title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus (EL) nr …/…, [kuupäev], millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52010PC0102

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 17.3.2010KOM(2010)102 lõplik2010/0059 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…,[kuupäev], millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahendSELETUSKIRIEuroopa Liidu (EL) banaanituru ühine korraldus on võimaldanud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna banaane eksportivatele riikidele (AKV riigid) traditsiooniliselt soodustingimusi kauplemisel. Mitmele AKV riigile on banaanide tootmine eksportimiseks ELi oluline majandustegevus, millel on ülejäänud majandusele mitmekordistav mõju.ELi banaanituru ühist korraldust on alates 1995. aastast kahtluse alla seatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidluste lahendamise organi kaudu, kelle apellatsioonikogu otsustega on sellele korduvalt vastuseisu väljendatud. Seepärast on EL pidanud läbirääkimisi banaane käsitleva kaubanduslepingu üle WTO raames. See toetab Doha arengukava (DDA) põllumajandust käsitlevate üksikasjade ja täieliku Doha vooru lõpetamist. Nimetatud lepingu rakendamine vähendab AKV soodusmarginaali.Selleks et toetada jätkusuutlikku arengut, vaesuse vähendamist ja edendada banaane eksportivate AKV riikide järkjärgulist kaasamist maailmamajandusse, on EL toetanud mitme riigi banaanisektorit eriabisüsteemi (SSA, 1994–1999[1]) ja toetuse eriabiraamistiku (SFA, 1999–2008[2]) kaudu. SFA toimis kaheteistkümnes banaane eksportivas AKV riigis[3] ja selle kehtivusaeg lõppes detsembris 2008. Nagu öeldakse tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriabiraamistiku kahe aasta aruannet käsitleva teatuse eelnõus, tuuakse SFAle antud sõltumatutes välishinnangutes esile positiivseid tulemusi. Teatavatel riikidel õnnestus suurendada oma konkurentsivõimet, mis peegeldub AKV banaanide stabiilses ekspordimahus ja turuosas ELi turul. Sellegipoolest on tootmiskulud AKV riikides jäänud üldiselt kõrgemateks kui enamsoodustuskorra (MFN) riikides. Majanduse mitmekesistamise toetusmeetmete tulemused ei ole nii nähtavad ja nende saavutamiseks on vaja suuremaid pingutusi.AKV banaane tarnivatele riikidele tehtavate tariifsete soodustuste vähendamine toob toimuvatele kohandamis- ja ümberkorraldamisprotsessidele toetudes kaasa täiendava kohandusvajaduse. Võttes arvesse nimetatud probleeme teeb Euroopa Komisjon ettepaneku luua peamistele banaane tarnivatele AKV riikidele asjaomane kaasnevate meetmete programm.Nimetatud programmi raames võetavate meetmete eesmärk on toetada banaaniekspordist sõltuvate piirkondade kohandumist eelarvetoetuse või konkreetsete sekkumiste kaudu. Meetmed toetavad kohandumist laiemalt (näiteks sotsiaalne ja keskkondlik mõju), majandustegevuse mitmekesistamise poliitikat või investeerimist konkurentsivõime parandamisse, kui see on elujõuline strateegia. Neis võetakse arvesse eriabisüsteemi ja toetuse eriabiraamistiku tulemusi ning nende kaudu omandatud kogemusi.Banaanisektori kaasnevad meetmed oleks ettepaneku kohaselt maksimaalselt nelja-aastase kestusega (2010–2013) ajutine programm. Kaasnevate meetmete eelarve oleks 190 miljonit eurot ja neid reguleeriks arengukoostöö rahastamisvahendi määruse muutmise määrus.2010/0059 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahendEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[4],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[5],olles edastanud ettepaneku riikide parlamentidele,tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:1.  Euroopa Liit kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige on pühendunud kaubandusküsimuste kaasamisele arengustrateegiatesse ja rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele, et kiirendada majanduse arengut ja vaesuse vähendamist kogu maailmas.2.  EL toetab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riike vaesuse vähendamise, jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu teel ning tunnistab nende riikide kaubasektorite olulisust.3.  EL on pühendunud arenguriikide sujuva ja järkjärgulise maailmamajandusse kaasamise toetamisele eesmärgiga tagada jätkusuutlik areng. Peamistel banaane eksportivatel AKV riikidel võib esineda probleeme seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige enamsoodustuskorra liberaliseerimisega WTO raames. Seepärast tuleks AKV riikide banaanisektori kaasnevate meetmete programm lisada praegusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend[6].4.  Nimetatud programmi raames võetavad rahalise abi meetmed peaksid olema suunatud banaaniekspordist sõltuvate piirkondade kohandumise ja/või ümberkorraldamise toetamisele sektorikohase eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu. Meetmete eesmärk peaks olema tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus, majandustegevuse mitmekesistamine ja investeerimine konkurentsivõime suurendamisse, juhul kui see on elujõuline strateegia, võttes arvesse traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabisüsteemi[7] ja traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabiraamistiku[8] kaudu saadud kogemusi ja tulemusi.5.  Programm peaks aitama kaasa kohanemisprotsessile nendes AKV riikides, kes on viimastel aastatel eksportinud ELi märkimisväärses koguses banaane ja keda mõjutab WTO raames toimiv liberaliseerimine[9]. Programm põhineb tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriabiraamistikul. Programm on kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega WTO raames ning on selgelt ümberkorralduslik ja seega ajutine, selle maksimaalne kestus on neli aastat (2010–2013),ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1905/2006 muudetakse järgmiselt.6.  Artikkel 4 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 4Euroopa Liidu abi rakendamineKooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega rakendatakse ühenduse abi artiklites 5–16 sätestatud geograafiliste ja temaatiliste programmide ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide kaudu.”7.  Lisatakse artikkel 17a järgmises sõnastuses:„Artikkel 17aPeamised banaane tarnivad AKV riigid1. IIIa lisas loetletud banaane tarnivate AKV riikide suhtes kohaldatakse banaanisektori kaasnevaid meetmeid. Nendele riikidele antav Euroopa Liidu abi on suunatud nende kohandumisprotsessi toetamisele pärast ELi banaanituru liberaliseerimist Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames. Euroopa Liidu abi andmisel arvestatakse riikide poliitika ja kohanemisstrateegiatega ning pööratakse eritähelepanu järgmistele koostöövaldkondadele:8.  banaaniekspordisektori konkurentsivõime tõstmine, kui see on jätkusuutlik, arvestades seejuures asjaomaste erinevate huvirühmade olukorda;9.  banaanidest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine;10.  tegelemine kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis võivad olla seotud tööhõive ja sotsiaalsete teenuste, maakasutuse ja keskkonna taastamise, ja makromajandusliku stabiilsusega, kuid ei pruugi nendega piirduda.2. IV lisas nimetatud summa ulatuses määrab komisjon objektiivsete näitajate alusel kindlaks igale abikõlblikule banaane tarnivale AKV riigile kättesaadava maksimumsumma, mis on ette nähtud lõikes 1 osutatud tegevuste rahastamiseks. Näitajate hulgas on banaanikaubandus ELiga, banaaniekspordi osatähtsus asjaomase AKV riigi majanduses ja riigi arengutase. Jaotuskriteeriumite arvuliste suuruste määramisel lähtutakse 2009. eelsete aastate andmetest.3. Komisjon võtab vastu mitmeaastased toetusstrateegiad analoogia põhjal artikliga 19 ja vastavalt artiklile 21. Komisjon tagab, et nimetatud strateegiad täiendavad asjaomaste riikide geograafilisi strateegiadokumente ning kõnealuste banaanisektori kaasnevate meetmete ajutisuse. Toetusstrateegiaid võib vajaduse korral eriotstarbeliselt läbi vaadata, kuid nende kohta ei tehta vahekokkuvõtteid.”11.  Artikkel 21 asendatakse järgmisega:„Artikkel 21Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmineArtiklites 19 ja 20 nimetatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 nimetatud läbivaadatud versioonid ning vastavalt artiklites 17 ja 17a nimetatud kaasnevad meetmed võtab vastu komisjon artikli 35 lõikes 2 osutatud korras.”12.  Artiklis 29 asendatakse lõige 1 järgmise tekstiga:1. „Eelarvekohustuste aluseks on artikli 17a lõike 3, artikli 22 lõike 1, artikli 23 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused.”13.  Artikli 31 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:„Artiklites 11–16 nimetatud temaatilise programmi alusel ning artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on OECD/DACi loetelus ja II lisas nimetatud arenguriikide kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on nimetatud arenguriikides ja -territooriumidel asutatud, ning need füüsilised või juriidilised isikud, kes on temaatilise programmi või artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel abikõlblikud. Komisjon avaldab II lisa ja ajakohastab seda vastavalt OECD/DACi koostatud abisaajate loetelu regulaarsele läbivaatamisele ja teavitab sellest nõukogu.”14.  Artikli 38 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:1. Võrdlussumma käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikul 2007–2013 on 17 087 miljonit eurot.2. Igale programmile eraldatav soovituslik summa, mida nimetatakse artiklites 5–10 ja 11–16 ja artiklites 17–17a on kindlaks määratud IV lisas. Need summad on kehtestatud ajavahemikuks 2007–2013.”15.  Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud IIIa lisa.16.  IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimeleesistuja eesistujaI LISA„IIIa LISAPEAMISED BANAANE TARNIVAD AKV RIIGID1. Belize2. Kamerun3. Côte d'Ivoire4. Dominica5. Dominikaani Vabariik6. Ghana7. Jamaica8. Saint Lucia9. Saint Vincent ja Grenadiinid10. Suriname”II LISA„IV LISARAHAERALDISTE SOOVITUSLIK JAOTUS AJAVAHEMIKUKS 2007–2013 (MILJONIT EUROT)Kokku | 17 087 |Geograafilised programmid: | 10 057 |Ladina-Ameerika | 2 690 |Aasia | 5 187 |Kesk-Aasia | 719 |Lähis-Ida | 481 |Lõuna-Aafrika | 980 |Temaatilised programmid: | 5 596 |Inimestesse investeerimine | 1 060 |Keskkond ja loodusvarade säästev majandamine | 804 |Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus | 1 639 |Toiduga kindlustatus | 1 709 |Rände- ja varjupaigaküsimused | 384 |Suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid | 1 244 |Peamised banaane tarnivad AKV riigid | 190” |.  FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Kaasnevad meetmed peamistele banaane tarnivatele Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:21 (Areng)3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:Kavandatud read:21 06 07 (Banaanisektori kaasnevad meetmed)21 01 04 01 (Arengukoostöö rahastamisvahend (DCI) — Halduskorralduskulud)Kavandatavaid meetmeid rahastatakse 4. rubriigi vabadest vahenditest ja vahendite ümberpaigutamisest 4. rubriigi sees.3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Meedet rakendatakse 2010.–2013. eelarveaastal; selleks on ette nähtud 190 miljonit eurot.15. detsembri 2009. aasta kirjas AKV banaanikoordinaatorile (minister Luc Magloire Mbarga, Kamerun) viitasid volinikud Benita Ferrero-Waldner ja Karel De Gucht maksimaalselt 200 miljoni euro suurusele programmile, millega aidatakse peamistel AKV banaanitarnijatel kohaneda uute tariifimääradega ja nendest tulenevate ümberkorraldustega. Samuti väitsid volinikud, et lisaks 190 miljonile eurole on komisjon valmis koos eelarvepädevate institutsioonidega uurima võimalusi sellele veel 10 miljoni euro lisamiseks, kui eelarvemenetluse käigus peaks selleks vajaminev summa vabanema.3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |21.06.07 | Kohustuslik/ Mittekohustuslik | Liigendatud[10] | JAH | EI | EI | Nr 4 |21.01.04.01 | Kohustuslik/ Mittekohustuslik | Liigenda-mata[11] | EI | EI | EI | Nr 4 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2010.aasta | 2011 | 2012 | 2013 | n + 4* | n + 5 jj* | Kokku |Tegevuskulud[12] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 75 | 43 | 41 | 31 | 190 |Maksete assigneeringud | b | 30 | 30 | 40 | * | * | 100* |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[13] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | * | * | 2,617* |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 75,217 | 43,75 | 41,95 | 31,70 | * | * | 192,617* |Maksete assigneeringud | b+c | 0,217 | 30,75 | 30,95 | 40,70 | * | * | 102,617* |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[14] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | * | * | 0,427* |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,06* |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 75,26 | 43,898 | 42,098 | 31,848 | * | * | 193,04* |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0,26 | 30,898 | 31,098 | 40,848 | * | * | 103,104* |* Tegevusprogrammi elluviimiseks ja selleks vajalike maksete tegemiseks pärast 2013. aastat tehakse ettepanekud haldustoetuskulude assigneeringute eraldamiseks tulevaste finantsperspektiivide raames (st pärast 2014. aastat algavad finantsperspektiivid).Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |…………………… | f |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule( Ettepanekuga kaasneb finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[15] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB: Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 2,3 | 7 | 7 | 7 |* Tegevusprogrammi elluviimiseks ja sellega seonduvate maksete tegemiseks pärast 2013. aastat.4.3. Meetmete rahastaminePROGRAMMI RAHASTATAKSE 4. RUBRIIGI (ELI ÜLEMAAILMNE ROLL) KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTEST. TEHAKSE ETTEPANEK KASUTADA OSA KÕNEALUSE RUBRIIGI VARUST SUMMAS 75,9 MILJONIT EUROT. KOMISJONI TALITUSED ON HINNANUD VAHENDITE KÄTTESAADAVUST AJAVAHEMIKUL 2010–2013, ET TEHA KINDLAKS ÜMBERPAIGUTUSTE VÕIMALUSI, VÕTTES ARVESSE VAHENDITE VÕIMALIKKU ALAKASUTAMIST, KASUTAMISPIIRANGUID JA/VÕI POLIITILISI ASJAOLUSID. ANALÜÜSI TULEMUSENA PAIGUTATAKSE 4. RUBRIIGI ALL ÜMBER 95,8 MILJONIT EUROT. PUUDUJÄÄVA OSA (18,3 MILJONIT EUROT) PUHUL TEEB KOMISJON ETTEPANEKU KASUTADA PAINDLIKKUSINSTRUMENTI.5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusLühiajalised: Meetmed on suunatud banaanitootmisest sõltuvatele Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele, kes on viimase kümne aasta jooksul eksportinud Euroopa Liitu keskmiselt üle 10 000 tonni banaane ja keda kõige rohkem mõjutavad banaanide suhtes kohaldatavad ELi tariifimäärade muutused.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeEttepanekuga kehtestatakse ajaliselt piiratud meetmed tariifimäärade vähendamisega toimetulekuks. Kõnealused meetmed täiendavad ELi käsutuses olevaid olemasolevaid koostöövahendeid; samuti toetutakse ELi ja tema partnerite ühisele kogemusele selliste toetusmeetmete valdkonnas, mida rahastatakse tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kaudu. Koostoime saavutamiseks tagatakse meetmete rakendamine kooskõlas ELi riigi abistamise strateegiatega.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEesmärk on säilitada või parandada banaanitootmisest sõltuvate AKV riikides elavate inimeste elatustaset, millele avaldavad olulist mõju banaanide suhtes kohaldatavad ELi tariifimäärade muutused. Meetmed on suunatud laiematele (sotsiaalsed, majanduslikud ja keskkondlikud) kohandamismõjudele, majanduse mitmekesistamisele või investeeringute toetamisele banaanitööstuse konkurentsivõime suurendamiseks, kui tegemist on elujõulise strateegiaga.Oodatavad tulemused :-  Riikides, kus eemärk hõlmab majanduse mitmekesistamist: kodumajapidamiste sissetulekute stabiliseerimine või suurendamine ja/või (endises) banaanitööstuses töötavate inimeste ja nende perekondade vaesusmäära vähendamine (mis peegeldaks asjaolu, et banaanide ekspordi vähenemine Euroopa Liitu ei avalda negatiivset mõju riigi majandusele ja/või kõige rohkem mõjutatud elanikkonnale).-  Riikides, kus eesmärkide saavutamiseks kavatsetakse teha investeeringuid konkurentsivõime suurendamisse: banaaniekspordi (mahu) stabiliseerimine või suurendamine ELi ja/või teistesse riikidesseJärelevalvel ja hindamisel kasutatavad näitajad:-  kodumajapidamiste sissetulekud banaanitootmisest sõltuvates piirkondades (allikas: riiklikud statistikaametid)-  SKP inimese kohta (allikas: riiklikud statistikaametid või Maailmapank; baasaasta: 2008)-  vaesusmäärad (endistes) banaanitootmisega tegelevates piirkondades (allikas: riiklikud statistikaametid, vaesuse mõõtmine peab olema standardne ja ajas võrreldav; kui riiklikud statistikaametid ei esita andmeid banaanitootmisest sõltuvate piirkondade kohta, tuleb kasutada muid alternatiivseid ja võrreldavaid näitajaid; muude võrreldavate näitajate puudumisel tuleb kasutada ÜRO inimarengu indeksit)-  banaanieksport ELi turule (maht ja väärtus, mõõdetuna ELi impordina; allikas: Eurostat, Comext)-  banaanieksport muudesse riikidesse (välja arvatud EL; allikas: tuleb luua, ühtlustatud võrreldavate andmete puudumisel tuleb kasutada riiklike statistikaametite andmeid)5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[17].( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( rakendusametitele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:Rakendamise tingimused on riigipõhised ja need määratakse kindlaks kooskõlas probleemide lahendamiseks valitud strateegiaga.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordJärelevalvet teostab komisjon, kasutades teavet, mille on kogunud ELi delegatsioonid või mis on saadud riiklikelt statistikaametitelt ja asjaomase valdkonna eest vastutavatelt ministeeriumidelt. See sõltub toetuse andmise mehhanismi liigist konkreetses riigis (eelarve- või programmi rakendamise toetus).6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineKomisjoni talitused on analüüsinud banaani tariifimäärade muutuste tõenäolist mõju ELi turust sõltuvate banaane tarnivatele AKV riikidele. Lisaks sellele on eelmine toetusprogramm (tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriabiraamistik) läbinud välise hindamise. Kuigi banaani tariifimäärade vähendamisel ei ole ilmselt suurt mõju riikide makromajandusele, võivad kohalikul tasandil enamsoodustusrežiimi tariifimuutuste tagajärjed olla tõsised, sõltuvalt banaanisektorile eriomasest kulustruktuurist ja võimalusest kasutada kulude kärpimise meetmeid. Kõik riigid peavad tegema enamsoodustusrežiimi tariifimäärade vähendamiseks kohandamisi ja sellistel kohandamistel võib olla märkimisväärne sotsiaalne mõju.Olukord AKV riikides on väga erinev: tariifimäärade vähendamise tagajärjel võivad mõned vähem konkurentsivõimelised banaane tarnivad riigid lõpetada banaanide ekspordi ELi, samas kui muud banaanisektori riigid suudaksid kohanduda, tehes täiendavaid ümberkorraldusi.Vähem konkurentsivõimeliste banaane tarnivate riikide eksporditulu aastane koguvähenemine võib olla märkimisväärne ning kohandamise võimalikud tagajärjed sotsiaal-majanduslikule olukorrale ning maakasutusele nendes riikides võivad olla tõsised.190 miljoni euro suurune abi peaks võimaldama AKV riikidel, kes on viimasel ajal eksportinud ELi suuri banaanikoguseid, jätkata ja/või käivitada kohe investeeringuid ja kohandamisprogramme, et võidelda tariifimäärade vähendamise mõjuga ja seda leevendada.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Eriabiraamistikuga (1999-2008) anti toetust kaheteistkümnele banaane eksportivale AKV riigile. Raamistiku lõpphindamine näitas, et üldiselt on banaanisektori konkurentsivõime parandamise programmid olnud edukad, kuid mitmekesistamisprogramme oleks vaja paremini integreerida. Õpitud on ka suhkruprotokolliga ühinenud riikide kaasnevate meetmete (ülesehituselt ja meetmete liigilt võrreldav programmi) läbivaatamisest 2009. aastal. Sellest programmist õpitu seondub vajadusega kaasata eelarvetoetus kui võimalik rakendamistingimus ning vajadusega sidusrühmadega asjakohase konsulteerimise järele programmi koostamise ja rakendamise käigus.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusAbikava suhtes peaks teostatama järelevalvet ja hindamist 2012. aastal. Mõjuhindamine peaks toimuma 2015./2016. aastal, st pärast vähemalt nelja-aastast rakendusperioodi.7. Pettusevastased meetmedKohaldatakse tavapäraseid arengukoostöö pettustevastaseid meetmeid.