               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.10.2015
            COM(2015) 482 final
            2015/0232(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepinguga moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vaheline Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise leping jõustus 1. detsembril 2014. Lepinguga on kehtestatud vastastikkuse põhimõtte alusel õiguslikult siduvad õigused ja kohustused eesmärgiga lihtsustada Cabo Verde Vabariigi ja ELi kodanikele viisade väljastamise korda. Lepingu artikliga 10 on moodustatud ühiskomitee, kelle ülesanne on jälgida lepingu rakendamist.

               Lepingu rakendamiseks on vaja vastu võtta ühised suunised, et tagada viisalihtsustuslepingu ühetaoline rakendamine liikmesriikide ja Cabo Verde Vabariigi konsulaatides ning muuta selgemaks seosed lepingu ja lepinguosaliste selliste õigusnormide vahel, mida kohaldatakse ka edaspidi lepinguga hõlmamata viisaküsimuste suhtes.

               Vastu võetavad rakendussuunised ei moodusta lepingu osa. Sellegipoolest on soovitatav, et diplomaatilised ja konsulaaresindused järgiksid neid lepingu rakendamisel järjepidevalt.

               Suunised on koostatud vastavalt lepingule, mis sisaldab sätteid, millega lihtsustatakse viisade väljastamist Cabo Verde ja ELi kodanikele, kelle Schengeni alal kavatsetav viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180 päeva jooksul. Arvesse on võetud ka ühise viisapoliitika valdkonna ELi õigusakte , näiteks viisaeeskirja.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Suunised, mis võetakse vastu vastavalt volitustele, mis anti komisjoni esindajale ühiskomitees käesoleva ettepaneku põhjal, peavad selgitama üksikasjalikult lepingu sätteid ja andma juhiseid selle rakendamiseks.

               Suunistes on võetud arvesse viisaeeskirja sätteid ja muid ELi viisapoliitika valdkonna õigusakte, et liikmesriikide konsulaartöötajad lähtuksid viisalihtsustuslepingut rakendades ELi viisaõigustikust.

               Küsimustes, mida reguleerivad nii leping kui ka viisaeeskiri, on lepingu sätted ülimuslikud.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

                  Nõukogu otsuse ettepaneku lisale lisatud suunised põhinevad viisatöörühma raames 12. aprillil 2015 ja 11. mail 2015 liikmesriikidega peetud konsultatsioonide tulemustel. Komisjon konsulteeris kõnealuste suuniste asjus Cabo Verde vastutavate asutustega 2014. aasta novembris.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev ettepanek ei avalda mõju ELi eelarvele.

               2015/0232 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepinguga moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (edaspidi „leping”) artikliga 10 on moodustatud ühiskomitee. Artikliga on ette nähtud, et ühiskomitee teostab järelevalvet lepingu rakendamise üle.

               (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 810/2009 on kehtestatud kord ja tingimused, mille alusel antakse viisasid liikmesriikide territooriumi läbivaks transiidiks ja liikmesriikide territooriumil kavandatud kuni 90päevaseks viibimiseks 180 päeva jooksul.

               (3)Tuleb vastu võtta ühised suunised, et tagada viisalihtsustuslepingu ühetaoline rakendamine Cabo Verde Vabariigi ja liikmesriikide konsulaatides ning muuta selgemaks seosed lepingu ja lepinguosaliste selliste õigusnormide vahel, mida kohaldatakse ka edaspidi lepinguga hõlmamata viisaküsimuste suhtes.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu artikliga 10 moodustatud ühiskomitees seoses lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.10.2015
            COM(2015) 482 final
            LISA
            Ettepanek: nõukogu otsus,millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepinguga moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega

               LISA

               Ettepanek: nõukogu otsus,
                  millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel
                  Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise
                  Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade
                  väljastamise lihtsustamise lepinguga moodustatud ühiskomitees
                  võetav seisukoht seoses lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega

               EELNÕU:

               EUROOPA LIIDU JA CABO VERDE VABARIIGI VAHELISE

               CABO VERDE VABARIIGI JA EUROOPA LIIDU KODANIKELE LÜHIAJALISTE VIISADE VÄLJASTAMISE

               LIHTSUSTAMISE LEPINGUGA MOODUSTATUD

               ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2015,

               ...,

               lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmise kohta

               ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingut (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 10,

               ning arvestades, et kõnealune leping jõustus 1. detsembril 2014,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesoleva otsuse lisas kehtestatakse Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu rakendamise ühised suunised.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Koht: … Kuupäev: ….

               Euroopa Liidu nimel

                     Cabo Verde Vabariigi nimel

               LISA

               ÜHISED SUUNISED

               EUROOPA LIIDU ja CABO VERDE VABARIIGI VAHELISE

               EUROOPA LIIDU JA CABO VERDE VABARIIGI KODANIKELE

               LÜHIAJALISTE VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE LEPINGU RAKENDAMISEKS

               1. detsembril 2014 jõustunud Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel viisade väljastamist Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele, kelle kavandatav viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180 päeva jooksul.

               Lepinguga on kehtestatud vastastikused õiguslikult siduvad õigused ja kohustused eesmärgiga lihtsustada Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele viisade väljastamise korda.

               Käesolevad suunised on vastu võetud lepingu alusel moodustatud ühiskomitees ning nende eesmärk on tagada lepingu õige ja ühetaoline rakendamine Cabo Verde Vabariigi ja liikmesriikide diplomaatilistes ja konsulaaresindustes. Suunised ei moodusta lepingu osa, mistõttu need ei ole õiguslikult siduvad. Sellegipoolest on soovitatav, et diplomaatilised ja konsulaaresindused järgiksid neid lepingu rakendamisel järjepidevalt.

               Suunised ei ole lõplikud, vaid neid ajakohastatakse vastavalt lepingu rakendamisel saadud kogemustele. Selle eest vastutab lepingu artikliga 10 moodustatud ühiskomitee.

               I.
                     ÜLDKÜSIMUSED

               1.1.
                     Eesmärk ja kohaldamisala

               Lepingu artiklis 1 on sätestatud: „Käesoleva lepingu eesmärk on lihtsustada vastastikku viisade väljastamist Cabo Verde ja liidu kodanikele, kelle kavandatav viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180 päeva jooksul.”

               Lepingut kohaldatakse kõigi Cabo Verde Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanike suhtes, kes taotlevad lühiajalist viisat, sõltumata sellest, millises riigis nad elavad.

               Lepingut ei kohaldata Cabo Verde Vabariigi või Euroopa Liidu liikmesriigi poolt välja antud elamisloaga kodakondsuseta isikute suhtes. Nimetatud isikute suhtes kehtivad ELi viisaõigustiku tavasätted.

               1.2.
                     Lepingu reguleerimisala

               Lepingu artiklis 2 on sätestatud:

               „1.
                     Käesolevas lepingus sätestatud viisade väljastamise lihtsustatud korda kohaldatakse Cabo Verde ja liidu kodanike suhtes üksnes juhul, kui nad ei ole liidu, selle liikmesriikide või Cabo Verde õigus- ja haldusnormide, käesoleva lepingu või teiste rahvusvaheliste lepingute alusel viisakohustusest vabastatud.

               2.
                     Selliste käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste puhul nagu viisa väljastamisest keeldumine, reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine, sisenemiskeeld ja väljasaatmismeetmed kehtivad Cabo Verde, liikmesriikide või liidu õigusaktid.”

               Ilma et see piiraks artikli 8 (millega nähakse ette Cabo Verde Vabariigi ja liikmesriikide diplomaatiliste või teenistuspasside kasutajate viisanõudest vabastamine) kohaldamist, ei mõjuta leping viisanõuet ja sellest vabastamist käsitlevaid kehtivaid norme. Näiteks vastavalt nõukogu määruse nr 539/2001 artiklile 4 võivad liikmesriigid viisanõudest vabastada lisaks muudele isikute kategooriatele ka tsiviillennukite ja -laevade meeskonnaliikmed.

               Viisaeeskirjaga reguleeritakse kõiki küsimusi, mida leping ei hõlma, nagu viisataotluse menetlemise eest vastutava Schengeni liikmesriigi kindlaksmääramine, viisa väljastamisest keeldumise põhjendamine ja õigus negatiivne otsus edasi kaevata. Peale selle reguleeritakse Schengeni eeskirjade ja riikliku õigusega küsimusi, mida leping ei hõlma, näiteks reisidokumentide tunnustamine, reisi eesmärgi ja toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine, viisataotluste menetlemise aeg, ELi liikmeriikide territooriumile sisenemise keeld ja väljasaatmismeetmed.

               Kuid ka juhul, kui on täidetud lõik lepingu tingimused, võib viisa väljastamisest ikkagi keelduda, kui on täitmata Schengeni piirieeskirjade artiklis 5 ettenähtud tingimused, s.t isikul puudub kehtiv reisidokument, tema kohta on SISi sisestatud hoiatusteade, isikut peetakse ohuks avalikule korrale või sisejulgeolekule jms.

               Kehtima jäävad ka muud viisaeeskirja kohased viisade väljastamisel paindlikkust võimaldavad sätted. Näiteks juhul, kui on täidetud viisaeeskirja nõuded (artikkel 24), võib väljastada pika, maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa ka muudele kui artiklis 4 osutatud isikutele. Samuti jäävad kehtima viisaeeskirja sätted viisatasust loobumise ja selle vähendamise kohta (artikli 16 lõiked 5 ja 6).

               Cabo Verde õigus reguleerib ka edaspidi kõiki ELi kodanikele Cabo Verde viisa väljastamisega seotud küsimusi, mida leping ei hõlma, nagu need, mida on nimetatud kolmes eelmises lõigus.

               1.3.
                     Lepingu reguleerimisalasse kuuluvad viisaliigid

               Lepingu artikli 3 punktis d on määratletud „viisa” kui „liikmesriigi või Cabo Verde välja antud luba või otsus, mida nõutakse sisenemisel kõnealuse liikmesriigi või mitme liikmesriigi või Cabo Verde territooriumile kas läbisõidu eesmärgil või viibimiseks mitte kauem kui 90 päeva”.

               Lepingu kohane lihtsustus kehtib kõigi liikmesriikide territooriumil kehtivate ühtsete viisade ja piiratud territoriaalse kehtivusega viisade suhtes. Need kehtivad ka Cabo Verde poolt ELi kodanikele antud lühiajaliste ja transiitviisade suhtes.

