               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.3.2021
            COM(2021) 151 final
            2021/0076(BUD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013,
                  1
                mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“)
                  2
               .

               2.Eesti esitas 12. novembril 2020 taotluse EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism, et saada EGFist rahalist toetust turismi majandusharudes toimunud koondamiste
                  3
                tõttu. Taotluses on võetud aluseks Eesti statistikaameti turismi satelliitkonto koostamisel kasutatud statistiliste majanduse tegevusalade klassifikaator,
                  4
                millesse kuuluvad punkti 3 tabeli kohastesse NACE Revision 2 jagudesse klassifitseeritud majandussektorid, mida dokumendis nimetatakse edaspidi turismi majandusharudeks.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõigi EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism

                        Liikmesriik

                        Eesti

                        Asjaomane piirkond (NUTSi
                           5
                         2. tasand)

                        EE00-Eesti
                           6

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        12. november 2020

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        12. november 2020

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        25. november 2020

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        6. jaanuar 2021

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        31. märts 2021

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõige 2

                        Asjaomaste ettevõtete arv

                        68 (ettevõtted, kus on välja kuulutatud kollektiivkoondamine)

                        Majandussektorid

                        (NACE Revision 2 jagude
                           7
                         järgi)

                        Jagu 45 (mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont)

                        Jagu 49 (maismaaveondus ja torutransport)

                        Jagu 50 (veetransport)

                        Jagu 51 (õhutransport)

                        Jagu 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad)

                        Jagu 55 (majutus)

                        Jagu 56 (toidu ja joogi serveerimine)

                        Jagu 74 (muu kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus)

                        Jagu 77 (rentimine ja kasutusrent)

                        Jagu 79 (reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus)

                        Jagu 90 (loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus)

                        Jagu 91 (raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus)

                        Jagu 92 (hasartmängude ja kihlvedude korraldamine)

                        Jagu 93 (sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused)

                        Vaatlusperiood (kuni üheksa kuud)

                        13. märts 2020 – 11. november 2020
                           8

                        Koondamisi kokku

                        10 080

                        Rahastamisnõuetele vastavaid toetusesaajaid kokku

                        10 080

                        Sihtrühma kuuluvaid toetusesaajaid kokku

                        5 060

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        7 452 468

                        EGFi rakendamise eelarve
                           9
                         (eurodes)

                        5 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        7 457 468

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        4 474 480

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Eesti esitas taotluse EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism 12. novembril 2020, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Eestilt 25. novembril 2020 lisateavet. Eesti esitas lisateabe kuue nädala jooksul alates lisateabenõude kuupäevast. Määruse kohaselt peaks komisjon viima 31. märtsiks 2021 lõpule hindamise selle kohta, kas taotlus vastab rahalise toetuse andmise tingimustele.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus on seotud Eestis turismi majandusharudes tegutsenud 1 715 füüsilisest isikust ettevõtjaga (FIEd), kelle tegevus on lõppenud, ja 8 365 koondatud töötajaga, kellest 3 873 on koondatud ametiasutustele teatatud kollektiivkoondamiste käigus. Kollektiivkoondamised on tehtud 68 ettevõttes, millest igas on koondatud 5–1440 töötajat. Need ettevõtted on loetletud lisas
                  10
               .

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Eesti esitas taotluse vastavalt EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohasele sekkumiskriteeriumile, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt peab toetuse saamiseks olema koondatud vähemalt 500 töötajat üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 jao majandussektoris ja asuvad liikmesriigi NUTSi 2. tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. Kuna kõik koondamised ei toimunud samas majandussektoris (vt punkt 2), kehtib erand, mis on tehtud artikli 4 lõikega 2 artikli 4 lõike 1 punktist b (üksikasjalikum teave taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks toodud eriolukorra kohta on punktides 26–29).

               7.Taotluse aluseks olev vaatlusperiood kestis 13. märtsist 2020 kuni 11. novembrini 2020.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –3 873 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
                  11
                artikli 3 lõike 1 kohaselt pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivkoondamisest. Eesti on enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva kinnitanud, et need 3 873 töötajat on koondatud;

               –4 492 töötajat alates töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast;

               –1 715 FIEt alates nende tegevuse lõppemise kuupäevast, mis on kindlaks määratud kooskõlas riigisiseste õigusaktide või haldusnormidega.

               Rahastamisnõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Rahastamisnõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 10 080.

               Koondamiste ning üleilmse finants- ja majanduskriisi vaheline seos

               10.Maailma Terviseorganisatsioon kuulutas 11. märtsil 2020 COVID-19 puhangu pandeemiaks. Euroopa Komisjon tõdes 27. mai 2020. aasta teatises „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“,
                  12
                et tervisekriis toob kaasa majanduskriisi, ja esitas selles majanduse taastekava. Komisjoni sõnul on selles kavas olulisel kohal EGF kui erakorraline vahend, millest toetatakse üleilmse majanduskriisi tõttu töö kaotanud isikuid.

               11.COVID-19 pandeemia ja sellele järgnenud üleilmne majanduskriis põhjustasid Eestis suure majandusšoki, mille tagajärjel vähenes 2020. aastal SKP eeldatavasti 4,6 %
                  13
               . Kriis tabas eriti rängalt turismi majandusharusid, arvestades rahvusvahelisi järske liikumispiiranguid. Nende tagajärjel vähenes riikidevaheline reisimine ja turism järsult ja ettenägematus ulatuses.

               12.Enne kriisi oli 90 % turismikuludest Eestis seotud rahvusvahelise turismiga, OECD riikide keskmine oli umbes 25 %
                  14
               . Eesti turismi majandusharudes lõppes tegevus 2020. aastal peaaegu täielikult, mis tõi neis majandusharudes kaasa koondamislaine
                  15
               .

               13.Turismi majandusharude kohta laiemalt, nagu need on määratletud punktis 2, on alates EGFi loomisest esitatud seitse toetusetaotlust
                  16
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud asjaolud

               14.Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud asjaolud ilmnesid ootamatult 2020. aasta algul, kui sai alguse COVID-19 üleilmne pandeemia.

               15.Enne pandeemiat kasutas Eestis turismi majandusharude teenuseid rekordiliselt palju külastajaid. 2019. aastal kasutas majutusteenuseid 5,3 % rohkem välisturiste ja 5,9 % rohkem kohalikke turiste kui sellele eelnenud aastal. Välisturistide osakaal oli valdav, nende arvele langes peaaegu 60 % kõigist külastustest. Peale selle toimus merel ja õhus tihe reisiliiklus. 2019. aastal liikus Tallinna Sadama kaudu 10,64 miljonit ja Tallinna Lennujaama kaudu 3,27 miljonit reisijat
                  17
               .

               16.Eesti andmete järgi suurenes turismi majandusharude lisandväärtus 6,6 % ja need andsid 25 % kogumajanduse lisandväärtusest. Eesti turismitulu olid 2019. aastal rekordiline 2,1 miljardit eurot, millest 1,6 miljardit tõid välisturistid. Turismi loeti Eesti konkurentsivõime jaoks oluliseks sektoriks ja selle arendamiseks oli tehtud märkimisväärseid investeeringuid
                  18
               .

               17.2020. aasta märtsis võtsid sündmused COVID-19 üleilmse pandeemia tõttu ootamatu pöörde. 13. märtsil 2020 kuulutas Eesti viiruse leviku tõttu välja eriolukorra. Kehtestati reisipiirangud ja suleti rahvusvahelised piirid, mis tõi kaasa turismi majandusharude järsu seisaku. Märtsis 2020 oli majutusasutustes peatunud välisturistide arv 64 % väiksem kui eelmisel aastal samal ajal. Aprillis-mais oli see arv eelnenud aasta omast 97–99 % väiksem. Olukord ei paranenud eriti ka juunis-juulis, kuigi piiranguid suvel ajutiselt leevendati
                  19
               . 2020. aasta teises kvartalis külastas Eestit vaid 120 000 välisreisijat, mida oli 94 % vähem kui aasta varem
                  20
               . 2020. aasta kolmandas kvartalis oli see arv 67 % ja neljandas 89 % 2019. aasta omast väiksem.

               18.Liikumispiirangud mõjutasid transpordisektorit, kus reisijateveo liinid kas pandi kinni või neil toimus vedu piiratud mahus. Meretranspordisektoris vähenes Tallinna Sadama kaudu liikunud reisijate arv 2020. aasta esimesel üheksal kuul võrreldes varasema aastaga 55 %
                  21
               . Ristlused peatati täielikult. 2020. aasta esimesel üheteistkümnel kuul vähenes õhureisijate arv varasema aastaga võrreldes 73 %
                  22
               .

               19.Selle tagajärjel vähendati kiiresti töökohti, eriti reisifirmades ning ettevõtetes, mis pakuvad majutus-, toitlustus- ja konverentsiteenuseid, korraldavad üritusi ning osutavad transporditeenuseid
                  23
               .

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               20.Eestis turismi majandusharudes toimunud massikoondamised ei mõjuta eeldatavasti mitte ainult neid majandusharusid, vaid ka kogu riigi majandust. Eesti hinnangul on turismil väga suur mõju riigi majanduskasvule ja konkurentsivõimele ning sektori ettevõtted on olulised tööandjad. Eesti rahandusministeeriumi kogutud andmetel oli Eestis 2019. aastal turismi majandusharudes 13,5 % kõigist töökohtadest. Turismi majandusharudes tekkinud raskused kanduvad otse üle nendega seotud sektoritesse
                  24
               .

               21.Eesti hinnangul kahanes riigi majanduse kogukäive 2020. aastal oluliselt (9,5 %). Turismi majandusharud kannatasid suurimat kahju. Nende käive kahanes ainuüksi 2020. aasta esimesel poolel 19 % (943 miljonit eurot). Käibe langus oli 2020. aasta esimesel poolel turismi majandusharudes suurim reisibüroodes ja reisikorraldusettevõtetes (57,9 %) ning majutusteenuste pakkujate hulgas (50,9 %)
                  25
               .

