastatud seisukoht (enne HSi komitee istungite-eelset töörühma). Seda täiendatakse vajaduse korral väliskonsultatsioonide (Euroopa kutseorganisatsioonide või muude sidusrühmadega) ja/või kohapealse koordineerimise abil.

               Liidu tõhus osalemine HSi komitee töös eeldab intensiivsemat ja tulemuslikku koostööd institutsioonide vahel. See tuleneb eelkõige HSi komitees käsitletavate probleemide suurest arvust ja väga tehnilisest laadist. Lisaks on dokumentide kättesaadavuse ja HSi komitee koosolekutel toimuva tegeliku arutelu vaheline aeg väga piiratud.

               HSi komitee kodukorras (reegel 10) on märgitud, et sekretariaat peab liikmete esitatud küsimused saama kätte vähemalt kaheksa nädalat enne istungi algust. Kui seda ei juhtu, lisatakse küsimused lisaloetellu ja HSi komitee otsustab, kas lisada need päevakorda või mitte. Sellest reeglist peetakse kinni. WCO sekretariaadi koostatud töödokumentide kättesaadavuse puhul märgitakse kõnealuses kodukorras siiski, et „kõik peamised töödokumendid tuleks saata komitee liikmetele vähemalt 30 päeva enne istungi alguskuupäeva“. Kogemused näitavad, et väga sageli seda reeglit ei järgita vaatamata WCO sekretariaadi korduvatele üleskutsetele. Vaid juhul, kui peamised dokumendid tehakse kättesaadavaks eespool nimetatud tähtaja jooksul, võib täiendavad dokumendid teha kättesaadavaks hilisemal kuupäeval. Sellised uued dokumendid võivad sisaldada olulist tehnilist lisateavet, õiguslikku tõlgendust või seisukohavõttu, mille on esitanud konventsiooniosalised või muud sidusrühmad, nagu rahvusvahelised organisatsioonid, omal algatusel või WCO sekretariaadi algatusel.

               Tabelis 2 on kajastatud praegust olukorda seoses töödokumentide kättesaadavusega HSi komitee jaoks viimase kolme aasta jooksul.

               Tabel 2. Töödokumentide kättesaadavus

               HSC (kaks koosolekut aastas)

                        Koosolek

                        Kuupäev
                           7

                        Otsustamist vajavad küsimused

                        Dokumentide kättesaadavus

                        > 30 päeva enne koosolekut

                        15–30 päeva enne koosolekut

                        < 15 päeva enne koosolekut

                        Arv

                        %

                        Arv

                        %

                        Arv

                        %

                        HSC/59

                        13.–24.3.2017

                        74

                        22

                        30

                        46

                        62

                        6

                        8

                        HSC/60

                        25.9.–6.10.2017

                        78

                        63

                        81

                        14

                        18

                        1

                        1

                        HSC/61

                        1.–16.3.2018

                        69

                        3

                        4

                        61

                        89

                        5

                        7

                        HSC/62

                        13.–28.9.2018

                        70

                        50

                        71

                        16

                        23

                        4

                        6

                        HSC/63

                        14.–29.3.2019

                        64

                        34

                        53

                        28

                        44

                        2

                        3

                        HSC/64

                        16.–27.9.2019

                        56

                        49

                        87

                        5

                        9

                        2

                        4

                        Kokku

                        411

                        221

                        54

                        170

                        41

                        20

                        5

               HSi komitee koosolekud toimuvad vahetult pärast istungite-eelse töörühma kohtumist (mis kestab 2–3 päeva). HSi komitee koosolekute dokumendid on tavaliselt kättesaadavad 15–30 päeva enne koosolekut.

               3.2. Ettepaneku eesmärk ja sisu

               HSi komitee poolt koostatud kõnealused otsused võivad otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu, eelkõige nõukogu määrust (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) ja sellele lisatud kombineeritud nomenklatuuri (CN). Klassifitseerimise otsuseid, klassifitseerimise arvamusi või HSi nomenklatuuri selgitavate märkuste muudatusi kasutatakse selleks, et toetada klassifitseerimist, mis on sätestatud komisjoni rakendusmäärustes kaupade CNis klassifitseerimise kohta, CNi selgitavates märkustes ja liikmesriikide tolliasutuste esitatud klassifitseerimise otsustes. Liikmesriikide tolliasutused peavad oma klassifitseerimise otsused kehtetuks tunnistama, kui need ei vasta enam HSi nomenklatuuri tõlgendusele tulenevalt klassifitseerimise otsustest, klassifitseerimise arvamustest või HSi selgitavate märkuste muudatustest.