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2010. aasta | 2011. aasta | 2012. aasta | 2013. aasta | 2014. aasta | aasta n+5 jj* |Ametnikud või ajutine personal[19] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[20] | 0,67 | 2 | 2 | 2 |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[21] | 1,67 | 5 | 5 | 5 |KOKKU | 2,3 | 7 | 7 | 7 |* Tegevuskprogrammi elluviimiseks ja selleks vajalike maksete tegemiseks pärast 2013. aastat tehakse ettepanekud haldustoetuskulude assigneeringute eraldamiseks tulevaste finantsperspektiivide raames (st pärast 2014. aastat algavad finantsperspektiivid).8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusKooskõlastamine põhiliste sidusrühmadega (riikides); kooskõlastamine liikmesriikide, nõukogu ja parlamendiga; otsuste ettevalmistamine, lepingute ettevalmistamine, maksete ettevalmistamine, uuringute, auditite ja hindamise korraldamine, aruandlus.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtudPersonali- ja haldusressursside vajadused kaetakse vahendite piires, mis eraldatakse haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.Tegevusprogrammi elluviimiseks ja selleks vajalike maksete tegemiseks pärast 2013. aastat tehakse ettepanekud haldustoetuskulude assigneeringute eraldamiseks tulevaste finantsperspektiivide raames (st pärast 2014. aastat algavad finantsperspektiivid).8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj* | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |sise- |välis- |Tehniline ja haldusabi kokku | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | 2,617* |* Tegevusprogrammi elluviimiseks ja selleks vajalike maksete tegemiseks pärast 2013. aastat tehakse ettepanekud haldustoetuskulude assigneeringute eraldamiseks tulevaste finantsperspektiivide raames (st pärast 2014. aastat algavad finantsperspektiivid).8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4* | aasta n+5 jj* |Ametnikud ja ajutised teenistujad (XX 01 01) |Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |* Tegevusprogrammi elluviimiseks ja selleks vajalike maksete tegemiseks pärast 2013. aastat tehakse ettepanekud haldustoetuskulude assigneeringute eraldamiseks tulevaste finantsperspektiivide raames (st pärast 2014. aastat algavad finantsperspektiivid).Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |Arvestus – Art. XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |Vastavalt punktis 8.2.1 sätestatule: |Üks 4. teenistusrühma lepinguline töötaja arengu peadirektoraadile 64 000 euroga aastas, mis hõlmab 4 kuud 2010. aastal ja aastaid 2011–2013.* Üks 4. teenistusrühma lepinguline töötaja koostöötalitusele EuropeAid 64 000 euroga aastas, mis hõlmab 4 kuud 2010. aastal ja aastaid 2011–2013.* Viis 4. teenistusrühma lepingulist töötajat AKV delegatsioonidele 130 000 euroga aastas (sealhulgas seonduvad infrastruktuuri ja tegevuskulud), mis hõlmab 4 kuud 2010. aastal ja aastaid 2011–2013.* |* Tegevusprogrammi elluviimiseks ja selleks vajalike maksete tegemiseks pärast 2013. aastat tehakse ettepanekud haldustoetuskulude assigneeringute eraldamiseks tulevaste finantsperspektiivide raames (st pärast 2014. aastat algavad finantsperspektiivid).aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4* | aasta n+5 jj* |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,020 | 0,020 | 0,020 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[23] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |* Tegevusprogrammi elluviimiseks ja selleks vajalike maksete tegemiseks pärast 2013. aastat tehakse ettepanekud haldustoetuskulude assigneeringute eraldamiseks tulevaste finantsperspektiivide raames (st pärast 2014. aastat algavad finantsperspektiivid).Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |[1] Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2686/94.[2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 856/1999 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1609/1999.[3] Belize, Kamerun, Cabo Verde, CM[pic]te d'Ivoire, Dominikaani Vabariik, Grenada, Jamaica, Madagaskar, Saint LuBelize, Kamerun, Cabo Verde, Cōte d'Ivoire, Dominikaani Vabariik, Grenada, Jamaica, Madagaskar, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Somaalia ning Suriname.[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.[7] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2686/94, 31. oktoober 1994 (EÜT L 286, 5.11.1994, lk 1).[8] Nõukogu määrus (EÜ) nr 856/1999, 22. aprill 1999 (EÜT L 108, 27.4.1999, lk 2) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1609/1999, 22. juuli 1999 (EÜT L 190, 23.7.1999, lk 14).[9] [Lisada viide Genfi banaanikaubanduslepingule][10] Liigendatud assigneeringud.[11] Liigendamata assigneeringud.[12] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[13] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[14] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[15] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[16] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[17] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis "Asjakohaste märkuste" all.[18] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[19] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[20] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[21] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[22] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e rakendusameti(te) finantsselgitusele.[23] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0411

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1911/2006, millega kehtestatakse Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 alusel lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2008/0411 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.7.2008KOM(2008) 411 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1911/2006, millega kehtestatakse Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 alusel lõplik dumpinguvastane tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) Ettepaneku taust |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96[1] (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes. |120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetluslike nõuetega. |139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1995/2000,[2] millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Taotlejale ja ühenduse tootmisharule on teatatud uurimise tulemustest ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |3) Ettepaneku õiguslik külg |305 | Kavandatavate meetmete kokkuvõte Määrusega (EÜ) nr 1995/2000[3] kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes. Vastusena kahe Venemaalt pärit eksportiva tootja esitatud taotlusele algatati vahepealne läbivaatamine, mis piirdus dumpinguga. Uurimine näitas, et uurimisperioodil esines dumpingut. Dumpingu tase oli kõrgem kahju kõrvaldamist võimaldavast tasemest, mis on praegu kehtivate meetmete aluseks. Seega jätkati meetmete kohaldamist senisel tasemel. Läbivaatamise lõpetamist käsitlev määrus sisaldas klauslit, mis võimaldas huvitatud isikutel esitada hinnakohustuse pakkumine kümne kalendripäeva jooksul pärast kõnealuse määruse jõustumist. Sellise kohustuse pakkumine esitati õigeaegselt. Selles on sätestatud, et teatavat kogust, mis moodustab umbes 10 % vaatlusaluse toote tarbimisest ühenduses, võib Euroopa Ühendusse eksportida ilma kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu maksmata, kui järgitakse teatavat indekseeritud minimaalselt impordihinda. See pakutud hinnakohustus kiideti heaks. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/1996 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus“)[4]. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |331 | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1995/2000, millega kehtestatakse Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1675/2003, ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |332 | Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust tuleb hoida võimalikult väiksena ning proportsionaalsena ettepanekus seatud eesmärgiga. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusaktid: määrus. |342 | Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |4) Mõju eelarvele |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1911/2006, millega kehtestatakse Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 alusel lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[5] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 8 lõiget 9,võttes arvesse komisjoni poolt pärast nõuandekomiteega konsulteerimist esitatud ettepanekutning arvestades järgmist:A. MENETLUS(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1995/2000[6] kehtestati muu hulgas Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi (edaspidi „UAN”) lahuste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Pärast 2005. aasta septembris algatatud aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1911/2006[7] meetmete kohaldamist senisel tasemel viie aasta võrra.(2) Komisjon teatas 19. detsembril 2006 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes[8] osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest muu hulgas Venemaalt pärit UANi ühendusse importimise suhtes, võttes aluseks taotluse, mille esitasid kaks eksportivat tootjat: avatud aktsiaselts Novomoskovskii Azot ja avatud aktsiaselts Nevinnomõsskii Azot, mis asuvad Venemaal ja mis kuuluvad avatud aktsiaseltsile Mineral and Chemical Company Eurochem. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse kahte kõnealust äriühingut nende omavahelise seotuse tõttu ühe juriidilise isikuna (edaspidi „eksportiv tooja”). Osalise vahepealse läbivaatuse lõplikud tulemused ja järeldused on esitatud nõukogu 10. märtsi 2008. aasta määruses (EÜ) nr 238/2008,[9] millega läbivaatamine lõpetati ilma jõusolevaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata.B. HINNAKOHUSTUS(3) Vahepealse läbivaatamise ajal väljendas eksportiv tootja huvi hinnakohustuse pakkumise vastu, kuid ei suutnud pakkuda piisavalt põhjendatud hinnakohustust algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Kuid nagu on märgitud eespool nimetatud nõukogu määruse põhjendustes 57 ja 58, oli nõukogu seisukohal, et eksportival tootjal tuleks erandkorras lubada esitada täielik hinnakohustuse pakkumine 10 kalendripäeva jooksul pärast kõnealuse määruse jõustumist; see tulenes mitmest keerukast asjaolust, nimelt 1) vaatlusaluse toote hinna kõikumisest, mis eeldab teatavat miinimumhindade indekseerimist, samas kui hinna kõikumist ei saa piisavalt põhjendada peamise kuluartikliga; ning 2) vaatlusaluse toote konkreetsest turuolukorrast. Pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 238/2008 avaldamist ning kõnealuses määruses sätestatud tähtaja jooksul esitas eksportiv tootja vastuvõetava hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.