               1.4.
                     Viisa alusel riigis viibimise kestuse arvutamine

               Praegune Schengeni piirieeskirjade kohane lühiajalise viibimise määratlus on järgmine: „90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, mis tähendab igale viibimispäevale eelneva 180-päevase ajavahemiku arvestamist”.

               Sisenemiskuupäevaks loetakse liikmesriikide territooriumil viibimise esimene päev ja väljumiskuupäevaks liikmesriikide territooriumil viibimise viimane päev. Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi ning et vaadeldakse liikmesriikide territooriumil viibimise kõiki päevi viimase 180 päeva jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriigi territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on endiselt täidetud. See tähendab, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               Lühiajalise viibimise kalkulaatori, millega saab arvutada uute eeskirjade kohaselt lubatud viibimisaja, leiate internetist aadressil: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

               Uue määratluse alusel viibimise kestuse arvutamise näide:

               Üheaastase (18.4.2014–18.4.2015) mitmekordse viisaga isik siseneb liikmesriikide territooriumile esimest korda 19. aprillil 2014 ja viibib seal 3 päeva. 18. juunil 2014 siseneb ta uuesti ja viibib 86 päeva. Milline on olukord konkreetsetel kuupäevadel? Millal võib isik uuesti liikmesriikide territooriumile siseneda?

               Seisuga 11. september 2014 on isik viimase 180 päeva jooksul (16.3.2014–11.9.2014) viibinud liikmesriikide territooriumil 3 päeva (19.– 21.4.2014) pluss 86 päeva (18.6.2014–11.9.2014) ehk kokku 89 päeva. Viibimise lubatud kestust ei ole ületatud. Isik võib liikmesriikide territooriumil viibida veel ühe päeva.

               Seisuga 16. oktoober 2014 võib isik liikmesriikide territooriumile siseneda ja viibida seal veel 3 päeva (16. oktoobril 2014 ei võeta enam arvesse viibimist 19. aprillil 2014, sest see jääb 180-päevasest ajavahemikust välja); 17. oktoobril 2014 ei võeta enam arvesse viibimist 20. aprillil 2014, sest see jääb 180-päevasest ajavahemikust välja, jne.

               Seisuga 15. detsember 2014 võib isik liikmesriikide territooriumile siseneda veel 86 päevaks, kuna 15. detsembril 2014 ei võeta enam arvesse viibimist 18. juunil 2014, mis jääb 180-päevasest ajavahemikust välja; 16. detsembril 2014 ei võeta enam arvesse viibimist 19. juunil 2014 jne.

               1.5.
                     Olukord seoses liikmesriikidega, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, liikmesriikidega, kes ei osale ELi ühises viisapoliitikas, ja assotsieerunud riikidega.

               ELiga 2004. aastal (Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari), 2007. aastal (Bulgaaria ja Rumeenia) ja 2013. aastal (Horvaatia) ühinenud liikmesriikide suhtes kohaldatakse lepingut alates selle jõustumisest.

               Ainult Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia ei rakenda Schengeni acquis'd veel täielikult. Nad annavad endiselt välja oma riigi viisasid, mis kehtivad ainult nende territooriumil. Kui need liikmesriigid on Schengeni acquis' täielikult rakendanud, jätkavad nad lepingu kohaldamist.

               Kuni nendes liikmesriikides Schengeni acquis' täieliku rakendamise kuupäevani reguleeritakse küsimusi, mida leping ei hõlma, siseriiklike õigusaktidega. Alates sellest kuupäevast kohaldatakse lepinguga reguleerimata küsimuste suhtes Schengeni eeskirju ja siseriiklikke õigusakte.

               Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia võivad lubada lühiajalist viibimist oma territooriumil Schengeni riikide ja assotsieerunud riikide väljastatud elamislubade, D-viisade ja lühiajaliste viisade alusel.

               Vastavalt Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklile 21 peavad Schengeni riigid tunnustama üksteise väljastatud pikaajalisi viisasid ja elamislube ning võimaldama nende alusel lühiajalist viibimist oma territooriumil. Schengeni liikmesriigid tunnustavad assotsieerunud riikide ning assotsieerunud riigid tunnustavad Schengeni liikmesriikide elamislube, D-viisasid ja lühiajalisi viisasid ning võimaldavad nende alusel oma territooriumile sisenemist ja seal lühiajalist viibimist.

               Lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani suhtes, kuid selles on esitatud ühisdeklaratsioonid, milles soovitatakse nimetatud liikmesriikidel sõlmida Cabo Verde Vabariigiga kahepoolne viisalihtsustusleping.

               Kuigi Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits, on ühinenud Schengeni koostööga, ei ole leping nende suhtes siduv. Lepingus on siiski esitatud ühisdeklaratsioonid, milles soovitatakse neil Schengeni riikidel sõlmida Cabo Verde Vabariigiga viivitamatult kahepoolne viisalihtsustusleping.

               1.6.
                     Euroopa Liidu sõlmitud leping ja kahepoolsed lepingud

               Lepingu artiklis 11 on sätestatud:

               „Käesolev leping on jõustumisest alates ülimuslik mis tahes liikmesriikide ja Cabo Verde vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, niivõrd kui need hõlmavad käesolevas lepingus käsitletud küsimusi.”

               Lepingu jõustumise kuupäevast alates ei kohaldata enam neid liikmesriikide ja Cabo Verde Vabariigi vaheliste kahepoolsete lepingute sätteid, mis käsitlevad viisalihtsustuslepinguga reguleeritud küsimusi. Kooskõlas liidu õigusaktidega tuleb liikmesriikidel kõrvaldada vastuolud oma kahepoolsete lepingute ja Euroopa Liidu sõlmitud lepingu vahel.

               Nende liikmesriikide suhtes, kellel on Cabo Verde Vabariigiga sõlmitud kahepoolne leping või kokkulepe küsimustes, mida Euroopa Liidu sõlmitud leping ei hõlma, kohaldatakse seda erandit ka pärast Euroopa Liidu sõlmitud viisalihtsustuslepingu jõustumist.

               II.
                     SUUNISED KONKREETSETE SÄTETE KOHTA

               2.1. Eeskirjad, mida kohaldatakse kõigi viisataotlejate suhtes

               Oluline märkus: tuleb meeles pidada, et allpool nimetatud lihtsustusi, mis käsitlevad lahkumist, kui dokumendid on kaotatud või varastatud, ning erandkorras viisa kehtivuse pikendamist, kohaldatakse kõikide Cabo Verde Vabariigi ja liikmesriikide viisaomanike suhtes.

               2.1.1. Viisa kehtivusaja pikendamine erakorralistel asjaoludel

               Lepingu artiklis 7 on sätestatud:

               „Kui Cabo Verde ja liidu kodanikel ei ole võimalik liikmesriikide või Cabo Verde territooriumilt lahkuda viisale märgitud ajaks vääramatu jõu tõttu, pikendatakse nende viisa kehtivusaega nende elukohariiki pöördumiseks vajalikuks ajaks tasuta vastavalt vastuvõtva riigi õigusaktidele.”

               Mis puudutab võimalust pikendada viisa kehtivusaega vääramatu jõu korral, näiteks õnnetuse tagajärjel haiglasse sattumise korral, mille tõttu viisaomanik ei saa liikmesriigi territooriumilt lahkuda viisakleebisel märgitud kuupäevaks, kohaldatakse viisaeeskirja artikli 33 lõiget 1, tingimusel et see on kooskõlas lepinguga (nt pikendatud viisa on endiselt ühtne viisa, mis annab õiguse siseneda kõikide Schengeni liikmesriikide territooriumile, mille suhtes viisa selle väljastamise ajal kehtis). Lepingu kohaselt pikendatakse vääramatu jõu korral viisa kehtivusaega tasuta.

               2.2. Eeskirjad, mida kohaldatakse teatavate viisataotlejate kategooriate suhtes

               2.2.1.
                     Mitmekordsete viisade väljastamine

               Viisataotlejale, kes reisib sageli või regulaarselt Cabo Verde Vabariigi või liikmesriikide territooriumile, võidakse väljastada lühiajaline viisa mitmeks viibimiseks, tingimusel et nende viibimiste kogukestus ei ületa 90 päeva 180 päeva jooksul.

               Lepingu artiklis 4 on sätestatud:

               „1.
                     Liikmesriikide ja Cabo Verde diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:

               a) ametiülesandeid täitvad kesk- ja piirkondlike valitsuste ja parlamentide liikmed, põhiseadus- ja ülemkohtu ning kontrollikoja liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;

               b) ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Cabo Verdele, liikmesriikidele või liidule esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi või Cabo Verde territooriumil;

               c) ettevõtjad ja äriühingute esindajad, kes korrapäraselt reisivad liikmesriikidesse või Cabo Verdesse;

               d) abikaasad, alla 21-aastased või ülalpeetavad lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed) ja vanemad, kes külastavad

               — mõne liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Cabo Verde kodanikke või Cabo Verdes seaduslikult elavaid liidu kodanikke või

               — oma kodakondsusriigis elavaid liidu kodanikke või Cabo Verdes elavaid Cabo Verde kodanikke.

               Kui sageli või korrapäraselt reisimise vajadus või kavatsus on aga selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse mitmekordse viisa kehtivusaeg selle ajavahemikuga, eelkõige juhul, kui

               — alapunktis a osutatud isikute ametiaeg,

               — alapunktis b osutatud isikute ametiaeg ametliku delegatsiooni alalise liikmena,

               — alapunktis c osutatud isikute tegutsemine ettevõtjana või äriühingu esindajana või

               — alapunktis d osutatud isikute ja liikmesriigis elavate Cabo Verde kodanike elamisloa ja Cabo Verdes elavate liidu kodanike elamisloa kehtivusaeg

               on vähem kui viis aastat.”

               Võttes arvesse nendesse kategooriatesse kuuluvate isikute tööalast staatust või perekondlikku seost Cabo Verde Vabariigi või liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavate Cabo Verde Vabariigi kodanikega või nende liikmesriikide kodanikega, samuti arvestades liidu kodanike sugulasi, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad on, või Cabo Verdes elavaid Cabo Verde kodanikke, on põhjendatud väljastada neile mitmekordne viisa, mille kehtivusaega on viis aastat, või kui nende ametiaeg või riigis viibimise luba kehtib vähem kui 5 aastat, mille kehtivusaeg on piiratud selle ajavahemikuga.

               Artikli 4 lõike 1 punktiga a hõlmatud isikute puhul tuleks tõendada nende tööalasest staatust ja volituste tähtaega.

               Seda sätet ei kohaldata nende artikli 4 lõike 1 punktiga a hõlmatud isikute suhtes, kes on lepinguga viisanõudest vabastatud, st nad kasutavad diplomaatilist või teenistuspassi.