               22.Üldine tööhõivemäär langes Eestis 68,4 %-lt 2019. aastal 66,7 %ni 2020. aastal. Töötuse määr tõusis 4,4 %-lt 6,8 %-le
                  26
               . Absoluutarvudes suurenes töötute arv võrreldes 2019. aasta neljanda kvartaliga 2020. aasta neljandas kvartalis 21 800 võrra 53 100ni ja töötavate inimeste arv vähenes 11 800 võrra 659 500ni. Peale selle vähenes oluliselt ka täistööajaga töötajate arv, st 19 200 võrra 567 000ni
                  27
               .

               23.Kuigi kriis tabas kogu riiki, on mõni Eesti piirkond saanud rohkem kannatada kui teised. Kõige enam on saanud kannatada Harju maakond ja Tallinn
                  28
               . Tallinnas on olulisel kohal hotellid ja konverentsisaalid ning peamiselt tuginetakse välisriikidest pärit külastajatele. 2020. aasta teises kvartalis suurenes Tallinnas töötuse määr eelmise aastaga võrreldes 62 % (8 500 töötu võrra; mujal Eestis suurenes töötuse määr samal ajal 40 %)
                  29
               .

               24.Ei ole tõenäoline, et turismi majandusharud kriisist kiiresti taastuvad. Pandeemia arenedes on liiga vara prognoosida üldist mõju neile majandusharudele ja tööhõivele. Majandusprognooside järgi kulub turismi majandusharudel kriisieelsele tasemele taastumiseks kaks kuni neli aastat
                  30
               .

               25.Koondamistel on eeldatavasti märkimisväärne sotsiaalne mõju. Töötud turismitöötajad on oma profiili tõttu Eesti tööturul tõenäoliselt ebasoodsas olukorras. Sektori töötajate hulgas on suur osa madala kvalifikatsiooniga või kutsekvalifikatsioonita töötajaid, noori ning hooajalisi ja osalise tööajaga töötajaid. Turismi majandusharudes tegutseb palju FIEsid. Sektoris on valdavad VKEd, kes suudavad suuremate ettevõtetega võrreldes halvemini kriisidele vastu panna
                  31
               .

               Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks toodud eriolukorra kirjeldus

               26.Eesti on selgitanud, et kuigi taotlus on seotud NACE Revision 2 14 eri jakku klassifitseeritud majandussektoritega, tuleks seda seostada EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase taotlusega, mille põhjus on eriolukorra ulatuslik negatiivne mõju tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele, arvestades et VKEd on Eestis peamine ettevõtteliik.

               27.VKEd on Eestis olulised tööandjad – neis töötab 79,2 % kogu tööjõust. Kõigist ettevõtetest 91 % on mikroettevõtted, kus on vähem kui kümme töötajat. 2017. aastal oli vaid 0,2 % Eesti ettevõtetest rohkem kui 250 töötajaga suurettevõtted. Ka turismi majandusharudes on valdavad VKEd
                  32
               . 80 %-l majutus- ja toitlustusettevõtetest, reisibüroodest ja reisikorraldajatest on vaid 1–9 töötajat. Turismi majandusharudes tegutseb ka palju FIEsid. Majutus- ja toitlustusteenuste valdkonnas tegutseb ligikaudu 436, laonduses ja veondust abistavatel tegevusaladel 3 122 ning kunsti- ja meelelahutusvaldkonnas 1 901 FIEt
                  33
               .

               28.Turismi majandusharud on väga killustunud, hõlmates mitmesuguseid NACE Revision 2 tasandil klassifitseeritud omavahel sõltuvaid sektoreid, nagu majutus, toidu ja joogi serveerimine, maantee-, õhu- ja veetransport, reisikorraldajad jne. Eesti kasutab turismi satelliitkontot, milles Eesti statistikaamet klassifitseerib vastavalt Eurostati turismi satelliitkontode Euroopa käsiraamatule (European Implementation Manual on Tourism Satellite Accounts) kaubad ja teenused konkreetselt turismiga seotud ja mitteseotud toodeteks, et mõõta turismi panust SKPsse. Selle metoodika järgi loetakse taotlusega hõlmatud 14 sektorit Eestis turismi majandusharudeks.

               29.Kuna koondamised tehti samal ajavahemikul ning koondatud töötajad on sarnase taustaga ja töötanud omavahel tihedalt seotud sektorites – kokkuvõetult turismi majandusharudes – saab neid koondamisi ühesainsas EGFi taotluses käsitledes mitte üksi vähendada halduskoormust, vaid ka suurendada sünergiat.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               30.Hinnanguliselt osaleb 10 080st rahastamisnõuetele vastavast isikust EGFi meetmetes 5 060 koondatud töötajat ja FIEt. Need töötajad ja FIEd jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu

                        Mehed:

                        1 970

                        (38,93 %)

                        Naised:

                        3 090

                        (61,07 %)

                        Kodakondsus

                        ELi kodanikud:

                        4 288

                        (84,74 %)

                        Kolmandate riikide kodanikud:

                        772

                        (15,26 %)

                        Vanuserühm

                        15–24aastased:

                        700

                        (13,83 %)

                        25–29aastased:

                        576

                        (11,38 %)

                        30–54aastased:

                        2 754

                        (54,43 %)

                        55–64aastased:

                        1 030

                        (20,36 %)

                        Üle 64aastased:

                        0

                        (0,0 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               31.Koondatud töötajatele ja FIEdele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest:

               –tööturukoolitus toetusesaajatele, et nad omandaksid uusi oskusi ja kvalifikatsioone ning parandaksid seega oma tööhõivevõimalusi. Koolitus võib hõlmata keelekursusi, kutsekvalifikatsioone, ettevõtlusoskusi ja liikuvust soodustavaid oskusi, nt sõiduõpe. Koolitus kavandatakse toetusesaaja personaalse kava alusel ning tööturu praegusi ja tulevasi suundumusi arvesse võttes
                  34
               ;

               –ettevõtluse alustamise toetus ja ettevõtluse toetamine: uue ettevõtte alustamiseks võib toetusesaaja esitatud üksikasjalikus äriplaanis sisalduva eelarve põhjal anda kuni 6 000 eurot inimese kohta starditoetust ja pärast veel kuni 2 500 eurot toetust
                  35
               ;

               –tööpraktika uute ametioskuste ja praktiliste teadmiste omandamiseks otse töökohal;

               –tasemeõppe toetamine – tasemeõppekulude katmine, et aidata toetusesaajatel alustada õpinguid kutse- või kõrgharidusasutuses. Toetus katab osalemiskulud ja õppemaksu akrediteeritud asutuses kutse- või bakalaureuseõppes osalemiseks või rakenduskõrghariduse omandamiseks
                  36
               ;

               –koolitus- ja muud toetused toetusesaajatele aktiivsetes meetmetes osalemiseks
                  37
               .

               32.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               33.Eesti ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               34.Hinnanguline kogukulu on 7 457 468 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kulusid summas 7 452 468 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 5 000 eurot.

               35.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 4 474 480 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Hinnanguline osalejate arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           38

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           39

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Tasemeõppe toetamine –tasemeõppekulude katmine

                        (tasemeõpe)

                        160

                        6 939

                        1 110 255

                        Tööturukoolitus

                        (tööturukoolitus)

                        4 200

                        838

                        3 519 172

                        Tööpraktika

                        (tööpraktika)

                        600

                        866

                        519 537

                        Ettevõtluse alustamise toetus/ettevõtluse toetamine

                        (ettevõtluse alustamise toetus / ettevõtluse toetamine)

                        86

                        6 294

                        541 257

                        Vahesumma a:

                        osakaal individuaalsete teenuste paketis:

                        –

                        5 690 221

                        (76,35 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Tasemeõppes osalemise toetus

                        (tasemeõppes osalemise toetus)

                        160

                        5 222

                        835 552

                        Aktiivsetes meetmetes osalemise toetus (stipendium, sõidu- ja majutustoetus)

                        (stipendium, sõidu- ja majutustoetus)

                        4 800

                        171

                        820 350

                        Mobiilsustoetus

                        (mobiilsustoetus)

                        110

                        967

                        106 345

                        Vahesumma b:

                        osakaal individuaalsete teenuste paketis:

                        –

                        1 762 247

                        (23,65 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistamine

                        –

                        2. Haldamine

                        –

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        5 000

                        Vahesumma c:

                        osakaal kogukuludes:

                        –

                        5 000

                        (0,07 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        7 457 468

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        4 474 480

               36.EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste, tabelis loetletud meetmete kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukulust. Eesti on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               37.Eesti on kinnitanud, et FIEde, idufirmade ning töötajate poolt väljaostetud ettevõtete puhul ei ületa investeeringuteks ettenähtud summad 15 000 eurot toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               38.Eesti hakkas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. jaanuaril 2021. Seega on meetmete võtmiseks vajalikud kulud EGFi toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021 kuni 1. jaanuarini 2023. Erandi moodustavad vähemalt kaheaastase formaalse õpitegevuse kulud, mille katmiseks võib rahalist toetust anda kuni 1. juulini 2023.

               39.Eesti hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. jaanuaril 2021. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021 kuni 1. juulini 2023.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               40.Riiklik eel- või kaasrahastus on pärit tööturuteenuste ja -toetuste sihtkapitalist, mille abil Eesti Töötukassa, mis on riigi tööturuasutus, rakendab Eestis aktiivseid tööturumeetmeid. Sihtasutus põhineb töötuskindlustushüvitise sihtfondi (millest makstakse toetusi koondamise ja tööandja maksejõuetuse korral) vahenditel ning vahenditel, mis eraldatakse riigieelarvest sotsiaalministeeriumi kaudu.

               41.Eesti on kinnitanud, et eespool kirjeldatud meetmed, mis EGFist rahalist toetust saavad, ei saa samal otstarbel toetust liidu teistest rahastamisvahenditest
                  40
               .

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               42.Eesti on teatanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud asjakohaste ametiasutustega ja ühingute esindajatega
                  41
               . Töötukassa nõukogu arutas 7. septembril 2020 läbi ja kiitis heaks kooskõlastatud paketi üldkava ning arutab edaspidi oma koosolekutel korrapäraselt EGFi meetmete kulgu. Nõukokku kuuluvad ka sotsiaalpartnerid, nimelt kaks Tööandjate Keskliidu liiget ning üks Eesti Ametiühingute Keskliidu ja üks Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni liige.

