               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.8.2018
            COM(2018) 580 final
            2018/0306(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu alusel loodud CETA kaubanduse ja säästva arengu komitees seoses lepingu 23. ja 24. peatüki alusel eksperdikomisjoni liikme ülesandeid täita soovivate isikute nimekirjade kehtestamisega

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel CETA kaubanduse ja säästva arengu komitees seoses lepingu 23. ja 24. peatüki alusel eksperdikomisjoni liikme ülesandeid täita soovivate isikute nimikirjade kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA)

                  Ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) (edaspidi „leping“) eesmärk on rakendada liidu ühist kaubanduspoliitikat Kanada suhtes, pidades eelkõige silmas vabakaubanduspiirkonna loomist. Leping allkirjastati 30. oktoobril 2016 Brüsselis
                     1
                  .

                  Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 21. septembrist 2017.

               2.2.CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee

               CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee, mis loodi lepingu artikli 26.2 lõike 1 punkti g alusel, teostab järelevalvet 22. peatüki (Kaubandus ja säästev areng), 23. peatüki (Kaubandus ja töö) ning 24. peatüki (Kaubandus ja keskkond) rakendamise üle, jälgib sealhulgas koostööd ja seda, kuidas vaadatakse läbi lepingu mõju säästvale arengule, ning tegeleb terviklikul viisil lepinguosaliste ühistes huvides olevate küsimustega, mis on seotud majandusliku ja sotsiaalse arengu ning keskkonnakaitse vaheliste seostega.

               2.3.CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee kavandatav õigusakt

               CETA kaubanduse ja säästva arengu komiteel tuleb oma esimesel kõnealuse lepingu jõustumise järgsel koosolekul vastu võtta otsus, millega kehtestatakse nende isikute nimekirjad, kes soovivad 23. ja 24. peatüki alusel täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid („kavandatav akt“).

               Kõigi 23. ja 24. peatüki alusel tekkinud küsimuste lahendamisel teevad lepinguosalised kõik endast oleneva, et jõuda valitsustevaheliste konsultatsioonide kaudu vastastikku rahuldava lahenduseni. Kui üks lepinguosaline siiski leiab, et küsimust ei ole valitsustevaheliste konsultatsioonide käigus rahuldavalt lahendatud, on lepingu kohaselt lepinguosalisel võimalus taotleda küsimuse uurimiseks eksperdikomisjoni kokkukutsumist. Artiklis 23.10 on sätestatud, et CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee koostab nimekirja vähemalt üheksast isikust, kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid 23. peatüki (Kaubandus ja töö) alusel tekkinud küsimustega seoses ja kellel peavad artikli 23.10 lõike 7 kohaselt peavad olema eriteadmised või kogemused tööõiguse valdkonnas, teistes 23. peatükis käsitletud küsimustes või rahvusvahelistest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise alal. Artiklis 24.15 on sätestatud, et CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee koostab nimekirja vähemalt üheksast isikust, kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid 24. peatüki (Kaubandus ja keskkond) alusel tekkinud küsimustega seoses ja kellel peavad lõike 7 kohaselt peavad olema eriteadmised või kogemused keskkonnaõiguse valdkonnas, teistes 24. peatükis käsitletud küsimustes või rahvusvahelistest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise alal. Artiklite 23.10 ja 24.15 lõike 6 kohaselt nimetavad lepinguosalised iga nimekirja jaoks vähemalt kolm isikut ja vähemalt kolm isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise elanikud ning kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni esimehe ülesandeid.

               Kavandatud aktiga kehtestatakse mõlemad nimekirjad, st nimekiri isikutest, kes soovivad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid 23. peatüki alusel ja nimekiri isikutest, kes soovivad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid 24. peatüki alusel.

               Kavandatud akt jõustub kuupäeval, mil CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee selle vastu võtab.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Kavandatav seisukoht on võtta vastu nimekirjad isikutest, kes soovivad 23. ja 24. peatüki alusel täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee on ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (edaspidi „leping“) alusel loodud organ.

               Otsus, mis CETA kaubanduse ja säästva arengu komiteel tuleb vastu võtta, on siduv, ja sellega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise leping, eelkõige selle artikli 207 lõige 4.