               Artikli 4 lõike 1 punktiga b hõlmatud isikud peavad tõendama oma delegatsiooni alalise liikme staatust ja vajadust osaleda korrapäraselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või vahetusprogrammides.

               Artikli 4 lõike 1 punktiga c hõlmatud isikud peavad tõendama oma tööalast staatust ja töötamisaja kestust.

               Artikli 4 lõike 1 punktiga d hõlmatud isikud peavad tõendama, et kutse esitaja elab liikmesriigis seaduslikult.

               Juhtudel, kui sageli või korrapäraselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse mitmekordse viisa kehtivusaeg selle ajavahemikuga.

               „2.
                     Liikmesriikide ja Cabo Verde diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad üheaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele, tingimusel et neile on eelmise aasta jooksul väljastatud vähemalt üks viisa ja et nad on seda kasutanud vastavalt kõnealuse riigi territooriumil kehtivatele riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele:

               a) kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse või Cabo Verdesse, et osaleda koolitustel, seminaridel või konverentsidel, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames;

               b) rahvusvahelistel näitustel, messidel, konverentsidel, sümpoosionidel, seminaridel või muudel samalaadsetel üritustel osalevad vabade elukutsete esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse või Cabo Verdesse;

               c) teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse või Cabo Verdesse;

               d) rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud;

               e) ajakirjanikud ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad akrediteeritud isikud;

               f) õpilased, üliõpilased (sealhulgas kraadiõppes osalevad isikud) ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning teiste kooliga seotud ürituste raames;

               g) Cabo Verdes või liikmesriikides tunnustatud usukogukondade esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse või Cabo Verdesse;

               h) meditsiinilistel põhjustel korrapäraselt reisivad isikud;

               i) sõpruslinnade või kohalike omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad;

               j) ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Cabo Verdele, liikmesriikidele või liidule esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi või Cabo Verde territooriumil.

               Kui sageli või korrapäraselt reisimise vajadus või kavatsus on aga selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse mitmekordse viisa kehtivusaeg selle ajavahemikuga.

               Kui eespool nimetatud kategooriatesse kuuluval isikul, kellele on eelmise aasta (12 kuu) jooksul antud vähemalt üks viisa ja ta on kasutanud seda kooskõlas sihtriigi (sihtriikide) riiki sisenemist ja seal viibimist käsitlevate õigusaktidega (näiteks ta ei ole ületanud lubatud viibimisaega), on põhjust taotleda mitmekordset viisat, antakse talle üldjuhul üheaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa.

               Juhul kui üheaastase kehtivusega viisa väljastamine ei ole põhjendatud, näiteks kui vahetusprogrammi kestus on alla aasta või kui isikul puudub vajadus reisida terve aasta jooksul, kuid muud viisa saamise tingimused on täidetud, antakse lühema kui aastase kehtivusajaga viisa.”

               „3. Liikmesriikide ja Cabo Verde diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad vähemalt kahe- ja maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud kategooriatesse kuuluvatele isikutele, tingimusel et nad on viisataotluse esitamisele eelneva kahe aasta jooksul kasutanud üheaastase kehtivusajaga viisat vastavalt vastuvõtva riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele.

               Kui sageli või korrapäraselt reisimise vajadus või kavatsus on aga selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse mitmekordse viisa kehtivusaeg selle ajavahemikuga.”

               „4. Käesoleva artikli lõigetes 1–3 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriikide või Cabo Verde territooriumil 180 päeva jooksul kokku maksimaalselt 90 päeva.”

               Artikli 4 lõikes 2 nimetatud kategooriatesse kuluvatele isikutele väljastatakse mitmekordne 2–5aastane viisa, tingimusel et nad on eelneva kahe aasta (24 kuu) jooksul kasutanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat vastavalt külastatud riigi (riikide) riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et mitmekordse viisa taotlemise põhjendused kehtivad endiselt. Tuleb märkida, et 2–5aastase kehtivusajaga viisa väljastatakse vaid viisataotlejale, kellele eelneva kahe aasta jooksul on antud kaks aastase, mitte aga lühema kehtivusajaga viisat, ja kes on kasutanud neid vastavalt külastatud riigi (riikide) riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele. Diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa kehtivusaja (kahest viie aastani) konkreetse viisataotluse läbivaatamise tulemusel.

               Viisataotlejale, kes ei ole varem väljastatud viisat kasutanud, ei pea mitmekordset viisat väljastama.”

               2.2.2.
                     Viisataotluse menetlemise tasu

               Lepingu artikli 5 lõikes 1 on sätestatud:

               „1.
                     Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei võta liikmesriigid või Cabo Verde viisatasu järgmistesse kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt:

               a) ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Cabo Verdele, liikmesriikidele või liidule esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi või Cabo Verde territooriumil;

               b) alla 12-aastastele lastele; (NB! selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal tõendada oma vanust.)

               c) õpilased, üliõpilased ja kraadiõppe üliõpilased ning neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus;

               d) teadusuuringute eesmärgil reisivad teadustöötajad;

               e) kuni 25 aasta vanused isikud, kes osalevad mittetulundusühingute korraldatud seminaridel, konverentsidel või spordi-, kultuuri- või haridusüritustel.”

               Eespool nimetatud kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt ei võeta mingit tasu.

               Kooskõlas viisaeeskirja artikli 16 lõikega 6 võib „üksikjuhtudel viisatasu vähendada või selle nõudmisest loobuda, kui seda tehakse kultuuri- või spordihuvide, välispoliitika, arengupoliitika või muude oluliste üldiste huvide edendamiseks või humanitaarkaalutlustel.”

               Viisaeeskirja artikli 16 lõikes 7 on sätestatud, et „viisatasu võetakse eurodes, selle kolmanda riigi omavääringus või selles kolmandas riigis tavaliselt kasutatavas vääringus, kus taotlus esitatakse, ja see ei kuulu tagastamisele, välja arvatud artikli 18 lõikes 2 ja artikli 19 lõikes 3 osutatud juhtudel”, kui taotlus ei ole vastuvõetav või kui konsulaat ei ole pädev.

               Cabo Verde viisataotlejatele antakse kooskõlas viisaeeskirja artikli 16 lõikega 8 ja Euroopa Liidu kodanikele kooskõlas dekreetseadusega (décret-loi) 27/2007 „kviitung viisatasu laekumise kohta”.

               Lepingu artikli 5 lõikes 2 on sätestatud:

               „2.
                     Teenustasu võib võtta juhtudel, kui liikmesriigid või Cabo Verde teevad koostööd välise teenuseosutajaga. Teenustasu on proportsionaalne kuludega, mida väline teenuseosutaja kannab ülesannete täitmisel, ning see ei tohi ületada 30 eurot. Cabo Verde, asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid jätavad kõigile taotlejatele võimaluse esitada taotlus otse oma konsulaadis.”

               Viisatasu maksmisest vabastatud isikute kategooriasse kuulujad maksavad teenustasu, kui liikmesriik teeb koostööd välise teenuseosutajaga.

               Praegu ei osta ükski ELi liikmesriik Cabo Verdes teenuseid välistelt teenuseosutajatelt.”

               2.2.3. Diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajad

               Lepingu artiklis 8 on sätestatud:

               „1.
                     Cabo Verde ja liikmesriikide kodanikud, kellel on kehtiv diplomaatiline või teenistuspass, võivad liikmesriikide või Cabo Verde territooriumile siseneda või neist läbi sõita ilma viisata.

               2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriikide või Cabo Verde territooriumil 180 päeva jooksul kokku maksimaalselt 90 päeva.”

               Leping ei hõlma diplomaatide liikmesriikidesse lähetamise menetlusi. Selle suhtes kohaldatakse tavapärast akrediteerimismenetlust.

               Lepingule lisatud ühisdeklaratsioonis on lepinguosalised leppinud kokku, et kumbki lepinguosaline võib lepingu, eriti selle artikli 8 osaliselt peatada kui teine lepinguosaline kuritarvitab artiklit 8 või kui selle kohaldamine seab ohtu avaliku julgeoleku. Lepingu osaline peatamine peab toimuma kooskõlas artikli 12 lõikes 5 sätestatud menetlusega.

               Artikli 8 rakendamise peatamise korral alustavad mõlemad lepinguosalised lepinguga moodustatud ühiskomitee raames konsultatsioone, et lahendada peatamise tinginud probleemid.

               Mõlemad lepinguosalised on kokku leppinud, et nende prioriteediks on tagada diplomaatiliste ja teenistuspasside kõrgetasemeline turvalisus, eelkõige neile biomeetriliste andmete kandmise teel. Liidus tagatakse see nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määruses nr (EÜ) 2252/2004 (liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta) sätestatud nõuete rakendamisega.”

               III.
                     KOOSTÖÖ DOKUMENTIDE TURVALISUSE ALAL

               Lepingule lisatud ühisdeklaratsioonis on lepinguosalised leppinud kokku, et lepingu artikli 10 alusel loodud ühiskomitee hindab kummagi lepinguosalise reisidokumentide turvataseme mõju käesoleva lepingu toimimisele. Sellega seoses on lepinguosalised kohustunud teineteist korrapäraselt teavitama meetmetest, mida on võetud selleks, et vältida mitme reisidokumendi väljastamist ühele inimesele ja arendada reisidokumentide turvalisuse tehnilisi aspekte, samuti meetmetest, mida on võetud seoses reisidokumentide väljastamise isikustamisega.