               43.Turismi majandusharude esindajatega peetakse edasisi konsultatsioone, kui on analüüsitud koondatud töötajate profiili. Tehakse kindlaks sobivaim toetamise viis, võttes arvesse toetusesaajate vanusestruktuuri, haridustausta ja muid näitajaid. Mõningate majandusharuga seotud koolitusmeetmete väljatöötamisel on plaanis ka võimalik Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu osalus.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               44.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Eesti on teavitanud komisjoni, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis osalevad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate meetmete haldamises. Haldusülesandeid täidavad sotsiaalministeeriumi nutika arengu toetamise osakond ja tööhõive osakond, mis toimivad EGFi rakendusasutusena. Rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond toimib EGFi auditeerimisasutusena ja Riigi Tugiteenuste Keskuse
                  42
                toetuste maksete osakond EGFi sertifitseerimisasutusena. Riigi Tugiteenuste Keskus täidab vahendusasutusena ka teatavaid rakendusasutuse ülesandeid.

               Liikmesriigi võetud kohustused

               45.Eesti on esitanud kõik vajalikud kinnitused järgmise kohta:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivkoondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtted, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud koondamistega seotud juriidilised kohustused ning on kooskõlas nendega oma töötajate eest hoolt kandnud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning topeltrahastamine on välistatud;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarveettepanek

               46.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  43
                (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) artikli 8 lõikega 1.

               47.Komisjon on hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning võtnud arvesse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja hinnangulisi kulusid ja teeb ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendid summas 4 474 480 eurot, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukulust.

               48.Kooskõlas EGFi määruse artikli 4 lõikega 2 ei ületa jooksval aastal eriolukorras antud toetuste kogusumma 15 % EGFi iga-aastasest maksimumsummast.

               49.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
                  44
                (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta) punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               50.Komisjon esitab EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga samal ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku paigutada 4 474 480 eurot ümber asjakohasele eelarvereale.

               51.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               2021/0076 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  (Eesti taotlus – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  45
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  46
                ja eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  47
                artikli 8 lõike 1 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)Eesti esitas 12. novembril 2020 taotluse võtta Eestis kasutusele EGFi vahendid seoses koondamiste ja tegevuse lõpetamisega (edaspidi „koondamised“) turismi majandusharudes, milleks on majandussektorid, mis kuuluvad Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 jagudesse 45 (mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont), 49 (maismaaveondus ja torutransport), 50 (veetransport), 51 (õhutransport), 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad), 55 (majutus), 56 (toidu ja joogi serveerimine), 74 (muu kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus), 77 (rentimine ja kasutusrent), 79 (reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus), 90 (loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus), 91 (raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus), 92 (hasartmängude ja kihlvedude korraldamine) ning 93 (sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused). Eesti Vabariik on ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS)
                  48
                2. tasandil üks piirkond. Taotluse kohta esitati määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt lisateavet. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Eesti taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja riigi majandusele ulatuslik negatiivne mõju.

               (5)Seepärast tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Eesti taotluse alusel rahalist toetust summas 4 474 480 eurot.

               (6)Et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2021. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 4 474 480 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  49*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        Määrust (EL) nr 1309/2013 kohaldatakse kõigi 31. detsembriks 2020 laekunud taotluste suhtes.

                     (3)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (4)

                        https://www.stat.ee/et/avasta-statistikat/metoodika-ja-kvaliteet/esms-metaandmed/21403

                     (5)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (6)

                        Eesti Vabariik ei ole jagatud NUTSi 2. tasandi piirkondadeks.

                     (7)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (8)

                        Eesti ametiasutused otsustasid esitada taotluse varakult ning lühendasid seega vaatlusperioodi ühe kuu ja kahe päeva võrra.

                     (9)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (10)

                        Kõik koondamised ei kuulu siiski registreeritud kollektiivkoondamiste alla, millest tuleb teatada Eesti Töötukassale. Paljud töötajad on kaotanud töö ka üksikkoondamiste tõttu. Siia kuuluvad tähtajalise töölepinguga töötajate ja muud koondamised, mis ei ole töölepingute kollektiivne ülesütlemine Eesti töölepingu seaduse tähenduses ning mis on enamasti tehtud mikro- ja väikeettevõtetes. Samamoodi ei ole andmebaasis veel registreeritud FIEd, kelle tegevus on lõppenud. Seetõttu ei ole võimalik kõiki ettevõtteid eelnevalt nimetada. Töötukassasüsteemis saab isikud, kellel on õigus toetust saada, kindlaks teha töötamise registri andmete abil.

                     (11)

                        Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

                     (12)

                        COM(2020) 442 final.

                     (13)

                  https://ec.europa.eu/economy_finance/forecasts/2020/autumn/ecfin_forecast_autumn_2020_ee_en.pdf

                     (14)

                        OECD Tourism Trends and Policies 2020 (OECD: suundumused ja poliitika turismivaldkonnas 2020. aastal):
                  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/ee702954-en/index.html?itemId=/content/component/ee702954-en
                  .

                     (15)

                        OECD Policy Responses to Coronavirus (Covid-19). Tourism Responses to the coronavirus (Covid-19) (OECD: poliitikameetmed koroonaviirusele reageerimiseks. Turismivaldkonna meetmed koroonaviirusega toimetulekuks), 2020:
                  https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/
                  .

                     (16)

                        Taotlused on seotud koondamistega maanteetranspordisektoris, kolm taotlust õhutranspordisektoris ning üks toidu- ja joogisektoris. Kolm taotlust põhines kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul ning neli üleilmsel finants- ja majanduskriisil, millele on osutatud määruses (EÜ) nr 546/2009. Need taotlused on EGF/2011/001 AT/Nieder- and Oberösterreich, EGF/2013/014 FR/Air France, EGF/2014/003 ES/Aragon food and beverage, EGF/2014/017 FR/Mory Ducros, EGF/2015/004 IT/Alitalia, EGF/2015/010 FR/MoryGlobal ning EGF/2017/009 FR/Air France.

                     (17)

                        Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium ning rahandusministeerium. 2019. aasta majandusülevaade:
                  https://www.mkm.ee/sites/default/files/majandusulevaade_2019_0.pdf
                  .

                     (18)

                        Rahandusministeeriumi kogutud avaldamata andmed.

                     (19)

                        Septembris kehtestati uuesti ranged reisipiirangud.

                     (20)

                        Eesti statistikaamet:
                  https://andmed.stat.ee/et/stat
                  ; otsing: TU121 – majutatud (kuud). Otsingu kuupäev 12.11.2020.

                     (21)

                        Tallinna Sadam. Reisijate statistika:
                  https://www.ts.ee/statistika/
                  .

                     (22)

                        Tallinna Lennujaam. Statistika:
                  https://www.tallinn-airport.ee/ettevottest/statistika/
                  .

                     (23)

                        Eesti Pank. Tööturu Ülevaade 1/2020 (2020):
                  https://www.eestipank.ee/publikatsioon/tooturu-ulevaade/2020/tooturu-ulevaade-12020
                  .

                     (24)

                        OECD: poliitikameetmed koroonaviirusele reageerimiseks. Turismivaldkonna meetmed koroonaviirusega toimetulekuks, 2020:
                  https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/
                  .

                     (25)

                        Rahandusministeeriumi kogutud avaldamata andmed. Kõigi asjaomaste turismiga seotud sektorite koondandmed ei olnud veel 2020. aasta teise poole kohta teada. Kogu aasta jooksul vähenes majutusteenuste, toidu ja joogi serveerimise ning reisibüroodega seotud käive 43 % (584,6 miljonit eurot).

                     (26)

                        Arvud on aasta keskmised. 2020. aasta neljandas kvartalis oli töötuse määr 7,4 %.

                     (27)

                        Eesti statistikaamet:
                  https://andmed.stat.ee/et/stat
                  ; otsing: TT461 – 15–74-aastaste hõiveseisund. Majanduslikult mitteaktiivsete isikute arv vähenes 273 400-lt 271 700ni.

                     (28)

                        OECD: poliitikameetmed koroonaviirusele reageerimiseks. Turismivaldkonna meetmed koroonaviirusega toimetulekuks, 2020:
                  https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/
                  .

                     (29)

                        Avalikke tööturuasutusi käsitlevate andmete avaldamata analüüs (Eesti Töötukassa andmebaas). Ka populaarne rannalinn Pärnu sõltub tugevasti välisturismist ning on välisturistide vähesuse tõttu suurt kahju kannatanud. Kriis tabas rängasti ka Saaremaad, mis tõmbab ligi kodumaiseid turiste ja naaberriikidest pärit külastajaid. Saaremaal kehtestati pärast viiruse puhangut eripiirangud ja töötuse määr tõusis võrreldes eelnenud aastaga 55 %.

                     (30)

                        UNWTO World Tourism Barometer, May 2020. Special focus on the Impact of COVID-19 (Summary) (Maailma Turismiorganisatsiooni baromeeter, mai 2020. Eritähelepanu all COVID-19 mõju (kokkuvõte)):
                  https://webunwto.s3.eu-west-1.amazonaws.com/s3fs-public/2020-05/Barometer%20-%20May%202020%20-%20Short.pdf
                  ;
                  OECD: poliitikameetmed koroonaviirusele reageerimiseks:
                  https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/#endnotea0z15
                  .

                     (31)

                        Avalikke tööturuasutusi käsitlevate andmete avaldamata analüüs (Eesti Töötukassa andmebaas).

                     (32)

                        Euroopa Komisjon. SBA teabeleht – ESTONIA, 2019:
                  https://ec.europa.eu/docsroom/documents/38662/attachments/9/translations/en/renditions/native
                  ; OECD. Financing SMEs and Entrepreneurs: An OECD Scoreboard (VKEde ja ettevõtjate rahastamine: OECD tulemustabel), 2020:
                  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/f420f997-en/index.html?itemId=/content/component/f420f997-en
                  .