(4) Komisjon kiitis pakutava hinnakohustuse heaks otsusega [LISADA NUMBER][10]. Nõukogu leiab, et pakutud kohustus välistab dumpingu kahjuliku mõju ja piirab piisavalt kohustusest kõrvalehoidmise ohtu.(5) Selleks, et komisjon ja tolliasutused saaksid tõhusalt jälgida kõnealuse eksportiva tootja võetud hinnakohustuse täitmist, vabastatakse kaup dumpinguvastasest tollimaksust vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamisel pädevale tolliasutusele vaid järgmistel tingimusel: i) esitatakse kinnitusarve, s.o faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas esitatud andmeid ja avaldust; ii) eksportiv tootja on imporditavad tooted ise tootnud ja lähetanud ning nende kohta arve esitanud otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses; ning iii) tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui eespool loetletud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.(6) Kui komisjon algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel tühistab rikkumise korral hinnakohustuse heakskiitmise, viidates konkreetsetele tehingutele, ja tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.(7) Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 5 ja 6, isegi kui komisjon on neile otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud.(8) Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teatama komisjonile viivitamata kõikidest juhtudest, mille puhul on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest.(9) Komisjoni otsuses kirjeldatud põhjustel käsitab komisjon eksportiva tootja pakutud hinnakohustust vastuvõetavana ning asjaomasele eksportivale tootjale on teatatud vastuvõtmise aluseks olevatest peamisest asjaoludest, kaalutlustest ja kohustustest.(10) Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral või kui komisjon hinnakohustusele antud heakskiidu tühistab, kohaldatakse automaatselt nõukogu poolt artikli 9 lõikega 4 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1911/2006 muudetakse järgmiselt.Artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmise lõikega:„4. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 või artikli 2a kohaselt vabasse ringlusse.Artikli 2 järele lisatakse järgmine artikkel:„Artikkel 2a1. Uurea ja ammooniumnitraadi lahuste vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud import, mille kohta on esitanud arve äriühing, kelle hinnakohustuse on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimi on loetletud komisjoni otsuses [2008/[LISADA NUMBER]/EÜ] (sh selle muudatused), vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest järgmistel tingimustel:-  nimetatud tootja on kõnealused tooted ise tootnud, lähetanud ja nende kohta arve esitanud esimesele sõltumatule kliendile ühenduses; ning-  sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas sätestatud andmeid ja avaldust; ning-  tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule.2. Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg:-  kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata või-  kui komisjon tühistab algmääruse artikli 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse heakskiitmise määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.”Lisa asendatakse järgmise lisaga:„LISAAndmed, mis äriühingul tuleb kanda artikli 2 lõikes 2 ja artiklis 2a osutatud kinnitusarvele:1. TARICi lisakood, mille alusel toimub arves kirjeldatud kaupade tollivormistus ühenduse piiril (nagu asjakohase määruse või otsusega on ette nähtud).2. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:– CN-kood,– toote lämmastikusisaldus (N) protsentides,– kogus (tonnides).3. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:– hind tonni kohta,– kohaldatavad maksetingimused,– kohaldatavad tarnetingimused,– kõik hinnaalandused ja hinnavähendid.4. Sõltumatu importija nimi, kellele äriühing on arve otseselt välja andnud.5. Kinnitusarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [äriühingu nimi] poolt pakutud ning Euroopa Komisjoni poolt määrusega (EÜ) nr 617/2000 või otsusega 2008/xxxx/EÜ (vastavalt vajadusele) heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja selle tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukTŽ?’ÎÐÒÔˆ´Îôöø  !  c  d  )-:ßàä1®²ñÿ89:_`dÝ |  =>BQñ 3NO¨¾ÀÂÆÔóìèÝÖèÖÝÖÝÖÝèÖìÎÄìµÎì¨ìµÎìÎµÎì¨ìµÎìÎÄìÎìµìÎìµìÎµÎìÎÄìµÎì¨ì ìÎµÎh |[2]Xh¹F–6?jh |[3]Xh¹F–0J%U[pic]h |[4]Xh¹F–5?B*CJ  phÿÿÿh |[5]Xh¹F–5?:?h |[6]Xh¹F–ogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[7] EÜT L 238, 22.9.2000, lk 15. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1675/2003 (ELT L 238, 25.9.2003, lk 4).[8] EÜT L 238, 22.9.2000, lk 15. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1675/2003 (ELT L 238, 25.9.2003, lk 4).[9] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[10] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk.17).[11] EÜT L 238, 22.9.2000, lk 15.[12] ELT L 365, 21.12.2006, lk 26.[13] ELT C 311, 19.12.2006, lk 51.[14] ELT L 75, 18.3.2008, lk 14.[15] LISADA VIIDE


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0444

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta  /* KOM/2008/0444 lõplik - CNS 2008/0138 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 9.7.2008KOM(2008) 444 lõplik2008/0138 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgid30. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 639/2004 (ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta) on sätestatud erandid määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikliga 13 ettenähtud laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kavast ning 17. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 2792/1999 (millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord) sätestatud keelust kasutada riiklikke vahendeid laevastiku moderniseerimiseks või uuendamiseks. Kõnealuste erandite tähtaega pikendati ühe aasta võrra pärast seda, kui nõukogus saavutati 19. juunil 2006 poliitiline kokkulepe seoses Euroopa kalandusfondiga. Asjaomastel liikmesriikidel riigiabi andmist võimaldava komisjoni õigusakti hilise vastuvõtmise ning laevatehaste piiratud võimsuse tõttu ei olnud siiski võimalik kinni pidada määrusega (EÜ) nr 639/2004 ettenähtud tähtajast, mille kohaselt tuleb uuendamiseks riigiabi saavad kalalaevad arvata laevastiku koosseisu 31. detsembriks 2008.Käesoleva ettepaneku eesmärk on pikendada kõnealust tähtaega ühe aasta võrra, et võimaldada asjaomastel liikmesriikidel täielikult kasutada 2006. aastal saavutatud kokkulepet.-  Üldine taustÄärepoolseimate piirkondade kalalaevastike haldamise erikord tuleneb nende piirkondade erilisest struktuurilisest, sotsiaalsest ja majanduslikust olukorrast ühenduses. Äärepoolseimate piirkondade eripära tunnustatakse vastavalt asutamislepingu artikli 299 lõikele 2.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidÄärepoolseimate piirkondade kalalaevastike haldamine on reguleeritud nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) 639/2004 ning komisjoni 9. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2104/2004, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 639/2004 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaKirjavahetus asjaomaste liikmesriikidega juhtis komisjoni talituste tähelepanu kõnealusele probleemile.212-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineKäesoleva ettepaneku äärmiselt piiratud ulatuse tõttu ei ole mõju analüüs nõutav.3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteLaevastiku koosseisu täiendava püügimahu arvamise tähtaja pikendamine, mis on vajalik laevade uuendamiseks või moderniseerimiseks riigiabi toel.-  Õiguslik alusAsutamislepingu artikkel 37 ja artikli 299 lõige 2.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el.Ei kohaldata.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus, millega muudetakse olemasolevat määrust.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel:Ei kohaldata.4) MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2008/0138 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 ja artikli 299 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 639/2004 (ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta)[3] võimaldab teha erandi nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[4] artiklist 13. Kõnealuse artikliga nähakse ette laevastiku koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise üldine korraldus.(2) Määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 lõikega 5 on riigiabi toel uuendatud laevade puhul kehtestatud koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise erandi kohaldamise aeg. Algselt määrati kõnealuseks tähtajaks 31. detsember 2007, kuid pärast 19. juunil 2006 nõukogus saavutatud poliitilist kokkulepet seoses Euroopa kalandusfondiga pikendati tähtaega 31. detsembrini 2008.(3) Komisjoni õigusakt, mis võimaldab asjaomastel liikmesriikidel anda riigiabi,[5] võeti vastu ettenähtust hiljem. Võttes arvesse asjaolu, et huvitatud laevatehaste võimsus on piiratud, on võimatu nõukogus 19. juunil 2006 saavutatud poliitilist kokkulepet täielikult rakendada 31. detsembriks 2008.(4) Seepärast on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 lõikes 5 sätestatud erandi kohaldamise aega veel ühe aasta võrra.(5) Määrust (EÜ) nr 639/2004 tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 639/2004 artikli 2 lõikes 5 asendatakse kuupäev 31. detsember 2008 kuupäevaga 31. detsember 2009.Artikkel 2Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT C ..., ..., lk …[2] ELT C ..., ..., lk …[3] ELT L 102, 7.4.2004, lk 9. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1646/2006 (ELT L 309, 9.11.2006, lk 1).[4] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).[5] Suunised riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 84, 3.4.2008, lk 10).