               IV.
                     STATISTIKA

               Selleks et lepingu kohaselt loodud ühiskomitee saaks lepingu täitmist tõhusalt jälgida, tuleb Cabo Verde Vabariigi ja liikmesriikide diplomaatilistel ja konsulaaresindustel esitada komisjonile iga kuue kuu järel iga kuu kohta eraldi statistilised andmed, mis käsitlevad võimaluse korral eelkõige järgmist:

               -
                     väljastatud mitmekordsete viisade arv;

               -
                     väljastatud mitmekordsete viisade kehtivusaeg;

               -
                     lepinguga hõlmatud kategooriatesse kuuluvatele isikutele tasuta väljastatud viisade arv.


|

52010PC0653

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolse lepingu esimese üleminekuperioodi lõpetamise tingimuste täitmise kohta Horvaatia Vabariigi poolt  /* KOM/2010/0653 lõplik - NLE 2010/0320 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 9.11.2010KOM(2010) 653 lõplik2010/0320 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni[1] vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolse lepingu esimese üleminekuperioodi lõpetamise tingimuste täitmise kohta Horvaatia Vabariigi pooltSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgid2006. aastal võttis nõukogu vastu Euroopa ühise lennunduspiirkonna (edaspidi „ECAA”) rajamise mitmepoolse lepingu Euroopa Ühenduse ja Lääne-Balkani piirkonna moodustava kaheksa assotsiatsioonilepinguosalise, nimelt Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia, Serbia ja Montenegro, Rumeenia ning ÜRO Kosovo missiooni[2] vahel (edaspidi „leping”) (nõukogu otsus 2006/682/EÜ; ELT L 285, 16.10.2006, lk 1).Nimetatud lepingu eesmärk on lõimida ELi naaberriigid Euroopa Liidu sisese lennundusturuga, mis hõlmab kõiki 27 ELi liikmesriiki, Norrat ja Islandit. Kagu-Euroopa assotsiatsioonilepingu kaheksa osalist nõustusid täielikult kohaldama Euroopa Liidu lennundusõigust (edaspidi „Euroopa Liidu õigustik”). Pärast õigustiku täielikku kohaldamist on ECAA lennuettevõtjatele avatud juurdepääs Euroopa laienenud ühtsele lennundusturule.Leping kindlustab kõikide selle osaliste lennuettevõtjatele juurdepääsu nende oma territooriumi ja teiste osaliste vahelistele otselendudele. Muud õigused on seotud sellega, kuidas iga üksik assotsiatsioonilepingu osaline täidab lepingus sätestatud konkreetset üleminekukorda, mis on iga osalise puhul erisugune.Horvaatia peab esimese üleminekuperioodi lõpetamiseks rakendama Euroopa peamiste lennundusalaste õigusaktide elemente ning muu hulgas ratifitseerima Montreali konventsiooni ja looma sõltumatu lennuliikluse juhtimist reguleeriva organi. Nende meetmete kinnitamine toob kaasa suuremad kaubandusõigused Euroopa ja Horvaatia lennuettevõtjatele, eriti lennud ühest riigist teise („viies vabadus”) lepingu alla kuuluvatel teatavatel territooriumidel.Lepingu artikli 27 lõikes 3 sätestatakse, et Euroopa Liit hindab assotsiatsioonilepingu iga osalise järkjärgulist üleminekut.Liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni ekspertide delegatsioon, keda abistas Euroopa Liidu Tehnilise Abi Infobüroo ( TAIEX ), külastas novembris 2009 Zagrebit, et anda põhjalik hinnang Euroopa Liidu lennundusalaste õigusaktide rakendamisele Horvaatias. Hindamine kinnitas, et Horvaatia Vabariik on täitnud lepingu IV protokollis sätestatud esimese üleminekuperioodi lõpetamise tingimused. Selle hindamise positiivsetest tulemustest on teatatud liikmesriikidele ja Horvaatia valitsusele ning neid tutvustatakse ECAA ühiskomitee istungil, mis on kavandatud detsembrisse 2010.-  Üldine taustECAA leping on otseselt kavandatud kui avatud raamistik, millele on juurdepääs kõigil Euroopa riikidel, kes soovivad täielikult lõimuda Euroopa ühtse lennundusturuga.Lepingu kasulikkus on ilmselge, kuna sellega:-  luuakse kogu Balkani piirkonna ligikaudu 52 miljonist inimesest koosneva elanikkonnani jõudvaid uusi turuvõimalusi, luues ühtse lennundusturu, mis hõlmab 35 riiki ja rohkem kui 500 miljonit inimest. Lennuliiklus ELi ja Kagu-Euroopa vahel on viimasel ajal märkimisväärselt tihenenud; alates 2001. aastast on kasv olnud 121 % ning see suundumus kiireneb veelgi tänu täielikule lõimumisele ühise õhutranspordituruga;-  luuakse uusi võimalusi tööstusele ja tarbijatele, eriti seetõttu, et rannikupiirkondades on turism märkimisväärselt kasvav tegevusvaldkond. Õhusõidukite liikumise prognoosid, mis piirkonna kohta on koostatud, näitavad, et keskmine iga-aastane kasv ajavahemikus 2005–2011 on 6 %. Kõnealuses piirkonnas on võimalik tegutseda 414 lennujaamas, seega on seal võimalik saavutada veelgi suuremat kasvu. Selle tulemusena muutuvad taskukohased lennureisid kättesaadavamaks üha suuremale hulgale inimestele. Lisaks sellele soodustab leping kahepoolsetes lepingutes sisalduvate omandi- ja järelevalve-eeskirjade lihtsustamise kaudu kapitali liikumist mõlemas suunas;-  kohustatakse kõiki kaheksat ECAA partnerit jätkama õigusaktide kooskõlastamist ELi õigusega ning tänu sellele peaks saavutatama võrdselt ranged turvalisus- ja julgeolekunõuded ning õiglane konkurents kogu Euroopas;-  kõrvaldatakse seni veel säilinud turulepääsupiirangud seoses ELi ja Balkani riikide vaheliste lendudega, luues võrdsed võimalused kõikidele ELi lennuettevõtjatele;-  kõrvaldatakse lennuliikluse juhtimissüsteemi takistused, mis on säilinud sõjaajast ja mille tagajärjel õhuruum suleti;-  kohustatakse piirkonda koos töötama ja piirkondadevahelisi suhteid parandama, et soodustada edasist lõimumist Euroopaga, ja-  luuakse ühiskomitee, mis vastutab kõnealuse lepingu rakendamise või kohaldamisega seotud küsimuste lahendamise eest.Õigustiku rakendamisel Horvaatias tehtud edusammude sõltumatu kinnitamine on kõike seda silmas pidades hea uudis ja julgustav teiste assotsiatsioonilepingu osaliste jaoks, kes on täielikult liitumas Euroopa ühtse lennundusturuga.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEuroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni vaheline Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolne leping (ELT L 285, 16.10.2006, lk 3).-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on kooskõlas Euroopa Liidu õhutranspordi poliitikaga ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamiseks (KOM (2005) 79 (lõplik)), eelkõige naabruspoliitikat käsitleva osaga.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaOlemasoleva ECAA lepingu elluviimise osana ei ole konsulteerimine vajalik, kuid kõik liikmesriigid ja assotsiatsioonilepingu osalised tegelevad sellega jätkuvalt.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutaminePeamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudELi lennundusalaste õigusaktide rakendamiseks Horvaatia Vabariigis tehtud töö kontrollimise osana viidi novembris 2009 läbi põhjalik hindamine, mis kinnitas, et riik on täitnud esimese üleminekuperioodi lõpetamiseks vajalikud tingimused. Riiki külastanud delegatsiooni kuulusid majandusliku reguleerimise, turvalisuse, julgeoleku ja lennuliikluse korraldamise valdkonna eksperdid liikmesriikidest ning komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ja TAIEXi töötajad.-  Mõju hindamineMõju hindamist ei kohaldata.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteEttepanekuga täidetakse kohustused, mis tulenevad ECAA lepingu vastuvõtmisest Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides.-  Õiguslik alusEuroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolse lepingu artikli 27 lõige 4 ja IV protokoll.-  Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanekut ei tehta ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmisel põhjusel.Mitmepoolne ECAA leping on sõlmitud Euroopa Liidu tasandil ja kõik selle lepingu toimimisega seotud otsused saab teha ainult ELi tasandil.Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el:– ettepanek soodustab Euroopa Liidu ja Horvaatia Vabariigi edasist õigusaktide lähendamist lennuteenuste osutamise valdkonnas ning turvalist ja tõhusat lennuliiklust;– liikmesriigid ja Horvaatia Vabariik jätkavad tavapäraste haldusülesannete täitmist rahvusvahelise transpordi raames, kuid ühetaoliselt rakendatavate ühiste reeglite alusel.-  Vahendi valikKavandatav vahend: nõukogu otsus.Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:Mitmepoolse lepingu artikli 27 lõikega 4 ja IV protokolliga nähakse ette, et nõukogu peab tegema otsuse, milles kinnitatakse, et Horvaatia Vabariik on täitnud esimese üleminekuperioodi lõpetamise tingimused.MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.TÄIENDAV TEAVE-  Euroopa Majanduspiirkonna liikmed.See otsus avaldab mõju Euroopa Majandusühenduse liikmetele, Norrale ja Islandile kui mitmepoolsele lepingule allakirjutanutele.2010/0320 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni[3] vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolse lepingu esimese üleminekuperioodi lõpetamise tingimuste täitmise kohta Horvaatia Vabariigi poolt (EMPs kohaldatav tekst)E UROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni[4] vahelist Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolset lepingut (edaspidi „leping”), eriti selle artikli 27 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Lepingu artikli 27 lõikega 1 nähakse ette lepinguosaliste vaheline üleminekukord.2.  Lepingu IV protokollis kehtestatakse üleminekukord ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel.3.  Artikli 27 lõikega 3 nähakse ette, et Euroopa Liit hindab assotsiatsioonilepingu iga osalise järkjärgulist üleminekut ECAA täielikule kohaldamisele.4.  Euroopa Komisjoni korraldatud hindamised on kinnitanud, et Horvaatia Vabariik on täitnud lepingu IV protokolli kohased esimese üleminekuperioodi lõpetamise tingimused.5.  Artikli 27 lõikega 4 nähakse ette, et kui Euroopa Liit leiab, et assotsiatsioonilepingu osaline on täitnud üleminekuperioodi lõpetamise tingimused, otsustab ta, et asjaomane assotsiatsioonilepingu osaline on valmis alustama järgmist üleminekuperioodi või võimaluse korral täielikult ühinema Euroopa ühise lennunduspiirkonnaga.6.  Nõukogu on veendunud, et Horvaatia Vabariik on täitnud lepingu IV protokolli kohased esimese üleminekuperioodi lõpetamise tingimused,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelHorvaatia Vabariik on valmis alustama teist üleminekuperioodi vastavalt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni[5] vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolse lepingu IV protokollile.Brüssel, […]Nõukogu nimel [1] Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.[2] Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.[3] Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.[4] Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.[5] Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.