                     (33)

                        Eesti statistikaamet:
                  https://andmed.stat.ee/et/stat
                  ; otsing: ER003 – ettevõtted äriregistris, mittetulundusühingud ja sihtasutused mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris õigusliku vormi ja tegevusala (EMTAK 2008) järgi, 31. detsember.

                     (34)

                        Turismivaldkonnas vajalike oskuste täiendamisel võetakse arvesse kestliku turismi ja digitaliseerimisega seotud vajadusi. Läbivalt edendatakse töötervishoidu ja -ohutust eritähelepanuga COVID-19ga seotud ohutusel. Meetmed kajastavad kooskõlas ELi poolt Eestile 2020. aastal esitatud riigipõhiste soovitustega üldist vajadust investeerida rohe- ja digioskustesse.

                     (35)

                        Et seda toetust saada, peab isikul olema mingi eelnev ettevõtlus- või majandusalane koolitus või kogemus ning üldiselt head eeldused väikeettevõtte juhtimiseks. Toetust ei saa isikud, kes on viimase kuue kuu jooksul olnud ettevõtte omanikud.

                     (36)

                        Arvestades et suur osa toetusesaajatest on kutsekvalifikatsioonita või madala haridustasemega, peetakse tasemeõppe toetamist nende edasise töölesaamise seisukohast oluliseks. Selle toetuse saajate väljavalimisel eelistatakse neid, kel puudub eelnev haridus või kelle haridus on aegunud, nt kelle kraad on saadud rohkem kui 15 aastat tagasi. Meetmetes võetakse arvesse ka Eestis valitsevat tööturuolukorda ning tähtsustatakse õppeprogramme eelkõige erialadel, millel nõudlus tööjõu järele kasvab.

                     (37)

                        Toetuste hulka kuuluvad igakuine toetus tasemeõppes osalemiseks, sõidu- ja majutustoetused ning stipendiumid tööpraktikal käimiseks ja tööturukoolituses osalemiseks ning mobiilsustoetus uuel töökohal tööle asumiseks 20 kilomeetri kaugusel või kaugemal kodust. Mobiilsustoetust antakse kuni neli kuud ja toetus sõltub vahemaast.

                     (38)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Eesti esitatud taotluses.

                     (39)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (40)

                        3. veebruaril 2021 taotles Eesti eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastust (TERA) laenu 2020. aasta märtsist juunini kantud kulude katmiseks. See laen ei kattu EGFi toetusega, sest TERAst saadava rahastuse periood on EGFi omast varem ja seda vahendit kasutatakse, et rahastada lühiajalisi tööturuga seotud meetmeid töökohtade säilitamiseks (sundpuhkused).

                     (41)

                        Arutelu juhtis sotsiaalministeerium ning selles osalesid majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus ning turismi majandusharusid esindavad organisatsioonid Eesti Turismifirmade Liit, Eesti Hotellide ja Restoranide Liit, Eesti Spaaliit, MTÜ Eesti Maaturism ja MTÜ Eesti Konverentsibüroo.

                     (42)

                        Riigi Tugiteenuste Keskus on valitsusasutus, mis osutab kõigile ministeeriumidele ja valitsusasutustele haldusteenuseid.

                     (43)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 15.

                     (44)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 29.

                     (45)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (46)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 29.

                     (47)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 15).

                     (48)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (49)
                  *
                        Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.3.2021
            COM(2021) 151 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSGlobaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism)

               LISA

               Allpool on loetletud seletuskirja punktis 5 osutatud kollektiivkoondamised. Need on Eesti turismi majandusharudes toimunud kollektiivkoondamised, mille on registreerinud Eesti Töötukassa, mis toimib riigi tööturuasutusena.

                        Ettevõtted ja vaatlusperioodil kollektiivkoondamisteadete alusel koondatud töötajate arv

                        AS Lux Express Estonia

                        38

                        AS Sokotel

                        75

                        AU Energiateenus OÜ

                        16

                        Aida kohvik OÜ

                        10

                        Aktsiaselts KaasaMüük

                        74

                        Aktsiaselts Tallink Grupp

                        1440

                        Sh kolme tütarettevõtte koondamisteated: Osaühing Hansaliin (3.6.2020 ja 3.9.2020) ning Osaühing HT Laevateenindus (3.9.2020)

                        Arturi Köögid OÜ

                        39

                        Astlanda Hotelli Aktsiaselts

                        162

                        Kaks koondamisteadet: 27.4.2020 ja 15.7.2020

                        Auto-Bon AC Aktsiaselts

                        33

                        Baltic Beach Holding OÜ

                        82

                        Baltic Travel Group OÜ

                        6

                        Centennial Hospitality OÜ

                        15

                        Economy Hotel OÜ

                        7

                        EstTruffe OÜ

                        7

                        FairFood Deli OÜ

                        10

                        Finest Rannahotell OÜ

                        11

                        Five Star OCS OÜ

                        7

                        HAVI Logistics OÜ

                        31

                        Hektor Design Hostels OÜ

                        13

                        Kentmanni Hotell OÜ

                        16

                        Kolfour OÜ

                        9

                        LIFT OÜ

                        11

                        LLL OÜ

                        6

                        Lennuliiklusteeninduse Aktsiaselts

                        33

                        M Food Rotermann OÜ

                        15

                        MERITON HOTELS AS

                        70

                        Mittetulundusühing Eesti Pärimusmuusika Keskus

                        10

                        Moller Auto Tallinn OÜ

                        23

                        My City Hotel OÜ

                        11

                        Navirail OÜ

                        34

                        Niine Külalistemaja OÜ

                        6

                        Olive Hospitality OÜ

                        18

                        Osaühing Nordic Hotels

                        86

                        Osaühing RAUER

                        6

                        Osaühing TLG HOTELL

                        429

                        Kolm koondamisteadet: 1.4.2020, 1.6.2020 ja 2.9.2020

                        OÜ Bussiremont

                        19

                        OÜ EASY STAY HOSPITALITY GROUP

                        18

                        OÜ Hotel Management Services

                        23

                        OÜ Hotell Euroopa

                        50

                        OÜ Jõe-Projekt

                        9

                        OÜ SPA Tours

                        114

                        OÜ Swissotel Estonia

                        83

                        OÜ Teine Noorus

                        10

                        OÜ Ülemiste Hotell

                        29

                        Pirita Marina Hotel OÜ

                        46

                        Regional Jet OÜ

                        27

                        Sadamarestoran OÜ

                        8

                        SprayPrinter OÜ

                        9

                        Taisto Bussid AS

                        9

                        Tallinn Old Town Hotels OÜ

                        12

                        Tallinn Seaport Hotel OÜ

                        15

                        Tigraman OÜ

                        5

                        Tresmark osaühing

                        79

                        Tumlare Corporation Estonia OÜ

                        157

                        Kaks koondamisteadet: 17.6.2020 ja 20.7.2020

                        Usharika Msowerama OÜ

                        22

                        V SpaaHotell OÜ

                        11

                        Via Hansa Eesti Aktsiaselts

                        8

                        Vihula Manor Hospitality Osaühing

                        20

                        Wash Up OÜ

                        14

                        Wolf Hotel OÜ

                        19

                        aktsiaselts HEAL

                        26

                        osaühing Ants Viljandi

                        14

                        osaühing Baltic Hotel Group

                        29

                        osaühing HAVELI INVEST

                        60

                        osaühing Kanvera

                        8

                        osaühing RIVERMARK

                        5

                        osaühing Starmaker

                        42

                        U-Bistroo OÜ

                        14

                        Ettevõtteid kokku: 68

                        Koondatuid kokku:

                        3 873


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.12.2019
            COM(2019) 636 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni halduskomitees seoses konventsiooni muutmise ettepanekuga

               LISA

               TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muudatused

               A. TIR-konventsiooni muudatused

               1.Artikli 1 uus punkt s

               s)
                     „eTIR-protseduur“ – elektroonilise andmevahetusega rakendatav TIR-protseduur, millel on TIR-märkmikuga samaväärne funktsioon. TIR-konventsiooni sätete kohaldamisel on eTIR-protseduuri üksikasjad kindlaks määratud 11. lisas.

               1a.Artikli 3 punkt b

                  b)
                     artikli 6 sätete kohaselt volitatud ühingud peavad tagama veod. Vedusid tuleb korraldada käesoleva konventsiooni 1. lisas esitatud näidisele vastava TIR-märkmiku või eTIR-protseduuri alusel.

               2.Artikkel 43

               6. lisas, 7. lisa III osas ja 11. lisa II osas esitatud selgitavates märkustes tõlgendatakse käesoleva konventsiooni ja selle lisade teatavaid sätteid. Samuti sisaldavad need teatavate soovituslike tavade kirjeldusi.

               3.Uus artikkel 58c

               Asutatakse tehniline rakendusorgan. Selle koosseis, ülesanded ja töökord on sätestatud 11. lisas.

               4.Artikkel 59

               1.
                     Konventsiooni, sealhulgas selle lisasid võib muuta konventsiooniosalise ettepanekul käesolevas artiklis kindlaksmääratud korras.

               2.
                     Kõik konventsiooni muutmise ettepanekud (välja arvatud artikliga 60a ettenähtud ettepanekud) vaatab 8. lisas sätestatud korras läbi kõikidest konventsiooniosalistest moodustatud halduskomitee. ÜRO peasekretär edastab kõik halduskomitee istungil läbi vaadatud või ette valmistatud ning kohalolnud ja hääletanud liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega vastu võetud muudatused konventsiooniosalistele heakskiitmiseks.

               3.
                     Kõik muudatusettepanekud (välja arvatud artiklitega 60 ja 60a ette nähtud ettepanekud), mis on edastatud vastavalt eelmisele lõikele, jõustuvad kõikide konventsiooniosaliste suhtes kolm kuud pärast muudatusettepanekust teatamisele järgnenud 12-kuulise tähtaja lõppu, kui selle aja jooksul ei ole ükski konventsiooniosaline riik edastanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes vastuväiteid.

