title: Ettepanek: Nõukogu otsus, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Soomes

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---     EUROOPA KOMISJON
                                   Brüssel 15.6.2010
                                   SEK(2010) 746 lõplik
                        Ettepanek:
                   NÕUKOGU OTSUS,
   ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Soomes
ET                                                      ET
 ---pagebreak---                                                 SELETUSKIRI
   1.        STABIILSUSE JA KASVU PAKTI KOHALDAMINE PRAEGUSES KRIISIOLUKORRAS
   Paljudes ELi liikmesriikides ületab praegu valitsemissektori eelarve puudujääk lepingus
   sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku suurenemist
   tuleb vaadelda 2008/2009. aasta finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse
   kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise tagajärjel
   maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks,
   tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline osa,
   kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas (mille
   Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid.
   Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad olema ajastatud, sihipärased ja ajutised
   ning vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele, kusjuures
   kõnealuste meetmete kohaldamine tuleks majandusolukorra paranedes lõpetada. Lisaks on
   mitu riiki võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud
   võlapositsiooni või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad valitsuse
   toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada.
   Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse,
   kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu
   pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
   kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja
   eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab
   valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes
   arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.
   2.        ÜLEMÄÄRASE            EELARVEPUUDUJÄÄGI          MENETLUSE        RAAMES     VAREM     VÕETUD
             MEETMED
   Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi
   menetlus. Menetlust on täpsustatud stabiilsuse ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses
   (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja
   selgitamise kohta1.
   Vastavalt lepingu artikli 126 lõikele 2 peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini järgimist kahe
   kriteeriumi alusel: a) kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse
   koguprodukti ületab kontrollväärtuse 3 % (välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja
   pidevalt langenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele või, kui kontrollväärtuse
   ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane); b) kas
   valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 60 % (välja arvatud juhul, kui see
   suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega).
   1
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Ettekandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti
           rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille
           majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav
           aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.
ET                                                       2                                                      ET
 ---pagebreak---    Artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale
   kriteeriumile, peab komisjon koostama ettekande. Ettekandes tuleb võtta „arvesse ka seda, kas
   eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid
   tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja
   eelarveseisund”.
   Lähtudes Soome ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetest2 ning komisjoni
   talituste 2010. aasta kevadprognoosist, võttis komisjon 12. mail 2010 artikli 126 lõike 3 alusel
   vastu Soomet käsitleva ettekande3.
   Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskomitee [27. mail 2010] kooskõlas artikli 126 lõikega
   4 oma arvamuse komisjoni ettekande kohta.
   3.         ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI OLEMASOLU
   Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise kohaselt ulatub Soome valitsemissektori
   eelarve kavandatav puudujääk 2010. aastal 4,1 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse
   3 % SKPst. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 alusel avaldatud ettekandes
   leidis komisjon, et kavandatud puudujääki ei saa pidada kontrollväärtuse 3 % SKPst
   lähedaseks. Kolmandas lisaeelarves, mille Soome valitsus 14. mail 2010. aastal parlamendile
   esitas, eeldatakse, et 2010. aasta maksutulu võib tulla oodatust 0,5 SKP protsendipunkti võrra
   suurem, eelkõige ettevõtte tulumaksu arvelt. See viitab võimalusele, et eelarvetulemus
   kujuneb oodatust paremaks, aga kuna uut põhjalikku prognoosi ei ole tehtud, ei ole ka 2010.
   aasta puudujääki ametlikult muudetud ning praegune hinnang jääb endiselt kehtima.
   Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist saab pidada asutamislepingu ning stabiilsuse ja
   kasvu pakti järgi erandlikuks. Eelkõige seetõttu, et selle on põhjustanud lepingu ning
   stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses tõsine majanduslik surutis ning sellega toimetulemiseks
   kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga võetud stimuleerivad meetmed. Komisjoni
   talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt vähenes reaalne SKP 2009. aastal 7,8 % ning
   peaks 2010. aastal suurenema 1,4 %. Lisaks võib kontrollväärtuse kavandatud ületamist
   pidada ajutiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb puudujääk
   majanduse hoogustuva elavnemise toel allapoole kontrollväärtust 2011. aastal. Lepingus
   sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.
   Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise kohaselt jääb valitsemissektori koguvõlg
   2010. aastal tasemele 49,9 % SKPst, mis on allpool kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni
   talituste 2010. aasta kevadprognoosi järgi moodustab võlakoorem 2010. aastal 50,5 % SKPst
   ja tõuseb 2011. aastal tasemeni 54,9 % SKPst. Lepingu võlakriteerium on täidetud.
   Kooskõlas lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon oma ettekandes
   ka muid asjassepuutuvaid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid tegureid
   ülemäärast puudujääki käsitleva otsuse tegemisel arvesse võtta üksnes juhul, kui puudujääk
   2
            Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda
            aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla
            taseme kohta. Kõige uuem teatis Soomele on saadaval:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
            notification_tables.
   3
            Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel
            veebilehel:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
ET                                                         3                                                         ET
 ---pagebreak---    vastab kahele tingimusele: see on kontrollväärtuse lähedal ja ajutine. Soome puhul ei ole
   mõlemad tingimused täidetud. Omaette vaadates on muud asjassepuutuvad tegurid praegusel
   juhul soodsad, eriti arvestades Soome senist head eelarvedistsipliini.
   Lepingu artikli 126 lõike 4 kohane majandus- ja rahanduskomitee arvamus on kooskõlas
   artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni ettekandes esitatud hinnanguga.
   Olles võtnud arvesse nii artikli 126 lõike 3 kohast ettekannet kui ka artikli 126 lõike 4 kohast
   majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on komisjon arvamusel, et Soomel on ülemäärane
   eelarvepuudujääk. Kõnealune arvamus, mille komisjon võttis vastu [15. juunil 2010], on
   vastavalt asutamislepingu artikli 126 lõikele 5 adresseeritud nõukogule. Komisjon soovitab
   nõukogul teha kooskõlas artikli 126 lõikega 6 asjakohane otsus. Lisaks esitab komisjon
   nõukogule soovituse võtta vastu Soomele adresseeritav nõukogu soovitus, milles sätestatakse
   asutamislepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine.