title: Ettepanek: Nõukogu otsus, millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---           EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                          Brüssel, 30.10.2008
                                          KOM(2008) 716 lõplik
                                Soovitus:
                         NÕUKOGU OTSUS,
               millega antakse Ungarile vastastikust abi
                               Ettepanek:
                         NÕUKOGU OTSUS,
   millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi
                          (esitanud komisjon)
ET                                                                   ET
 ---pagebreak---                                            SELETUSKIRI
   1.        SISSEJUHATUS
   Alates 2006. aasta keskpaigast on Ungari ametiasutused teinud märkimisväärseid jõupingutusi
   riigi sisemajanduse ja maksebilansi tasakaalustamiseks. Hoolimata viimase kahe aasta jooksul
   saavutatud käegakatsutavatest tulemustest, millega kaasnes ka valitsemissektori eelarve
   puudujäägi oluline vähenemine ja jooksevkonto puudujäägi järkjärguline kahanemine, on
   Ungari finantsturud olnud alates 2008. aasta oktoobri algusest tõsistes raskustes. Need on
   seotud Ungari finantsturgude võrdlemisi suure haavatavusega, mis tuleneb riigi suurest
   välisvõlast (ligi 100 % SKTst), mida hiljuti suurendasid välisvaluutalaenud erasektorile, ja
   regiooni kõrgeimast valitsemissektori võla suhtest SKTsse (umbes 66 %). Ametiasutused
   teatasid kiiresti laiaulatuslikust meetmepakmest investorite usalduse taastamiseks ja
   finantsturgude pinge leevendamiseks. Meetmed hõlmavad puudujäägi vähendamise
   kiirendamist nii 2008. kui ka 2009. aastal, et kahandada valitsuse rahastamisvajadust, ning
   mitut sihipärast sammu riigi võlakirjade turu elavdamiseks ning valuutavahetusturu
   likviidsuse suurendamiseks. Siiski võib arvata, et finantsturgude ebastabiilsuse tagajärjel
   halveneb 2008. ja eriti 2009. aastal kapitali- ja finantskonto seis kiiresti, ning seepärast vajab
   riik sel ajavahemikul olulist rahalist toetust, mis 2009. aasta lõpuks võib ulatuda 20 miljardi
   euroni.
   2.        MAKROMAJANDUSLIK ARENG JA VÄLJAVAADE
   2006. aasta keskel käivitati eelarve tugevdamise kava, et korrigeerida varasemate aastatega
   kogunenud suurt eelarve- ja maksebilansi puudujääki (2006. aastal oli valitsemissektori
   eelarve puudujääk 9,3 % ja jooksevkonto puudujääk 7,5 %). Meetmed hõlmasid muu hulgas
   kulude külmutamist, avaliku sektori investeeringute kärpimist, maksude suurendamist ning
   hinnatoetuste vähendamist. Selle tagajärjel kahanes oluliselt valitsemissektori toodang,
   eelkõige tervishoiu, hariduse ja halduse vallas. 2007. aastal ilmutas erasektor uute
   laenuvõimaluste toel majanduslanguse suhtes teatavat paindlikkust. Tänu ekspordi jõudsale
   kasvule (umbes 16 % võrra) suurenesid veidi ka investeeringud, ehkki ettevõtete kasum
   palgakulude märkimisväärse suurenemise tõttu langes. Hoolimata reaalpalkade vähenemisest
   suurenes pisut ka tarbimine (0,7 %), kuna nafta- ja toiduainete hindade kasvuga kaasnes
   reguleeritud hindade tõus ja käibemaksu järsk kasv. Kui SKT aastane kasv aeglustus 4,1 %lt
   2006. aastal 1,1 %le 2007. aastal, siis inflatsioon kahekordistus, ulatudes ligi 8 %ni, mis on
   ametlikust inflatsioonisihist palju kõrgem.
   2008. aastal, kui eelarvemeetmete mõju hakkas järk-järgult taanduma, näis, et Ungari
   majandus hakkab taastuma ning saavutab kahe või kolme aastaga potentsiaalse kasvu (veidi
   alla 3 %). ELi ja muu maailma majanduse eeldatust järsem langus aga nõrgendas
   märkimisväärselt varasematel aastatel Ungari majanduse peamiseks mootoriks olnud ekspordi
   väljavaateid. Langusele on kaasa aidanud ka praegused finantsraskused ja sellega seotud
   laenutingimuste karmistumine, mis on kasvulootusi veelgi kahandanud. Rangemad
   laenutingimused mõjutavad eelkõige eratarbimist ja leibkondade investeeringuid, ettevõtete
   investeeringud, millele oodatakse mõningat toetust EL (struktuuri- ja ühtekuuluvus)fondidest,
   jätkuvad veel. Prognooside kohaselt jääb SKT aastakasv 2008. aastal oluliselt alla 2 % ning
   langeb 2009. aastal järsult veelgi, hakates 2010. aastal aeglaselt taastuma. Finantsturgude
   praegust ebakindlust arvestades võib isegi juhtuda, et SKT 2009. aastal kahaneb, millele
   järgneb pikaajaline taastumine.
ET                                                  2                                                 ET
 ---pagebreak---    3.        RIIGI RAHANDUS
   2007. aastal oli valitsemissektori eelarve puudujääk 5 % SKTst, mis kujutas endast 2006.
   aasta 9,3 %ga võrreldes järsku langust. See tulenes eelarve tugevdamise kavast, mille
   tagasivalitud valitsus käivitas 2006. aasta suvel ja mis hõlmas maksude suurendamist,
   hinnatoetuste kärpimist, kulude külmutamist (eriti avaliku sektori palgafondi puhul) ja avaliku
   sektori investeeringute nominaalset vähendamist). 2008. aasta juuli keskel korrigeeris valitsus
   eelarvepuudujäägi prognoosi 3,8 %le SKTst, lähtudes keskvalitsuse oodatust kõrgematest
   tuludest esimesel poolaastal (esialgne eesmärk, mis sisaldus viimases ajakohastatud
   lähenemisprogrammis ja mille nõukogu heaks kiitis, oli 4 % SKTst).
   Reageerides Ungari finantsturgudel valitsevale ärevale olukorrale, teatas valitsus 10. oktoobril
   12-punktisest tegevuskavast turu usaldusväärsuse tõstmiseks. Eelkõige sisaldas see kava
   eelarvepuudujäägi eesmärkide vähendamist: 2008. aastaks 3,8 %lt SKTst 3,4 %le ning 2009.
   aastaks 3,2 %lt SKTst 2,9 %le, mida hiljem vähendati veelgi, 2,6 %le SKTst. 2008. aasta
   ambitsioonikamat eesmärki (3,4 % SKTst) aitaksid saavutada järgmised meetmed: i) mõnede
   riiklike kavade kulude vähendamine ning väiksemad kaasrahastamise kulud (0,15 % SKTst),
   kuna ELi vahendeid on kasutatud oodatust aeglasemalt, ii) vajaduse korral eelarvereservi
   (0,3 % SKTst) külmutamine määramata ajaks. 2009. aasta 0,6 % võrra madalamat
   puudujäägieesmärki kavatsetakse saavutada järgmiste meetmetega: i) tühistatakse kavandatud
   maksumuudatused, mis ametliku prognoosi järgi oleksid 2009. aastal tulusid vähendanud
   0,55 % võrra SKTst; samas jäävad kehtima kompenseerivad kulude vähendamise meetmed,
   ii) kulukärpeid 18. oktoobril esitatud läbivaadatud eelarveprojektis suurendatakse 0,6 % võrra
   SKTst (vähendades riiklikke kavasid ja eelarveliste asutuste tegevuskulusid ning lükates edasi
   mõnede sotsiaaltoetuste indekseerimise), iii) pensionide ja avaliku sektori palkade „13.
   kuumakse” vähendamisega ja avaliku sektori palkade külmutamisega vähendatakse kulusid
   veel umbes 1 % võrra SKTst.
   Valitsuse 12-punktine tegevuskava hõlmab ka eelarvehalduse reformi taaskäivitamist.
   Asjakohane läbi vaadatud õigusakt esitati parlamendile 17. oktoobril. Seda on täiendatud
   opositsiooniparteide alternatiivsete ettepanekute mõningate oluliste elementidega (nt
   keskvalitsuse allsektori kulude mitmeaastaste ülemmäärade kehtestamine ning seadusandliku
   eelarveameti kõrvale maksunõukogu loomine). Läbivaadatud kava näeb ette aastaeelarve
   seadmist kolmeaastasesse raamistikku ning keskmise tähtajaga arvudes väljendatud eeskirjade
   kehtestamist. Uus seadusandlik ettepanek kavatsetakse vastu võtta lihthäälteenamusega.
   4.        FINANTSTURUD
   Olukord Ungari finantsturgudel, mis 2008. aastal on arenenud üldiselt samas taktis regiooni
   teiste turgudega (ehkki aeg-ajalt esines suuremat volatiilsust1), muutus oktoobri algul väga
   pinevaks seoses riigi võlakirjade esmase turu külmumise, aktsiaturu väga järsu languse ja
   vahetuskursi äkilise nõrgenemisega, mis viis riigi võlakirjade ja krediidiriski vahetustehingute
   hinnavahede olulise suurenemiseni. See näib olevat seotud finantssüsteemi
   likviidsusprobleemidega, eelkõige seoses välisvaluutaga, mis kallineb tajutava vastaspoole
   riski suurenemise ja soovi tõttu hoiduda Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega seotud riskide
   võtmisest.
   Pärast turgude ebastabiilsuse suurenemist oktoobri alguses teatasid ametiasutused mitmest
   meetmest pingelise olukorra leevendamiseks. Lisaks eelarvekavade karmistamisele
   rahastamisvajaduse vähendamiseks hõlmasid need järgmist: 1) leevendatakse pensionifondide
   1
           Näiteks muutus olukord riigi võlakirjade turul ajutiselt pingeliseks 2008. aasta kevadel, seda peamiselt
           kodumaiste pensionifondide portfellimuudatuste tõttu.
ET                                                       3                                                          ET
 ---pagebreak---    investeerimisnõudeid, 2) alates 13. oktoobrist pakub Ungari keskpank (MNB) uut välisvaluuta
   vahetustehingute võimalust eesmärgiga viia kokku valuutavahetustehingute ostjaid ja
   müüjaid, et vähendada vastaspoole riski, 3) alates 16. oktoobrist pakutakse pankadele uut
   tugivõimalust sõlmida keskpangaga euro-forinti üleöö-vahetustehinguid. Seda uut võimalust
   toetab repotehingute leping EKPga, mille kohaselt EKP võimaldab Ungari keskpangal laenata
   kuni 5 miljardit eurot. 4) 16. oktoobril teatas MNB ka meetmetest kodumaise võlakirjaturu
   tugevdamiseks kokkuleppel peamiste vahendajatega. 5) 22. oktoobril tõstis MNB
   intressimäära 300 baaspunkti võrra, et takistada kohaliku valuuta väärtuse langemist (selleks
   ajaks oli Ungari forint langenud euro suhtes alates oktoobri algusest 14 %).
   Lisaks suurendas Ungari parlament 13. oktoobril hoiuste tagamise piirmäära 6 miljonilt
   forintilt 13 miljonile forintile. See katab hinnanguliselt u 90 % nõuetekohastest hoiustest.
   Õigusakti vastuvõtmisega kaasnes ka poliitiline valmisolek tagada vajaduse korral kõik
   hoiused. Peale selle on Ungari ametiasutused tugevdanud koostööd riigi finantsstabiilsuse
   komiteega (loodi 2004. aastal) ning tihendanud piiriüleseid kontakte järelevalveasutuste
   vahel.
   5.        MAKSEBILANSS JA VAJADUS VÄLISRAHASTAMISE JÄRELE
   Viimastel aastatel on SKT kasvu peamiseks mootoriks olnud puhasekspordi kasv, mida toetas
   kiire kasv kogu maailmas ning mis aitas suuresti kaasa ka jooksevkonto puudujäägi ja SKT
   suhte järkjärgulisele vähenemisele 7,5 %lt 2006. aastal 6,4 %le 2007. aastal. Teine peamine
   tegur 2007. aastal oli valitsuse rahastamisvajaduse märkimisväärne vähenemine. Osaliselt
   tänu ELi vahendite suuremale kasutamisele kasvas kapitalikonto ülejääk, mis 2007. aastal
   ulatus 1,1 %ni SKTst, nii et väliskohustused üldiselt stabiliseerusid, ehkki kõrgel tasemel
   (97 % SKTst). Samal ajal suurenes võlainstrumentide osa maksebilansi puudujäägis. See
   näitab muu hulgas residentide otse- ja portfelliinvesteeringute püsivalt suurt väljavoolu, mis
   aja jooksul peaks avaldama positiivset mõju jooksevkonto tulubilansile. Kui võlga
   mittetekitava rahastamise osa 2008. aasta esimesel poolel veidi kasvas (koguarvestuses umbes
   ühe kolmandikuni), siis lühiajaliste laenude (tähtajaga alla 1 aasta) osa koguvõlast suurenes
   umbes 23 %ni SKTst, seda peamiselt finantssektori (35 % SKTst) suurenevate