title: Ettepanek : Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0366

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.7.2009KOM(2009) 366 lõplik2009/0104 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatudSELETUSKIRI1. Ettepaneku taustKomisjon teeb ettepaneku muuta määrust (EÜ) nr 539/2001,[1] mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1932/2006,[2] selleks et:-  kohandada määruse kahte lisa nii, et neis võetaks täies ulatuses arvesse uut olukorda Lääne-Balkani riikides ja poliitilist tahet, mida Euroopa Liit on üles näidanud Lääne-Balkani riikide kodanike lühiajalise viisa nõude kaotamiseks osana Thessaloniki tegevuskavast, ning edasiminekut, mis on saavutatud 2008. aastal Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ning Serbiaga alustatud viisanõude kaotamist käsitlevas dialoogis;-  tagada, et kõnealused Lääne-Balkani riikidega seotud kohandused oleksid kooskõlas määruse (EÜ) nr 539/2001 korrapärase läbivaatamise vajaduse ja selle lisadega, milles on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriigi välispiiride ületamisel olema viisa (I lisa), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (II lisa); samuti määruse põhjenduse 5 kriteeriumidega, eriti ebaseadusliku sisserände ja avaliku korra kriteeriumiga, mille alusel kantakse kolmandad riigid vajaduse korral määruse ühest lisast üle teise;-  kanda endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia üle määruse I lisast II lisasse; lisada Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisasse punkti „Territoriaalüksused ja valitsused, mida vähemalt üks liikmesriik ei ole riigina tunnustanud” alla. See ei mõjuta Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) staatust.° Taust ja ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktiga i võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 539/2001,[3] milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (nn negatiivne nimekiri), ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (nn positiivne nimekiri). EÜ asutamislepingu artiklis 61 nimetatakse neid nimekirju kõrvalmeetmete hulgas, mis on otseselt seotud isikute vaba liikumisega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala piires.Need kolmandad riigid, kelle kodanike suhtes kehtib viisakohustus, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest vabastatud, määratakse kindlaks igal üksikjuhul eraldi, hinnates mitmesuguseid kriteeriume, mis käsitlevad muu hulgas ebaseaduslikku sisserännet, avalikku korda ja julgeolekut ning Euroopa Liidu välissuhteid kolmandate riikidega, kusjuures võetakse arvesse ka piirkondliku ühtekuuluvuse ja vastastikkusega seotud seiku (vt määruse (EÜ) nr 539/2001 preambuli põhjendus 5). Kuna need kolmandate riikidega seotud kriteeriumid võivad aja jooksul muutuda, tuleb positiivseid ja negatiivseid nimekirju korrapäraselt läbi vaadata. Seepärast on määrust (EÜ) nr 539/2001 pärast tema vastuvõtmist muudetud viiel korral[4]. Võttes arvesse eespool nimetatud olukorra muutust teatavates Lääne-Balkani riikides, on asjakohane nimekirjad nende suhtes uuesti läbi vaadata.° Lääne-Balkani riikide suhtes kohaldatav lühiajaliste viisade poliitika – Thessaloniki tegevuskava täitmise järelevalveKui nõukogu võttis vastu määruse (EÜ) nr 2317/95,[5] koostas ta esimest korda negatiivse nimekirja: selles nimistus olid Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ja Jugoslaavia Liitvabariik (Serbia ja Montenegro). Bosnia ja Hertsegoviinat seal ei olnud, jättes liikmesriikide otsustada, milliseid viisanõudeid nad selle riigi kodanikele esitavad: kõik liikmesriigid peale ühe kehtestasid viisanõude[6].Kui nõukogu võttis pärast Amsterdami lepingu jõustumist vastu määruse (EÜ) nr 539/2001, koostades esimest korda negatiivse ja positiivse nimekirja, kanti kõik Lääne-Balkani riigid peale Horvaatia negatiivsesse nimekirja: seal olid Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Liitvabariik, (Serbia ja Montenegro) ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. Pärast Montenegro iseseisvumist kanti mõlemad riigid, nii Serbia kui ka Montenegro negatiivsesse nimekirja[7].Riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid lühiajaliste viisade üle peetava dialoogi tähtsust 21. juunil 2003 Thessalonikis toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise järeldustes, kus kinnitati ka Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise perspektiivi. Thessaloniki tegevuskavas kinnitati viisaküsimustega seoses, et Lääne-Balkani riikide viisanõude kaotamine on eesmärk, mis on seotud asjaomaste riikide eduga oluliste reformide rakendamisel sellistes valdkondades nagu õigusriigi tugevdamine, organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja ebaseadusliku rände vastu võitlemine ning haldussuutlikkuse tugevdamine piirikontrolli ja dokumentide turvalisuse alal.Esimese konkreetse sammuna viisavaba reisimise korra kehtestamiseks ja selleks et soodustada inimestevahelist suhtlemist kui majandus-, humanitaar-, kultuuri-, teadus- ja muude suhete tähtsat eeltingimust, sõlmis Euroopa Ühendus 2007. aastal viisalihtsustuslepingud[8] Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ning Serbiaga (paralleelselt tagasivõtulepingutega).Lepingutega sooviti lihtsustada Lääne-Balkani riikide kodanikel lühiajaliste viisade saamist, eriti neil, kes reisivad sageli Euroopa Liitu, kehtestades samal ajal ühendusega sõlmitud tagasivõtulepingutes selged reeglid võitluseks ebaseadusliku sisserändega. Need lepingud jõustusid 1. jaanuaril 2008. Aastatel 2008 ja 2009 jälgis komisjon tähelepanelikult, kuidas viis Lääne-Balkani riiki viisalihtsustuslepinguid rakendavad. Toetudes esimese järelevalveperioodi tulemustele, leiab komisjon, et selle uue õigusvahendi kaudu on viisade väljastamise menetlus Lääne-Balkani riikides paranenud.° Dialoog viisanõude kaotamise üle Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ning Serbiaga – saavutatud tulemusedDialoogi alustamine viisanõude kaotamiseksSelles muutuvas kontekstis ja samaaegselt viisalihtsustuslepingute rakendamisega teatas Euroopa Komisjon oma kavatsusest alustada Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ning Serbiaga dialoogi viisanõude kaotamiseks. Komisjon teatas laienemisstrateegiat käsitlevas 6. novembri 2007. aasta teatises[9] oma kavatsusest järk-järgult liikuda Lääne-Balkani riikide viisavabaduse suunas, tehes selleks konkreetseid samme. Sel eesmärgil tegi komisjon ettepaneku alustada kõikide asjaomaste riikidega dialoogi, et koostada teekaardid tingimuste kohta, mis tuleb täita.Üldasjade ja välissuhete nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta järeldustes „ tervitas nõukogu ühtlasi Euroopa Komisjoni kavatsust käivitada peatselt viisadialoog kõikide [Lääne-Balkani] piirkonna riikidega ning väljendas valmisolekut seda küsimust täiendavalt arutada, …. et koostada üksikasjalikud teekaardid, milles on selle piirkonna riikidele esitatud selged nõuded liikumaks järk-järgult edasi viisanõude kaotamise suunas. See võimaldaks nõukogul ja komisjonil jälgida tähelepanelikult vajalike reformide alal tehtavaid edusamme ”.Töötades välja struktureeritud viisanõude kaotamise protsessi meetodeid, seadis Euroopa Liit selgeks eesmärgiks tulemustele orienteeritud dialoogi, võttes arvesse Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise perspektiivi, poliitilist tahet, mida on näidatud üles lühiajalise viisa nõude kaotamiseks, kõigi viie riigi poolt ühendusega tagasivõtulepingu sõlmimist ja viisavabastust, mille asjaomased riigid on andnud kõigile ELi kodanikele.Komisjon kirjeldas oma 5. märtsi 2008. aasta teatises Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamise kohta[10] oma ettepanekut protsessi kohta, kuidas liikuda viisanõude kaotamise suunas Lääne-Balkani riikides. Komisjon rõhutas, et võimalus reisida ELi ilma viisata on Lääne-Balkani riikide inimeste jaoks äärmiselt oluline, märkis, et liikumine viisanõude kaotamise suunas on kõigi selle piirkonna riikide jaoks osa ettevalmistustest ühinemiseks ELiga, ja tõstis esile oma kavatsust jälgida suure tähelepanuga selle eesmärgi saavutamiseks vajalike reformide elluviimist.Komisjon alustas ametlikult dialoogi viisanõude kaotamiseks 2008. aasta alguses järgmiste riikidega: Serbiaga (30. jaanuaril 2008[11]), endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga (20. veebruaril 2008), Montenegroga (21. veebruaril 2008), Albaaniaga (3. märtsil 2008) ning Bosnia ja Hertsegoviinaga (26. mail 2009).Kokkuleppel liikmesriikidega ja pidades nõu vastavate riikidega, on komisjon kõigi viie asjaomase riigi jaoks koostanud teekaardid. Nende eesmärk oli teha kindlaks kõik meetmed, mida iga Lääne-Balkani riik peab võtma ja ellu viima, ning koostada selged nõuded, mis tuleb täita. Selle idee eesmärk oli aidata asjaomastel riikidel täita määruse (EÜ) nr 539/2001 preambuli põhjenduses 5 loetletud kriteeriume. Teekaardid olid jagatud eelkõige nelja teemaderingi: dokumentide turvalisus, ebaseaduslik sisseränne, avalik kord ja julgeolek ning isikute vaba liikumisega otseselt seotud välissuheteküsimused. Dialooge peeti ja teekaardid koostati iga riigi jaoks eraldi, et igal ühel neist oleks võimalus keskenduda just talle vajalikele reformidele ja ELi nõuete täitmisele. Kui kiiresti liigutakse edasi viisanõude kaotamise suunas, sõltub iga konkreetse riigi edusammudest seatud tingimuste täitmisel.Protsessi peamised etapidViie asjaomase riigi üksikasjaliku valmisoleku aruande põhjal esitas komisjon 2008. aasta novembris nõukogule esimese eelhindamise edusammude kohta, mis viis asjaomast riiki on viisanõude kaotamist käsitlevate teekaartide rakendamisel teinud.Pärast mitmeid kohtumisi ja ekspertide lähetusi asjaomastesse riikidesse (millesse olid liikmesriikide eksperdid aktiivselt kaasatud) esitas komisjon 25. mail 2009 nõukogule hindamisaruannete ajakohastatud versiooni. Hindamisaruanded esitati asjaomastele Lääne-Balkani riikidele 11. ja 12. juunil 2009.Hindamisaruannete ajakohastatud versioonides jõuti eelkõige