   4.        SOOVITUSED ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI KÕRVALDAMISEKS
   Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 kehtestatakse lepingu artikli
   126 lõike 7 kohase soovitusega asjaomasele liikmesriigile maksimaalselt kuue kuu pikkune
   tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks ning tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi
   kõrvaldamiseks, mis „peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval
   aastal, välja arvatud eriasjaolude korral”. Kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 6 on sätestatud,
   et lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni ettekandes käsitletud asjassepuutuvaid
   tegureid tuleb võtta arvesse otsuse tegemisel eriasjaolude olemasolu kohta. Määruse artikli 3
   lõikes 4 on sätestatud, et nõukogu soovitab, et liikmesriik saavutaks „tsükliliselt korrigeeritud
   eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5 % SKPst,
   võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi
   korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtaja jooksul”.
   Soome puhul pidas komisjon lepingu artikli 124 lõike 3 alusel esitatud ettekandes määruse
   (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3 sätestatud asjassepuutuvaid tegureid soodsaks. Siiski ei viita
   need eriasjaoludele, mis annaks põhjust kõrvale kalduda tavapärasest puudujäägi
   kõrvaldamise tähtajast. Muu hulgas langeb komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi
   kohaselt valitsemissektori puudujääk veidi allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst eeldatavasti
   isegi siis, kui poliitikat ei muudeta. Selles kontekstis on asjakohane lubada Soome
   ametiasutustel rakendada 2010. aastaks kavandatud eelarvemeetmeid, tagades, et
   kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamine on väike ja ajutine. Soome ametiasutused peaksid
   osutama, milliste meetmete abil tagatakse ülemäärase puudujäägi kavandatud kõrvaldamine
   2011. aastaks.
   Pidades silmas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega, tuleb puudujäägi
   kõrvaldamise tagamiseks kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames
   tõhustatud järelevalvet, mille käigus korrapäraselt ja õigeaegselt jälgitakse eelarve
   konsolideerimise strateegia rakendamisel tehtud edusamme. Sellega seoses võib osutuda
   otstarbekaks pühendada sellele küsimusele Soome 2011. aasta ajakohastatud
   stabiilsusprogrammis eraldi peatükk.
   Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus
ET                                                 4                                                 ET
 ---pagebreak---                                                                        2007       2008       2009       2010       2011
            SKP reaalkasv                  KOM kevad 2010               4,9        1,2        -7,8       1,4         2,1
             (muutuse %)                 Rah. min. kevad 2010           4,9        1,2        -7,8       1,1         2,1
                                           KOM kevad 20101               5         4,1         -5       -4,6        -3,8
                SKP lõhe                                              puudu      puudu      puudu      puudu      puudu
      (% potentsiaalsest SKPst)          Rah. min. kevad 2010            b          b           b         b           b
      Valitsemissektori eelarve            KOM kevad 2010               5,2        4,2        -2,2      -3,8        -2,9
               positsioon
               (% SKPst)                 Rah. min. kevad 2010           5,2        4,1        -2,4      -4,2        -2,2
                                           KOM kevad 2010               6,7        5,6         -1       -2,6        -1,7
     Esmane eelarvepositsioon                                         puudu      puudu      puudu      puudu      puudu
               (% SKPst)                 Rah. min. kevad 2010            b          b           b         b           b
       Tsükliliselt kohandatud             KOM kevad 2010               2,6        2,1         0,3      -1,4         -1
           eelarvepositsioon                                          puudu      puudu      puudu      puudu      puudu
               (% SKPst)                 Rah. min. kevad 2010            b          b           b         b           b
              Struktuurne                  KOM kevad 2010               2,6        2,1         0,4      -1,3         -1
          eelarvepositsioon2                                          puudu      puudu      puudu      puudu      puudu
               (% SKPst)                 Rah. min. kevad 2010            b          b           b         b           b
     Valitsemissektori koguvõlg            KOM kevad 2010              35,2       34,2         44       50,5        54,9
               (% SKPst)                 Rah. min. kevad 2010          35,2       34,2         44       49,9        51,7
   Märkus:
   1
     Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2011 on vastavalt 2,2%, 2,1%, 1,1%, 1,0 % ja 1,3%.
   2
     Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Komisjoni talituste 2010. aasta
   kevadprognoosi kohaselt moodustavad ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2009. aastal 0,1 % SKPst ja 2010. aastal
   0,2 % SKPst, mõlemal juhul on meetmed puudujääki suurendavad.
   Allikad:
   Rahandusministeeriumi 2010. aasta prognoos; komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni
   talituste arvutused.
ET                                                               5                                                       ET
 ---pagebreak---                                              Ettepanek:
                                        NÕUKOGU OTSUS,
                      ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Soomes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 126 lõiget 6,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Soome esitatud märkusi
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid
           valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.
   (2)     Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis
           on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva
           majanduskasvu tingimuste tagamiseks.
   (3)     Lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, mida
           selgitatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi
           menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta4 (mis moodustab osa
           stabiilsuse ja kasvu paktist), nähakse ette ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu
           käsitleva otsuse vastuvõtmine. Lepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi
           menetluse protokollis on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
           rakendamist käsitlevad täiendavad sätted. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/20095 on
           sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete
           kohaldamiseks.
   (4)     Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja
           majanduslikku mõju ning kindlustada liikmesriikide rahanduse pikaajaline
           jätkusuutlikkus. Sellega püüti tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
           käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja
           eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega
   4
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
   5
           ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.
ET                                                6                                               ET
 ---pagebreak---        toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks, võttes
       samas arvesse majandusolukorda.
   (5) Lepingu artikli 126 lõikega 5 sätestatakse, et juhul kui komisjon on arvamusel, et
       liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, peab ta esitama
       nõukogule arvamuse. Olles võtnud arvesse lepingu artikli 126 lõike 3 kohast
       ettekannet ning lepingu artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee
       arvamust, on komisjon seisukohal, et Soomel on ülemäärane eelarvepuudujääk.
       Seepärast edastas komisjon [15. juunil 2010]6 nõukogule Soome kohta sellekohase
       arvamuse.
   (6) Lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu enne otsustamist, kas liikmesriigil
       on ülemäärane eelarvepuudujääk või mitte, kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi
       võimalikke märkusi ning andma üldhinnangu. Soome puhul võib kõnealuse
       üldhinnangu põhjal teha järgmised järeldused.