               Võttes arvesse nende küsimuste arvu, mille kohta HSi komiteel palutakse teha otsus igal koosolekul, nende väga tehnilist laadi ja piiratud aega liidu seisukoha ettevalmistamiseks, mis tuleneb lühikesest etteteatamisajast, mille jooksul töödokumendid kättesaadavaks tehakse, leitakse, et on vaja ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohast nõukogu raamotsust, millega määratakse kindlaks liidu seisukoht, mis põhineb juhtpõhimõtetel ja kriteeriumidel enamiku küsimuste puhul, mille suhtes HSi komitee peab otsuse tegema (st selgitavad märkused, klassifitseerimise arvamused ja klassifitseerimise otsused ning muud harmoneeritud süsteemi tõlgendamiseks vajalikud juhised või nõuanded), kuna üksikotsuste vastuvõtmine ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel ei võimalda tõhusat ja õigeaegset tegutsemist selles poliitikavaldkonnas.

               Seepärast on asjakohane, et liidu nimel juhtpõhimõtete ja kriteeriumide alusel WCOs võetav seisukoht ning vajalikud meetmed liidu seisukoha täpsustamiseks igal koosolekul määratakse kindlaks nõukogu otsusega, mis võetakse vastu ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel komisjoni ettepaneku põhjal.

               Sel eesmärgil kehtestatakse ettepanekuga raamistik, milles loetletakse põhimõtted ja kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks liidu seisukoht. Need põhimõtted ja kriteeriumid on kooskõlas kehtestatud tollipoliitikaga ja Euroopa Liidu Kohtu praktikaga, mille kohaselt klassifitseeritakse kaubad importimisel vastavalt nende objektiivsetele tunnustele ja omadustele.

               Liidu nimel võetavate seisukohtade puhul tuleks järgida põhimõtteid, mis käsitlevad tolliklassifikatsiooni lihtsustamist ja hõlbustamist, kooskõla HSi tõlgendamise üldreeglitega, et tagada õiguskindlus, ning liidu poolt sellega seoses välja töötatud parimate tavade edendamist.

               Selliste seisukohtade kindlaksmääramisel tuleks juhinduda HSi konventsioonis kindlaks määratud üldistest kriteeriumidest (HSi tõlgendamise üldreeglid) ning kaupade objektiivsetest tunnustest ja omadustest. Vajaduse korral tuleks arvesse võtta ka konkreetseid kriteeriume, mis tulenevad kaupade klassifitseerimist käsitlevast Euroopa Liidu Kohtu praktikast ja tolliklassifikatsiooniga seotud suunistest, mille on koostanud WCO (HSi nomenklatuur ja selle tõlgendamine vastavalt HSi selgitavatele märkustele, HSi komitee poolt vastu võetud klassifitseerimise arvamustele ja klassifitseerimise otsustele) või liit (kombineeritud nomenklatuur ja selle tõlgendamine vastavalt kombineeritud nomenklatuuri selgitavatele märkustele, nõukogu või komisjoni poolt vastu võetud klassifitseerimismäärustele või ‑otsustele või tolliseadustiku komitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakonna järeldustele).

               Raamotsuse ettepanekus on lisaks sätestatud järgmine:

               – komisjon teatab nõukogule (või tema ettevalmistavatele organitele) piisavalt aegsasti WCO asjaomase organi mis tahes koosolekust, kus võidakse teha raamotsusega hõlmatud otsus;

               – nõukogu võib viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil komisjon teavitas nõukogu või tema ettevalmistavaid organeid, väljendada oma mittenõustumist ühe või mitme HSi komitee üksikotsuse vastuvõtmiseks esitatud seisukohaga;

               – et kaitsta liidu õigusi ja vältida seda, et WCO võtab vastu otsuse küsimuses, mille suhtes nõukogu ei suuda enne HSi konventsiooni artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tähtaja möödumist seisukohta võtta, võib komisjon liidu nimel taotleda, et küsimus suunataks WCO nõukogule ja HSi komiteele uuesti läbivaatamiseks;

               – kui liidu seisukoht mingis küsimuses erineb oluliselt HSi komitee otsusest, esitab komisjon nõukogule oma hinnangu selle kohta, kas HSi komitee kõnealuse otsusega võib nõustuda või tuleks küsimus suunata WCO nõukogule ja uuesti läbivaatamiseks HSi komiteele enne HSi konventsiooni artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tähtaja möödumist. Nõukogu võib väljendada oma mittenõustumist ühe või mitme asjaomase HSi komitee üksikotsuse suhtes esitatud seisukohaga.

               Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 10 teavitatakse Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  8
               .

               Seega on kavandatava otsuse (millega määratakse kindlaks liidu nimel WCOs võetav seisukoht seoses selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste või muude nõuannetega, millest juhinduda harmoneeritud süsteemi tõlgendamisel HSi konventsiooni raames) menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Harmoneeritud süsteemi komitee ja nõukogu on lepinguga, st rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga ettenähtud organid.

               Aktid, mille HSi komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kui nõukogu on kavandatavad aktid heaks kiitnud, võivad need otsustavalt mõjutada järgmise liidu õigusakti sisu: nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) 1. lisa. Seda seetõttu, et liidu tolliseadustiku
                  9
                artikli 34 lõike 7 punkti a alapunktis iii on sätestatud, et „toll tunnistab STI-otsused
                  10
                kehtetuks [...], kui nad ei vasta enam [...] tõlgendusele, tulenevalt [...] klassifitseerimise otsustest või klassifitseerimise arvamustest või muudatustest kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri selgitavates märkustes[, mille on vastu võtnud HSi komitee]“. Lisaks sellele kasutatakse selliseid HSi komitee poolt ette valmistatud otsuseid (klassifitseerimise otsused, klassifitseerimise arvamused või HSi nomenklatuuri selgitavate märkuste muudatused) selleks, et toetada klassifitseerimist, mis on sätestatud komisjoni rakendusmäärustes kaupade kombineeritud nomenklatuuris (CN) klassifitseerimise kohta, CNi selgitavates märkustes ja liikmesriikide tolli esitatud klassifitseerimise otsustes. Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.3.Materiaalõiguslik alus

               4.3.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.3.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kuna kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud tollitariifide tõlgendamise ja rahvusvahelise lepingu sõlmimisega ühise kaubanduspoliitika raames ning HSi nomenklatuuri ja ELi kombineeritud nomenklatuuri rakendamisega, on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 31, artikli 43 lõige 2 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik.

               4.4. Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 31, artikli 43 lõige 2 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Mõju eelarvele

               Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.

               6.Kavandatava akti avaldamine

               Jah

               2020/0080 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis (WCO) seoses selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamise nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise tagamise soovituste vastuvõtmisega harmoneeritud süsteemi konventsiooni raames

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 87/369/EMÜ
                  11
                kiitis liit heaks rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli
                  12
                (edaspidi „HSi konventsioon“), millega loodi harmoneeritud süsteemi komitee (edaspidi „HSi komitee“).

               (2)HSi konventsiooni artikli 7 lõike 1 kohaselt vastutab HSi komitee muu hulgas selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste, muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamise nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise tagamise soovituste koostamise eest.

               (3)HSi konventsiooni artikli 8 lõike 2 kohaselt loetakse selgitavad märkused, klassifitseerimise arvamused, muud nõuanded harmoneeritud süsteemi tõlgendamiseks ning soovitused harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise tagamiseks, mis on välja töötatud HSi komitee istungil (edaspidi „HSi komitee otsused“), WCO nõukogu poolt heakskiidetuks, kui hiljemalt teise kuu lõpuks pärast kuud, mil lõppes istung, kus need vastu võeti, ei ole ükski HSi konventsiooni osaline teatanud WCO peasekretärile oma taotlusest suunata see küsimus WCO nõukogule.

               (4)Kui küsimus suunatakse nõukogule kõnealuse artikli lõike 2 alusel, kiidab nõukogu HSi konventsiooni artikli 8 lõike 3 kohaselt sellised selgitavad märkused, klassifitseerimise arvamused ja muud nõuanded või soovitused heaks, kui ükski konventsiooniosaliseks olev nõukogu liige ei taotle, et need või osa neist suunataks komiteele uuesti läbivaatamiseks.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel WCOs võetav seisukoht selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete vastuvõtmise kohta ning HSi konventsiooni ühetaolise tõlgendamise tagamise soovituste kohta, kuna HSi komitee koostatud vaidlusalused otsused võivad otsustavalt mõjutada järgmise liidu õigusakti sisu: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87.