               4.
                     Kui muudatusettepaneku suhtes on edastatud vastuväide vastavalt lõikele 3, ei loeta muudatusettepanekut vastuvõetuks ja sellel ei ole õiguslikku jõudu.

               5.Uus artikkel 60a

               11. lisa ja selle muudatuste jõustumise erimenetlus

               1.
                     Kooskõlas artikli 59 lõigetega 1 ja 2 jõustub 11. lisa kõigi konventsiooniosaliste suhtes kolm kuud pärast kaheteistkümne kuu möödumist kuupäevast, mil ÜRO peasekretär on sellest konventsiooniosalistele teatanud, välja arvatud need konventsiooniosalised, kes on teatanud peasekretärile kirjalikult eespool nimetatud kolme kuu jooksul, et nemad 11. lisa heaks ei kiida. 11. lisa vastuvõtmisest keeldumise teate tagasi võtnud konventsiooniosaliste suhtes jõustub kõnealune lisa pärast kuue kuu möödumist päevast, mil hoiulevõtja sai sellekohase teate.

               2.
                     Kõiki 11. lisa muutmise ettepanekuid arutab halduskomitee. Sellised muudatused võetakse vastu nende kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste häälteenamusega, kelle jaoks 11. lisa on siduv.

               3.
                     ÜRO peasekretär edastab 11. lisa muudatused, mis on läbi vaadatud ja vastu võetud kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2, kõikidele konventsiooniosalistele teadmiseks või nendele konventsiooniosalistele, kelle jaoks 11. lisa on siduv, heakskiitmiseks.

               4.
                     Selliste muudatuste jõustumise kuupäev määratakse kindlaks nende vastuvõtmise ajal nende kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste häälteenamusega, kelle jaoks 11. lisa on siduv.

               5.
                     Muudatused jõustuvad vastavalt käesoleva artikli lõikele 4, välja arvatud juhul, kui üks viiendik konventsiooniosalistest teatab või viis konventsiooniosalist riiki, kelle jaoks 11. lisa on siduv (olenevalt sellest, kumb arv on väiksem), teatavad peasekretärile oma vastuseisust nendele muudatustele.

               6.
                     Käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud korras vastu võetud muudatus asendab ja tühistab jõustumisel kõikide nende konventsiooniosaliste puhul, kelle jaoks 11. lisa on siduv, kõik varasemad sätted, millele muudatus osutab.

               6.Artikkel 61

                  ÜRO peasekretär teavitab kõiki konventsiooniosalisi ja konventsiooni artikli 52 lõikes 1 osutatud riike igast eespool nimetatud artiklite 59, 60 ja 60a kohasest arupärimisest, teatest või vastuseisust ja muudatuse jõustumise kuupäevast.

               7.9. lisa I osa punkti 3 uus alapunkt xi

               xi)
                     kinnitada 11. lisa artikli 10 lõikes 2 kirjeldatud alternatiivprotseduuri kohaldamise korral nendele konventsiooniosalistele, kelle jaoks 11. lisa on siduv, pädevate asutuste nõudmisel, et tagatis kehtib ja TIR-vedu toimub eTIR-protseduuri alusel, ning esitada kogu muu asjakohane teave TIR-veo kohta.

               B.11. lisa – eTIR-protseduur

               1.I osa

               Artikkel 1
                  Kohaldamisala

               1.
                     Käesoleva lisa sätetega reguleeritakse konventsiooni artikli 1 punktis s määratletud eTIR-protseduuri rakendamist ja neid kohaldatakse nende konventsiooniosaliste vahelistes suhetes, kelle jaoks käesolev lisa on siduv, vastavalt artikli 60a lõikele 1.

               2. eTIR-protseduuri ei või kasutada selliste vedude puhul, mis osaliselt toimuvad sellise konventsiooniosalise territooriumil, kelle jaoks 11. lisa ei ole siduv ja mis on ühtse tolliterritooriumiga tolli- või majandusliidu liikmesriik.

               Artikkel 2
                  Mõisted

               Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „rahvusvaheline eTIR-süsteem“ – info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) süsteem, mis on välja töötatud elektroonilise teabe vahetamiseks eTIR-protseduuris osalejate vahel;

               b)
                     „eTIR-süsteemi kirjeldused“ – eTIR-protseduuri kontseptuaalsed, funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, mis on vastu võetud ja mida on muudetud kooskõlas käesoleva lisa artikli 5 sätetega;

               c)
                     „esialgsed TIR-andmed“ – lähteriigi pädevatele asutustele eTIR-süsteemi kirjelduste kohaselt esitatud andmed protseduuripidaja kavatsuse kohta suunata kaup eTIR-protseduurile;

               d)
                     „esialgsed muutmisandmed“ – selle riigi pädevatele asutustele eTIR-süsteemi kirjelduste kohaselt esitatud andmed, kus protseduuripidaja taotleb deklaratsiooni andmete muutmist;

               e)
                     „deklaratsiooni andmed“ – pädevate asutuste heakskiidetud esialgsed TIR- ja muutmisandmed;

               f)
                     „deklareerimine“ – toiming, millega protseduuripidaja või tema esindaja teatab eTIR-süsteemi kirjelduste kohaselt kavatsusest suunata kaup eTIR-protseduurile. Alates hetkest, mil pädevad asutused kiidavad deklaratsiooni esialgsete TIR- või muutmisandmete alusel heaks ning edastavad deklaratsiooni andmed rahvusvahelisse eTIR-süsteemi, on see õiguslikult samaväärne heakskiidetud TIR-märkmikuga;

               g)
                     „saatedokument“ – trükitud dokument, mis koostatakse elektrooniliselt tollisüsteemis pärast deklaratsiooni heakskiitmist kooskõlas eTIR-süsteemi kirjeldustes esitatud suunistega. Saatedokumenti võib kasutada vahejuhtumite registreerimiseks teekonnal ja see asendab käesoleva konventsiooni artikli 25 kohast aktilehte ning alternatiivprotseduuri kohaldamise korral;

               h)
                     „autentimine“– elektrooniline protsess, mis võimaldab elektrooniliselt kindlaks teha füüsilise või juriidilise isiku või kinnitamist vajavate elektrooniliste andmete päritolu ja tervikluse.

               Artikli 2 punkti h selgitav märkus

               11.2 (h)-1
                     Kuni ühtlustatud lähenemisviisi kehtestamiseni ja selle kirjeldamiseni eTIR-süsteemi kirjeldustes võivad konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv, autentida protseduuripidaja mis tahes menetluse abil, mis on ette nähtud nende siseriiklikus õiguses, sealhulgas, kuid mitte ainult, ka kasutajanime/salasõna või elektroonilised allkirjad.

               11.2. (h)-2
                     Rahvusvahelise eTIR-süsteemi ja pädevate asutuste vahel vahetatavate andmete terviklus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) süsteemide autentimine tagatakse turvaliste ühenduste abil, nagu on määratletud eTIR-süsteemi tehnilistes kirjeldustes.

               Artikkel 3
                  eTIR-protseduuri rakendamine

               1.
                     Konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv, ühendavad oma tollisüsteemid rahvusvahelise eTIR-süsteemiga kooskõlas eTIR-süsteemi kirjeldustega.

               2.
                     Iga konventsiooniosaline võib ise kindlaks määrata, mis kuupäevaks ta ühendab oma tollisüsteemid rahvusvahelise eTIR-süsteemiga. Ühendamiskuupäev teatatakse kõigile teistele konventsiooniosalistele, kelle jaoks 11. lisa on siduv, vähemalt kuus kuud enne tegeliku ühendamise kuupäeva.

               Artikli 3 lõiget 2 selgitav märkus

               11.3.2

                     Konventsiooniosalistel, kelle jaoks 11. lisa on siduv, soovitatakse ajakohastada oma riiklikku tollisüsteemi ja tagada ühendus rahvusvahelise eTIR-süsteemiga kohe, kui 11. lisa nende jaoks jõustub. Tolli- või majandusliidud võivad siiski kindlaks määrata mõne hilisema kuupäeva, mis jätab neile aega ühendada kõigi oma liikmesriikide tollisüsteemid rahvusvahelise eTIR-süsteemiga.

               Artikkel 4
                  Tehnilise rakendusorgani koosseis, ülesanded ja töökord

               1.
                     Tehnilise rakendusorgani liikmed on need konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv. Selle istungid kutsutakse kokku korrapäraste ajavahemike järel või halduskomitee taotlusel, kui see on vajalik eTIR-süsteemi kirjelduste ajakohastamiseks. Halduskomiteed teavitatakse korrapäraselt tehnilise rakendusorgani tegevusest ja seal arutlusel olevatest küsimustest.

               2.
                     Konventsiooniosalised, kes ei ole 11. lisa artikli 60a lõike 1 kohaselt heaks kiitnud, ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad võivad osaleda tehnilise rakendusorgani istungitel vaatlejana.

               3.
                     Tehniline rakendusorgan jälgib eTIR-protseduuri tehnilist ja funktsionaalset rakendamist ning koordineerib ja soodustab teabevahetust oma pädevusse kuuluvates küsimustes.

               4.
                     Tehniline rakendusorgan võtab oma esimesel istungil vastu töökorra ja esitab selle halduskomiteele, et selle kinnitaksid konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv.

               Artikkel 5
                  eTIR-süsteemi kirjelduste vastuvõtmine ja muutmine

               Tehnilise rakendusorgani ülesanded on järgmised:

               a)
                     võtta vastu eTIR-protseduuri tehnilised kirjeldused ja nende muudatused, et tagada nende vastavus eTIR-protseduuri funktsionaalsetele kirjeldustele. Vastuvõtmise ajal teeb rakendusorgan otsuse nende kirjelduste rakendamiseks vajaliku üleminekuperioodi kohta;

               b)
                     valmistada ette eTIR-protseduuri funktsionaalsed kirjeldused ja nende muudatused, et tagada nende vastavus eTIR-protseduuri kontseptuaalsetele kirjeldustele. Need edastatakse halduskomiteele vastuvõtmiseks nende kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste häälteenamusega, kelle jaoks 11. lisa on siduv, ning neid rakendatakse ja vajaduse korral muudetakse tehnilisteks kirjeldusteks vastuvõtmise ajal kindlaksmäärataval kuupäeval;

               c)
                     kaaluda eTIR-protseduuri kontseptuaalsete kirjelduste muutmist, kui seda taotleb halduskomitee. eTIR-protseduuri kontseptuaalsed kirjeldused ja nende muudatused võetakse vastu nende kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste häälteenamusega, kelle jaoks 11. lisa on siduv, ning neid rakendatakse ja vajaduse korral muudetakse funktsionaalseteks kirjeldusteks vastuvõtmise ajal kindlaksmäärataval kuupäeval.