   (7) Soome ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatub
       Soome valitsemissektori eelarve kavandatav puudujääk 2010. aastal 4,1 %ni SKPst ja
       ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Kolmandas lisaeelarves, mille Soome
       valitsus 14. mail 2010. aastal parlamendile esitas, eeldatakse, et 2010. aasta maksutulu
       võib tulla oodatust suurem, kuid see ei ole viinud ametliku puudujäägieesmärgi
       muutmiseni. Kavandatav puudujääk ei ole kontrollväärtuse 3 % SKPst lähedasel
       tasemel, kuid kontrollväärtuse ületamist võib käsitada asutamislepingu ning stabiilsuse
       ja kasvu pakti tähenduses erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk
       tingitud tõsisest majandussurutisest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti
       tähenduses. Lisaks võib kontrollväärtuse kavandatud ületamist pidada ajutiseks.
       Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb puudujääk majanduse
       hoogustuva elavnemise toel allapoole kontrollväärtust 2011. aastal. Lepingus
       sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.
   (8) Vastavalt Soome ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetele on
       valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, jäädes 2010. aastal
       tasemele 49,9% SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi järgi
       moodustab võlakoorem 2010. aastal 50,5 % SKPst ja tõuseb 2011. aastal tasemeni
       54,9 % SKPst, mis on endiselt allpool kontrollväärtust 60 % SKPst. Asutamislepingu
       võla kriteerium on täidetud.
   (9) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu lepingu
       artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta
       asjassepuutuvaid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus
       (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on
       ajutine) on täielikult täidetud. Soome puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud.
       Seepärast ei võeta asjassepuutuvaid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse,
   6
       Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel
       veebilehel:
       http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
ET                                                  7                                                ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                           Artikkel 1
   Üldhinnangust järeldub, et Soomel on ülemäärane eelarvepuudujääk.
                                           Artikkel 2
   Käesolev otsus on adresseeritud Soome Vabariigile.
   Brüssel,
                                             Nõukogu nimel
                                             eesistuja
                                             […]
ET                                             8                     ET


title: Ettepanek Nõukogu otsus millega lubatakse fütosterooli-/fütostanoolilisanditega rukkileiva turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0344

Ettepanek nõukogu otsus millega lubatakse fütosterooli-/fütostanoolilisanditega rukkileiva turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97  /* KOM/2005/0344 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 28.7.2005KOM(2005) 344 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse fütosterooli-/fütostanoolilisanditega rukkileiva turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIUuendtoitu ja toidu uuendkoostisosi käsitleva määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 4 kohaselt esitas Karl Fazer Ltd 21. septembril 2000 Soome pädevatele asutustele taotluse fütosteroolilisanditega toidu turuleviimiseks uuendtoidu või toidu uuendkoostisosana.Soome esialgses hindamisaruandes jõuti järeldusele, et fütosteroolid on inimtoiduna kasutamisel ohutud. Kuid teised liikmesriigid on esitanud põhjendatud vastuväiteid nende turuleviimiseks uuendtoidu või toidu uuendkoostisosana. Seepärast on vaja komiteemenetluse teel vastu võtta loa andmise otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 7 lõikele 1.Liikmesriikide vastuväiteid silmas pidades taotles komisjon endise toidu teaduskomitee arvamust, mis edastati 5. märtsil 2003. Toidu teaduskomitee jõudis oma arvamuses, mis käsitles taotlusi taimesterooliga rikastatud eri toiduainete heakskiitmise kohta, sealhulgas Karl Fazer Ltd taotlust, järeldusele, et fütosteroolide lisamine on ohutu, kui päevane üldkogus ei ületa 3 g.Lisaks osutas toidu teaduskomitee 26. septembri 2002. aasta arvamuses „Üldarvamus eri toiduainetest saadavate fütosteroolide suurte koguste pikaajaliste mõjude kohta, pöörates erilist tähelepanu mõjule β-karoteenidele“, et puuduvad tõendid 3 grammi ületava päevase annuse täiendava kasulikkuse kohta, kuid et suured annused võivad põhjustada soovimatuid mõjusid, mistõttu oleks mõistlik hoiduda 3 grammi ületavast päevasest taimesterooli annusest.Sellest tulenevalt esitati 30. aprillil 2004 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse fütosterooli-/fütostanoolilisanditega rukkileiva turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana, Kuus liikmesriiki hääletasid vastu, kuus liikmesriiki poolt ja kolm liikmesriiki jäid erapooletuks.Komitee ei ole komisjoni esitatud otsuse eelnõu kohta kvalifitseeritud häälteenamusega arvamust esitanud. Seega peab komisjon nüüd lähtuvalt määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 13 lõike 4 punktist b ning vastavalt nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklile 5 esitama nõukogule võetavate meetmete kohta ettepaneku, mille nõukogu võib kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega kinnitada, ning teavitama Euroopa Parlamenti, kes võib pidada asjakohaseks esitada oma seisukoht vastavalt eespool nimetatud otsuse artiklile 8.EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse fütosterooli-/fütostanoolilisanditega rukkileiva turuleviimine uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,v võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, [1] eriti selle artiklit 7,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Karl Fazer Ltd. esitas 21. septembril 2000 Soome pädevatele asutustele taotluse fütosteroolilisanditega toidu turuleviimiseks uuendtoidu või toidu uuendkoostisosana.2.  Soome pädevad asutused andsid 29. jaanuaril 2001 esialgse hindamisaruande.3.  Oma esialgses hindamisaruandes jõudis Soome pädev toiduhindamisasutus järeldusele, et fütosteroolid/fütostanoolid on inimtoiduna kasutamisel ohutud.4.  