               (6)Liidu huvides on, et liidu poolt HSi komitees väljendatud seisukohad määratakse kindlaks vastavalt kauba tariifset klassifitseerimist reguleerivatele põhimõtetele, kriteeriumidele ja suunistele. Samuti on liidu huvides, et sellised seisukohad määratakse kindlaks kiiresti, et liit saaks kasutada oma õigusi HSi komitees.

               (7)Liidu õiguste kaitsmiseks peaks komisjonil olema ka võimalus taotleda liidu nimel, et küsimus suunatakse WCO nõukogule ja HSi komiteele uuesti läbivaatamiseks vastavalt HSi konventsiooni artikli 8 lõikele 3, vältimaks otsuse vastuvõtmist küsimuses, mille suhtes nõukogu kas ei suuda enne HSi konventsiooni artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tähtaja möödumist seisukohta võtta või on jõudnud seisukohale, mis oluliselt erineb HSi komitee poolt vastu võetud otsusest.

               (8)Võttes arvesse HSi konventsiooni kohase kaupade klassifitseerimise muutuvat ja väga tehnilist laadi, kaks korda aastas korraldataval HSi komitee koosolekul käsitletavate küsimuste suurt arvu, WCO sekretariaadi ja/või konventsiooniosaliste poolt HSi komitee koosolekute ettevalmistamiseks esitatud dokumentide läbivaatamiseks ettenähtud lühikest aega ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas uut tehnilist ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne HSi komitee koosolekuid või nende ajal, tuleks liidu seisukoha täpsustamiseks vajalikud meetmed määrata kindlaks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel võetav seisukoht harmoneeritud süsteemi konventsiooni kohaste selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamise nõuannete ja harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise tagamise soovituste heakskiitmise ning selliste õigusaktide ettevalmistamise kohta Maailma Tolliorganisatsioonis, on esitatud I lisas.

               Artikkel 2

               Artikli 1 kohaselt võetavat liidu seisukohta täpsustatakse vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Alates HSi nomenklatuuri kasutuselevõtust 1988. aastal on seda läbi vaadatud kuuel korral. Muudatused jõustusid 1996., 2002., 2007., 2012. ja 2017. aastal. Kuuenda läbivaatamise muudatused jõustuvad 2022. aastal.

                     (2)

                        Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369 rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

                     (3)

                        ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

                     (4)

                        2022. aasta HSi käsitleva soovituse esialgne vastuvõtmine.

                     (5)

                        Sh HSi istungite-eelne töörühm.

                     (6)

                        HSi nomenklatuuri muudatuste puhul järgitakse eraldi otsustusprotsessi ja neid ei käsitleta käesolevas ettepanekus.

                     (7)

                        Sh HSi istungite-eelne töörühm.

                     (8)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

                     (10)

                        Siduv tariifiinformatsioon: tolliasutuste poolt ettevõtjatele eelnevalt esitatud klassifitseerimise otsused, et tagada õiguskindlus imporditavate või eksporditavate kaupade suhtes kohaldatava klassifitseerimise ja tariifimenetluse osas.

                     (11)

                        Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (

                     EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1

                  ).

                     (12)

                        ELT L 198, 20.7.1987, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.5.2020
            COM(2020) 196 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis (WCO) seoses selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamise nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise tagamise soovituste vastuvõtmisega harmoneeritud süsteemi konventsiooni raames

               I LISA

               Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsioonis võetav seisukoht

               1. PÕHIMÕTTED

               Euroopa Liit teeb WCO raames järgmist:

               a)
                     edendab, toetab ja hõlbustab kaupade tolliotstarbel klassifitseerimist ning HSi ühetaolist tõlgendamist ja kohaldamist ning lahendab järk-järgult HSi erinevate tõlgendustega seotud juhtumid ja vaidlused;

               b)
                     töötab sidusrühmade asjakohase kaasamise nimel HSi komitee otsuste ettevalmistamise etapis ja tagab, et WCOs vastu võetud otsused on kooskõlas HSi konventsiooniga;

               c)
                     tagab, et WCOs vastu võetud meetmed on kooskõlas HSi tõlgendamise üldreeglitega;

               d)
                     toetab seisukohti, mis on kooskõlas liidu poolt asjaomases valdkonnas väljatöötatud parimate tavadega;

               e)
                     toetab HSi nomenklatuuri lihtsustamist ja ajakohastamist vastavalt kasutajate vajaduste muutumisele ja uute tehnoloogiate arengule;

               f)
                     tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga ja rahvusvaheliste kohustustega.