               4.3.Järeldus

                  Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud akti avaldamine

               CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee otsus on kavas avaldada pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2018/0306 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu alusel loodud CETA kaubanduse ja säästva arengu komitees seoses lepingu 23. ja 24. peatüki alusel eksperdikomisjoni liikme ülesandeid täita soovivate isikute nimekirjade kehtestamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega (EL) 2017/37
                  3
                on ette nähtud allkirjastada Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA), (edaspidi „leping“). Leping allkirjastati 30. oktoobril 2016.

               (2)Nõukogu otsusega (EL) 2017/38
                  4
                on ette nähtud lepingu ajutine kohaldamine, sealhulgas CETA ühiskomitee ja erikomiteede loomine. Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 21. septembrist 2017.

               (3)Lepingu artikli 26.2 lõike 1 punkti g alusel loodi kaubanduse ja säästva arengu komitee.

               (4)Kaubanduse ja säästva arengu komiteel tuleb oma esimesel koosolekul vastu võtta kavandatav akt, millega kehtestatakse nimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid lepingu 23. peatüki (Kaubandus ja töö) ja 24. peatüki (Kaubandus ja keskkond) alusel.

               (5)Seepärast on asjakohane lisatud otsuse eelnõu põhjal kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel CETA kaubanduse ja säästva arengu komitees, et tagada lepingu tõhus rakendamine.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu alusel loodud CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee esimesel koosolekul seoses otsusega, millega kehtestatakse nende isikute nimekirjad, kes soovivad lepingu 23. ja 24. peatüki alusel täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid, põhineb CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 11, 14.1.2017, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        ELT L 11, 14.1.2017, lk 1.

                     (4)

                        ELT L 11, 14.1.2017, lk 1080.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.8.2018
            COM(2018) 580 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu alusel loodud CETA kaubanduse ja säästva arengu komitees seoses lepingu 23. ja 24. peatüki alusel eksperdikomisjoni liikme ülesandeid täita soovivate isikute nimekirjade kehtestamisega

               LISA

               CETA KAUBANDUSE JA SÄÄSTVA ARENGU KOMITEE
                  OTSUS Nr [X /2018]

                  xxx

               lepingu 23. ja 24. peatüki alusel eksperdikomisjoni liikme ülesandeid täita soovivate isikute nimekirja kehtestamise kohta

               KAUBANDUSE JA SÄÄSTVA ARENGU KOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelist laiaulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingut (CETA), eelkõige artikli 23.10 lõikeid 6 ja 7 ning artikli 24.15 lõikeid 6 ja 7,

               ning arvestades järgmist:

               1)Lepingu artikli 30.7 lõike 3 kohaselt on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 21. septembrist 2017.

               2)Artikli 23.10 lõikes 6 on sätestatud, et CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee koostab nimekirja vähemalt üheksast isikust, kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid 23. peatüki (Kaubandus ja töö) alusel tekkinud küsimustega seoses ja kellel peavad lõike 7 kohaselt olema eriteadmised või kogemused tööõiguse valdkonnas, teistes 23. peatükis käsitletud küsimustes või rahvusvahelistest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise alal.

               3)Artikli 24.15 lõikes 6 on sätestatud, et CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee koostab nimekirja vähemalt üheksast isikust, kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid 24. peatüki (Kaubandus ja töö) alusel tekkinud küsimustega seoses ja kellel peavad lõike 7 kohaselt olema eriteadmised või kogemused tööõiguse valdkonnas, teistes 24. peatükis käsitletud küsimustes või rahvusvahelistest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise alal.

               4)Artiklite 23.10 ja 24.15 lõike 6 kohaselt nimetavad lepinguosalised iga nimekirja jaoks vähemalt kolm isikut ja vähemalt kolm isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise elanikud ning kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni esimehe ülesandeid.

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               1.Käesolevaga kehtestatakse nimekiri isikutest, kes soovivad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid.

               2.Kavandatud akt jõustub kuupäeval, mil CETA kaubanduse ja säästva arengu komitee selle vastu võtab.