Komisjon edastas esialgse hindamisaruande kõigile liikmesriikidele 13. märtsil 2001.5.  Määruse artikli 6 lõikes 4 sätestatud 60 päeva jooksul esitati kõnealuse sätte kohaselt põhjendatud vastuväide toodete turuleviimisele.6.  Toidu teaduskomitee osutas 26. septembri 2002. aasta arvamuses „Üldarvamus eri toiduainetest saadavate fütosteroolide suurte koguste pikaajaliste mõjude kohta, pöörates erilist tähelepanu mõjule β-karoteenidele“, et puuduvad tõendid 3 grammi ületava päevase annuse täiendava kasulikkuse kohta ning et suured annused võivad põhjustada soovimatuid mõjusid, mistõttu oleks mõistlik hoiduda 3 grammi ületavast päevasest taimesterooli annusest.7.  Lisaks väljendas toidu teaduskomitee oma arvamuses, mis käsitles 5. märtsi 2003. aasta taotlusi taimesterooliga rikastatud eri toiduainete heakskiitmise kohta, muret kumulatiivsete annuste üle, mis omastatakse paljudest fütosteroolilisanditega toiduainetest. Siiski kinnitas toidu teaduskomitee samas seoses Oy Karl Fazer taotlusega, et fütosteroolide lisamine mitmesugustele pagaritoodetele oli ohutu.8.  Arvesse võttes muret eri toiduainetest saadavate fütosteroolide/fütostanoolide kumulatiivse omastamise üle nõustus Oy Karl Fazer Ab neid pagaritoodete puhul kasutama üksnes rukkileivas.9.  Sellise toidu ja toidu koostisosade, millele on lisatud fütosteroole, fütosteroolestreid, fütostanoole ja/või fütostanoolestreid, märgistamist käsitlevas komisjoni määruses (EÜ) nr 608/2004[2] tagatakse, et tarbijad saavad ülemäärase fütosteroolide koguse vältimiseks vajaliku teabe.10.  Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole esitanud pooldavat arvamust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Ühenduse turule võib viia 1. lisas kirjeldatud toitu või toidu koostisosi (edaspidi „tooted“), millesse on lisatud 2. lisas määratletud fütosteroole/fütostanoole.Artikkel 2Tooted esitatakse müügiks sellisel kujul, et neid saab hõlpsasti jagada portsjoniteks, mis sisaldavad kuni 3 g (1 portsjon päevas) või kuni 1 g (3 portsjonit päevas) lisatud fütosteroole/fütostanoole.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud ettevõttele Oy Karl Fazer Ab, Fazerintie 6, FIN-00941 Helsinki.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA 1Artiklis 1 osutatud tootedRukkileib , mis sisaldab ≥ 50% täisterarukkijahu, terveid või purustatud rukkiteri ja rukkihelbeid; ≥ 30 % nisu; ≥ 5 % lisatud suhkrut, kuid mitte lisatud rasva.LISA 2Toidule ja toidu koostisosadele lisatavate fütosteroolide ja fütostanoolide spetsifikatsioonidMääratlus:Fütosteroolid ja fütostanoolid on taimedest ekstraheeritud steroolid ja stanoolid, mis võivad esineda kas vabade steroolide ja stanoolidena või toidurasvades esinevate rasvhapete estritena.Koostis (määratud leekionisatsioonidetektoriga või samaväärse meetodiga):( 80% (-sitosterooli( 15% (-sitostanooli( 40% kampesterooli( 5% kampestanooli( 30% stigmasterooli( 3% brassikasterooli( 3% muid steroole/stanooleSaastatus/puhtus (leekionisatsioonidetektor või samaväärne meetod)Muust lähteainest kui inimtoiduks sobivast taimeõlist ekmini tagatud fütosterooli-/fütostanooli koostisosa puhtusega üle 99%.[1] EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.[2] ELT L 97, 1.4.2004, lk 44.


				|

		52012PC0654

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mille kohaselt lubatakse Belgial kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 285 /* COM/2012/0654 final - 2012/0312 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi
2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)[1] (edaspidi
„käibemaksudirektiiv”) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal
ühehäälselt lubada liikmesriigil kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand
kõnealuse direktiivi sätetest, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või
hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist.
Komisjonis 21. juunil 2012 registreeritud
kirjas taotles Belgia luba kehtestada erimeede, millega kohaldatakse
maksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa
25 000 eurot. Komisjon teavitas 13. septembri 2012. aasta kirjaga
käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Belgia
taotlusest. 17. septembri 2012. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale, et tal
on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
Üldine taust
Käibemaksudirektiivi XII jaotise 1. peatükiga
on liikmesriikidele ette nähtud võimalus kohaldada väikeettevõtjate erikorda,
sealhulgas kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes,
kelle aastakäive ei ületa teatavat summat. Kõnealune maksuvabastus tähendab
seda, et maksukohustuslane ei pea oma tarnete eest käibemaksu võtma ning
järelikult ei saa ta käibemaksu tootmissisenditelt maha arvata.
Käibemaksudirektiivi artikli 285 kohaselt
võivad liikmesriigid, kes ei ole kasutanud nõukogu direktiivi 67/228/EMÜ[2] artiklit 14, vabastada
käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive ei ületa 5 000 eurot.
Praeguses majandus- ja poliitilises olukorras
sooviks Belgia valitsus tõsta kõnealust piirmäära 25 000 euroni,
võimalusega suurendada seda, et säilitada selle reaalväärtus. Sellise piirmäära
kehtestamisega lihtsustatakse väikeettevõtjate käibemaksusüsteemi ning
vähendatakse oluliselt korra tingimustele vastavate ettevõtjate maksukoormust
ning vabastatakse nad paljudest tavapärase käibemaksusüsteemi kohastest
kohustustest. Süsteem oleks maksukohustuslastele vabatahtlik. Belgia
ametiasutuste sõnul kasutaks kõnealust korda umbes 1 %
maksukohustuslastest ning vastavalt sellele oleks ka mõju eelarvele väike
(umbes 0,2 %).
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
2004. aastal tegi komisjon ettepaneku
(KOM(2004) 728 (lõplik)) suurendada 100 000 euroni aastakäibe ülempiiri,
mida liikmesriigid kasutavad maksukohustuslaste suhtes käibemaksuvabastuse
kohaldamiseks.
Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja
eesmärkidega
Ei kohaldata.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Ei kohaldata
Välisekspertide arvamuste kogumine ja
kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
Mõju hindamine
Kavandatava nõukogu otsuse eesmärk on võtta
kasutusele lihtsustamismeede, millega kaotatakse paljud selliste ettevõtjate
käibemaksukohustused, kelle aastakäive ei ületa 25 000 eurot. Seepärast on
otsusel võimalik positiivne mõju.