   väliskohustuste tõttu (valitsuse osa välisvõlast on 30 %).
   Sel ja eriti järgmisel aastal prognoositakse jooksevkonto puudujäägi jätkuvat vähenemist,
   arvestades forinti väärtuse hiljutist langust ning impordi kasvu järsku vähenemist 2009. aastal.
   Ka kapitalikonto olukord tõenäoliselt paraneb, sest suureneb juba eraldatud ELi vahendite
   kasutamine. Teisalt võib, arvestades hiljutisi arenguid ja eelkõige oktoobri algusest saadik
   valitsenud olukorda, oodata portfelliinvesteeringute (sealhulgas tuletisinstrumentide)
   netoväljavoo kiirenemist, eelkõige seetõttu, et valitsuse ja pankade välislaenude võtmine
   järsult väheneb, mis võib kapitali- ja finantskonto seisu 2008. ja eriti 2009. aastal tõsiselt
   halvendada. Sellel taustal leiavad Rahvusvaheline Valuutafond ja komisjon, et maksebilansi
   toetamiseks ja välisvaluutareservide suurendamiseks usaldusväärse tasemeni vajab Ungari
   olulisel määral lühikese ja keskmise tähtajaga rahalist abi, mis 2009. aasta lõpuks võib ulatuda
   kuni 20 miljardi euroni.
   Eespool toodut arvestades on komisjon arvamusel, et Ungari maksebilanss on tõsises ohus
   ning soovitab seetõttu nõukogul vastu võtta vastastikuse abi andmise otsuse.
   6.        ELI TOETUS MAKSEBILANSI TOETAMISE SÜSTEEMI ALUSEL
   Praeguses olukorras näib olevat kohane anda Ungarile keskmise tähtajaga rahalist abi
   liikmesriikide maksebilansi toetamise süsteemi alusel (arvestades määrust nr 332/2002). Abi
   antaks ajal, mil Ungari maksebilanss on finantsturu probleemide tõttu tõsises ohus, ehkki
ET                                                  4                                               ET
 ---pagebreak---    maksebilansi seis on 2006. aasta keskelt alates oluliselt paranenud. EL toetus Ungarile
   moodustaks osa suuremast rahastamisskeemist, mis hõlmab ka Rahvusvahelise Valuutafondi
   tugilaenu väärtuses 10,5 miljardit SDR-ühikut (umbes 12,5 miljardit eurot), mis eeldatavasti
   kiidetakse heaks 6. novembril 2008, ning Maailmapanga 1 miljardi euro suurust laenu. On
   äärmiselt tähtis, et Ungaris tegutsevad suured finantsinstitutsioonid riigi majandust jätkuvalt
   piisaval määral rahastavad. ELi rahalise abi andmisega toetatakse Ungari ametiasutuste
   tõsiseid püüdeid rakendada ulatuslikku majanduspoliitilist tegevuskava, mille eesmärk on
   investorite usalduse taastamine ja Ungari finantsturgudel viimastel nädalatel valitsenud
   pingete leevendamine. Tegevuskava lisatakse ka ajakohastatud lähenemisprogrammi.
   Eelkõige just rahastamisvajadusi vähendav eelarve tugevdamise kiirendamine ja
   eelarvehalduse reformi kavandatav jätkumine vastavad ka nõukogu varasematele soovitustele
   seoses arvamustega 2007. aasta novembri lähenemisprogrammi ja riikliku reformikava 2007.
   aasta oktoobri rakendusaruande kohta. Samuti aitaks ELi abi ja komisjoni sekkumine tagada
   rahastamisskeemiga toetatava poliitika täielikku vastavust ELi soovitustele.
   Toetuse andmise majanduspoliitilised tingimused hõlmavad eelarvehalduse reformi ja
   toetavad eelarvepuudujäägi vähendamiseks seatavaid rangemaid eesmärke, mis aitaks tagada,
   et ülemäärane puudujääk korrigeeritakse kavakohaselt hiljemalt 2009. aastaks, vastavalt
   nõukogu 10. oktoobri 2006. aasta soovitusele seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi
   menetlusega. Samuti hõlmavad need Lissaboni strateegia raames toetatavaid
   struktuurireformimeetmeid, nagu näiteks töötamise stiimulite tõhustamist, et tõsta tööhõivet ja
   suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Rahapoliitika peaks olema jätkuvalt
   suunatud hinnastabiilsuse hoidmisele ja keskpanga seatud inflatsioonisihi (praegu 3 %)
   saavutamisele. Peale selle on vaja kiiresti ja jõuliselt rakendada otsused finantssektori
   toimimise tõhustamiseks. Tingimuste täitmise jälgimisel võetakse arvesse ka Rahvusvahelise
   Valuutafondi programmile vastavate tulemuslikkuse kriteeriumide rakendamist. Need
   kriteeriumid hõlmavad järgmist: i) kvartaliülemmäära kehtestamine keskvalitsuse esmastele
   kulutustele, sotsiaalkindlustuse vahenditele ja eelarvevälistele vahenditele; ii) riiklikul sektoril
   ei tohi olla välisvõlgnevust; iii) välisvaluuta netoreservi alammäära kehtestamine ja iv)
   tarbijahinnaindeksi 12 kuu kõikumisvahemiku kehtestamine. Ametliku eelarvepuudujäägi
   eesmärgi saavutamiseks tuleks eriti suureks kasuks ka eelarvearengu tähelepanelikum
   jälgimine aasta jooksul.
   Praeguse turuolukorra juures vajaliku paindlikkuse tagamiseks tehakse ettepanek võimaldada
   laenu rahastava laenuoperatsiooni puhul kasutada intressimäära vahetustehinguid.
   Potentsiaalse vahetustehingu osapoolte krediidikvaliteet peab olema väga kõrge, et kaitsta ELi
   eelarvet.
   Eespool toodut arvestades ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega soovitab
   komisjon nõukogul võtta vastu otsus EÜ asutamislepingu artikliga 119 ette nähtud
   vastastikuse abi andmiseks.
   Peale selle soovitab komisjon pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega, et
   pärast seda, kui nõukogu on komisjoni soovitusel vastu võtnud eespool nimetatud otsuse
   vastastikuse abi andmise kohta Ungarile, võtaks nõukogu vastu ka otsuse keskmise tähtajaga
   rahalise abi andmise kohta Ungarile ELi liikmesriikide toetamise süsteemi alusel (mis on ette
   nähtud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta otsusega (EÜ) nr 332/2002) eesmärgiga aidata
   Ungaril parandada oma maksebilansi jätkusuutlikkust. Seda toetust antakse koos
   Rahvusvahelise Valuutafondi toetusega. See makstakse välja kuni viie osamaksena ning
   väljamaksmine sõltub majanduspoliitiliste tingimuste täitmisest. Kavandatav otsus aeguks
   kaks aastat pärast jõustumist.
ET                                                 5                                                    ET
 ---pagebreak---                                                 Soovitus:
                                         NÕUKOGU OTSUS,
                              millega antakse Ungarile vastastikust abi
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 119,
   võttes arvesse soovitust, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja
   rahanduskomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Alates 2006. aasta keskpaigast on Ungari ametiasutused teinud märkimisväärseid
           jõupingutusi riigi eelarve ja maksebilansi puudujääkide korrigeerimiseks. Hoolimata
           viimase kahe aasta jooksul saavutatud käegakatsutavatest tulemustest, muu hulgas
           valitsemissektori eelarve puudujäägi olulisest vähendamisest ja jooksevkonto
           puudujäägi järkjärgulisest vähendamisest, on Ungari finantsturud olnud alates 2008.
           aasta oktoobri algusest tõsistes raskustes.
   (2)     Ungari ametiasutused võtsid 2008. aasta oktoobris vastu laiaulatusliku
           majanduspoliitilise programmi, mille eesmärk oli taastada investorite usaldus ja
           leevendada viimastel nädalatel Ungari finantsturgudel esinenud raskusi; programm
           sisaldab meetmeid pangandussüsteemide piisava likviidsuse ja rahastamise tagamiseks
           ning pankade piisava kapitaliseerituse tagamiseks, samuti kava riigi rahanduse
           jätkusuutlikkuse tagamiseks ja rahastamisvajaduste piiramiseks; eelkõige alandas
           valitsus eelarvepuudujäägi eesmärki 2008. aastaks 3,4 %le SKTst võrreldes eelarves
           kavandatud 4 %ga SKTst ja 2009. aastaks 3,2 %lt SKTst 2,6 %le SKTst; kõnealune
           majanduspoliitiline programm ja eelkõige eelarvepoliitilised eesmärgid kajastuvad
           valitsemissektori eelarves ja lähenemisprogrammis, mis sisaldavad ka muid poliitilisi
           meetmeid ja struktuurireforme.
   (3)     Nõukogu vaatab Ungari rakendatavad majanduspoliitika põhimõtted korrapäraselt
           läbi, eelkõige seoses Ungari lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonide ja riikliku
           reformikava rakendamise iga-aastase läbivaatamisega, seoses ülemäärase
           eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva nõukogu soovituse raames Ungaris tehtavate
           edusammude korrapärase läbivaatamisega ning samuti seoses lähenemisaruandega.
   (4)     Vaatamata jooksevkonto seisu eeldatavale paranemisele seisab Ungari 2008. ja 2009.
           aastal silmitsi märkimisväärsete rahastamisvajadustega (hinnanguliselt 20 miljardit
           eurot), kuna hiljutised sündmused finantsturgudel võivad põhjustada kapitali- ja
           finantskonto olukorra olulist halvenemist ning investeeringute netoväljavoo
           kiirenemist.
   (5)     Ungari ametiasutused on taotlenud märkimisväärset finantsabi ELilt ning teistelt
           rahvusvahelistelt finantsinstitutsioonidelt ja riikidelt, et toetada maksebilansi
           jätkusuutlikkust ja viia rahvusvahelised valuutareservid usaldusväärsele tasemele.
   (6)     Ungari maksebilanssi ähvardab tõsine oht, mis õigustab ühenduse kiireloomulise
           vastastikuse abi andmist,
ET                                                  6                                            ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                             Artikkel 1
   Ühendus annab Ungarile vastastikust abi.
   Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
   Brüssel, […]
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
ET                                               7           ET
 ---pagebreak---                                               Ettepanek:
                                        NÕUKOGU OTSUS,
                 millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega
   liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem,2
   eriti selle artikli 3 lõiget 2,
   võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja
   rahanduskomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Nõukogu otsusega […] on otsustatud anda Ungarile vastastikust abi.
   (2)      Vaatamata jooksevkonto seisu eeldatavale paranemisele hinnatakse Ungari 2008. ja
            2009. aasta välise rahastamise vajadusi 20 miljardile eurole, kuna hiljutised
            sündmused finantsturgudel võivad põhjustada kapitali- ja finantskonto olukorra olulist
            halvenemist ning investeeringute netoväljavoo kiirenemist.
   (3)      On asjakohane anda Ungarile ühenduse abi kuni 6,5 miljardit eurot 2002. aastal
            määrusega (EÜ) nr 332/2002 loodud keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi raames
            liikmesriikide maksebilansi toetamiseks. Kõnealust abi tuleks anda koos
            Rahvusvahelise Valuutafondi 10,5 miljardi SDR (ligikaudu 12,5 miljardi euro)
            suuruse laenuga reservkrediidi lepingu alusel, mis kiidetakse eeldatavasti heaks 6.
            novembril 2008. Maailmapank on samuti nõustunud andma Ungarile laenu 1 miljardi
            euro ulatuses.
   (4)      Abi peaks haldama komisjon, kes lepib pärast majandus- ja rahanduskomiteega
            konsulteerimist Ungari ametiasutustega kokku finantsabiga seotud konkreetsed