järgmistele järeldustele:-  endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on täitnud kõik teekaardi kriteeriumid;-  samuti on nii Montenegro kui ka Serbia teinud olulisi edusamme ja vaid mõned üksikud kriteeriumid on veel täitmata;-  kahel riigil, Albaanial ning Bosnia ja Hertsegoviinal, on vaatamata olulistele edusammudele veel hulk kriteeriume täitmata.Pärast nõukogu töörühmades hindamisaruannete üle nõu pidamist jõudis üldasjade ja välissuhete nõukogu 15. juunil 2009 järgmistele järeldustele:„Nõukogu tuletab meelde oma toetust dialoogile, mida peetakse Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ning Serbiaga viisanõude kaotamise üle ning mille aluseks on selgeid ja realistlikke kriteeriume sisaldavad teekaardid ning igale riigile antav hinnang. Nõukogu tuletab meelde, et asjaomased riigid peaksid jätkuvalt keskenduma nende kriteeriumide täielikule saavutamisele.Seoses sellega tervitab nõukogu Euroopa Komisjoni esitatud ajakohastatud hindamisaruandeid, milles käsitletakse edusamme, mida on tehtud kõnealuste riikidega viisavabaduse üle peetavate dialoogide raames. Aruanded kajastavad kõnealuste riikide selgeid edusamme viisanõude kaotamise teekaartides esitatud kriteeriumide saavutamisel. Seoses sellega julgustab nõukogu Euroopa Komisjoni esitama nii ruttu kui võimalik õigusakti ettepaneku määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmiseks liikmesriikide suhtes kohaldamise osas, et parimal juhul 2009. aasta lõpuks seada kõik kriteeriumid täitnud riikidega sisse viisavaba režiim.Võttes arvesse viisanõude kaotamise olulisust Lääne-Balkani piirkonnas, rõhutab nõukogu, kui oluline on, et kõik asjaomased riigid saavutavad viisavabaduse üksteisest sõltumatult. Seetõttu tervitab nõukogu siiani tehtud edusamme ja kutsub piirkonna riike üles reforme kiirendama ja ellu viima, et peatselt vajalikud kriteeriumid täita.”Käesolev ettepanek kajastab ülalnimetatud protsessi tulemusi: võttes ühelt poolt arvesse, et asjaomased riigid on rakendanud viisalihtsustuslepinguid ja tagasivõtulepinguid rahuldaval viisil, ning teiselt poolt nende kodanike viisataotluste tagasilükkamise ja sissesõidukeeldude määra, teeb komisjon ettepaneku kanda negatiivsest nimekirjast positiivsesse endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, kes juba täidab kõiki seatud kriteeriume, ning Montenegro ja Serbia, kes on nende täitmisele väga lähedal, tingimusel et nõukogu ettepaneku vastuvõtmise päevaks on ka kaks viimast täitnud kõik teekaardis kehtestatud kriteeriumid.Edasised sammudSamal ajal, kui Euroopa Parlament ja nõukogu arutavad komisjoni ettepanekut, jätkab viimane nende kriteeriumide täitmise hindamist, mis Serbial ja Montenegrol on veel täitmata, ja jagab oma hinnangut õigeaegselt Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.Montenegrol on täitmata järgmised kriteeriumid:-  2009. aasta jaanuaris jõustunud välismaalaste seaduse tõhus rakendamine;-  püsiva lahenduse leidmine ümberasustatud isikutele ja riigi sees ümberasustatud isikutele, sealhulgas isikut tõendavate dokumentide kättesaadavus;-  suutlikkuse tõstmine õiguskaitse valdkonnas ning organiseeritud kuritegevust ja korruptsiooni käsitleva õigusraamistiku tõhus rakendamine, sealhulgas piisavate rahaliste ja tehniliste vahendite ning inimressursside eraldamise kaudu.Serbial on täitmata järgmised kriteeriumid:-  piiriülese jälgimise/piirivalve parandamine, mis hõlmab eelkõige EULEXi ja Kosovo politsei vahelist teabevahetust;-  alates 2009. aasta aprillist kehtiva välismaalaste seaduse tõhus rakendamine ja rände juhtimise strateegia vastuvõtmine;-  organiseeritud kuritegevust ja korruptsiooni käsitleva õigusraamistiku tõhus rakendamine, sealhulgas piisavate rahaliste ja tehniliste vahendite ning inimressursside eraldamise kaudu;-  menetluste terviklikkuse ja turvalisuse järgimine uute biomeetriliste passide väljaandmisel Kosovos elavatele isikutele.Alates 1999. aastast ei ole Serbial olnud võimalik kohapeal kontrollida Kosovos (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) elavaid isikuid. Uute biomeetriliste passide puhul, mida Serbia annab välja Kosovos elavatele isikutele, tuleb võtta arvesse, et dialoogi viisanõude kaotamise üle ei ole alustatud, mistõttu komisjonil ega liikmesriikide ekspertidel ei olnud (eelkõige ekspertide lähetuste kaudu) võimalik kontrollida algdokumentide väljaandmist ega seda, kas menetlused, mida Serbia ametiasutused järgivad Kosovos elavate isikute poolt uute Serbia biomeetriliste passide taotlemisel esitatava teabe õigsuse kontrollimiseks, on terviklikud ja turvalisused. Selleks et biomeetriliste passide taotlemisel olukorda ei kuritarvitataks, teatasid Serbia ametiasutused, et on loonud juulis Belgradis spetsiaalse kooskõlastamisüksuse (serbia keeles Koordinaciona uprava ), kelle kohustuste hulka kuulubki ainult kõigi nende passitaotluste menetlemine, mille on esitanud Kosovos elavad isikud ja isikud, kellel on kodakondsuse tunnistus, mis on välja antud Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) territooriumi jaoks.Kuna Kosovos elavad isikud ja isikud, kellel on kodakondsuse tunnistus, mis on välja antud Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) territooriumi jaoks, võivad tekitada eelkõige võimaliku ebaseadusliku sisserände näol turvalisuseküsimusi, ning arvestades, et passide väljaandmise menetlus, mida Serbia ametiasutused järgivad sellisesse kategooriasse kuuluvate isikute puhul, ei ole ühelgi moel kontrollitud, leiab komisjon, et spetsiaalse kooskõlastamisüksuse (serbia keeles Koordinaciona uprava ) poolt välja antud Serbia passi kasutajad tuleks Serbiat hõlmavast viisavabadusest välja jätta.Dialoog viisanõude kaotamise üle jätkub Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviinaga ning komisjon teeb suuremaid jõupingutusi, et aidata neil riikidel kriteeriumid täita. Komisjon kavatseb teha ettepaneku nende riikide ülekandmiseks positiivsesse nimekirja niipea, kui nad on täitnud selleks vajalikud kriteeriumid.° Täiendavad selgitused seoses biomeetriliste passide kasutajate ja viisavabaduslepingutegaBiomeetriliste passide kasutuselevõtt Lääne-Balkani riikides on olnud keskse tähtsusega viisanõude kaotamise üle peetava dialoogi edukaks lõpuleviimiseks. Johtuvalt turvalisusküsimustest ja selleks et ära hoida ebaseaduslikku sisserännet, tuleks viisavabadust kohaldada ainult nende endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia kodanike suhtes, kellele on asjaomane riik välja andnud uued biomeetrilised passid.Võttes arvesse Lääne-Balkani riikide püüdlusi ELiga ühinemiseks ja asjaolu, et nad on juba vabastanud kõik ELi kodanikud viisanõudest, ei ole põhjust seada viisavabaduse rakendamise eeltingimuseks nende kolme riigi jaoks viisavabaduslepingute sõlmimist Euroopa Ühendusega (nagu seda tehti Bahama ja 5 muu riigi puhul, kui need kanti 2006. aasta detsembris negatiivsest nimekirjast üle positiivsesse nimekirja).° Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99)Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2008. aasta kohtumisel toonitati ELi „valmisolekut aidata selge Euroopa-perspektiivi kaudu kaasa Kosovo majanduslikule ja poliitilisele arengule kooskõlas kogu piirkonna Euroopa-perspektiiviga”. Pärast seda, kui Kosovo Assamblee võttis 17. veebruaril 2008 vastu iseseisvusdeklaratsiooni, kuulutas nõukogu, et Kosovo kujutab endast sui generis juhtumit ning et ELi liikmesriigid otsustavad ise oma suhete üle Kosovoga kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja riikliku tavaga. Praeguseks on 22 ELi liikmesriiki tunnustanud Kosovot kui iseseisvat riiki.Nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 praegu kehtivas redaktsioonis ei ole viidet Kosovole. Praeguseks ei ole komisjon alustanud Kosovoga dialoogi viisanõude kaotamiseks. Seepärast lisatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikega 3 määruse 1. lisasse viide Kosovole (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) selliselt, et Kosovos elavate isikute suhtes kehtib viisanõue. Kõnealune ettepanek on ajendatud puhtalt objektiivsetest turvalisusküsimustest, võttes eelkõige arvesse võimalikku ebaseaduslikku sisserännet Kosovost (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) või mis kulgeb läbi selle. See ei mõjuta Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) praegust staatust.2. Ettepaneku õiguslik külg° Kavandatud meetme kokkuvõte-  Ettepaneku eesmärk on kanda endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia negatiivsest nimekirjast üle positiivsesse nimekirja, tingimusel et kaks viimast on täitnud kõik neile asjaomastes teekaartides kehtestatud kriteeriumid kuupäevaks, mil nõukogu käesoleva ettepaneku vastu võtab.-  Eespool osutatud põhjustel jäävad Serbia kooskõlastamisüksuse poolt välja antud Serbia passide kasutajad Serbia suhtes kohaldatavast viisavabadusest välja.-  Pidades silmas, et uute biomeetriliste passide kasutuselevõtt on Lääne-Balkani riikides keskse tähtsusega viisanõude kaotamise üle dialoogi pidamisel, peaks viisavabadus kehtima igas selles riigis vaid nende kodanike suhtes, kellel on sellised biomeetrilised passid.-  Kajastades praegust olukorda, peaks käesoleva ettepanekuga lisama Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) negatiivsesse nimekirja, sest praeguse seisuga ei ole viisasid käsitlevat dialoogi Kosovoga alustatud.° Õiguslik alusMääruse (EÜ) nr 539/2001 aluseks on EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkt i. Selle määruse muutmisettepaneku õiguslikuks aluseks peaks olema sama õigusakt.° Proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõttedKooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktiga i on määruses (EÜ) nr 539/2001 loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (nn negatiivne nimekiri), ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (nn positiivne nimekiri).Kõnealuste nimekirjade muutmise otsus, millega kantakse riigid negatiivsest nimekirjast üle positiivsesse nimekirja või vastupidi, kuulub EÜ ainupädevusse.