Erandi kitsa reguleerimisala ning piiratud
kohaldamisaja tõttu on mõju igal juhul piiratud.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetme kokkuvõte
Lubada Belgial kohaldada erandit
käibemaksudirektiivist seoses lihtsustamismeetme kasutuselevõtuga kuni
25 000 euro suuruse aastakäibega ettevõtjate jaoks.
Õiguslik alus
Käibemaksudirektiivi artikkel 395
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse
kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Otsus käsitleb liikmesriigile tema enda
taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi.
Erandi piiratud kohaldamisala arvestades on
erimeede taotletava eesmärgiga proportsionaalne.
Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt(id): nõukogu otsus.
Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on
erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni
ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Lisaks on nõukogu
otsus sobivaim vahend, sest selle saab adresseerida üksikutele liikmesriikidele.

4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanekul puudub mõju ELi eelarvele, sest
Belgia arvutab välja nõukogu määruse (EMÜ, EURATOM) 1553/89 artikli 6 kohase
hüvitise.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
Ettepanek sisaldab aegumisklauslit.
2012/0312 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
mille kohaselt lubatakse Belgial kohaldada
erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist
käibemaksusüsteemi) artiklist 285
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006.
aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi),[3] eriti selle artikli 395 lõiget
1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Komisjonis 21. juunil 2012
registreeritud kirjas taotles Belgia luba kohaldada erandit direktiivi
2006/112/EÜ artiklist 285, et kehtestada erimeede, millega vabastatakse
käibemaksust sellised maksukohustuslased, kelle aastakäive ei ületa 25 000
eurot. Kõnealuse meetme abil oleksid teatavad maksukohustuslased vabastatud
kõigist või teatavatest käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud
direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 2.–6. peatükis.
(2)       Komisjon teatas Belgia
taotlusest teistele liikmesriikidele 13. septembri 2012. aasta kirjaga. 17.
septembri 2012. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale, et tal on taotluse
hindamiseks kogu vajalik teave.
(3)       Direktiivi 2006/112/EÜ
artikli 285 kohaselt võivad liikmesriigid, kes ei ole kasutanud nõukogu
direktiivi 67/228/EMÜ[4]
artiklit 14, vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive ei
ületa 5 000 eurot. Belgia on taotlenud kõnealuse piirmäära tõstmist
25 000 euroni.
(4)       Väikeettevõtjate erikorra
kohane kõrgem ülempiir on lihtsustamismeede, kuna see võib kõige väiksemate ettevõtjate
käibemaksukohustusi oluliselt vähendada. See erikord on maksukohustuslaste
jaoks vabatahtlik.
(5)       Komisjon on lisanud
käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamist käsitleva direktiivi 29. oktoobri
2004. aasta ettepanekule[5]
sätted, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel kehtestada
käibemaksuvabastuskorra jaoks aastakäibe ülempiiriks 100 000 eurot või
samaväärne summa liikmesriigi omavääringus, kusjuures kõnealust ülempiiri
võidakse igal aastal kohandada. Belgia esitatud taotlus on kooskõlas kõnealuse
ettepanekuga.
(6)       Erandi kohaldamine ei mõjuta
käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid ja sellel ei ole peaaegu mingisugust
mõju lõpptarbimise etapis kogutud käibemaksutulude kogusummale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285
lubatakse Belgial kohaldada käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes,
kelle aastakäive ei ületa 25 000 eurot.
Belgia võib kõnealust maksuvabastuse ülemmäära
suurendada selleks, et säilitada selle reaalväärtus.
Artikkel 2
Otsust kohaldatakse kuupäevani, mil jõustuvad
sellise direktiivi sätted, millega muudetakse aastakäibe ülempiire, millest
väiksema käibega maksukohustuslaste suhtes võidakse kohaldada
käibemaksuvabastust, või 31. detsembrini 2015, olenevalt sellest, kumb
kuupäev on varasem.
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Belgia
Kuningriigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[2]               EÜT 71, 14.4.1967, lk 1303–1312.
[3]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[4]               EÜT 71, 14.4.1967, lk 1303–1312.
[5]               KOM(2004) 728 (lõplik).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0587

Ettepanek:Nõukogu otsus, milles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohta  /* KOM/2009/0587 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.10.2009KOM(2009)587 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohtaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgidTIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsioon (TIR-konventsioon) sõlmiti 14. novembril 1975. aastal ja kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78. Konventsioon jõustus ühenduses 20. juunil 1983.Kavandatava otsuse eesmärk on ühenduse nimel vastu võtta viimased TIR-konventsiooni muudatused, mis on kokku lepitud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühmas.1.2. Üldine taustTIR-konventsiooniga, mida haldab Genfis asuv Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UNECE), on kehtestatud tollitransiidiprotseduur rahvusvahelise maanteekaubaveo suhtes. Konventsiooniga võimaldatakse tolliasutuste minimaalse sekkumisega vedada üle piiri kaupu, mille suhtes kohaldatakse tollide ja maksude peatamist. TIR-süsteem soodustab rahvusvahelise kaubanduse arengut, vähendades tavapäraseid takistusi rahvusvahelisel kaubaveol. Vähendades viivitusi transiitvedudel, võimaldab TIR-süsteem märkimisväärselt kokku hoida veokulusid. Süsteemi suurim eelis on see, et TIR-konventsiooniga võimaldatakse nõutavale tagatisele rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtne juurdepääs.ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühm leppis kokku, et TIR-konventsiooni tuleb sisse viia mõned muudatused. Need muudatused hõlmavad TIR-konventsiooni 9. lisa I osa. Kõnealuses osas käsitletakse ühingutele TIR-märkmiku väljastamise ja käendajana tegutsemise loa andmise menetlust. Töörühm otsustas konventsiooni selle osa ümber korraldada ning lisada mõned uued elemendid, mis praktikas on olemas, kuid mida juriidilises tekstis ei ole kunagi selgelt määratletud. Ettepaneku kohaselt on ühingud kohustatud pädevatele asutustele esitama nende poolt rahvusvaheliste kindlustusandjatega sõlmitud rahvusvaheliste kindlustuslepingute terviktekstide tõestatud koopiad. Nüüd peavad ühingud rahvusvahelist organisatsiooni teavitama tolliasutuste poolt neile esitatud maksetaotlustest. Lisaks on TIR-süsteemile juurdepääs nüüd avatud ka muudele kui transpordisektori huvisid esindavatele ühingutele.1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidTIR-konventsiooni 9. lisa I osa.1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaKavandatav otsus on kooskõlas ühise kaubandus- ja transpordipoliitikaga. Maanteetransporti lihtsustav TIR-süsteem võimaldab vedada kaupu tolliasutuste minimaalse sekkumisega üle 68 konventsiooniosalise riigi piiri ning võimaldab rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsalt juurdepääsu nõutavatele tagatistele. TIR-konventsiooni abil saavutatud lihtsustamine on kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKonsultatsioone ettepaneku kohta peeti Rahvusvahelise Maanteevedude Liiduga (IRU). Konsultatsioonid toimusid tolliseadustiku komitee kohtumistel ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühma istungitel.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtminePooldav arvamus.2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.2.3. Mõju hindamineKavandatud muudatustega ei muudeta TIR-konventsiooni 9. lisa I osa sisu, vaid korraldatakse see ümber nii, et ühingutele TIR-märkmiku väljastamise ja käendajana tegutsemise loa andmise menetlust on lihtsam mõista ja kohaldada. Peale selle lisatakse mõned uued elemendid. 9. lisa I osa artikli 1 kohaselt on TIR-süsteemile juurdepääs nüüd avatud ka muudele kui transpordisektori huvisid esindavatele ühingutele. 9. lisa selles osas kehtestatakse ühingute kohustus esitada pädevatele asutustele nende poolt rahvusvaheliste kindlustusandjatega sõlmitud rahvusvaheliste kindlustuslepingute terviktekstide tõestatud koopiad. Nüüd peavad ühingud rahvusvahelist organisatsiooni teavitama tolliasutuste poolt neile esitatud maksetaotlustest.Kõnealuste muudatuste lisamine konventsioonile võimaldab selgemalt kirjeldada ühingutele TIR-märkmiku väljastamise ja käendajana tegutsemise loa andmise menetlust. Vaba juurdepääs TIR-süsteemile on tagatud ka muudele kui transpordisektori huvisid esindavatele ühingutele. Praktiline kord, mida peamised süsteemis osalejad juba kasutavad, on nüüd konventsiooni juriidilises tekstis selgelt määratletud.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõteOtsuse ettepanekus sätestatakse ühenduse seisukoht TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohta.3.2. Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 133 ja artikli 300 lõike 2 teine lõik.3.3. Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas. Sellega võimaldatakse rahvusvahelise kokkuleppe muutmist, mistõttu see vastab subsidiaarsuse põhimõttele.ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühm on kavandatud muudatused eelnevalt vastu võtnud.3.4. Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Sellega võimaldatakse rahvusvahelise kokkuleppe muutmist, mistõttu see vastab proportsionaalsuse põhimõttele.3.5. Vahendi valikKavandatud õigusakt: otsus.Rahvusvahelised kokkulepped ja nende kokkulepete muudatused kehtestatakse tavaliselt ühenduse õiguskorras otsusega.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,ning arvestades järgmist:1.  14. novembril 1975. aastal sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu 25. juuli 1978. aasta määrusega (EMÜ) nr 2112/78[1] ja see jõustus ühenduses 20. juunil 1983[2].2.  TIR-konventsiooni konsolideeritud versioon avaldati lisana nõukogu 28. mai 2009. aasta otsusele 2009/477/EÜ,[3] mille kohaselt komisjon avaldab konventsiooni edasised muudatused Euroopa Liidu Teatajas , märkides ära nende jõustumise kuupäeva.3.  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühm otsustas 2009. aasta juunis, et TIR-konventsiooni tuleb sisse viia mõned muudatused. Need muudatused hõlmavad TIR-konventsiooni 9. lisa I osa, kus käsitletakse ühingutele TIR-märkmiku väljastamise ja käendajana tegutsemise loa andmise menetlust.4.  Kavandatud muudatustega ei muudeta TIR-konventsiooni 9. lisa I osa sisu, vaid korraldatakse see ümber nii, et ühingutele TIR-märkmiku väljastamise ja käendajana tegutsemise loa andmise menetlust on lihtsam mõista ja kohaldada. Peale selle lisatakse mõned uued elemendid. Üks neist on vaba juurdepääs TIR-süsteemile ka muudele kui transpordisektorit esindavatele ühingutele. Teised muudatused hõlmavad praktilist korda, mida juba kasutatakse, kuid mida ei ole konventsiooni juriidilise tekstiga ette nähtud.5.  