               Artikkel 6
                  Esialgsete TIR- ja muutmisandmete esitamine

               1.
                     Protseduuripidaja või tema esindaja esitab esialgsed TIR- ja muutmisandmed lähteriigi ja selle riigi pädevatele asutustele, kus deklaratsiooni andmete muutmist taotletakse. Kui deklaratsioon või muudatus on siseriikliku õiguse kohaselt heaks kiidetud, edastavad pädevad asutused deklaratsiooni andmed või nende muudatused rahvusvahelises eTIR-süsteemis.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud esialgsed TIR- ja muutmisandmed võib esitada kas otse pädevatele asutustele või rahvusvahelise eTIR-süsteemi kaudu.

               3.
                     Konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv, aktsepteerivad esialgsete TIR- ja muutmisandmete esitamist rahvusvahelise eTIR-süsteemi kaudu.

               Artikli 6 lõiget 3 selgitav märkus

               11.6.3

                     Konventsiooniosalistel, kelle jaoks 11. lisa on siduv, soovitatakse, kui vähegi võimalik, tunnustada esialgsete TIR- ja muutmisandmete esitamist funktsionaalsetes ja tehnilistes kirjeldustes osutatud meetodite abil.

               4.
                     Pädevad asutused avaldavad kõikide selliste elektrooniliste vahendite loetelu, mille abil on võimalik esitada esialgseid TIR- ja muutmisandmeid.

               Artikkel 7
                  Protseduuripidaja autentimine

               1.
                     Lähteriigis deklaratsiooni heakskiitmise või deklaratsiooni andmete muutmise heakskiitmise korral teekonnale jäävas riigis autendivad pädevad asutused esialgsed TIR- või muutmisandmed ja protseduuripidaja kooskõlas siseriikliku õigusega.

               2.
                     Konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv, aktsepteerivad protseduuripidaja autentimist rahvusvahelise eTIR-süsteemi poolt.

               Artikli 7 lõiget 2 selgitav märkus

               11.7.2

                     Rahvusvaheline eTIR-süsteem tagab sellekohastes kirjeldustes nimetatud vahenditega esialgsete TIR- või muutmisandmete tervikluse ning selle, et andmed on saatnud protseduuripidaja.

               3.
                     Pädevad asutused avaldavad käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud autentimisviisidest erinevate autentimiseks kasutatavate võimaluste loetelu.

               4.
                     Konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv, aktsepteerivad rahvusvahelise eTIR-süsteemi kaudu esitatud deklaratsiooni andmeid, mis saadakse lähteriigi ja sellise riigi pädevatelt asutustelt, kus taotletakse deklaratsiooni andmete muutmist, heakskiidetud TIR-märkmikuga õiguslikult samaväärsena.

               Artikli 7 lõiget 4 selgitav märkus

               11.7.4

                     Rahvusvaheline eTIR-süsteem tagab sellekohastes kirjeldustes nimetatud vahenditega deklaratsiooni andmete tervikluse ja selle, et andmed on saatnud veoga seotud riikide pädevad asutused.

               Artikkel 8
                  Protseduuripidaja autentimise vastastikune tunnustamine

               Protseduuripidaja autentimist, mida teevad nende konventsiooniosaliste pädevad asutused, kelle jaoks 11. lisa on siduv ja kes kiidavad heaks deklaratsiooni või kes kiidavad heaks deklaratsiooni andmete muudatused, tunnustavad kogu TIR-veo jooksul kõigi selliste järgmiste konventsiooniosaliste pädevad asutused, kelle jaoks 11. lisa on siduv.

               Artiklit 8 selgitav märkus

               11.8

                     Rahvusvaheline eTIR-süsteem tagab sellekohastes kirjeldustes nimetatud vahenditega nende deklaratsiooni andmete, sealhulgas protseduuripidajale viitavate andmete tervikluse, mille on autentinud pädevad asutused, kes kiidavad heaks teistelt pädevatelt asutustelt saadud ja neile edastatud deklaratsiooni.

               Artikkel 9
                  Täiendavad andmenõuded

               1.
                     Lisaks funktsionaalsetes ja tehnilistes kirjeldustes täpsustatud andmetele võivad pädevad asutused nõuda siseriiklike õigusaktidega ette nähtud täiendavaid andmeid.

               2.
                     Andmenõuete puhul peaksid pädevad asutused võimaluse piires piirduma funktsionaalsetes ja tehnilistes kirjeldustes esitatud nõuetega ning püüdma lihtsustada täiendavate andmete esitamist, et mitte takistada käesoleva lisa kohaselt korraldatavat TIR-vedu.

               Artikkel 10
                  Alternatiivprotseduur

               1.
                     Kui eTIR-protseduuri ei saa tehnilistel põhjustel lähtetolliasutuses alustada, võib TIR-märkmiku valdaja endiselt kasutada TIR-protseduuri.

               2.
                     Kui eTIR-protseduur on käivitatud, kuid selle jätkamine on tehnilistel põhjustel takistatud, kiidavad pädevad asutused saatedokumendi heaks ja töötlevad seda kooskõlas eTIR-süsteemi kirjeldustes esitatud protseduurile, tingimusel et funktsionaalsetes ja tehnilistes kirjeldustes nimetatud alternatiivsetest elektroonilistest süsteemidest saadakse täiendavat teavet.

               3.
                     Samuti on konventsiooniosaliste pädevatel asutustel õigus nõuda riiklikelt garantiiühingutelt kinnitust selle kohta, et tagatis kehtib ja TIR-vedu toimub eTIR-protseduuri alusel, ning kogu muu asjakohase teabe esitamist TIR-veo kohta.

               4.
                     Lõikes 3 kirjeldatud protseduur kehtestatakse pädevate asutuste ja riikliku garantiiühingu kokkuleppega, nagu on sätestatud 9. lisa I osa punkti 1 alapunktis d.

               Artikkel 11
                  eTIR-süsteemi haldamine

               1.
                     Rahvusvahelist eTIR-süsteemi hallatakse ja käitatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) egiidi all.

               2.
                     UNECE abistab riike nende tollisüsteemide ühendamisel rahvusvahelise eTIR-süsteemiga, sealhulgas vastavustestimise abil, et tagada nende nõuetekohane toimimine enne tegelikku ühendust.

               3.
                     UNECE käsutusse antakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kui rahvusvahelist eTIR-süsteemi ei rahastata Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korralisest eelarvest, kohaldatakse vajalike vahendite suhtes ÜRO eelarveväliste vahendite ja projektide suhtes kohaldatavaid finantseeskirju. UNECE egiidi all hallatava rahvusvahelise eTIR-süsteemi toimimise rahastamise mehhanismi üle otsustab ja selle kiidab heaks halduskomitee.

               Artikli 11 lõiget 3 selgitav märkus

               11.11.3
                     Vajaduse korral võivad konventsiooniosalised otsustada rahastada rahvusvahelise eTIR-süsteemi käitamise kulusid TIR-veo kohta makstavast summast. Sel juhul määravad konventsiooniosalised kindlaks sobiva aja alternatiivsete rahastamismehhanismide kasutuselevõtmiseks ja nende kasutamise korra. Vajaliku eelarve koostab UNECE, selle vaatab läbi tehniline rakendusorgan ja kiidab heaks halduskomitee.

               Artikkel 12
                  eTIR-süsteemi käitamine

               1.
                     UNECE võtab asjakohased meetmed, et salvestada ja arhiveerida andmeid rahvusvahelises eTIR-süsteemis vähemalt kümme aastat.

               2.
                     Statistiliste koondandmete saamiseks võib UNECE käesoleva konventsiooni pädevate asutuste nimel kasutada kõiki rahvusvahelises eTIR-süsteemis salvestatud andmeid.

               3.
                     Nende konventsiooniosaliste pädevad asutused, kelle territooriumil toimub TIR-vedu eTIR-protseduuri alusel, mille suhtes algatatakse haldus- või kohtumenetlus seoses otseselt vastutava isiku või isikute või riikliku garantiiühingu maksekohustusega, võivad esitada UNECE-le taotluse ja saada vaidlusaluse nõudega seotud teavet, mis on salvestatud rahvusvahelises eTIR-süsteemis. Seda teavet võib esitada tõendusmaterjalina riikide haldus- või kohtumenetlustes.

               4.
                     Muudel kui käesolevas artiklis sätestatud juhtudel on keelatud levitada või avalikustada rahvusvahelises eTIR-süsteemis salvestatud teavet volitamata isikutele või üksustele.

               Artikkel 13
                  eTIR-protseduuri käitada suutvate tolliasutuste avaldamine

                  Pädevad asutused tagavad, et eTIR-protseduuri alusel TIR-veoetappide korraldamiseks heakskiidetud lähtetolliasutuste, teekonnal asuvate tolliasutuste ja sihttolliasutuste loetelu on alati täpne ja seda ajakohastatakse heakskiidetud tolliasutuste elektroonilises andmebaasis, mille on välja töötanud ja mida haldab TIR-juhatus.