° Õigusakti valikMäärust (EÜ) nr 539/2001 muudetakse määrusega.3. Mõju eelarveleMuutmisettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2009/0104 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatudEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[12],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[13]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001[14] I ja II lisas esitatud kolmandate riikide nimekirjad peaksid nüüd ja edaspidi vastama selle põhjenduses 5 kehtestatud kriteeriumidele. Mõned kolmandad riigid, kelle olukord on nende kriteeriumite suhtes muutunud, tuleks kanda ühest lisast teise.(2) Viisa lihtsustuslepingud jõustusid 1. jaanuaril 2008 viie Lääne-Balkani riigiga – Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ning Serbiaga – , mis on esimene konkreetne samm Thessaloniki tegevuskavas seatud eesmärgi suunas võimaldada Lääne-Balkani riikide kodanikele reisimist ilma viisata. Iga riigiga alustati dialoogi viisanõude kaotamise üle 2008. aastal ja iga riigi jaoks on koostatud viisanõude kaotamist käsitlev teekaart. 2009. aasta mais leidis komisjon teekaartide rakendamise hindamisel, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on täitnud kõik teekaardi kriteeriumid. Montenegro ja Serbia on täitnud suurema osa neile teekaartides kehtestatud kriteeriumitest.(3) Isikutelt, kes elavad Kosovos (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) ja isikutelt, kellel on kodakondsuse tunnistus, mis on antud välja Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) territooriumi jaoks, passitaotluste vastuvõtmine ja neile passide väljaandmine on Belgradis loodud spetsiaalse kooskõlastamisüksuse ülesanne. Turvalisuse kaalutlustel, eelkõige arvestades võimalikku ebaseaduslikku sisserännet, tuleks Serbia passide kasutajad, kellele on passid andnud välja spetsiaalne kooskõlastamisüksus (serbia keeles Koordinaciona uprava ), jätta Serbia suhtes kohaldatavast viisavabadusest välja.(4) Seepärast tuleks endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro [kaks viimast tingimusel, et nad on täitnud käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäevaks kõik kriteeriumid] kanda üle määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisasse. Viisavabadus peaks kehtima ainult nende biomeetriliste passide kasutajate suhtes, kelle passid on andnud välja üks asjaomasest kolmest riigist.(5) Õigusliku selguse ja turvalisuse huvides ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikega 3 tuleks Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) lisada kõnealuse määruse I lisasse. See ei mõjuta Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99) staatust.(6) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ[15] artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.(7) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad kõnealuse lepingu allakirjutamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/860/EÜ[16] artikli 4 lõikes 1 osutatud valdkonda.(8) Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nimetatud protokolli allakirjutamist käsitleva nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/261/EÜ[17] artikliga 3.(9) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes)[18]. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.(10) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes)[19]. Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.(11) Käesolev määrus on Schengeni acquis ’ edasiarendamine või sellega muul viisil seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1 ja 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 539/2001 muudetakse järgmiselt.1) I lisa muudetakse järgmiselt:a) 1. osas jäetakse välja viide endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile, Montenegrole ja Serbiale;b) 2. osasse lisatakse järgmine viide:„Kosovo (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99)”.2) II lisa 1. osasse lisatakse järgmised viited:„endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (*)Montenegro (*)Serbia [välja arvatud Serbia passide kasutajad, kelle passi on andnud välja Serbia kooskõlastamisüksus (serbia keeles Koordinaciona uprava ) ](*)(*) Viisavabadus kehtib ainult biomeetriliste passide kasutajate suhtes”.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.[2] ELT L 405, 30.12.2006, lk 23.[3] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.[4] Nõukogu määrused (EÜ) nr 2414/2001, 7. detsember 2001 (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 1), (EÜ) nr 453/2003, 6. märts 2003 (ELT L 69, 13.3.2003, lk 10), (EÜ) nr 851/2005, 2. juuni 2005 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3), (EÜ) nr 1791/2006, 20. november 2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1), (EÜ) nr 1932/2006, 21. detsember 2006 (ELT L 405, 30.12.2006, lk 23).[5] 25. september 1995 (EÜT L 234, 3.10.1995, lk 1).[6] Vt näiteks komisjoni teatis vastavalt nõukogu 25. septembri 1995. aasta määrusele (EÜ) nr 2317/95, millega määratakse kindlaks kolmandad riigid, mille kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa (EÜT C 101, 3.4.1998, lk 4).[7] Määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmine nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1932/2006 (ELT L 405, 30.12.2006) ja parandus (ELT L 29, 3.2.2007, lk 10).[8] Vt nimetatud lepingute preambulid: leping Albaaniaga (ELT L 334, 19.12.2007, lk 85), leping Bosnia ja Hertsegoviinaga (ELT L 334, 19.12.2007, lk 97), leping endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga (ELT L 334, 19.12.2007, lk 125), leping Montenegroga (ELT L 334, 19.12.2007, lk 169) ja leping Serbiaga (ELT L 334, 19.12.2007, lk 109).[9] KOM(2007) 663, 6.11.2007.[10] KOM(2008) 127, 5.3.2008.[11] Viisanõude kaotamise üle peetav dialoog ei hõlma Kosovot (määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244/99).[12] ELT C […], […], lk […].[13] ELT C […], […], lk […].[14] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.[15] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[16] ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.[17] ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.[18] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[19] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.


title: Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
                     EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                        Brüssel 23.12.2005
                                                        KOM(2005) 541 lõplik
                                             Ettepanek:
                                     NÕUKOGU MÄÄRUS
     millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse muu hulgas
   Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
                                       (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                           SELETUSKIRI
       1) ETTEPANEKU TAUST
          •
   110
              Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
          Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr
          384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa
          Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta
          määrusega (EÜ) nr 461/2004) (“algmäärus“) kohaldamist muu hulgas Indiast pärit
          terastrosside importi käsitleva menetluse suhtes.
          •
   120
              Üldine taust
          Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis
          viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste- ja menetlusnõuetega.
          •
   130
              Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid
          Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 on kehtestatud lõplikud dumpinguvastased
          meetmed muu hulgas Indiast pärit terastrosside impordi suhtes. Paralleelselt võttis
          komisjon otsusega 1999/572/EÜ muu hulgas vastu India tootja pakutud
          hinnakohustuse. Määrusega (EÜ) nr 1858/2005 otsustati, et tuleks säilitada
          dumpinguvastased meetmed muu hulgas Indiast pärit kõnealuse toote impordi suhtes.
          •
   141
              Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega
          Ei kohaldata.
       2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
          •   Konsulteerimine huvitatud isikutega
   219
          Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba olnud võimalik kaitsta oma huve
          uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt.
          •   Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine
   229
          Väliseksperte ei vajatud.
          •
   230
              Mõju hindamine
          Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus.
          Algmäärus ei näe ette käesoleva ettepaneku tingimuste üldist mõjuhindamist.
ET                                               2                                            ET
 ---pagebreak---        3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
          •
   305
              Kavandatud meetmete kokkuvõte
          Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestati muu hulgas Indiast pärit
          terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Erandiks on asjaomase
          toote eksportimine India ettevõtte Usha Belton Ltd (käesoleval ajal tuntud kui Usha
          Martin Ltd) poolt, kelle pakutud hinnakohustuse võttis komisjon vastu otsusega
          1999/572/EÜ.
          Kõnealune ettevõte on käesolevaks ajaks kohustust rikkunud ja seetõttu tühistab
          komisjon hinnakohustuse pakkumisele antud heakskiidu.
          Seega on vajalik muuta määrust (EÜ) nr 1858/2005, et tühistada kõnealuse ettevõtte
          suhtes praegu kehtiv vabastus dumpinguvastasest tollimaksust.
          •
   310
              Õiguslik alus
          Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta
          dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati
          muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004.