               2. KRITEERIUMID

               Liidu nimel WCOs võetavad seisukohad määratakse kindlaks vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

               (a)üldkriteeriumid:

               –põhimõte, et õiguskindluse ja kontrolli hõlbustamise huvides tuleb kaupade tolliotstarbel klassifitseerimise otsustavat kriteeriumi otsida üldiselt nende kaupade objektiivsete omaduste ja tunnuste hulgast, mis on kindlaks määratud HSi vastava rubriigi kirjelduses ning jaotiste või gruppide märkustes;

               –HSi tõlgendamise üldreeglid, mis on esitatud HSi konventsiooni
                  1
                lisas.

               Vajaduse korral võetakse arvesse järgmist:

               (b)erikriteeriumid:

               –
                     kaupade tolliotstarbel klassifitseerimist käsitlev Euroopa Liidu Kohtu praktika;

               –
                     HSi nomenklatuur ja HSi selgitavad märkused, klassifitseerimist käsitlevad HSi komitee arvamused ja otsused;

               –
                     kombineeritud nomenklatuuri (CN)
                  2
                alamrubriigid ja CNi selgitavad märkused;

               –
                     nõukogu või komisjoni poolt vastu võetud klassifitseerimismäärused ja -otsused;

               –
                     tolliseadustiku komitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakonna järeldused;

               –
                     muud kaupade tolliotstarbel klassifitseerimisega seotud juhised, mille institutsioonid on välja töötanud õigusaktide või suunistena.

               3. TEGEVUSSUUNAD

               Liit püüab vajaduse korral toetada järgmiste otsuste vastuvõtmist WCOs vastavalt eespool nimetatud põhimõtetele ja kriteeriumidele:

               a)
                     pakkuda ja töötada välja selgitavaid märkusi, klassifitseerimise arvamusi või muid nõuandeid, millest juhinduda harmoneeritud süsteemi tõlgendamisel;

               b)
                     töötada välja soovitusi eesmärgiga tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine.

               II LISA

               Maailma Tolliorganisatsioonis võetava liidu seisukoha täpsustamine

               Enne HSi komitee iga koosolekut, kui kõnealust organit kutsutakse üles vastu võtma liidule õiguslikke tagajärgi tekitavaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele, kriteeriumidele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimast tehnilist ja muud asjakohast teavet, mis on edastatud komisjonile.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule või tema ettevalmistavatele organitele piisavalt varakult enne eelmises lõigus osutatud HSi komitee iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustuste üksikasjad. Nõukogu võib viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil komisjon teavitas nõukogu või tema ettevalmistavaid organeid, väljendada oma mittenõustumist ühe või mitme HSi komitee üksikotsuse suhtes esitatud seisukohaga.

               Et kaitsta liidu õigusi ja vältida seda, et WCO võtab vastu otsuse küsimuses, mille suhtes nõukogu ei suuda enne HSi konventsiooni artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tähtaja möödumist seisukohta võtta, võib komisjon liidu nimel taotleda, et küsimus suunataks WCO nõukogule ja HSi komiteele uuesti läbivaatamiseks vastavalt HSi konventsiooni artikli 8 lõikele 3.

               Kui liidu seisukoht erineb oluliselt HSi komitee poolt vastu võetud otsusest, edastab komisjon piisavalt varakult enne HSi konventsiooni artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tähtaja möödumist nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele kirjaliku dokumendi selle kohta, kas otsus(t)ega võib nõustuda või kas küsimus tuleb suunata WCO nõukogule ja uuesti läbivaatamiseks HSi komiteele vastavalt HSi konventsiooni artikli 8 lõikele 2. Nõukogu võib kümne tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil komisjon teavitas nõukogu või tema ettevalmistavaid organeid, väljendada oma mittenõustumist WCOs vastu võetava ühe või mitme HSi komitee üksikotsuse suhtes esitatud seisukohaga.