               Artikkel 14
                  Juriidilised nõuded andmete esitamiseks TIR-konventsiooni 10. lisa alusel

               Käesoleva konventsiooni 10. lisa punktides 1, 3 ja 4 andmete esitamisele sätestatud juriidilised nõuded loetakse eTIR-protseduuri rakendamise korral täidetuks.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.12.2019
            COM(2019) 636 final
            2019/0279(NLE)
            eTIR Package
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni halduskomitees seoses konventsiooni muutmise ettepanekuga

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni
                  1
                (edaspidi „TIR-konventsioon“) halduskomitees seoses elektroonilise TIR-protseduuri (eTIR-protseduur) õigusliku aluse kehtestamisega seotud muudatuste kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta

               Tollikonventsiooniga TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (edaspidi „TIR-konventsioon“), mis võeti vastu 14. novembril 1975, püütakse hõlbustada lähtetolliasutusest sihttolliasutusse toimuvat kaupade rahvusvahelist vedu läbi nii palju riikide, kui vaja.

               TIR-konventsioon jõustus 1978. aastal. Alates 2019. aasta jaanuarist on konventsioonil 76 osalist, nende hulgas 75 riiki ja Euroopa Liit. Euroopa Liit on TIR-konventsiooni osaline
                  2
                alates 20. juunist 1983. Samuti on TIR-konventsiooni osalised kõik liikmesriigid.

               2.2.Halduskomitee

               Halduskomitee tegutseb TIR-konventsioonist lähtuvalt. Komitee ülesanne on kaaluda ja võtta vastu TIR-konventsiooni muudatusi. Ettepanekud pannakse hääletusele ning igal osalisel, kes on halduskomitee istungil esindatud, on üks hääl. Liidul on ainupädevus TIR-konventsiooniga reguleeritud tollivaldkonnas. Liidul kui rahvusvahelisel organisatsioonil ei ole hääleõigust, kuid kõik liikmesriigid on hääleõiguslikud TIR-konventsiooni osalised.

               TIR-konventsiooni muudatused võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate osaliste kahekolmandikulise häälteenamusega. Otsuse tegemiseks peab kohal olema vähemalt üks kolmandik konventsiooniosalistest riikidest.

               2.3.Halduskomitee kavandatav akt

               2020. aasta veebruaris peetaval istungil teeb TIR-konventsiooni halduskomitee tõenäoliselt otsuse konventsiooni muutmise ettepanekute vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatava akti eesmärk on luua eTIR-protseduuri õiguslik alus. Selleks õiguslikuks aluseks on TIR-konventsiooni uus 11. lisa ja mitmed konventsiooni põhiosa ja 9. lisaga seotud muudatused.

               Kavandatav akt muutub TIR-konventsiooni osaliste jaoks siduvaks vastavalt konventsiooni artiklile 59, milles on sätestatud järgmine: „Kõik muudatusettepanekud, välja arvatud artiklis 60 ettenähtud ettepanekud, millest on teatatud vastavalt eelmisele lõikele, jõustuvad kõikide konventsiooniosaliste suhtes kolm kuud pärast muudatusettepanekust teatamisele järgnenud 12-kuulise tähtaja lõppu, kui selle aja jooksul ei ole ükski konventsiooniosaline riik edastanud ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes vastuväiteid. Kui muudatusettepaneku suhtes on edastatud vastuväide vastavalt lõikele 3, siis ei loeta muudatusettepanekut vastuvõetuks ja sellel ei ole õiguslikku jõudu.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1. TIR-konventsiooni kavandatud muudatuste kirjeldus

               Kuna TIR-konventsioon kuulub liidu ainupädevusse, peab liit võtma vastu kõikide TIR-konventsiooni osaliste liikmesriikide ühise seisukoha konventsiooni muutmise ettepanekute kohta. Tuleb otsustada, kas uus kavandatud 11. lisa, mille eesmärk on luua õiguslik alus võimalusele kasutada paberkandjal TIR-märkmiku asemel elektroonilist TIR-protseduuri, on siduv või mitte. Tuleb siiski märkida, et isegi kui liit otsustab siduda end uue kavandatud 11. lisaga, jääb liidule ja selle liikmesriikidele siiski õigus otsustada, millal ühendada oma IT-süsteemid ÜRO hallatava eTIR-süsteemiga.

               Järgnevalt selgitatakse üksikasjalikult uue kavandatud 11. lisa sisu ja selle lisamise tõttu kavandatud muudatusi TIR-konventsiooni põhiosas.

               Konventsiooni 11. lisaga seotud artiklid

               Uut 11. lisa ei saa rakendada ilma TIR-konventsiooni põhiosa ja 9. lisa muutmata.

               Ettepanek lisada TIR-konventsiooni artiklisse 1 uus punkt s töötati välja selleks, et määratleda „eTIR-protseduur“, mis on elektroonilise andmevahetuse kaudu rakendatav TIR-protseduur, millel on TIR-märkmikuga samaväärne funktsioon. Selles artiklis on ka täpsustatud, et õiguslikult on eTIR-protseduur määratletud TIR-konventsiooni uues 11. lisas.

               TIR-konventsiooni artikli 3 punkti b muutmise ettepanek on vajalik selle täpsustamiseks, et eTIR-protseduuri alusel korraldatud TIR-veo puhul peab tagatise andma volitatud ühing.

               TIR-konventsiooni artikli 43 muutmise ettepaneku eesmärk on võtta arvesse 11. lisa II osas esitatud uut selgitavat märkust, millega tõlgendatakse konventsiooni ja selle lisade teatavaid sätteid. Seda võib pidada redaktsioonilist laadi muudatuseks.

               Ettepanek TIR-konventsiooni uue artikli 58c kohta tehti selleks, et luua tehniline rakendusorgan. See organ vastutab eTIR-süsteemi kirjelduste vastuvõtmise ja muutmise eest kooskõlas halduskomitees vastu võetud kontseptuaalsete ja funktsionaalsete kirjeldustega.

               TIR-konventsiooni artikli 59 muutmise, uue artikli 60a lisamise ja artikli 61 muutmise ettepanek sisaldab 11. lisa ja selle edasiste muudatuste jõustamise menetlust. 11. lisa jõustub kõigi konventsiooniosaliste suhtes, välja arvatud need, kes teatavad ÜRO peasekretärile oma mittenõustumisest muudatustega. Seega tekib olukord, kus uus lisa on TIR-konventsiooni mõne osalise jaoks siduv ja mõne jaoks mitte.

               Ettepanekuga 9. lisa I osa punkti 3 uue alapunkti xi kohta kehtestatakse volitatud ühingutele uus kohustus juhuks, kui eTIR-protseduuri käigus kohaldatakse alternatiivprotseduuri. Pädevate asutuste taotluse korral peavad ühingud kinnitama, et vedu toimub eTIR-protseduuri alusel ja tagatis kehtib, ning esitama TIR-veoga seotud muu asjakohase teabe.

               Uus 11. lisa

               11. lisa esimene osa koosneb neljateistkümnest artiklist, milles kirjeldatakse üksikasjalikult tulevase eTIR-protseduuri toimimist.

               Artiklis 1 rõhutatakse, et kõnealuse lisa sätteid tuleks kohaldada ainult nende TIR-konventsiooni osaliste suhtes, kelle jaoks 11. lisa on siduv, nagu on sätestatud konventsiooni uue artikli 60a lõikes 1, ja et eTIR-protseduuri ei või kasutada selliste vedude korral, mis osaliselt toimuvad selle konventsiooniosalise territooriumil, kelle jaoks 11. lisa ei ole siduv ja mis on ühtse tolliterritooriumiga tolli- või majandusliidu liikmesriik.

               Artiklis 2 on sätestatud uue eTIR-süsteemi nõuetekohaseks kirjeldamiseks vajalikud mõisted. Selles artiklis määratletakse järgmised mõisted: „rahvusvaheline eTIR-süsteem“, „eTIR-süsteemi kirjeldused“, „esialgsed TIR-andmed“, „esialgsed muutmisandmed“, „deklaratsiooni andmed“, „deklareerimine“, „saatedokument“ ja „autentimine“.

               Artikli 2 punkti h selgitavates märkustes rõhutatakse, et kuni ühtlustatud lähenemisviisi kehtestamiseni ja kirjeldamiseni eTIR-süsteemi kirjeldustes on konventsiooniosalistel õigus teatava paindlikkusega autentida eTIR-protseduuri pidajat kooskõlas oma siseriikliku õigusega. Samuti märgitakse seal, et rahvusvahelise eTIR-süsteemi ja pädevate asutuste vahel vahetatavate andmete turvalisus tagatakse vastavalt eTIR-süsteemi tehnilistele kirjeldustele.

               Artiklis 3 käsitletakse eTIR-süsteemi konkreetset rakendamist, milleks peavad konventsiooniosalised ühendama oma IT-süsteemid rahvusvahelise eTIR-süsteemiga. Samas võimaldab see artikkel kooskõlas liidu pakutud sõnastusega nendel konventsiooniosalistel, kelle jaoks 11. lisa on siduv, paindlikult kindlaks määrata, mis kuupäevaks nende tollisüsteemid rahvusvahelise eTIR-süsteemiga ühendatakse. Kõnealune punkt on liidu jaoks väga oluline, sest see mõjutab kõigi liikmesriikide tollivaldkonna IT-süsteeme ja Euroopa Komisjoni hallatavaid keskseid komponente (ja ELi üldisi süsteemi kirjeldusi). Sellest tulenevalt saaksid nad vabalt valida, millal ühendada oma süsteemid uue rahvusvahelise eTIR-süsteemiga, isegi kui 11. lisa oleks liidu ja selle liikmesriikide jaoks siduv ja neil oleks sõnaõigus edasistes muudatustes.

               Artikli 3 lõiget 2 selgitavas märkuses soovitatakse konventsiooniosalistel, kelle jaoks 11. lisa on siduv, ajakohastada oma riiklikud tollisüsteemid ja tagada nende ühendatus rahvusvahelise eTIR-süsteemiga kohe, kui 11. lisa jõustub. Kooskõlas liidu taotlusega jätab see siiski tolli- või majandusliitudele paindlikkuse määrata kindlaks hilisem kuupäev ja jätta neile aega ühendada kõigi oma liikmesriikide tollisüsteemid rahvusvahelise eTIR-süsteemiga.