            majanduspoliitilised tingimused. Kõnealused tingimused tuleks sätestada vastastikuse
            mõistmise memorandumis. Üksikasjalikud finantstingimused peaks komisjon
            sätestama laenulepingus.
   (5)      Abi tuleks anda eesmärgiga toetada Ungari maksebilansi jätkusuutlikkust ja seeläbi
            aidata kaasa valitsuse majanduspoliitilise kava edukale rakendamisele praegustes
            majandus- ja finantstingimustes,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   1.         Ühendus annab Ungarile keskmise tähtajaga laenu kuni 6,5 miljardit eurot
              maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 5 aastat.
   2
            EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.
ET                                                 8                                               ET
 ---pagebreak---    2.      Ühenduse finantsabi antakse kahe aasta jooksul alates esimesest päevast pärast
           käesoleva otsuse jõustumist. Kui olukord seda nõuab, võib komisjon pärast
           majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist otsustada abiperioodi
           maksimaalselt kahe aasta võrra pikendada.
                                              Artikkel 2
   1.      Komisjon haldab abi viisil, mis on kooskõlas Ungari kohustuste ja nõukogu
           soovitustega, eelkõige seoses riikliku reformikava, lähenemisprogrammi ja
           ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega.
   2.      Komisjon lepib pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist Ungari
           ametiasutustega kokku finantsabiga seotud konkreetsed majanduspoliitilised
           tingimused, mis on ette nähtud artikli 3 lõikega 4. Kõnealused tingimused
           sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, mis on kooskõlas lõikes 1
           osutatud kohustuste ja soovitustega. Üksikasjalikud finantstingimused sätestab
           komisjon laenulepingus.
   3.      Komisjon kontrollib koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraselt, et
           abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud. Komisjon teavitab
           majandus- ja rahanduskomiteed laenude võimalikust refinantseerimisest või
           finantstingimuste ümberkorraldamisest.
                                              Artikkel 3
   1.      Komisjon teeb ühenduse finantsabi Ungarile kättesaadavaks kuni viie osamaksena,
           mille suurus sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.
   2.      Esimese osamakse tegemise tingimuseks on laenulepingu ja vastastikuse mõistmise
           memorandumi jõustumine.
   3.      Kui see on vajalik laenu rahastamiseks, on lubatud intressimäära vahetustehingute
           arukas sõlmimine kõrgeima krediidikvaliteedi astmega osapooltega.
   4.      Komisjon teeb otsuse järgmiste osamaksete tegemise kohta pärast majandus- ja
           rahanduskomitee arvamuse saamist. Järgmiste osamaksete tegemise tingimuseks on
           Ungari valitsuse uue majanduspoliitilise programmi (sisaldub Ungari
           lähenemisprogrammis) rahuldav rakendamine ja konkreetsemalt vastastikuse
           mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised tingimused. Kõnealused
           tingimused sisaldavad muu hulgas: edusamme eelarve tugevdamisel, mida valitsus
           kavandab kooskõlas nõukogu 10. oktoobri 2008. aasta soovitusega
           eelarvepuudujäägi menetluse raames ja kooskõlas nõukogu 2007. aasta novembris
           esitatud arvamusega ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta; erimeetmeid eelarve
           tugevdamisel aluseks olevate kulude kontrollimiseks ning edusamme eelarvehalduse
           ja finantsjärelevalve reformi raames; Lissaboni strateegia raames toetatavaid
           struktuurireformimeetmeid, näiteks töötamise stiimulite tõhustamist, et toetada
           tööhõivet ja suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.
   Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.
ET                                                9                                          ET
 ---pagebreak---    Brüssel, …
              Nõukogu nimel
              eesistuja
ET              10          ET
 ---pagebreak---                               SELGITUS EELARVEMÕJU KOHTA
                                   (vrd sise-eeskirjade artikkel 16)
    POLIITIKAVALDKOND: JAOTIS 01 – MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
    TEGEVUSVALDKOND: FINANTSTEHINGUD JA FINANTSINSTRUMENDID
    MEETME NIMETUS: ELi KESKMISE TÄHTAJAGA FINANTSABI UNGARILE
    1.      ETTEPANEKU NIMETUS: ASJAOMANE ELARVERUBRIIK JA JAOTIS
            01 04 01 01 Euroopa Ühenduse tagatis maksebilansi toetuseks võetud ühenduse
            laenudele
    2.      ÕIGUSLIK ALUS:
            EÜ asutamislepingu artiklid 119 ja 308; nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus
            (EÜ) nr 332/2002.
            Määruses sätestatud süsteemi kohaselt liikmesriikidele antavate laenude põhisumma
            on kõige rohkem 12 miljardit eurot. Alates määruse jõustumisest ei ole kõnealuse
            süsteemi raames antud ühtegi laenu.
    3.      EELARVEAASTA ÜLDANDMED (EURODES)
            Sellesse punkti kirjendatakse Euroopa Liidu poolt antud tagatis. See võimaldab
            komisjonil tagada võla (põhiosa, intresside ja muude kulude) tagasimaksmist juhul,
            kui võlgnik (Ungari) jätab täitmata oma lepingulised kohustused.
            Eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet („p.m.”) rakendatakse ainult tagatise
            kasutamise korral. Eeldatakse, et tavaliselt eelarvetagatist ei kasutata. Enne kui
            Ungari sai liikmesriigiks, andis nõukogu 25. veebruari 1990. aasta otsuse
            1990/83/EMÜ ja 24. juuni 1991. aasta otsuse 91/310/EMÜ alusel Ungarile
            makromajanduslikku finantsabi kokku 790 miljonit eküüd. Kogu makromajanduslik
            finantsabi oli tagasi makstud 1998. aastaks.
            3a – Jooksev aasta
            Ei kohaldata
                                                        Kulukohustuste
                                                        assigneeringud
   Esialgne       assigneering
   eelarveaasta kohta
   Ümberpaigutatud
   assigneeringud
   Täiendav assigneering
   Koguassigneering
ET                                                 11                                          ET
 ---pagebreak---    Muu tööprogrammi jaoks
   reserveeritud
   assigneeringud
   Saldo
   Pakutud meetme jaoks
   ettenähtud summa
              3b – Ülekandmine
              Ei kohaldata
                                              Kulukohustuste
                                              assigneeringud
   Ülekandmine
   Muu tööprogrammi jaoks
   reserveeritud assigneeringud
   Saldo
   Pakutud meetme jaoks
   ettenähtud summa
              3c – Järgnev eelarveaasta
              Ei kohaldata
                                              Kulukohustuste
                                              assigneeringud
   Esialgne         assigneering           p.m.
   eelarveaasta kohta
   Ümberpaigutatud
   assigneeringud
   Täiendav assigneering
   Koguassigneering
   Muu tööprogrammi jaoks
   reserveeritud
   assigneeringud
   Saldo
   Pakutud meetme jaoks
   ettenähtud summa
                                           p.m.
ET                                      12                   ET
 ---pagebreak---    4.      MEETME KIRJELDUS
           Kavandatav keskmise tähtajaga finantsabi Ungarile hõlmab 6,5 miljardi euro suurust
           ühenduse laenu (rahastatakse rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt kaasatud ühenduse
           laenudest). Abi antakse rahvusvahelise finantseerimispaketi raames, mis hõlmab
           eelkõige IMFi laenu suurusega 10,5 miljardit SDRi (ligikaudu 12,5 miljardit eurot),
           mida toetab reservkrediidi süsteem. Maailmapank on samuti lubanud anda laenu 1
           miljardi euro ulatuses. Ungarile antava ühenduse keskmise tähtajaga finantsabi
           eesmärk on toetada Ungari maksebilansi jätkusuutlikkust, mis on tõsistes raskustes,
           ja seeläbi toetada valitsuse uut majanduspoliitilist kava, mille eesmärk on muu
           hulgas taastada investorite usaldus ja leevendada alates 2008. aasta oktoobri algusest
           finantsturge vaevanud raskusi. Abi on hea näide valmisolekust toetada liikmesriiki,
           kelle majanduspoliitika on alates 2006. aasta keskpaigast märkimisväärselt
           paranenud, muu hulgas tänu valitsemissektori eelarve puudujäägi olulisele
           vähendamisele. Samal ajal toetatakse kõnealuse abiga finantsstabiilsust, mis ulatub
           oluliste rahvusvaheliste (sh pankadevaheliste) sidemete kaudu üle abisaajariigi
           piiride. Käesolevaga toetatav uus majandusmeetmete pakett hõlmab puudujäägi
           vähendamise kiirendamist nii 2008. kui ka 2009. aastal, et kahandada valitsuse
           rahastamisvajadust, ning mitut sihipärast sammu riigi võlakirjade turu elavdamiseks
           ning valuutavahetusturu likviidsuse suurendamiseks. Komisjoni poolt koostöös
           majandus- ja rahanduskomiteega hallatav abi võimaldab tagada, et EL on aktiivselt
           kaasatud Ungari majanduspoliitika kujundamisesse ning et kõnealune poliitika on
           kooskõlas Ungari kohustustega ELi kontekstis ja nõukogu soovitustega, eelkõige
           seoses riikliku reformikava, lähenemisprogrammi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi
           menetluse rakendamisega.
           Ungarile laenu andmise eesmärgil kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt
           võetud ühenduse laenud on kaetud ühenduse tagatisega. Laen võetakse
           kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt. Ungarile antavate laenude põhisumma
           on 6,5 miljardit eurot.
           Euroopa Liidu poolt antud tagatise struktuur võimaldab komisjonil tagada võla
           tagasimaksmise juhul, kui Ungari ei suuda täita oma lepingulisi kohustusi.
           Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada
           oma sularahavarusid. Sellisel juhul kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta
           määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste
           omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom; EÜT L 130,
           31.5.2000, lk 1) artiklit 12.
   5.      KASUTATAV ARVUTUSMEETOD
           Ei kohaldata.
   6.      MAKSEGRAAFIK (EURODES)
           Ei kohaldata.
   Rubriik       Assigneeringud                                 Maksed
                                                                                järgmised
                                                                                eelarve-
                                      aasta n     aasta n+1   aasta n+2   aasta n+3      aastad
              aasta n
ET                                                13                                              ET
 ---pagebreak---    aasta n+1
   aasta n
   aasta n+1
   Kokku
ET           14 ET