                     (1)

                        Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

                     (2)

                        Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.7.2019
            COM(2019) 337 final
            2019/0153(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes[RescUE]
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse eelnõule) eesmärk on muuta EMP lepingu teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust tehtavat koostööd käsitlevat protokolli nr 31, et laiendada lepinguosaliste koostööd kodanikukaitse valdkonnas. Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on inkorporeerida lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/420, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta,
                     1
                   et võimaldada EMP EFTA riikidel osaleda nimetatud ELi otsusega seotud liidu meetmetes alates 21. märtsist 2019.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõuga laiendatakse elanikkonnakaitse valdkonnas kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein), et parandada liidu reageerimist loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud õnnetustele.

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele, mis toimub nende õigustiku EMP lepingusse inkorporeerimise teel, viiakse ellu vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid põhinevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 196 koostoimes sama lepingu artikli 218 lõikega 9.

                  EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                     2
                   artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel asjaomaste otsuste suhtes võtta.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt hõlmab käesolev ettepanek ainult seda, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahendiks EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  EMP EFTA riigid toetavad mehhanismi rahaliselt kooskõlas selle muudetud sätetega alates 21. märtsist 2019.

               2019/0153 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes

                  [RescUE]

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 196 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta selle protokolli nr 31.

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab teatavaid sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2019. aasta otsust (EL) 2019/420, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta
                  5
               .

               (5)Selleks et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 21. märtsist 2019, tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 vastavalt muuta.

               (6)Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 kavandatava muutmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 77I, 20.3.2019, lk 1.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (4)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        ELT L 77I, 20.3.2019, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.7.2019
            COM(2019) 337 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes[RescUE]

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr [...]

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2019. aasta otsust (EL) 2019/420, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta
                  1
               .

               (2)Selleks et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 21. märtsist 2019, tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 10 lõike 8 punkti d taandesse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1313/2013/EÜ) lisatakse järgmine tekst:

               „muudetud järgmise õigusaktiga:

               -32019 D 0420: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/420, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta (ELT L 77I, 20.3.2019, lk 1).“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui EMP ühiskomiteele on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated*.

                  2Seda kohaldatakse alates 21. märtsist 2019.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […]

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  [...]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                  [...]

                     (1)

                        ELT L 77I, 20.3.2019, lk 1.

                     (2)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.9.2019
            COM(2019) 423 final
            2019/0199(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni halduskomitees

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooniga (edaspidi „kooskõlastamise konventsioon“) loodud halduskomitees seoses kõnealuse konventsiooni 8. lisa artikli 7 muudatuste kavandatud vastuvõtmisega aruandlussageduse kohta.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvaheline konventsioon

               Kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni („kooskõlastamise konventsioon“) eesmärk on hõlbustada ja seega arendada rahvusvahelist kaubandust kaupade liikumise suhtes kohaldatavate piirikontrolli eri tingimuste (vajaduse korral) kooskõlastamise kaudu. 12. oktoobril 1982 Genfis allkirjastatud kooskõlastamise konventsioon kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu 10. aprilli 1984. aasta määrusega (EMÜ) nr 1262/84,
                  1
                mis jõustus 12. septembril 1987. Praegu on konventsioonil 58 osalist, sealhulgas Euroopa Liit ja selle liikmesriigid.

               2.2.Halduskomitee

               Halduskomitee tegutseb kooskõlastamise konventsioonist lähtuvalt. Komitee ülesanne on kaaluda ja võtta vastu kooskõlastamise konventsiooni muudatusi. Ettepanekud pannakse hääletusele ning igal osalisriigil, kes on halduskomitee istungil esindatud, on üks hääl.

               Liidul on ainupädevus kooskõlastamise konventsiooniga reguleeritud tollivaldkonnas. Liidul kui piirkondlikul majandusorganisatsioonil on hääletamisel üksnes nii palju hääli, kui palju on hääli kokku tema konventsiooniosalistest liikmesriikidel. Kuna kõik ELi liikmesriigid on konventsiooni osalised, on liidul 28 häält.

               Kooskõlastamise konventsiooni muudatused võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Otsuse tegemiseks peab kohal olema vähemalt üks kolmandik osalisriikidest.

               2.3.Halduskomitee kavandatav akt

               Halduskomitee teeb oma 12. istungjärgul tõenäoliselt otsuse kooskõlastamise konventsiooni muutmise ettepanekute vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatud õigusakt“).