          •
   329
              Subsidiaarsuse põhimõte
          Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse
          põhimõtet seega ei kohaldata.
          Proportsionaalsuse põhimõte
   331
          Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõtetega kooskõlas järgmistel põhjustel.
          Eespool nimetatud algmääruses on kirjeldatud vastavad meetmed ning see ei võimalda
          riigi otsuseid.
   332
          Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, riigivalitsuste, piirkondlike ja
          kohalike pädevate asutuste, ettevõtete ja kodanike rahalist ja halduskoormust tuleb
          hoida võimalikult madalal.
          •   Õigusakti valik
   341
          Kavandatud õigusakt(id): määrus.
   342
          Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.
          Muud vahendid ei sobi, sest algmäärus ei näe ette alternatiivseid võimalusi.
       4) MÕJU EELARVELE
   409
          Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.
ET                                               3                                             ET
 ---pagebreak---                                                   Ettepanek:
                                         NÕUKOGU MÄÄRUS
       millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse muu hulgas
    Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta
   dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed1
   (“algmäärus”), eriti selle artikleid 8 ja 9,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega
   ning arvestades järgmist:
                                   A.      EELNENUD MENETLUS
   (1)     1999. aasta augustis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/19992 muu hulgas
           Indiast pärit terastrosside ja -kaablite (asjaomane toode) impordi suhtes lõpliku
           dumpinguvastase tollimaksu.
   (2)     Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetlust, mis
           vastab algmääruse artikli 11 lõikele 2, otsustas nõukogu 2005. aasta novembri
           määrusega (EÜ) nr 1858/2005,3 et tuleb säilitada dumpinguvastased meetmed muu
           hulgas Indiast pärit toodete impordi suhtes.
   (3)     Komisjon kiitis otsusega 1999/572/EÜ4 heaks ühe India äriühingu, s.o Usha Martin
           Industries & Usha Beltron Ltd hinnakohustuse. See äriühing on vahepeal muutnud
           oma nime ja on praegu tuntud kui Usha Martin Ltd (“UML”). Nimemuutus ei
           mõjutanud mingil viisil äriühingu tegevust.
   (4)     Selle tulemusel vabastati lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust sellise asjaomase
           Indiast pärit toote import ühendusse, mille on tootnud UML või mõni sidusettevõte üle
           maailma ning mille tüüp on kohustusega hõlmatud (kohustusega hõlmatud toode).
   (5)     Eelnevaga seoses tuleb märkida, et teatavaid UMLi poolt praegu toodetavaid
           terastrossitüüpe ei eksporditud ühendusse uurimisperioodi jooksul, mille tulemusi
   1
           EÜT L 56, 6.3.1996, lk.1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (EÜT L 77,
           13.3.2004, lk.12.)
   2
           EÜT L 217, 17.8.1999, lk.1.
   3
           ELT L 299, 16.11.2005, lk.1.
   4
           EÜT L 217, 17.8.1999, lk 63. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1678/2003 (ELT L 238,
           25.9.2003, lk 13).
ET                                                     4                                                   ET
 ---pagebreak---         arvestades kehtestati lõplikud dumpinguvastased meetmed, ning seetõttu ei kuulu nad
        kohustusega kaasneva vabastuse kohaldamisalasse. Vastavalt sellele maksustati
        sellised terastrossid dumpinguvastase tollimaksuga alates nende sisenemisest vabasse
        ringlusse ühenduses.
                        B.      KOHUSTUSE TÄITMATA JÄTMINE
   (6)  UMLi pakutud kohustuse kohaselt peab UML (ja selle sidusettevõtted üle maailma)
        muu hulgas eksportima kohustusega hõlmatud toote esimesele sõltumatule kliendile
        ühenduses kas kohustuses kindlaksmääratud minimaalse või sellest kõrgema
        impordihinnaga. Selline hinnatase kõrvaldab dumpingu kahjuliku mõju. Edasimüügi
        korral sidusimportijate poolt esimesele sõltumatule kliendile ühenduses peavad
        kohustusega hõlmatud toote edasimüügihinnad pärast müügiks, üld- ja halduskuludeks
        ning mõistlikuks kasumiks vajalike kohanduste tegemist samuti olema tasemel, mis
        kõrvaldab dumpingu kahjuliku mõju.
   (7)  Kohustuse tingimuste kohaselt peab UML saatma komisjonile kvartaliaruannete
        vormis korrapäraselt üksikasjalikku teavet Indiast pärit asjaomase toote müügi kohta
        (või edasimüügi kohta, millega tegeleb mõni ühenduse partner). Sellised aruanded
        peavad sisaldama teavet kohustusega hõlmatud toodete kohta, mis on
        dumpinguvastasest tollimaksust vabastatud, ning nende terastrossitüüpide kohta, mis
        ei ole kohustusega hõlmatud ja mis tuleb seetõttu dumpinguvastase tollimaksuga
        maksustada.
   (8)  Kui ei ole teisiti osutatud, siis komisjon eeldab, et UMLi müügiaruanded (ja
        ühenduses asuva sidusettevõtte edasimüügiaruanded) on kõigis üksikasjades täielikud
        ja õiged.
   (9)  UML võttis ühtlasi omaks, et koos hinnakohustusega pakutud vabastus
        dumpinguvastasest tollimaksust kehtib ainult siis, kui ühenduse tolliteenistustele
        esitatakse hinnakohustust kinnitav arve. Lisaks sellele võttis äriühing endale kohustuse
        mitte väljastada selliseid arveid tootetüüpide kohta, mis ei ole kohustusega hõlmatud
        ja mis tuleb seetõttu dumpinguvastase tollimaksuga maksustada.
   (10) Samuti on kohustuse tingimuseks, et selle sätted kehtivad kõigi UMLi sidusettevõtete
        suhtes üle maailma.
   (11) UML nõustus kohustuse täitmise tagamise eesmärgil esitama kogu komisjoni poolt
        vajalikuks peetava teabe ning võimaldama kontrollkäike oma ja sidusettevõtete
        valdustesse, selleks et kinnitada mainitud kvartaliaruannetes esitatud andmete täpsust
        ja õigsust.
   (12) Sellega seoses tehti kontrollkäigud UMLi valdustesse Indias ning UMLi sidusettevõtte
        valdustesse Dubais, s.o ettevõttesse Brunton Wolf Wire Ropes FZE (BWWR).
   (13) Kontrollkäik India ettevõttesse näitas, et hinnakohustusega hõlmamata asjaomase
        toote märkimisväärsed kogused ei olnud kajastatud komisjonile esitatud kvartali
        müügiaruannetes. Lisaks sellele müüs UML kõnealuseid kaupu oma sidusimportijatele
        Ühendkuningriigis ja Taanis ning märkis need kinnitusarvetele.
ET                                              5                                                ET
 ---pagebreak---    (14)   Kontrollkäik Dubai ettevõttesse näitas, et teatavaid terastrosse oli ühendusse
          eksporditud Dubaist ja ühendusse importimisel oli nende päritoluks deklareeritud
          Araabia Ühendemiraadid, kuigi tegelikult pärinesid tooted Indiast ja seetõttu kehtisid
          nende suhtes Indiast pärit terastrosside impordi suhtes kohaldatavad
          dumpinguvastased meetmed. Kõnealust kaupa ei kajastatud kvartali müügiaruannetes,
          ja nagu äriühing tunnistas, ei olnud nende pealt makstud dumpinguvastast tollimaksu.
          Kaupa oli samuti edasi müüdud ühenduse esimesele sõltumatule kliendile kohustuses
          kindlaksmääratud minimaalsest impordihinnast madalama hinnaga.
   (15)   Leitud rikkumisi on üksikasjalikumalt kirjeldatud komisjoni otsuses (EÜ) nr
          2005/…../EÜ5.
   (16)   Kõnealuseid rikkumisi silmas pidades on ettevõtte Usha Martin Industries & Usha
          Beltron Ltd, praegu tuntud kui Usha Martin Ltd (Taric’i lisakood A024) pakutud
          kohustuse heakskiit komisjoni otsusega (EÜ) nr 2005/…../EÜ tühistatud. Kõnealuse
          ettevõtte poolt ühendusse eksporditud asjaomase toote impordi suhtes tuleks seega
          viivitamatult kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks.
   (17)   Algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt tuleb dumpinguvastase tollimaksu määr kindlaks
          määrata selle uurimise käigus kindlakstehtud asjaolude alusel, mille tulemusel
          kohustus võeti. Kuna kõnealune uurimine lõpetati dumpingu ja sellega tekitatud kahju
          lõpliku kindlaksmääramisega määruses (EÜ) nr 1796/1999 ning kehtestatud meetmed
          säilitati määrusega (EÜ) nr 1858/2005, leitakse, et lõpliku dumpinguvastase
          tollimaksumäära suuruse ja võtmise viisi suhtes on asjakohane tugineda kõnealustes
          määrustes kehtestatule, nimelt määrale 23,8% CIF-netohinnast ühenduse piiril enne
          tollimaksu sissenõudmist.
                      C.      MÄÄRUSE (EÜ) nr 1858/2005 MUUTMINE
   (18)   Eeltoodut silmas pidades tuleks määrust (EÜ) nr 1858/2005 vastavalt muuta,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                             Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1858/2005 artikli 2 lõike 1 tabel asendatakse järgmisega:
           Riik                       Ettevõte                  TARICi
                                                                lisakood
   Lõuna-Aafrika         Haggie                                   A023
   Vabariik              Lower Germiston Road
                         Jupiter
                         PO Box 40072
                         Cleveland
                         South Africa
   5
          …
ET                                               6                                               ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel, […]
                                             Nõukogu nimel
                                             eesistuja
ET                                              7                                           ET