               Artikliga 4 kehtestatakse TIR-konventsiooni uue artikliga 58c loodava tehnilise rakendusorgani koosseis, ülesanded ja töökord. Oluline on rõhutada, et selle organi liikmed on ainult need konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv. Konventsiooniosalised, kes ei ole 11. lisa heaks kiitnud, võivad osaleda tehnilise rakendusorgani istungitel üksnes vaatlejana.

               Artiklis 5 selgitatakse, kuidas uus tehniline rakendusorgan valmistab ette rahvusvahelise eTIR-süsteemi kontseptuaalsete ja funktsionaalsete kirjelduste vastuvõtmise ja muutmise halduskomitees. Samuti täpsustatakse selles artiklis, kuidas tehniline rakendusorgan valmistab ette ja võtab vastu eTIR-protseduuri kirjelduse või muudab seda kooskõlas kontseptuaalsete ja funktsionaalsete kirjeldustega.

               Artiklis 6 kirjeldatakse esialgsete TIR-andmete esitamist. Ettevõtjad esitavad need andmed eelnevalt elektrooniliselt. Pädevad asutused peavad avaldama kõikide selliste elektrooniliste vahendite loetelu, mille abil on võimalik esitada esialgseid TIR- ja muutmisandmeid. Seda artiklit tuleks lugeda koos 11. lisa kavandatava artikliga 9, milles kirjeldatakse, kuidas saaks õigusaktidega kehtestatud täiendavad andmenõuded lisada esialgsetele TIR-andmetele. Lisaks on selles artiklis sätestatud, et konventsiooniosalised peaksid lihtsustama selliste täiendavate andmete esitamist koos esialgsete TIR-andmetega.

               Artikli 6 lõiget 3 selgitavas märkuses soovitatakse konventsiooniosalisel, kelle jaoks 11. lisa on siduv, tunnustada esialgsete TIR-andmete esitamiseks eTIR-süsteemi kirjeldustes märgitud meetodeid.

               Artiklis 7 määratakse kindlaks mehhanismid, mis on vajalikud esialgseid TIR-andmeid pädevatele asutustele esitava protseduuripidaja või tema esindaja autentimiseks. On oluline rõhutada, et konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv, peavad heaks kiitma deklaratsiooni andmed, mis saadakse lähteriigi ja sellise riigi pädevatelt asutustelt, kus taotletakse deklaratsiooni andmete muutmist rahvusvahelise eTIR-süsteemi kaudu.

               Artikli 7 lõiget 2 selgitava märkusega tagatakse, et rahvusvaheline eTIR-süsteem suudab kinnitada protseduuripidaja saadetud esialgsete TIR-andmete või esialgse muudatuse terviklust.

               Artikli 7 lõiget 4 selgitava märkusega tagatakse, et rahvusvaheline eTIR-süsteem suudab kinnitada pädevate asutuste saadetud deklaratsiooni andmete terviklust.

               Artikliga 8 tuletatakse meelde TIR-konventsiooni aluspõhimõtet, milleks on protseduuripidaja autentimise vastastikune tunnustamine nende konventsiooniosaliste pädevate asutuste poolt, kelle jaoks 11. lisa on siduv.

               Artiklit 8 selgitava märkusega tagatakse, et rahvusvaheline eTIR-süsteem suudab kinnitada deklaratsiooni heaks kiitnud pädevatelt asutustelt protseduuripidajale viitavate andmete terviklust.

               Artikliga 10 kehtestatakse alternatiivprotseduur juhuks, kui eTIR-protseduur on tehnilistel põhjustel takistatud, ning tuletatakse meelde riiklike garantiiühingute kohustusi sellises olukorras.

               Artiklites 11 ja 12 kirjeldatakse, kuidas rahvusvahelist eTIR-süsteemi hallatakse, rahastatakse ja käitatakse. Alates sellekohase arutelu algusest on liit toetanud väljapakutud lahendust, mille kohaselt eTIR-süsteemi hallatakse ja käitatakse otse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all, et tagada rahvusvahelise eTIR-süsteemi sõltumatus rahvusvahelisest organisatsioonist (praegu IRUst).

               Artikli 11 lõiget 3 selgitavas märkuses täpsustatakse rahvusvahelise eTIR-süsteemi käitamise kulude rahastamise eeskirju juhul, kui kulud kaetakse TIR-veo kohta makstavatest summadest. Sel juhul on konventsiooniosaliste ülesanne otsustada asjakohaste rahastamismehhanismide ja nende korra üle. Eelarve kiidab heaks halduskomitee.

               Artikliga 13 kehtestatakse eeskirjad nende tolliasutuste avaldamise kohta, kes on võimelised tegelema eTIR-veoetappidega. Pädevad asutused tagavad, et eTIR-protseduuri alusel TIR-veoetappide jaoks kinnitatud tolliasutuste loetelu on täpne ja seda ajakohastatakse heakskiidetud tolliasutuste elektroonilises andmebaasis, mille on välja töötanud ja mida haldab TIR-juhatus.

               Artiklis 14 täpsustatakse, et andmete esitamine TIR-veoetapi lõpetamiseks loetakse eTIR-protseduuri kohaldamisel täidetuks.

               3.2. Kavandatud seisukoht

               Liit toetab TIR-konventsiooni uue kavandatud 11. lisa eesmärki: pärast üle viieteistkümne aasta kestnud ettevalmistustööd on saabunud aeg hakata tegutsema elektroonilises TIR-keskkonnas. See on täielikult kooskõlas elektroonilist tolli käsitleva ELi poliitika ja sellekohaste õigusaktidega, milles on aluseks võetud tolliasutuste töö ümberkorraldamine paberivabaks, täielikult elektrooniliseks ja koostalitlusvõimeliseks keskkonnaks, kus põhieesmärkideks on lihtsus, teenus ja kiirus.

               Konsultatsioonid kavandatavate muudatuste üle toimusid liikmesriikidega TIRi tolliekspertide rühmades (Genfi kooskõlastamine). ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) veondusalaste tolliküsimuste töörühma istungite ajal toimusid täiendavad konsultatsioonid. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all tegutsevates eksperdirühmades, mis loodi eTIR-süsteemi õiguslike ja tehniliste sätete ettevalmistamiseks, osalesid ka Euroopa Komisjon liidu nimel ja mitu liikmesriiki.

               Sisemine koordineerimine ja ühised arutelud liikmesriikidega näitasid selgelt, et kavandatav uus 11. lisa on leidnud laialdast toetust.

               Seepärast tehakse ettepanek, et liit toetab elektroonilise TIR-protseduuri (eTIR-protseduur) õigusliku aluse kehtestamisega seotud muudatuste vastuvõtmist.

               4.4. Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõike 9 kohaselt võetakse vastu otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  3
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Halduskomitee on organ, mis on loodud TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooniga.

               Akt, mille halduskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatava õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv vastavalt TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni artiklitele 59 ja 60.

               Ettepanekus esitatud otsuse menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on üksnes kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti põhieesmärk ja sisu on seotud tolliküsimustega.

               Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna halduskomitee õigusaktiga muudetakse TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni ja selle lisasid, on asjakohane see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0279 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni halduskomitees seoses konventsiooni muutmise ettepanekuga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (edaspidi „TIR-konventsioon“) sõlmiti 14. novembril 1975. aastal nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78
                  5
                ja see jõustus ühenduses 20. juunil 1983
                  6
               .

               (2)Vastavalt TIR-konventsiooni artiklile 59 võib halduskomitee vastu võtta muudatusi kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.

               (3)TIR-konventsiooni halduskomitee võtab 2020. aasta veebruaris toimuval istungil vastu konventsiooni uue 11. lisa ja sellest tulenevad konventsiooni muudatused.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel TIR-konventsiooni halduskomitees võetav seisukoht, kuna kavandatavad konventsiooni muudatused on liidu jaoks siduvad.

               (5)Liit toetab TIR-konventsiooni uut 11. lisa ja TIR-konventsiooni põhiosa vajalikke muudatusi, kuna sellega järgitakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 952/2013
                  7
                sätestatud poliitikat, mille kohaselt peab kogu teabevahetus tolliasutustega olema põhimõtteliselt elektrooniline.

               (6)TIR-konventsiooni artikli 1 uues punktis s määratletakse tolliasutustevahelise elektroonilise andmevahetuse suhtes kohaldatav eTIR-protseduur.

               (7)TIR-konventsiooni uue artikliga 58 luuakse tehniline rakendusorgan, mis peab vastu võtma rahvusvahelise eTIR-süsteemi tehnilise kirjelduse.

               (8)TIR-konventsiooni uue artikliga 60a kehtestatakse konventsiooni 11. lisa ja edasiste muudatuste jõustamise konkreetne menetlus.

               (9)Artiklite 43, 59 ja 61 muudatustega tehakse uue 11. lisa kehtestamiseks vajalikud kohandused.

               (10)TIR-konventsiooni uue 11. lisaga antakse nendele konventsiooniosalistele, kelle jaoks see lisa on siduv, õigus tegeleda eTIR-veoetappidega. See võimaldab liidul ja selle liikmesriikidel paindlikult valida, millal ühendada oma süsteemid eTIR-süsteemi.

               (11)Liidu nimel TIR-konventsiooni halduskomitees võetav seisukoht peaks seepärast põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud kavandatavatel muudatusettepanekutel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel halduskomitee 72. või järgneval istungil vastu võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud kavandatavatel muudatusettepanekutel.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukoha esitavad ühiselt tegutsedes liidu liikmesriigid, kes on haldusnõukogu liikmed.

               Artikkel 3

               Liidu esindaja halduskomitees võib kokku leppida käesoleva otsuse artikli 1 muutmise eelnõu täiendavates muudatustes, kui läbirääkimiste tulemusena on see vajalik.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        „TIR“ – Transports Internationaux Routiers ehk rahvusvaheline maanteetransport.

                     (2)

                        Nõukogu 25. juuli 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 2112/78, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) (EÜT L 252, 14.9.1978, lk 1).

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        Nõukogu 25. juuli 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 2112/78, millega kiidetakse heaks 14. novembri 1975. aasta Genfi tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) (EÜT L 252, 14.9.1978, lk 1).

                     (6)

                        EÜT L 31, 2.2.1983, lk 13.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).