               CETA KAUBANDUSE JA SÄÄSTVA ARENGU KOMITEE nimel

                        ELi nimel

                        Kanada nimel

               LISA

               NIMEKIRI ISIKUTEST, KES SOOVIVAD TÄITA EKSPERDIKOMISJONI LIIKME ÜLESANDEID 23. PEATÜKI (KAUBANDUS JA TÖÖ) ALUSEL TEKKINUD KÜSIMUSTEGA SEOSES

               Isikud, kellel on eriteadmised või kogemused tööõiguse valdkonnas, teistes 23. peatükis käsitletud küsimustes või rahvusvahelistest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise alal:

               Kanada nimetatud isikud:

               Kevin Banks

               Adelle Blackett

               Carol Nelder-Corvari

               Euroopa Liidu nimetatud isikud:

               Jorge Cardona

               Eddy Laurijssen

               Karin Lukas

               Esimehed (ei ole lepinguosaliste elanikud):

               Janice Bellace

               Kathleen Claussen

               Christian Häberli

               Jill Murray

               Patrick Pearsall

               Ross Wilson

               NIMEKIRI ISIKUTEST, KES SOOVIVAD TÄITA EKSPERDIKOMISJONI LIIKME ÜLESANDEID 24. PEATÜKI (KAUBANDUS JA KESKKOND) ALUSEL TEKKINUD KÜSIMUSTEGA SEOSES

               Isikud, kellel on eriteadmised või kogemused keskkonnaõiguse valdkonnas, teistes 24. peatükis käsitletud küsimustes või rahvusvahelistest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise alal:

               Kanada nimetatud isikud:

               Anne Daniel

               Armand de Mestral

               Elaine Feldman

               Matthew Kronby

               Brendan McGivern

               Euroopa Liidu nimetatud isikud:

               Laurence Boisson de Chazournes

               Hélène Ruiz Fabri

               Geert Van Calster

               Esimehed (ei ole lepinguosaliste elanikud):

               Arthur Edmond Appleton

               James Bacchus

               Nathalie Bernasconi-Osterwalder

               Christian Häberli


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.4.2018
            COM(2018) 177 final
            2018/0086(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            sõlmida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013
                  1
                (edaspidi „Schengeni piirieeskirjade muudatus“) muudeti Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
                  2
               , määrust (EÜ) nr 562/2006
                  3
                (Schengeni piirieeskirjad) ja määrust (EÜ) nr 810/2009
                  4
                (viisaeeskiri) ning määratleti muu hulgas uuesti kolmandate riikide kodanike Schengeni alal „lühiajalise viibimise“ mõiste. Alates 18. oktoobrist 2013 on Schengeni alale lühiajaliselt reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanikel lubatud viibida seal maksimaalselt 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, olenemata sellest, kas neil on viisat vaja või mitte. Erinevalt kuni 18. oktoobrini 2013 kehtinud määratlusest (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast), on uus määratlus täpsem, sest kestust väljendatakse kuude asemel päevades. Lisaks sellele on termin „alates esmakordse sisenemise kuupäevast“ määratlusest välja jäetud, sest see tekitas palju segadust ja küsimusi.

               Schengeni piirieeskirjade muudatusega tehti ELi viisa- ja piiridealasesse õigustikku (st Schengeni lepingu rakendamise konventsioon, Schengeni piirieeskirjad, viisaeeskiri ja määrus (EÜ) nr 539/2001
                  5
               ) kõik vajalikud muudatused. Lühiajalise viibimise määratlus on sätestatud ka Euroopa Liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes. Antigua ja Barbuda,
                  6
                Bahama Ühenduse,
                  7
                Barbadose,
                  8
                Brasiilia,
                  9
                Mauritiuse,
                  10
                Saint Kittsi ja Nevise
                  11
                ning Seišellidega
                  12
                sõlmitud viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes osutatakse viisavaba viibimise määratlemisel siiani vanale määratlusele („kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates esmakordse sisenemise kuupäevast“
                  13
               ).

               Komisjon võttis 16. juulil 2014 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja eespool nimetatud riikide vaheliste lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks
                  14
               . Nõukogu võttis kõnealuse otsuse vastu 9. oktoobril 2014
                  15
               . Eesmärk oli rakendada nende seitsme riigi suhtes Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uut määratlust. Lisaks sellele on lühiajalist viibimist, mida viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes määratletakse kuude asemel päevades, elektrooniliste/IT-vahenditega lihtsam kontrollida ja arvestada ning selline määratlus on seega tsentraliseeritud piirihaldussüsteemide (nt kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem
                  16
               ) jaoks sobilikum.