               Kavandatud õigusakti eesmärk on vähendada rahvusvahelise maanteetranspordi piiriületusmenetluste parandamiseks tehtut käsitleva aruandluse sagedust. Praegu peab iga konventsiooniosaline täitma ja saatma UNECE sekretariaadile küsimustiku konventsiooni 8. lisa rakendamise kohta (õigusnormide avaldamine, taristu, kohaldamine jne). Kavandatud õigusaktiga muudetakse aruannete esitamise ajakava kahelt aastalt viiele, tänu millele on piisavalt aega huvipakkuvate tulemuste saamiseks.

               Vastavalt kooskõlastamise konventsiooni artiklile 22 muutub kavandatav õigusakt konventsiooniosaliste jaoks siduvaks. Artiklis 22 käsitletakse konventsiooni kavandatavaid muudatusi ja nähakse ette järgmine: „Vastavalt eelmisele lõikele edastatud muudatusettepanek jõustub kõigi konventsiooniosaliste suhtes kolme kuu möödumisel muudatusettepaneku edastamise kuupäevale järgnenud 12kuuse ajavahemiku lõpust, kui selle aja jooksul ei ole konventsiooniosaline riik või piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon, kes tegutseb käesoleva konventsiooni artikli 16 lõikes 2 sätestatud tingimustel, edastanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku kohta ühtegi vastuväidet.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liit on samuti seadnud eesmärgiks kehtestada rahvusvahelise maanteetranspordi piiriületusmenetluste parandamiseks tehtut käsitleva aruandluse mõistlik sagedus. Praegu tehakse neid ülemaailmseid uuringuid iga kahe aasta tagant, mis tähendab, et kõik konventsiooniosalised (sealhulgas Euroopa Liit) peavad saavutatust aru andma iga kahe aasta järel. Praegune aruandlussagedus on konventsiooniosaliste jaoks koormav, sest küsimustiku täitmiseks peavad riikide tolli- ja transpordiasutused sageli oma tööd ministeeriumide tasandil kooskõlastama. Lisaks on TIRi tolliekspertide rühm ja liikmesriigid omavahel arutanud ja kokkuleppele jõudnud, et iga viie aasta järel tehtavad uuringud annavad samasuguseid tulemusi.

               Seetõttu tehakse ettepanek, et liit toetaks kooskõlastamise konventsiooni 8. lisa artikli 7 muutmise ettepanekut, mille eesmärk on pikendada aruandlussagedust kahelt aastalt viiele aastale.

               On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel halduskomitees võetav seisukoht, kuna muudatused on liidu jaoks siduvad.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  2
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Halduskomitee on organ, mis on loodud lepinguga, täpsemalt kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooniga.

               Akt, mille halduskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv vastavalt kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni artiklile 22.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on üksnes kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud tolli- ja väliskaubanduspoliitikaga.

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna halduskomitee õigusaktiga muudetakse kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni 8. lisa, on asjakohane see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0199 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni halduskomitees

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise 1982. aasta rahvusvaheline konventsioon (edaspidi „konventsioon“) kiideti heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1262/84
                  4
               .

               (2)Vastavalt konventsiooni artiklile 22 võib halduskomitee vastu võtta muudatusi kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.

               (3)Halduskomitee võtab 8. lisa artikli 7 muudatuse vastu oma 12. istungil.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel halduskomitees võetav seisukoht, kuna kavandatavad konventsiooni muudatused on liidu jaoks siduvad.

               (5)Liit toetab kooskõlastamise konventsiooni 8. lisa uut artiklit 7, kuna tänu rahvusvahelise maanteetranspordi piiriületusmenetluste parandamiseks tehtut käsitleva aruandluse sageduse vähendamisele tuleb liikmesriikidel täita vähem haldusformaalsusi.

               (6)Liidu nimel konventsiooni halduskomitees võetav seisukoht peaks seepärast põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud muudatuseelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel halduskomitee 12. või järgmisel istungil, on toetada käesolevale otsusele lisatud muudatuseelnõud.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud muudatuseelnõu redaktsioonilised muudatused võib liidu esindaja kokku leppida halduskomitees.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 126, 12.5.1984, lk 1–2.

                     (2)

                        Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. komisjon, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        EÜT L 126, 12.5.1984, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.9.2019
            COM(2019) 423 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni halduskomitees

               LISA

               Kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni muudatus

               Lisa 8 artiklis 7

               asendatakse sõna „kahe“ sõnaga „viie“.