title: Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS liikmesriikide poolt 2012. ja 2013. aastal Euroopa Arengufondi tasutavate osamaksude, sealhulgas 2012. aasta osamaksu esimese osa kohta

text:
|

52011PC0691

	SELETUSKIRIKümnendat Euroopa Arengufondi (edaspidi „10. EAF”) käsitleva sisekokkuleppe ja 10. EAFi finantsmäärusega nähakse ette uus liikmesriikide osamaksunõudeid käsitlev menetlus, mille alusel liikmesriigid rahastavad EAFi. Finantsmääruse artikli 157 kohaselt kohaldati kõnealust uut menetlust esimest korda 2009. aasta osamaksude puhul.10. EAFi finantsmääruse artikli 57 lõike 2 kohaselt käsitletakse käesolevas ettepanekus järgmisi küsimusi:-  aastase osamaksu ülemmäär 2013. aastaks;-  aastane osamaks 2012. aastaks ning-  2012. aasta osamaksu esimese osa suurus.10. EAFi finantsmääruse artikli 57 lõike 7 kohaselt on eraldi täpsustatud, milliseid summasid haldab komisjon ja milliseid Euroopa Investeerimispank (EIP).EIP on edastanud komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 10. EAFi finantsmääruse artiklile 145.10. EAFi finantsmääruse artikli 57 lõike 2 kohaselt peab nõukogu käesoleva ettepaneku kohta otsuse tegema 15. novembriks 2011 ning liikmesriigid peavad osamaksu esimese osa maksma hiljemalt 21. jaanuariks 2012.10. EAFi finantsmääruse artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate Euroopa Arengufondide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus esitatud osamaksunõuded hõlmavad seetõttu EIP puhul 9. EAFi summasid ja komisjoni puhul 10. EAFi summasid.10. EAFi finantsmääruse artikli 60 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei maksa tasumisele kuuluvat osamaksu sätestatud tähtajaks, peab asjaomane liikmesriik tasuma maksmata jäänud summalt viivist vastavalt samas artiklis sätestatud viivise maksmist käsitlevale korrale.2011/0305 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSliikmesriikide poolt 2012. ja 2013. aastal Euroopa Arengufondi tasutavate osamaksude, sealhulgas 2012. aasta osamaksu esimese osa kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa,[1] (edaspidi „sisekokkulepe”), eriti selle artiklit 7,võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[2] (edaspidi „10. EAFi finantsmäärus”), mida on viimati muudetud 11. aprillil 2011,[3] eriti selle artikli 57 lõiget 5,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Vastavalt 10. EAFi finantsmääruse artiklites 57–61 sätestatud menetlusele peaks komisjon 15. oktoobriks 2011 esitama ettepaneku, milles täpsustatakse liikmesriikide poolt Euroopa Arengufondi (EAF) tehtava aastase osamaksu ülemmäär 2013. aastaks, aastane osamaks 2012. aastaks ja 2012. aasta osamaksu esimese osa suurus.(2) Euroopa Investeerimispank on edastanud 10. EAFi finantsmääruse artikli 145 esimese lõigu kohaselt komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi.(3) 10. EAFi finantsmääruse artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Seetõttu tuleks 10. EAFi finantsmääruse artikli 58 lõike 2 alusel esitada EIP-le rahastamisnõue ka 9. EAFi jaoks ettenähtud vahendite rahastamiseks.(4) Nõukogu peaks tegema otsuse käesoleva ettepaneku kohta 15. novembriks 2011 ja liikmesriigid peaksid 2012. aasta osamaksu esimese osa maksma hiljemalt 21. jaanuariks 2012,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Liikmesriikide poolt Euroopa Arengufondi tehtava aastase osamaksu ülemmäär 2013. aastaks on komisjoni puhul 3 800 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispanga puhul 250 000 000 eurot.Artikkel 2Liikmesriikide poolt 2012. aastal Euroopa Arengufondi tehtava aastase osamaksu suurus on komisjoni puhul 3 600 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispanga puhul 280 000 000 eurot.Artikkel 3Summad, mille iga liikmesriik maksab komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2012. aasta osamaksu esimese osana, on esitatud lisas asuvas tabelis.Artikkel 4Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.Artikkel 5Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,nõukogu nimeleesistujaLISA2012. aasta osamaksu esimene osa (eurodes)LIIKMESRIIK | Osakaal 9. EAFis | Osakaal 10. EAFis | Osamaksu esimene osa | Osamaksu esimene osa kokku |% | % | EIP-le 9. EAFi raames | Komisjonile 10. EAFi raames |BELGIA | 3,92 | 3,53 | 3 920,000 | 68 835 000 | 72 755 000 |TAANI | 2,14 | 2,00 | 2 140,000 | 39 000 000 | 41 140 000 |SAKSAMAA | 23,36 | 20,50 | 23 360,000 | 399 750 000 | 423 110 000 |KREEKA | 1,25 | 1,47 | 1 250 000 | 28 665 000 | 29 915 000 |HISPAANIA | 5,84 | 7,85 | 5 840 000 | 153 075 000 | 158 915 000 |PRANTSUSMAA | 24,30 | 19,55 | 24 300 000 | 381 225 000 | 405 525 000 |IIRIMAA | 0,62 | 0,91 | 620 000 | 17 745 000 | 18 365 000 |ITAALIA | 12,54 | 12,86 | 12 540 000 | 250 770 000 | 263 310 000 |LUKSEMBURG | 0,29 | 0,27 | 290 000 | 5 265 000 | 5 555 000 |MADALMAAD | 5,22 | 4,85 | 5 220 000 | 94 575 000 | 99 795 000 |AUSTRIA | 2,65 | 2,41 | 2 650 000 | 46 995 000 | 49 645 000 |PORTUGAL | 0,97 | 1,15 | 970 000 | 22 425 000 | 23 395 000 |SOOME | 1,48 | 1,47 | 1 480 000 | 28 665 000 | 30 145 000 |ROOTSI | 2,73 | 2,74 | 2 730 000 | 53 430 000 | 56 160 000 |ÜHENDKUNING-RIIK | 12,69 | 14,82 | 12 690 000 | 288 990 000 | 301 680 000 |EL 15 vahesumma | 100 | 96,38 | 100 000 000 | 1 879 410 000 | 1 979 410 000 |TŠEHHI | 0,51 | 9 945 000 | 9 945 000 |BULGAARIA | 0,14 | 2 730 000 | 2 730 000 |EESTI | 0,05 | 975 000 | 975 000 |KÜPROS | 0,09 | 1 755 000 | 1 755 000 |LÄTI | 0,07 | 1 365 000 | 1 365 000 |LEEDU | 0,12 | 2 340 000 | 2 340 000 |UNGARI | 0,55 | 10 725 000 | 10 725 000 |MALTA | 0,03 | 585 000 | 585 000 |POOLA | 1,30 | 25 350 000 | 25 350 000 |RUMEENIA | 0,37 | 7 215 000 | 7 215 000 |SLOVEENIA | 0,18 | 3 510 000 | 3 510 000 |SLOVAKKIA | 0,21 | 4 095 000 | 4 095 000 |EL 12 vahesumma | 3,62 | 70 590 000 | 70 590 000 |EL 27 KOKKU | 100 | 100 | 100 000 000 | 1 950 000 000 | 2 050 000 000 |[1] ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.[2] ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.[3] ELT L 102, 16.4.2011, lk 1.