               Pärast nõukogult volituste saamist alustas komisjon seitsme riigiga (Antigua ja Barbuda, Bahama Ühendus, Barbados, Brasiilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid) läbirääkimisi viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks.

               Läbirääkimised Brasiiliaga viidi edukalt lõpule 31. oktoobril 2017, kui parafeeriti lepingud, millega muudeti kahte Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitlevad diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajate ning tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist. Mõlemad lepinguosalised nõustusid võtma „lühiajalise viibimise“ uue määratluse kasutusele muude tehniliste üksikasjade kõrval (vt allpool), kuid kõik need muudatused on reisija seisukohast väheolulised.

                  Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingute preambulis.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi: „leping“) kohaselt peavad mõlemad lepinguosalised selle kooskõlas oma vastavate menetlustega heaks kiitma. Liidu poolel on selleks vaja nõukogu otsust lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.

               Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused sõlmida leping.

               Võttes üle Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uue määratluse, millega antakse „lühiajalise viibimise“ sõnaselge tõlgendus, tagatakse lepinguga liikmesriikide vahel õiguslik sidusus ja ühtlustamine.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Liidul ei ole õigust muuta viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid, mis seoksid Schengeni acquis’ ja sealhulgas ühise viisapoliitika rakendamisega assotsieerunud nelja riiki. Ühtlustatud lähenemisviisi ja Schengeni alal lubatud viibimise kestust käsitlevate sätete rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles kinnitatakse ühelt poolt Brasiilia ning teiselt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi soovi muuta vastavalt kehtivaid kahepoolseid viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid.

               Käesolev ettepanek on õiguslik vahend lepingu sõlmimiseks. Nõukogu teeb oma otsuse pärast lepingu allakirjutamist kvalifitseeritud häälteenamusega liidu nimel nõukogu eesistuja määratud isiku vahendusel ning pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkti a kohaselt kuuluvad viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid hõlmavad läbirääkimised liidu ainupädevusse.

               Lisaks sellele, kui üks rahvusvahelise lepingu pooltest on Euroopa Liit, siis ei saa sellise lepingu muudatusi liikmesriigid ise õiguslikult rakendada. Seega on vaja liidu tasandi meedet.

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale seatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust, milleks on Brasiilia Liitvabariigi ning liidu vahel kehtiva, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmine.

               3.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               4. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu läbirääkimisjuhised, millega volitati komisjoni alustama Brasiilia Liitvabariigiga läbirääkimisi kahe poole vahelise, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmiseks. Liikmesriike teavitati läbirääkimiste kulgemisest viisatöörühma koosolekutel.

               5.MUU TEAVE

               •Läbirääkimiste tulemus

                  Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

                  Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

                  a. Viibimise kestus

                  Lepinguga nähakse diplomaatilist, teenistus- või ametipassi kasutavatele Euroopa Liidu ja Brasiilia kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul (varem kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast). Uut määratlust kohaldatakse kogu lepingu ulatuses.

                  b. Lõppsätted – lepingu täitmise peatamine (artikli 8 lõige 4)

               Lepinguga muudetakse artikli 8 lõike 4 viimast lauset järgmiselt: „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“ Praegusele tekstile sõnade „ja lõpetab lepingu täitmise peatamise“ lisamine tähendab lepingu kohaselt, et viisanõudest loobumise peatamine lõpetatakse, kui peatamise esile kutsunud põhjused on kõrvaldatud. Selle muudatusega ühtlustatakse Brasiilia Liitvabariigiga sõlmitud diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõnastus kõigi teiste liidu poolt 2015. ja 2016. aastal allkirjastatud viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute sõnastusega. 14. juunil 2016 konsulteeriti kõnealuse muudatuse osas viisatöörühmaga ning ükski liikmesriik vastuväiteid ei esitanud.

                  c. Ühisdeklaratsioonid

                  Lepingule lisatakse kaks ühisdeklaratsiooni:

                  - ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, ning

                  - ühisdeklaratsioon Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kohta.

                  e. Jõustumine

                  Leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et ratifitseerimine on lõpule viidud. Õiguskindluse tagamiseks ning võimaldamaks reisijatel seadusest aru saada ja seda täita, on vajalik kehtestada piisavalt pikk üleminekuperiood. Pärast lepingu ratifitseerimist võimaldab kuuekuuline periood reisijatel lõpetada lühiajalised viibimised, mida arvestatakse veel täielikult vana määratluse alusel. Seejärel jõustub uus lühiajalise viibimise määratlus ning selle 180-päevane tagasiulatuv viiteperiood.