Kõik liikmesriigid olid muudatusettepanekuga nõus. Veondusalaste tolliküsimuste töörühma koostatud eelnõud on juba arutatud tolliseadustiku komitees, kus see heaks kiideti.6.  TIR-konventsiooni halduskomitee järgmine istung toimub 2009. aasta septembris ning eeldatakse, et kõik konventsiooniosalised on valmis TIR-konventsiooni kavandatud muudatused ametlikult vastu võtma.7.  Seepärast tuleks võtta ühenduse seisukoht kavandatud muudatuste kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Ühenduse seisukoht halduskomitees tugineb käesoleva otsuse lisas esitatud muudatuste eelnõule.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Kui muudatus on vastu võetud, avaldab komisjon selle Euroopa Liidu Teatajas , märkides ära selle jõustumise kuupäeva.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISA9. lisa I osa asendatakse järgmisega.„I osaÜHINGUTELE TIR-MÄRKMIKU VÄLJASTAMISE JA KÄENDAJANA TEGUTSEMISE LOA ANDMINETINGIMUSED JA NÕUDED8.  SELLEKS ET KONVENTSIOONIOSALISED LUBAKSID ÜHINGUL VÄLJASTADA TIR-MÄRKMIKKE JA TEGUTSEDA KÄENDAJANA VASTAVALT KONVENTSIOONI ARTIKLILE 6, PEAB ÜHING TÄITMA JÄRGMISED TINGIMUSED JA -NÕUDED:a) ta peab tõestama, et on tegutsenud vähemalt üks aasta selle konventsiooniosalise territooriumil asuva ühinguna, kus luba välja antakse;b) ta peab tõestama oma rahalise olukorra kindlust ja organisatsioonilist suutlikkust, mis võimaldavad ühingul täita talle konventsiooniga pandud kohustusi;c) raskete või korduvate tolli- või maksuseadustiku rikkumiste puudumine;d) kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi koostamine ühingu ja selle konventsiooniosalise pädevate asutuste vahel, mille territooriumil ühing asub, sh ühingu nõusolek oma kohustustega vastavalt lõikes 3 sätestatule.9.  Lõike 1 punktis d nimetatud kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi kinnitatud koopia, vajadusel koos kinnitatud täpse tõlkega inglise, prantsuse või vene keeles, esitatakse TIR-juhatusele. Kõikidest muudatustest teatatakse viivitamata TIR-juhatusele.10.  Ühingu kohustused on järgmised:i) täita konventsiooni artiklis 8 sätestatud kohustusi;ii) nõustuda konventsiooniosalise poolt ühe TIR-märkmiku kohta määratud maksimumsummaga, mida võib ühingult konventsiooni artikli 8 lõike 3 alusel nõuda;iii) kontrollida pidevalt ja eelkõige enne isikute TIR-süsteemiga ühinemise taotlemist, et need isikud täidavad käesoleva lisa II osas sätestatud miinimumtingimusi ja -nõudeid;iv) tagada kõik kohustused riigis, mille territooriumil on ühingu ametlik asukoht, seoses ühingu enda väljastatud TIR-märkmike alusel toimuvate vedudega või seoses vedudega nende TIR-märkmike alusel, mille on väljastanud temaga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluvad välisriigi ühingud;v) kanda vastutust kindlustusfirma, kindlustajate grupi või rahandusasutuse ees nende konventsiooniosaliste pädevaid asutusi rahuldaval viisil, kelle territooriumil on ühingu ametlik asukoht. Kindlustus- või rahalise garantii leping(ud) katab (katavad) täielikult ühingu vastutuse seoses ühingu enda väljastatud TIR-märkmike alusel toimuvate vedudega või seoses vedudega nende TIR-märkmike alusel, mille on väljastanud temaga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluvad välisriigi ühingud.Kindlustus- või rahalise garantii lepingu(te) tühistamisest teatamise tähtaeg ei või olla lühem kui lõike 1 punktis d osutatud kirjaliku lepingu või mis tahes õigusdokumendi tühistamisest teatamise tähtaeg. Kindlustus- või rahalise garantii lepingu(te) ning nende dokumentide kõikide hilisemate muudatuste kinnitatud koopiad, vajadusel koos kinnitatud tõlkega inglise, prantsuse või vene keelde, esitatakse TIR-juhatusele;vi) teatada TIR-juhatusele iga aasta 1. märtsiks kõigi nende TIR-märkmiku liikide hinnad, mida ta väljastab;vii) võimaldada pädevatel asutustel kontrollida kõiki TIR-süsteemi juhtimise kohta peetavaid toimikuid ja raamatupidamisarvestust;viii) nõustuda võimaluse korral alati kohtuvälise menetlusega TIR-märkmike lubamatu või pettusliku kasutamisega seotud vaidluste lahendamiseks;ix) järgida rangelt selle konventsiooniosalise pädevate asutuste otsuseid, kelle territooriumil on tema ametlik asukoht, küsimustes, mis puudutavad loa tühistamist või isikute tegevuse keelamist vastavalt konventsiooni artiklitele 6 ja 38 ja käesoleva lisa II osale;x) rangelt kohaldada kõiki halduskomitee ja TIR-juhatuse poolt vastuvõetud otsuseid, kui need otsused on heaks kiitnud konventsiooniosalise pädev asutus territooriumil, kus on ühingu ametlik asukoht.11.  Kui garantiiühingul palutakse kooskõlas artiklis 11 sätestatud menetlusega maksta artikli 8 lõigetes 1 ja 2 viidatud summad, peab ühing vastavalt artikli 6 lõike 2a selgitavas märkuses 0.6.2a-1 osutatud kirjalikule lepingule teavitama rahvusvahelist organisatsiooni nõude kättesaamisest.12.  Konventsiooniosaline, kelle territooriumil on ühingu ametlik asukoht, võtab tagasi TIR-märkmike väljastamise ja käendajana tegutsemise loa käesolevate miinimumtingimuste ja -nõuete täitmatajätmise korral. Kui konventsiooniosaline otsustab loa tagasi võtta, hakkab otsus kehtima kõige varem kolm (3) kuud peale tagasivõtmise kuupäeva.13.  Ühingule eespool nimetatud tingimustel antud luba ei piira selle ühingu konventsioonijärgset vastutust ja kohustusi.14.  Eespool sätestatud tingimused ja nõuded ei piira lisatingimusi ja nõudeid, mida konventsiooniosalised võivad soovi korral kehtestada.”[1] EÜT L 252, 14.9.1978, lk 1.[2] EÜT L 31, 2.2.1983, lk 13.[3] ELT L 165, 26.6.2009, lk 1.


Eelnõu: EMP Ühiskomitee Otsus millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0814

Ettepanek:Nõukogu otsus, millega lubatakse MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)  /* KOM/2007/0814 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 18.12.2007KOM(2007) 814 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb MON863xNK603 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turuleviimiseks esitas Monsanto Europe S.A. taotluse Ühendkuningriigi pädevatele asutustele 22. oktoobril 2004. aastal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka MON863xNK603 maisi sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et ei ole tõenäoline, et taotluses kirjeldatud MON863xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult[1].Oktoobris 2006 avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas oli liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel arvesse võetud.13. aprillil 2007 kinnitas toiduohutusamet uuesti, et nptII geeni kasutamine geneetilise markerina geneetiliselt muundatud taimedes ei kujuta endast ohtu inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale.Pärast teadusliku publikatsiooni avaldamist, mis sisaldas MON 863 maisiga rottidel läbiviidud 90-päevase uuringu uut analüüsi ja seadis kahtluse alla MON 863 ohutuse, kinnitas toiduohutusamet 28. juunil 2007 uuesti oma varasemat, heakskiitvat arvamust MON 863 maisi ohutuse kohta.Seda arvesse võttes esitati 10. oktoobril 2007 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse MON863xNK603 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete viimine ühenduse turule. Komitee ei esitanud oma arvamust: kaksteist liikmesriiki (149 häält) hääletasid eelnõu poolt, üksteist liikmesriiki (119 häält) selle vastu ja 4 liikmesriiki (77 häält) loobusid hääletamisest.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse ja teavitama Euroopa Parlamenti.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed) (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[2] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,ning arvestades järgmist:1.  Äriühing Monsanto Europe S.A esitas 22. oktoobril 2004 Ühendkuningriigi pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse MON863xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).2.  Taotlus hõlmab ka MON863xNK603 maisi sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[3] III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt läbiviidud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.3.  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et ei ole tõenäoline, et lisas kirjeldatud MON863xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult[4]. Oma arvamuses esitas toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse hindamisel oli aktsepteeritav toetuda ühekordsete juhtude andmetele, ning võttis arvesse kõiki konkreetseid küsimusi ja muresid, mis olid tõstatatud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4 ettenähtud konsultatsioonidel riiklike pädevate asutustega.4.  2006. aasta oktoobris avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas oli liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel arvesse võetud ning avaldas ka täiendavat teavet erinevate aspektide kohta, mida oli kaalunud toiduohutusameti geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjon.5.  Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosnes taotleja esitatud üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete sihtotstarbega.6.  Pärast üldsuselt saadud märkusi ja Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud raportit, milles on kanamütsiini ja neomütsiini nimetatud „inimmeditsiini ja mitte-inimkasutuse riskijuhtimise strateegiate seisukohast kriitilise tähtsusega antibakteriaalseteks aineteks”, pöördus komisjon 25. jaanuaril 2007 Euroopa Ravimiameti (EMEA) poole arvamuse saamiseks selliste antibiootikumide terapeutilise tähtsuse kohta inim- ja veterinaarmeditsiinis, mille suhtes nptII geen loob resistentsuse. Pärast vastuse saamist EMEA-lt arutas komisjon toiduohutusametiga nptII geeni ja nptII geeni sisaldavate geneetiliselt muundatud taimede ohutushinnanguid. 13. aprillil 2007 kinnitas toiduohutusamet oma varasemaid hinnanguid nptII geeni sisaldavate geneetiliselt muundatud taimede ohutuse kohta, esitades järelduse, et nptII geeni olemasolu toiduks ja söödaks kasutatavates geneetiliselt muundatud taimedes ei kujuta endast ohtu inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale.7.  Pärast teadusliku publikatsiooni avaldamist, mis sisaldas MON 863 maisiga rottidel läbiviidud 90-päevase uuringu uut analüüsi ja seadis kahtluse alla MON 863 maisi ohutuse, arutas komisjon 15. märtsil 2007 toiduohutusametiga kõnealuse uuringu analüüsi võimalikku mõju toiduohutusameti varasemale arvamusele MON 863 maisi kohta. 28. juunil 2007 märkis toiduohutusamet, et publikatsioonis ei tõstatata uusi küsimusi, mis oleksid toksikoloogiliselt olulised ning kinnitas oma varasemat heakskiitvat arvamust MON 863 maisi ohutuse kohta.8.  Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks.9.  Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[5].10.  Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole MON863xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja täiendavaid märgistusnõudeid lisaks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud erinõuetele. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate, GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (va toit ja sööt), millele luba taotletakse, märgistuses olema selgelt tähistatud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.11.  Samuti leiti toiduohutusameti arvamuses, et ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ja kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. Kogu asjakohane teave toodete turuleviimise lubade kohta tuleks sisestada määruses (EÜ) 1829/2003 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.12.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[6] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.13.  Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[7] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.14.  Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud ning seepärast peab käesolevas otsuses sätestatud meetmed võtma vastu nõukogu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud maisile ( Zea mays L.) MON863xNK603, mis on saadud MON-ØØ863-5 ja MON-ØØ6Ø3-6 organisme sisaldava maisi ristamisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt kordumatu tunnus MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6.Artikkel 2 Loa andmine ja turuleviimineVastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;b) MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 lõikes sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete etiketil ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „mitte viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loaomanikud tagavad käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.2. Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5 Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6 LoaomanikLoaomanik on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (USA).Artikkel 7 KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.Artikkel 8 AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A. (Scheldelaan 460 – Haven 627 – B 2040 Antwerpen – Belgia).Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loaomanik:nimi: Monsanto Europe S.A.aadress: Scheldelaan 460, Haven 627 – B 2040 Antwerpen – Belgia,kes tegutseb järgmise äriühingu nimel: Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 – USAb) Toodete nimetus ja kirjeldus:1) MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;2) MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Geneetiliselt muundatud mais MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, mida on taotluses kirjeldatud, on toodetud MON-ØØ863-5 ja MON-ØØ6Ø3-6 organisme sisaldava maisi ristamisel ja väljendab CryBb1 valku, mis annab kaitse teatud mardikaliste taimekahjurite ( Diabrotica spp.) vastu, ja CP4 EPSPS valku, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glüfosaat suhtes. Kanamütsiini resistentsust põhjustavat nptII geeni kasutati geneetilise muundamise protsessis geneetilise markerina.c) Märgistus:1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.2) Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete etiketil ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „mitte viljelemiseks”.d) Tuvastusmeetod:-  Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisi MON-ØØ863-5 ja MON-ØØ6Ø3-6 maisi jaoks, mis on valideeritud maisil MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6.-  Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Etalonaine: ERM®-BF416 (MON-ØØ863-5 jaoks) ja ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 jaoks), mida on võimalik tellida Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudist (IRMM) aadressilhttp://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htme) Kordumatu tunnus:MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioloogilise ohutuse teabevõrgustik, kanne ID: vt [ täidetakse teatavakstegemisel ]g) Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) Seirekava:Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava[Link: Internetis avaldatud kava]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduks:Ei ole nõutud.Märkus: Aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.[1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm[2] ELT L 268, 18.10.2003, lk. 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk. 99).[3] EÜT L 106, 17.4.2001, lk. 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk. 24).[4] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm[5] ELT L 10, 16.1.2004, lk. 5.[6] ELT L 268, 18.10.2003, lk. 24.[7] ELT L 287, 5.11.2003, lk. 1.