                  Lepinguga ei mõjutata Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu teisi sätteid, sealhulgas territoriaalset kohaldamisala.

               6.KOKKUVÕTE

               Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon nõukogule ettepaneku kiita pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist.

               2018/0086 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               sõlmida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  17

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel Brasiilia Liitvabariigiga läbirääkimisi lepingu üle, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“).

               (2)Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2017/[…] on lepingule alla kirjutatud.

               (3)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  18
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  19
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               (5)See leping tuleks heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“), kiidetakse liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artiklis 2 sätestatud teate
                  20
               .

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 182, 29.6.2013, lk 1.

                     (2)

                        EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

                     (3)

                        ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

                     (4)

                        ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

                     (5)

                        EÜT L 081, 21.3.2001, lk 1.

                     (6)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 1.

                     (7)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 23.

                     (8)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 9.

                     (9)

                        Brasiiliaga sõlmis EL kaks lepingut. Esimene leping käsitles tavapassi kasutajaid (ELT L 255, 21.9.2012, lk 4) ning teine leping eraldi diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajaid (ELT L 66, 12.3.2011, lk 2).

                     (10)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 16.

                     (11)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 37.

                     (12)

                        ELT L 169, 30.6.2009, lk 30.

                     (13)

                        Vt lepingutes „Eesmärk“ ja „Riigis viibimise kestus“.

                     (14)

                        COM(2014) 468 final.

                     (15)

                        Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu/Ühenduse ning Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Brasiilia Liitvabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning Seišelli Vabariigi vahel sõlmitud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks; vastu võetud nõukogus 9. oktoobril 2014.

                     (16)

                        COM(2016)194 final.

                     (17)

                        Nõusolek anti [...].

                     (18)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (19)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (20)

                        Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.4.2018
            COM(2018) 177 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            sõlmida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               LISA

               Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline LEPING,

               millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ning

               BRASIILIA LIITVABARIIK (edaspidi „Brasiilia“)

               teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised“,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. aprillil 2011,

               VÕTTES TEADMISEKS, et lepingut rakendatakse lepinguosaliste kodanike huvides, kes kasutavad diplomaatilist, teenistus- või ametipassi,

               VÕTTES ARVESSE, et lepingus sätestatud lühiajalise viibimise määratlus (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast) ei ole piisavalt täpne ning eelkõige mõiste „esmakordse sisenemise kuupäev“ võib tekitada ebakindlust ja küsimusi,

               PIDADES SILMAS, et 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013 tehti ELi „sisemisse“ viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena „90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“,

               VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Liidu loodav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem eeldab lühiajalist viibimist käsitleva ühtse ja sõnaselge määratluse kasutamist, mis on kohaldatav kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes,

               SOOVIDES tagada reisijate sujuva voo lepinguosaliste piiriületuspunktides,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Lepingut muudetakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.

               (1)Artiklis 1 asendatakse sõnad „kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“ sõnadega „90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“.

               (2)Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „Liidu kodanikud, kes kasutavad kehtivat diplomaatilist, teenistus- või ametipassi, võivad viibida Brasiilia territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.“

               (3)Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „Brasiilia kodanikud, kes kasutavad kehtivat diplomaatilist, teenistus- või ametipassi, võivad viibida Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd.“

               Diplomaatilist, teenistus- või ametipassi kasutavad Brasiilia kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.“

               (4)Artikli 4 lõikes 3 asendatakse sõnad „kolme kuu“ sõnadega „90 päeva“.

               (5)Artikli 8 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“

               Artikkel 2

               Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

               Käesolev leping on koostatud … [koht] … [kuupäev] … [kuu] kahe tuhande seitsmeteistkümnendal aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Euroopa Liidu nimel

               Brasiilia Liitvabariigi nimel

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA

               On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Brasiilia ametiasutused muudaksid viivitamata diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE 90-PÄEVAST AJAVAHEMIKKU MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes“ osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ________