               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.4.2016
            COM(2016) 175 final
            2016/0093(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt India Vabariigi vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               29. septembril 2008. aastal Marseille'is toimunud ELi ja India tippkohtumisel võeti vastu uus ELi-India ühine tegevuskava, milles on sätestatud, et mõlemad lepinguosalised peaksid „tegema tsiviilotstarbeliste tuumauuringute ja arendustegevuse alal koostööd viisil, mis on kooskõlas nende rahvusvaheliste kohustustega”.

               Kõnealune koostöö peaks põhinema vastastikusel huvil, võimaldama mõlema lepinguosalise juurdepääsu teise lepinguosalise teadusuuringutele, nagu seda tehakse ELi ja India teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingu raames, ning hõlmama uurimisvaldkondi, mis sisalduvad programmi „Horisont 2020” täiendavas Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi „Euratom”) tuumaenergiaalases teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammis.

               Nõukogu kiitis 3. juulil 2009. aastal heaks juhised, millega volitatakse Euroopa Komisjoni pidama läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euratomi ja India vaheline leping, mis hõlmab koostööd tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlevate teadusuuringute ja arendustegevuse valdkonnas.

               Komisjon leiab, et käesolevale ettepanekule lisatud lepingu eelnõu on kooskõlas läbirääkimisjuhistega.

               Kavandatud lepinguga ei kaasne ELi eelarvele mingeid finantskohustusi. Lepingu kohaseid teadusuuringuid rahastatakse Euratomi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammidest.

               Eespool osutatut silmas pidades teeb Euroopa Komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „Euratomi asutamisleping”) artikli 101 teist lõiku kohaldades vastu lisatud nõukogu otsuse ettepaneku eelnõu, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlevate teadusuuringute ja arendustegevuse alase koostöölepingu komisjonipoolset sõlmimist.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Käesoleva lepingu sõlmimine põhineb Euratomi asutamislepingu artikli 101 lõikel 2.

               2016/0093 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt India Vabariigi vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 101 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Komisjon on nõukogu 3. juuli 2009. aasta juhiste kohaselt pidanud läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt India Vabariigi vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimise kohta.

               (2)Need läbirääkimised on nüüd edukalt lõpule viidud.

               (3)Lepingu sõlmimine Euroopa komisjoni poolt tuleks heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Euroopa Aatomienergiaühenduse ja India Vabariigi vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt kiidetakse heaks. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.4.2016
            COM(2016) 175 final
            LISAD
            Ettepanek: Nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt India Vabariigi vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt
            Nõukogu otsus
            Euroopa Aatomienergiaühenduse ja India Vabariigi valitsuse vaheline tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alane teadus- ja arenduskoostööleping

               LISAD

               Ettepanek: Nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt India Vabariigi vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt

               Nõukogu otsus

               Euroopa Aatomienergiaühenduse ja India Vabariigi valitsuse vaheline tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alane teadus- ja arenduskoostööleping

               EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS (EURATOM),

               edaspidi „ühendus”, ühelt poolt ja

               INDIA VABARIIGI VALITSUS

               edaspidi „India”,

               teiselt poolt,

               edaspidi „lepinguosalised”,

               SOOVIDES edasi arendada pikaajalist püsivat teadus- ja tehnoloogiakoostööd tuumaenergia rahuotstarbelises ja lõhkeainetega mitteseotud kasutamises vastastikuse kasu alusel ning kooskõlas nende vastavate õigusaktide ja rahvusvaheliste kohustustega;

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja India Vabariigi vahel 1985. aastal sõlmitud kaubandus- ja majanduskoostöö lepingut ning Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahel 1998. aastal sõlmitud teadus- ja tehnikaalast koostöölepingut, mille alusel on mitmes teaduse ja tehnika valdkonnas tehtud aktiivselt koostööd ja vahetatud teavet;

               VÕTTES ARVESSE India Vabariigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelist tuumasünteesienergeetika alaseid teadusuuringuid käsitlevat koostöölepingut, mis jõustus 17. mail 2010;

               PIDADES SILMAS teaduse ja tehnika tähtsust ühenduse ja India majanduslikule ja ühiskondlikule arengule;

               VÕTTES ARVESSE vajadust soodustada teadus- ja tehnikaalase koostöö tulemuste rakendamist lepinguosaliste vastastikuse majandusliku ja sotsiaalse kasu saamiseks;

               VÕTTES ARVESSE, et ühendus ja India tegelevad praegu teadus- ja arendustegevusega tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alal ja et vastastikku osalemine kummagi teadus- ja arendustegevuses toob kasu mõlemale poolele;

               ARVESTADES, et ühenduse ja India vaheline koostöö tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise valdkonnas peaks tõhustama teadusuuringuid ühist huvi pakkuvates valdkondades;

               ARVESTADES, et nii Indial kui ka ühendusel ja kõigil selle liikmesriikidel on konkreetsed kaitsemeetmete lepingud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA, edaspidi „agentuur”);

               ARVESTADES, et India ja agentuuri vahelise kaitsemeetmete lepinguga nähakse ette koostöö Indiaga tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise valdkonnas ning India tsiviilotstarbelise tuumaenergiaalase kava kestval ja pikaajalisel väljatöötamisel;

               KINNITADES India Vabariigi, ühenduse ja selle liikmesriikide valitsuste toetust agentuuri eesmärkidele;

               MÄRKIDES, et ühenduses kohaldatakse tuumaenergiaalaseid kaitsemeetmeid Euratomi asutamislepingu VII peatüki ning ühenduse, tema liikmesriikide ja agentuuri vahel sõlmitud kaitsemeetmete lepingute kohaselt;

               TUNNUSTADES, et India, ühendus ja selle liikmesriigid on saavutanud võrreldava kõrge taseme tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise ning turvalisuse osas, mille tagavad nende asjaomased tervise, ohutuse, tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise ning keskkonnakaitsega seotud õigusaktid,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1
                  Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)„lepinguosalised” – India valitsus ja Euroopa Aatomienergiaühendus; „lepinguosaline” – üks eespool nimetatud „lepinguosalistest”;

               2)„ühendus” –

               a)Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepinguga loodud juriidiline isik ning

               b)territoorium, mille suhtes kohaldatakse Euratomi asutamislepingut;

               3)„koostöö” – tegevus, mida lepinguosalised käesoleva lepingu kohaselt teostavad või toetavad ning mis hõlmab ka ühist teadustööd;

               4)„teave” – teaduslikud või tehnilised andmed ning teadus- ja arendustöö tulemused või meetodid, mis tulenevad ühisest teadustööst, samuti kõik muu teave, mida lepinguosalised ja/või ühises teadustöös osalejad peavad vajalikuks edastada või vahetada käesoleva lepingu või sellekohase teadustöö raames;

               5)„intellektuaalomand” – Stockholmis 14. juulil 1967. aastal sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand;

               6)„ühised teadusuuringud” – ühe või mõlema lepinguosalise rahalisel toetusel või ilma selleta toimuvad teadusuuringud ja nendega seotud haridus ja koolitus või tehnoloogia arendamine, mille raames teevad koostööd ühenduse ja India osalejad ning mille kohta lepinguosalised või nende teadusuuringute programme rakendavad institutsioonid ja asutused on kirjalikult kinnitanud, et tegemist on ühiste teadusuuringutega. Kui rahastajaks on vaid üks lepinguosaline, on kinnitajaks see lepinguosaline ja projektis osaleja;

               7)„osaleja” – isik, uurimisinstituut, juriidiline isik või äriühing või mõni mis tahes muu asutus, sealhulgas teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid ja -asutused, kellele üks lepinguosaline on andnud loa osaleda käesoleva lepingu alusel toimuvas koostöös, sh lepinguosalised;

               8)„intellektuaalse tegevuse tulemused” – teave ja/või intellektuaalomand;

               9) „isik” – füüsiline isik, ettevõtja või muu üksus, kelle on määranud lepinguosalised ja kelle suhtes kohaldatakse lepinguosaliste jurisdiktsiooni all oleval territooriumil kehtivaid õigusakte;

               10)„tuumamaterjal” – lähtematerjal või lõhustuv erimaterjal IAEA sõnastikus määratletud tähenduses.

               Artikkel 2
                  Eesmärk

               1. Käesoleva lepingu üldeesmärk on vastastikusest kasust, võrdsusest ja vastastikkuse põhimõttest lähtudes soodustada ja lihtsustada teadus- ja arendustegevuse alast koostööd tuumaenergia rahuotstarbelise, lõhkeainetega mitteseotud ja mittesõjalisel eesmärgil kasutamisega seotud valdkondades, et tugevdada üldisi ühenduse ja India vahelisi koostöösuhteid kooskõlas nende asjakohaste tuumaprogrammide vajaduste ja prioriteetidega.

               2. Käesoleva lepingu eesmärk on kaasa aidata ühenduse ja India vahelisele teadus- ja arendustegevuse alasele koostööle ning eelkõige lihtsustada mõlema lepinguosalise uurimisüksuste osalemist teise lepinguosalise asjaomastes teadusuuringuprogrammides.

               3. Käesolevas lepingus sisalduvaid mõisteid ei tõlgendata nii, et see seoks lepinguosalisi mis tahes ainuõigusega, ja mõlemal osalisel on õigus tegutseda teineteisest sõltumatult.

               4. Käesolevat lepingut rakendatakse nii, et:

               a) vältida tuumaenergiaalaste toimingute takistamist või edasilükkamist mõlema lepinguosalise territooriumil;

               b) vältida sekkumist sellistesse toimingutesse;

               c) see oleks kooskõlas selliste toimingute majanduslikult tasuva ja turvalise teostamise eelduseks olevate aruka juhtimise tavadega.

               5. Käesoleva lepingu sätteid ei kasutata selleks, et:

               a) sekkuda kummagi lepinguosalise tuumaenergiapoliitikasse või -programmidesse, ega selleks, et tõkestada tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise soodustamist;

               b) takistada tuumamaterjali, mittetuumamaterjali ja varustuse vaba liikumist ühenduse või India territooriumil.

               Artikkel 3
                  Põhimõtted

               Koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:

               1)vastastikune kasu, pidades silmas kasu üldist tasakaalu;

               2)vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise teadus- ja tehnoloogiaarendustegevusele;

               3)sellise teabe õigeaegne vahetamine, mis võib mõjutada koostöös osalejate tegevust;

               4)intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste õiglane jagamine.

               Artikkel 4
                  Teadus- ja arendustegevuse alase koostöö valdkonnad

               Käesoleva lepingu kohane koostöö võib hõlmata kõiki teadusuuringute ja tehnikaarendusega, edaspidi „teadus- ja arendustegevusega” seotud ettevõtmisi, mis on ette nähtud ühenduse (Euratomi) asutamislepingu artikli 7 kohases Euratomi tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammis, ning kõiki Indias vastavates teaduse ja tehnika valdkondades läbiviidavaid teadus- ja arendustegevusi tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise valdkonnas. Nimetatud koostöö toimub lepinguosaliste asjaomase pädevuse ja programmide raames ning kooskõlas nende vastavate õigusaktide ja rahvusvaheliste kohustustega. See võib hõlmata järgmisi teadus- ja arendustegevuse valdkondi.

               Tuuma lõhustumine

               –i) reaktorite ohutus, välja arvatud reaktorid, milles kasutatakse kõrgrikastatud uraani (üle 20 % U235), ning kõnealuste reaktoritega seotud käitiste ja tuumkütusetsükli turvalisus;

               –ii) kiirguskaitse ja keskkonnaseire;

               –iii) radioaktiivsete jäätmete käitlus, eelkõige jäätmemahu vähendamine, töötlemine ja käitumine hoidmisel;

               –iv) tuumarajatiste dekomisjoneerimine, saastatusest puhastamine ja demonteerimine.

                Edusammud tuumaohutust, -julgeolekut ja tuumaenergiaalaseid kaitsemeetmeid käsitlevate tehnoloogiate ja metoodika arendamisel

                Alus- ja rakendusuuringud tuumateadustes

                Tuumatehnoloogia kasutamine muuks kui energia tootmiseks, nagu põllumajandus, tervishoid, tööstuslikud isotoobid

                Juhitav termotuumasüntees

                Juhendamine ja koolitus

                Muud tsiviilotstarbelise tuumaalase uurimis- ja arendustegevuse koostöövaldkonnad, mille suhtes lepinguosalised võivad vastastikku kokku leppida niivõrd, kuivõrd need on kaetud vastavate programmidega

               Käesolevas artiklis nimetatud koostöö võib toimuda nii lepinguosaliste vahel kui ka nende vastaval territooriumil paiknevate volitatud isikute ja ettevõtjate vahel.

                Artikkel 5
                  Koostöö vormid

               1.Vastavalt oma kohaldatavatele õigusaktidele ja tegevuspõhimõtetele soodustavad lepinguosalised nii palju kui võimalik käesoleva lepingu osalejate kaasamist, püüdes luua võrreldavad võimalused oma vastavas teadus- ja tehnikaalases uurimis- ja arendustegevuses osalemiseks.

               2.Koostöö võib toimuda järgmises vormis:

               a)India teadusüksuste osalemine Euratomi tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammide alla kuuluvates teadus- ja arendustegevuse projektides ning ühenduses asuvate teadusüksuste osalemine omakorda India sarnaste teadus- ja arendustegevuse sektorite projektides. Osalemine toimub kummagi lepinguosalise teadus- ja arendustegevuse programmide suhtes kohaldatavate eeskirjade ja korra kohaselt;

               b)ühised teadus- ja arendustegevuse projektid: ühised teadus- ja arendustegevuse projektid viiakse ellu siis, kui osalejad on koostanud A lisas näidatud tehnoloogiahalduskava;

               c)üliõpilaste, teadlaste ja tehnikaekspertide külastused ja vahetused;

               d)teadusseminaride, konverentside, sümpoosionide, töörühmade ja lühiajaliste koolituste ühine korraldamine ning ekspertide osalemine nendes;

               e)näidiste, materjalide, seadmete ja aparatuuri vahetamine ja jagamine katseteks;

               f)käesoleva lepingu kohase koostööga seotud tavasid, õigusnorme ja programme käsitleva teabe vahetus;

               g)mis tahes muud viisid, mida soovitab käesoleva lepingu artikli 10 kohaselt loodud juhtkomitee ning mis on kooskõlas mõlema lepinguosalise kohaldatavate tegevuspõhimõtete ja korraga.

               Artikkel 6
                  Rahuotstarbeline kasutamine

               1.
                     Käesoleva lepingu alusel tehakse üksnes rahuotstarbelist, lõhkeainetega mitte seotud koostööd.

               2.
                     Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lepingu alusel veetud tuumamaterjali, varustust ja tehnoloogiat ning taastatud või kõrvalsaadusena toodetud tuumamaterjali kasutatakse üksnes rahuotstarbeliselt ja lõhkeainetega mitte seotud eesmärkidel.

               Artikkel 7
                  Tuumaohutus

               Kohaldatakse tuumaohutuse konventsiooni (CNS – IAEA dokument INFCIRC/449) (selle osalised on India, ühendus ja selle liikmesriigid) sätteid. Peale tuumaohutuse konventsioonist tulenevate kohustuste ei kaasne lepinguosalistele ja ühenduse liikmesriikidele mingeid muid lisakohustusi.

               Artikkel 8
                  Tuumaenergiaalased kaitsemeetmed

               1.
                     Käesoleva lepingu alusel India Vabariigile üle antud tuumamaterjali ja varustuse, samuti taastatud või kõrvalsaadusena toodetud järjestikuste tuumamaterjalipõlvkondade suhtes kohaldatakse jätkuvalt IAEA kaitsemeetmeid vastavalt India valitsuse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vahelisele lepingule, milles käsitletakse kaitsemeetmete kohaldamist tsiviilkasutuses tuumakäitiste suhtes (INFCIRC/754) ja mis jõustus 11. mail 2009, ning selle kaasnevatele lisanditele.

               2.
                     Käesoleva lepingu alusel ühenduse liikmesriikidele üle antud tuumamaterjali ja varustuse, samuti taastatud või kõrvalsaadusena toodetud järjestikuste tuumamaterjalipõlvkondade suhtes kohaldatakse jätkuvalt Euratomi kaitsemeetmeid vastavalt Euratomi asutamislepingule ning Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri kaitsemeetmeid vastavalt järgmistele lepingutele:

               i)
                     Austria Vabariigi, Belgia Kuningriigi, Taani Kuningriigi, Soome Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Kreeka Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Portugali Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Bulgaaria Vabariigi, Rumeenia Vabariigi, ühenduse ja agentuuri vaheline 5. aprilli 1973. aasta kokkulepe tõkestamislepingu III artikli lõigete 1 ja 4 kohaldamiseks (edaspidi „ühenduse tuumarelvavabade liikmesriikide kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 22. septembri 1998. aasta lisaprotokolliga (INFCIRC/193);

               ii)
                     Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, ühenduse ja agentuuri 6. septembri 1976. aasta kokkulepe tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga seotud kaitsemeetmete kohaldamiseks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis (edaspidi „Ühendkuningriigi kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 22. septembri 1998. aasta lisaprotokolliga (INFCIRC/263); ning

               iii)
                     Prantsusmaa, ühenduse ja agentuuri vaheline 27. juuli 1978. aasta kokkulepe kaitsemeetmete kohaldamiseks Prantsusmaal (edaspidi „Prantsusmaa kaitsemeetmete kokkulepe”), nagu seda on täiendatud 22. septembri 1998. aasta lisaprotokolliga (INFCIRC/290).

               Artikkel 9

               Edasiandmine

               1.
                     Vastuvõttev lepinguosaline peab taotlema tarniva lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusoleku käesoleva lepingu kohaselt üleantud materjali, tuumamaterjali, varustuse ja seotud tehnoloogiate edasiandmiseks väljapoole lepinguosaliste jurisdiktsiooni.

               2.
                     Samuti peab vastuvõttev lepinguosaline taotlema tarniva lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusoleku sellise materjali, tuumamaterjali, varustuse ja seotud tehnoloogiate üleandmiseks, mis on taastatud, toodetud või saadud talle tarniva lepinguosalise poolt algselt üle antud materjali, tuumamaterjali, varustust ja seotud tehnoloogiaid kasutades.

               3.
                     Vastuvõttev lepinguosaline saab ühtlasi valitsustevahelised tagatised kolmandalt isikult, kellele ta kavatseb teha lõikes 1 kirjeldatud edasiandmise või lõikes 2 kirjeldatud üleandmise, kinnitades, et edasi- või üleantud kaubad vastavad järgmistele nõuetele:

               a) neid kasutatakse üksnes rahuotstarbeliselt ja lõhkeainetega mitte seotud eesmärkidel ning

               b) nende suhtes kohaldatakse IAEA kaitsemeetmeid.

               Artikkel 10
                  Koostöö kooskõlastamine ja soodustamine

               1.Käesoleva lepingu kohase koostöö kooskõlastamist ja soodustamist korraldavad India poolt aatomienergia ministeerium (Department of Atomic Energy) ning ühenduse poolt Euroopa Komisjoni talitused, kes haldavad teadustegevust Euratomi raamprogrammide raames ja tegutsevad rakendusasutustena.

               2.Rakendusasutused loovad käesoleva lepingu rakendamiseks teadus- ja arendustegevuse alase koostöö juhtkomitee, edaspidi „juhtkomitee”; komiteesse kuulub võrdne arv kummagi lepinguosalise ametlikke esindajaid; kõnealune komitee kehtestab oma töökorra.

               3.Juhtkomitee ülesanded on:

               a)artiklis 5 nimetatud eri liiki teadus- ja arendustegevuse alase koostöö edendamine ja järelevalve;

               b)selliste ühiste teadus- ja arendustegevuse projektide soovitamine, mida lepinguosalised kulude jagamise alusel rahastavad ja mis saadakse vastusena heakskiidetud ühisele projektikonkursile, mille teksti rakendusasutused on üheaegselt avaldanud;

               ühisprojektid, mille ühe poole teadlased on esitanud teise poole programmides osalemiseks, valib kumbki lepinguosaline välja vastavalt oma valikumenetlusele, kus võivad osaleda mõlema poole eksperdid;

               c)järgmiseks aastaks vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile a potentsiaalsete teadus- ja arendustegevuse valdkonna koostöö sektorite seast selliste vastastikust huvi pakkuvate prioriteetsete sektorite või allsektorite väljavalimine, kus koostööd soovitakse;

               d)vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile c mõlema lepinguosalise teadlastele ettepanekute tegemine nende vastastikku kasulike ja vastastikku täiendavate projektide ühendamiseks;

               e)kontrollimine, et artikli 5 lõike 2 punkte e, f ja g rakendatakse täielikus kooskõlas käesoleva lepingu sätetega;

               f)artikli 5 lõike 2 kohaste soovituste andmine;

               g)lepinguosaliste nõustamine käesolevas lepingus sätestatud põhimõtete kohase koostöö edendamise viisides;

               h)käesoleva lepingu tõhusa toimimise ja rakendamise läbivaatamine;

               i)lepinguosalistele iga-aastase aruande esitamine käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö seisu, ulatuse ja tõhususe kohta.

               4.Üldjuhul tuleb juhtkomitee kokku kord aastas vastavalt ühiselt kokkulepitud ajakavale; koosolekuid tuleks pidada vaheldumisi ühenduses ja Indias. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib korraldada erakorralisi koosolekuid.

               5.Juhtkomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel. Igal koosolekul koostatakse protokoll, mis sisaldab otsuseid ja põhilisi arutatud küsimusi. Protokolli kiidavad heaks mõlemad juhtkomitee määratud eesistujad.

               6.Juhtkomitee koosolekutega otseselt seotud kulud, välja arvatud reisi- ja majutuskulud, katab vastuvõttev lepinguosaline. Juhtkomitee poolt või nimel tehtud muud kulutused kannab lepinguosaline, keda kulutused teinud liikmed esindavad.

               Artikkel 11
                  Rahastamine

               1.Koostöö sõltub asjaomaste rahaliste vahendite saamisest ning lepinguosaliste kohaldatavatest õigusnormidest, tegevuspõhimõtetest ja programmidest. Koostöö käigus osalejate kantud kuludega seoses ei teki mingit kohustust vahendeid ühelt lepinguosaliselt teisele üle kanda.

               2.Kui ühe lepinguosalise koostöösüsteem näeb ette teise lepinguosalise osalejate rahalist toetamist, rakendatakse sellist abi või rahalist toetust vastavalt kummagi lepinguosalise territooriumil kehtivatele õigusnormidele. Sellisel juhul kirjeldatakse erilepingus kohaldatavaid tingimusi, mis ei ole vastuolus käesoleva lepingu tingimustega.

               Artikkel 12

               Töötajate ja katsevarustuse riiki sisenemine

               Mõlemad lepinguosalised võtavad oma territooriumil kehtivate õigusnormide raames kõik asjakohased meetmed ja teevad kõik endast sõltuva, et hõlbustada käesoleva lepingu kohaselt lepinguosaliste kindlaksmääratud koostöös osalevate isikute ning kasutatavate materjalide, andmete, näidiste ja varustuse sisenemist oma territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist.

               Artikkel 13
                  Teabe levitamine ja kasutamine

               1.
                     Indias asuvad teadusüksused, kes osalevad ühenduse teadus- ja arendustegevuse projektides, järgivad seoses teabe omandiõiguse, levitamise ja kasutamise ning osalemise käigus tekkiva intellektuaalomandiga uurimistulemuste levitamise eeskirju, mis tulenevad ühenduse teadus- ja arendustegevuse valdkonna eriprogrammidest ja käesoleva lepingu lahutamatu osa, lepingu A lisa sätetest. Kõnealust lisa võib siiski muuta, ilma et see mõjutaks käesoleva lepingu sätete kohaldamist.

               2.
                     Ühenduses asuvad teadusüksused, kes osalevad India teadus- ja arendustegevuse projektides, järgivad seoses teabe omandiõiguse, levitamise ja kasutamise ning osalemise käigus tekkiva intellektuaalomandiga eeskirju ja menetlusi, mida kohaldatakse India teadusüksuste suhtes, ning käesoleva lepingu A lisa sätteid.

               3.
                     Käesoleva lepingu sätteid ei kasutata kaubandusliku või tööstusliku eelise taotlemiseks, kummagi lepinguosalise või volitatud isikute siseriiklikesse või rahvusvahelistesse kaubandus- või tööstushuvidesse sekkumiseks, kummagi lepinguosalise või ühenduse liikmesriikide tuumapoliitikasse sekkumiseks.

               Artikkel 14
                  Konfidentsiaalsus

               Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist, kohustuvad mõlemad lepinguosalised hoidma kuni 10 aastat pärast käesoleva lepingu lõpetamist või selle kehtivusaja lõppemist saladuses kõiki teist lepinguosalist käsitlevaid andmeid, fakte või sündmusi, mis ei ole otseselt seotud lepingu subjektiga ja mida nad võivad teada saada lepingu kohaldamise jooksul, kuivõrd kõnealust teavet ei ole avalikustatud (muu kui käesolevat lepingut või muid kohustusi rikkudes avalikustatud teave).

               Artikkel 15
                  Kahepoolsed tuumaenergiaalased koostöölepingud

               1.
                     Käesoleva lepingu kohaldamine ei piira olemasolevate kahepoolsete lepingute, eelkõige 17. mail 2010 jõustunud India Vabariigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise tuumasünteesienergeetika alaseid teadusuuringuid käsitleva koostöölepingu või India ja üksikute ühenduse liikmesriikide vahel sõlmitavate lepingute kohaldamist.

               2.
                     Ühenduse liikmesriigid, kes soovivad teha Indiaga kahepoolset koostööd, võivad seda teha käesoleva lepingu raames.

               Artikkel 16
                  Kohaldatav õigus

               Käesolevat lepingut tõlgendatakse kooskõlas ühenduses ja Indias kehtivate vastavate õigusaktide ning lepinguosaliste rahvusvaheliste kohustustega. Ühenduse puhul hõlmab kohaldatav õigus Euratomi asutamislepingut ning sellel põhinevaid õigusakte.

               Artikkel 17
                  Jõustumine, lõpetamine ja vaidluste lahendamine

               1.
                     Käesolev leping jõustub päeval, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nende juriidilised nõuded selle lepingu jõustumiseks on täidetud.

               2.
                     Käesolev leping on sõlmitud kümneks aastaks. Seejärel pikeneb lepingu kehtivusaeg automaatselt viie aasta kaupa, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele oma kavatsusest käesolev leping lõpetada, järgides käesoleva artikli lõigetes 5 ja 6 sätestatud menetlust.

               3.
                     Käesoleva lepingu lisa on lepingu lahutamatu osa ja seda võib muuta kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2.

               4.
                     Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kokkuleppel. Muudatused jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu muutmiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.

               5.
                     Iga lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest teistele lepinguosalistele kirjalikult kuus kuud ette. Käesoleva lepingu tähtaja möödumine või lepingu lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kehtivusaega ega A lisa kohaselt tekkinud eriõigusi ega -kohustusi.

               6.
                     Kui kumbki lepinguosaline või mõni ühenduse liikmesriik võtab pärast käesoleva lepingu jõustumist mis tahes meetmeid, mille tulemuseks on käesoleva lepingu kohaste kohustuste oluline rikkumine, on teisel lepinguosalisel õigus lõpetada edasine koostöö käesoleva lepingu alusel või peatada või lõpetada käesolev leping tervikuna või osaliselt, teatades sellest kirjalikult ette.

               7.
                     Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel artiklis 10 loodud juhtkomitee raames.

               8.
                     Olenemata edasise koostöö lakkamisest käesoleva lepingu alusel tervikuna või osaliselt või käesoleva lepingu lõpetamisest mis tahes põhjusel, jätkatakse käesoleva lepingu artiklite 13 ja 14 sätete kohaldamist.

               Artikkel 18

               Autentsed keeled

               Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja hindi keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

                        Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

                        India Vabariigi valitsuse nimel

                        Department of Atomic Energy

               A LISA

               INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

               Lepingu alusel loodud või antud intellektuaalomandi õigused jagatakse käesolevas lisas sätestatud viisil.

               KOHALDAMINE

               Käesolevat lisa kohaldatakse lepingu kohaste ühiste teadusuuringute suhtes, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

               I.
                     Omandiõigus, õiguste jagamine ja teostamine

               1.
                     Käesolevas lisas kasutatakse lepingu artiklis 1 esitatud intellektuaalomandi määratlust.

               2.
                     Käesolev lisa käsitleb õiguste ja soodustuste jaotamist lepinguosaliste ja nende osalejate vahel. Kumbki lepinguosaline ja tema osalejad tagavad, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad omandada neile käesoleva lisa kohaselt antud intellektuaalomandi õigused. Käesoleva lisaga ei muudeta ega piirata muul viisil lepinguosalise ja tema kodanike või osalejate omavahelist õiguste, soodustuste ja litsentsitasude jaotamist, mis on määratud kindlaks kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavate õigusaktide ja tavadega ning kooskõlas intellektuaalomandi valdkonnas kehtivate rahvusvaheliste (Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni asutamise konventsioon) ja vastavate siseriiklike õigusnormidega.

               3.
                     Lepinguosalised kohaldavad järgmisi põhimõtteid, mis on sätestatud lepingulistes erikokkulepetes:

               a)
                     intellektuaalomandi, sealhulgas tarkvara autoriõiguse tõhus kaitse. Lepinguosalised tagavad, et nemad ja/või nende osalejad teavitavad teineteist õigeaegselt käesoleva lepingu või rakenduskokkulepete alusel tekkinud intellektuaalomandist ja taotlevad sellisele intellektuaalomandile vajaduse korral aegsasti kaitset;

               b)
                     tulemuste tõhus kasutamine;

                c)
                     lepinguosaliste ja nende osalejate õiguste ja huvide kindlaksmääramisel võetakse arvesse lepinguosaliste ja osalejate panust;

                d)
                     teise lepinguosalise osalejate mittediskrimineeriv kohtlemine võrreldes enda osalejate kohtlemisega seoses teabe omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamisega ning intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, jagamise ja teostamisega;

               e)
                     konfidentsiaalse äriteabe kaitsmine.

               4.
                     Osalejad koostavad ühiselt tehnoloogiahalduskava (THK). THK on ühises teadustöös osalejate vaheline erikokkulepe, milles määratletakse nende vastavad õigused ja kohustused, sealhulgas ühise teadustöö käigus tekkiva teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse ja kasutamise, kaasa arvatud avaldamisega seotud õigused ja kohustused. Intellektuaalomandi suhtes sätestatakse THKs tavaliselt muu hulgas omandiline kuuluvus, kaitse, kasutajaõigused teadus- ja arendustööks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord, külalisteadlaste õigused ja kohustused ning vaidluste lahendamise kord. THKs käsitletakse ka eel- ja taustteabe käsitlemist, litsentsimist ning tulemusi. THK koostatakse kummagi lepinguosalise kehtivate eeskirjade raames, ilma et see mõjutaks intellektuaalomandi valdkonnas kehtivate rahvusvaheliste (Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni asutamise konventsioon) ja vastavate siseriiklike õigusnormide kohaldamist, võttes arvesse ühise teadustöö eesmärke, lepinguosaliste ja osalejate suhtelist rahalist ning muud panust, territoriaalse või kasutusvaldkonniti litsentsimise eeliseid ja puudusi, kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega kehtestatud nõudeid, vajadust vaidluste lahendamise korra järele ning muid tegureid, mida osalejad vajalikuks peavad. THK-des sätestatakse ka külalisteadlaste tehtavate teadusuuringutega seotud intellektuaalomandi õigused ja kohustused. Teadustöö rahastamises osaleva lepinguosalise vastutavad rahastamisasutused või -ametid kinnitavad THKd enne, kui sõlmitakse konkreetsed teadus- ja arengukoostöölepingud, millele need lisatakse.

               5.
                     Ühise teadustöö käigus tekkinud teave või intellektuaalomand, mida THKs ei käsitleta, jagatakse viivitamata koostatavas THKs sätestatud põhimõtete kohaselt. Kui THKd ei ole koostatud ja kui tekib vaidlus, mida ei ole võimalik kokkulepitud vaidluste lahendamise korra kohaselt lahendada, kuulub selline teave või intellektuaalomand kõigi nende osalejate ühisomandisse, kes osalesid selles ühises teadustöös, mille käigus teave või intellektuaalomand tekkis. Igal osalejal, kelle suhtes seda sätet kohaldatakse, on õigus kasutada sellist teavet või intellektuaalomandit oma ärilistel eesmärkidel ja geograafiliste piiranguteta.

               6.
                     Kumbki lepinguosaline tagab kooskõlas kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega ja eespool osutatud põhimõtteid järgides, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad omandada neile jagatud õigused intellektuaalomandile.

               7.
                     Säilitades käesoleva lepinguga mõjutatud valdkondades konkurentsitingimused, püüab kumbki lepinguosaline tagada, et käesoleva lepingu ja selle kohaselt sõlmitud kokkulepete alusel omandatud õigusi teostatakse nii, et soodustatakse eelkõige käesoleva lepingu kohaselt saadud, avalikustatud või muul viisil kättesaadavaks tehtud teabe levitamist ja kasutamist.

               8.
                     Käesoleva lepingu lõpetamine või selle tähtaja möödumine ei mõjuta osalejate käesoleva lisa kohaseid õigusi ega kohustusi, mis on seotud heakskiidetud käimasolevate projektide alusel saadud intellektuaalomandiga.

               II.
                     Autoriõigusega kaitstud teosed ja teaduskirjandus

               Lepinguosalistele või nende osalejatele kuuluvaid autoriõigusi käsitletakse kooskõlas Berni konventsiooni (1971. aasta Pariisi akt) ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga. Ilma et see piiraks I jao kohaldamist, võimalust omandada intellektuaalomandiõigus ja III jao kohaldamist, ning kui THKs ei ole kokku lepitud teisiti, avaldavad lepinguosalised või osalejad teadustöö tulemused ühiselt. Kui sellest üldreeglist ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda.

               1.
                     Kui lepinguosaline või tema osalejad avaldavad käesoleva lepingu kohase ühise teadustöö tulemustel põhinevaid teaduslikke ja tehnilisi ajakirju, artikleid, aruandeid ja raamatuid, sealhulgas videoid, on teisel lepinguosalisel või tema osalejatel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste tööde tõlkimiseks, paljundamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.

               2.
                     Lepinguosalised püüavad võimalikult laialdaselt levitada teaduslikku laadi kirjatöid, mis tulenevad käesoleva lepingu kohasest ühisest teadustööst ja mille avaldavad sõltumatud kirjastajad.

               3.
                     Kõigil autoriõigusega kaitstavate teoste eksemplaridel, mida levitatakse avalikult ja mis valmistatakse käesolevate sätete alusel, esitatakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selgesõnaliselt keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

               III.
                     Mitteavaldatav teave

               A.
                     Mitteavaldatav dokumentaalne teave

               1.
                     Mõlemad lepinguosalised või, kui see on asjakohane, nende asutused või osalejad määravad asjakohaste dokumentide abil võimalikult kiirelt ja eelistatavalt THKs kindlaks teabe, mille avalikustamist nad seoses käesoleva lepinguga ei soovi, võttes muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

               a)
                     teabe salajasus, mis tähendab, et teave tervikuna või oma teatavas koosseisus või koostisosade kogumina ei ole selle valdkonna asjatundjatele üldteada ega seaduslikul viisil hõlpsasti juurdepääsetav;

               b)
                     teabe tegelik või võimalik kaubanduslik väärtus, mis tuleneb selle salajasusest;

               c)
                     teabe varasem kaitse, mis tähendab, et teavet seaduslikult valdav isik on teabe salajas hoidmiseks võtnud olukorrakohaseid meetmeid. Kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad lepinguosalised ja osalejad teatavatel juhtudel kokku leppida, et käesoleva lepingu kohaste ühiste teadusuuringute käigus esitatud, vahetatud või loodud teavet ei või osaliselt ega täielikult avaldada.

               2.
                     Kumbki lepinguosaline tagab, et ta ise ja tema osalejad märgistavad mitteavaldatava teabe selgelt, näiteks kohase märke või piirava seletuskirja või asjakohase vaikimiskokkuleppe abil. See kehtib ka sama märke või seletuskirjaga teabe täieliku või osalise reprodutseerimise puhul. Käesoleva lepingu kohaselt mitteavaldatavat teavet saav lepinguosaline võtab arvesse selle leviku piiratust. Need piirangud lõpevad automaatselt, kui sellise teabe omanik teeb teabe avalikkusele teatavaks.

               3.
                     Vastuvõttev lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaselt edastatud mitteavaldatavat teavet levitada üksnes oma koosseisus olevatele isikutele või oma töötajatele ning oma muudele asjaomastele ametitele või asutustele, kellel on volitused konkreetselt seoses käimasoleva ühise teadustööga, tingimusel, et mis tahes mitteavaldatavat teavet levitatakse niimoodi üksnes kirjaliku konfidentsiaalsuslepingu alusel ja see on kooskõlas eespool sätestatuga sellisena hõlpsasti äratuntav, nagu on sätestatud lõikes 2.

               4.
                     Käesoleva lepingu kohaselt mitteavaldatavat teavet esitava lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavaldatavat teavet laiemalt, kui lõikes 3 on lubatud. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ja kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja õigusaktidega lubatud ulatuses.

               B. Mitteavaldatav dokumenteerimata teave

               1.     Juhul kui lepinguosaline esitab mitteavaldatavat teavet suuliselt ja eelkõige, kui teave on saadud seminaridelt, koosolekutelt, rajatiste või laborite külastustelt, kohaldatakse lõikeid 1–4 mutatis mutandis, tingimusel et kõnealust mitteavaldatavat või muud salajast või eelisõiguslikku teavet esitav ja vastuvõttev lepinguosaline koostavad enne mis tahes suulist teabevahetust memorandumi, milles kirjeldatakse sellise suulise teabevahetuse piire ja sisu.

               2.      Kontroll

               Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle käesoleva lepingu alusel teatavaks saanud mitteavaldatava teabe suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita käesoleva osa levitamisest hoidumist käsitlevaid sätteid, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks.

               __________________


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0078

Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb herbitsiid glufosinaatammooniumi taluvuse parandamiseks geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimist vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ  /* KOM/2006/0078 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.7.2006KOM(2006) 78 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb herbitsiid glufosinaatammooniumi taluvuse parandamiseks geneetiliselt muundatud rapsitoodete (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Belgia ametiasutused on kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikliga 13 saanud teatise (viide C/BE/96/01), mis käsitleb herbitsiid glufosinaaammooniumi taluvuse parandamiseks geneetiliselt muundatud rapsitoodete ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimist.2. Teatis hõlmas geneetiliselt muundatud rapsitoodete ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) ühenduses viljelemist ja ühendusse importimist samadeks kasutusviisideks kui muu rapsi puhul, sealhulgas kasutamine söödaks või söödas, kuid mitte toiduks või toidus.3. Belgia pädev asutus edastas komisjonile teatise kohta vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 14 hindamisaruande, milles tõdeti, et geneetiliselt muundatud rapsitooted ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) tuleks turule viia importimiseks, töötlemiseks ja kasutamiseks nagu muu raps, kuid mitte taotletud viljelemise otstarbel.4. Komisjon edastas hindamisaruande kõigile teistele liikmesriikidele, kellest mõned esitasid toodete turuleviimise kohta vastuväiteid seoses allergeensuse, mürgisuse, seirekava, õietolmu leviku, tahtmatu leviku ja toodete tuvastamisega ning jäid nende juurde, millest tulenevalt komisjon peab tegema direktiivi 2001/18/EÜ artikli 18 kohaselt ja direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras otsuse, kohaldades otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7 ning võttes arvesse kõnealuse otsuse artiklit 8.5. Võetavate meetmete eelnõu esitati kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 2 direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 kohaselt moodustatud komiteele arvamuse avaldamiseks.6. Komitee ei ole arvamust edastanud, mistõttu peab komisjon kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 4 esitama nõukogule viivitamata ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitama sellest Euroopa Parlamenti (keda teavitati 6. detsembril 2005. aastal). Euroopa Parlament võib vajalikuks pidada seisukoha võtmist kooskõlas eespool nimetatud otsuse artikliga 8.7. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 6 on ette nähtud, et nõukogu võib sellist seisukohta arvesse võttes teha ettepaneku suhtes otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega kolme kuu jooksul vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõikele 2. Kui nõukogu on kõnealuse kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega väljendanud, et ta on ettepaneku vastu, peab komisjon selle uuesti läbi vaatama. Kui nõukogu ei ole ettepandud rakendusakti nimetatud tähtaja möödumisel vastu võtnud ega oma vastuseisu väljendanud, võtab ettepandud rakendusakti vastu komisjon.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb herbitsiid glufosinaatammooniumi taluvuse parandamiseks geneetiliselt muundatud rapsitoodete ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta),[1] eriti selle artikli 18 lõike 1 esimest lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt on geneetiliselt muundatud organismi või geneetiliselt muundatud organismide kombinatsiooni sisaldava või sellest koosneva toote turuleviimise aluseks kirjalik nõusolek, mille annab asjaomane pädev asutus kõnealuses direktiivis sätestatud korras.(2) Bayer BioScience N.V. on esitanud Belgia pädevale ametiasutusele teatise geneetiliselt muundatud rapsitoodete ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimise kohta.(3) Teatis hõlmas geneetiliselt muundatud rapsitoodete ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) ühenduses viljelemist ja ühendusse importimist samadeks kasutusviisideks kui muu rapsi puhul, sealhulgas kasutamine söödaks või söödas, kuid mitte toiduks või toidus.(4) Belgia pädev asutus koostas direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 14 sätestatud korras hindamisaruande, mis esitati komisjonile ja teiste liikmesriikide pädevatele asutustele. Hindamisaruandes tõdeti, et geneetiliselt muundatud rapsitooted ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) tuleks turule viia importimiseks, töötlemiseks ja kasutamiseks nagu muu raps, kuid mitte taotletud viljelemise otstarbel.(5) Teatavate liikmesriikide pädevad ametiasutused on esitanud kõnealuste toodete turuleviimisele vastuväiteid.(6) Belgia pädeva ametiasutuse ja teiste liikmesriikide vastuväidete põhjal seoses geneetiliselt muundatud rapsitoodete ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) viljelemisega hõlmab Euroopa Toiduohutusameti arvamus ainult importi ja töötlemist, sealhulgas kasutamist söödas.(7) Euroopa Toiduohutusameti 2005. aasta septembris vastu võetud arvamusega jõuti järeldusele, et geneetiliselt muundatud rapsitooted ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) on inimestele ja loomadele ning, kavandatud kasutusviisidel, ka keskkonnale sama ohutud kui tavaline raps. Euroopa Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et teatises esitatud seirekava on kavandatavate kasutusviiside puhul vastuvõetav.(8) Kõigi esitatud vastuväidete kontrollimine direktiivi 2001/18/EÜ alusel, samuti teatises esitatud teabe ja Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kontrollimine ei ole andnud põhjust arvata, et geneetiliselt muundatud rapsitoodete ( Brassica napus L. Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) turuleviimine võiks inimeste või loomade tervist või keskkonda kahjustada.(9) Geneetiliselt muundatud rapsist töödeldud õli, mis on saadud: a) rapsi Ms8 liinist ja kõigist tavapärastest ristanditest, b) rapsi Rf3 liinist ja kõigist tavapärastest ristanditest, ja c) hübriidühendist Ms8xRf3, on turule viidud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 258/97 (uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta)[2] artiklile 5. Seepärast kehtivad kõnealuse rapsi kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta)[3] artiklis 8 sätestatud nõuded ja seda võib turule viia ning kasutada vastavalt ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registris nimetatud tingimustele.(10) Geneetiliselt muundatud rapsitoodetele ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) tuleks määrata kordumatud tunnused, et kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ,[4] ning komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks.[5](11) Juhuslikult või tehnilise vältimatuse tõttu tootesse sattunud geneetiliselt muundatud organismide jäljed on vabastatud märgistamis- ja jälgitavusnõuetest vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ ning määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel kehtestatud piirmääradele.(12) Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole kavandatud kasutusviiside jaoks vaja kehtestada eritingimusi toodete käitlemiseks ja pakendamiseks ning teatavate ökosüsteemide, keskkondade või geograafiliste piirkondade kaitseks.(13) Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kohaselt tuleks luua asjakohane korraldussüsteem, et vältida geneetiliselt muundatud rapsitoodete ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinid) seemnete kasutamist viljeluseks.(14) Enne toodete turuleviimist tuleks kohaldada vajalikke meetmeid, et tagada selle märgistus ja jälgitavus turuleviimise kõikides etappides, sealhulgas kontrollida seda asjakohase valideeritud tuvastamismetoodika alusel.(15) Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 kohaselt loodud komitee, kellega konsulteeriti 5. detsembril 2005, ei ole pärast seda oma arvamust komisjoni otsuse eelnõus sätestatud meetmete kohta kõnealuse direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras esitanud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 NõusolekIlma et see piiraks muude ühenduse õigusaktide, eelkõige määruse (EÜ) nr 258/97 ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaldamist, annab Belgia pädev asutus kirjaliku nõusoleku Bayer BioScience N.V. (viide C/BE/96/01) esitatud ja artiklis 2 määratletud toodete turuleviimiseks vastavalt käesolevale otsusele.Nõusolekus täpsustakse kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikli 19 lõikega 3 selgesõnaliselt nõusoleku tingimused, mis on sätestatud artiklites 3 ja 4.Artikkel 2Tooted1. Geneetiliselt muundatud organismid, mida toodetena või toodete koostises turule viiakse (edaspidi „tooted“), on rapsiseemned ( Brassica napus L.) emas- ja isasliinist, mis sisaldavad vastavalt Ms8 ja Rf3 sündmusi, ja seemned, mis on saadud nende emas- ja isasliinide tavapärastel ristamistel (Ms8xRf3 hübriid), mis sisaldavad järgmist sisestatud DNAd;Emasliin (Ms8)1.  PTA29-barnase-3’nos:2.  Tapeetumirakkudele omane promootor PTA29 Nicotiana tabacum ’ist3.  Bacillus amyloliquefaciens ’isest pärinev barnaasigeen, mis põhjustab isassteriilsust4.  Osa bakteri Agrobacterium tumefaciens nopaliini süntetaasi 3'-mittekodeerivast alast (3’ nos)5.  PssuAra-bar-3’g7:6.  Arabidopsis thaliana ’st pärinev PssuAra promootor7.  Streptomyces hygroscopicus ’est eraldatud barnaasigeen, mis annab herbitsiid glufosinaatammooniumile vastupidavuse8.  Bakteri Agrobacterium tumefaciens TL-DNA geeni 7 3’-mittetransleeritav järjestusIsasliin (Rf3)9.  PTA29-barstar-3’nos:10.  Tapeetumirakkudele omane promootor PTA29 Nicotiana tabacum ’ist11.  Bacillus amyloliquefaciens ’isest pärinev barstar-geen, mis põhjustab viljakuse taastumist12.  Osa bakteri Agrobacterium tumefaciens nopaliini süntetaasi 3'-mittekodeerivast alast (3’ nos)13.  PssuAra-bar-3’g7:14.  Arabidopsis thaliana ’st pärinev PssuAra promootor15.  Streptomyces hygroscopicus ’est eraldatud barnaasigeen, mis annab herbitsiid glufosinaatammooniumile vastupidavuse16.  Bakteri Agrobacterium tumefaciens TL-DNA geeni 7 3’-mittetransleeritav järjestus2. Nõusolek hõlmab rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 liinide ja tavapäraselt aretatud rapsi hübriidide järglaskonna seemneid toodetena või toodetes.Artikkel 3Turuleviimise tingimusedTooteid võib kasutada samadel viisidel kui muid rapsiliike, välja arvatud viljeluseks ja kasutamiseks toiduna või toidus, ja neid võib turule viia vastavalt järgmistele tingimustele:a) nõusoleku kehtivusaeg on 10 aastat alates nõusoleku andmise kuupäevast;b) toodete kordumatud tunnused on;ACS-BNØØ5-8 liinide puhul, kus on toimunud ainult Ms8 sündmus;ACS-BNØØ5-6 liinide puhul, kus on toimunud ainult Rf3 sündmus, ja;ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 hübriidliinide puhul, kus on toimunud nii Ms8 sündmus kui ka Rf3 sündmus.c) ilma et see piiraks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 25 kohaldamist, edastab nõusoleku valdaja pädevate asutuste nõudmise korral neile toodetest, nende geneetilisest materjalist või etalonainetest positiivseid ja negatiivseid kontrollproove;d) ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud märgistamise erinõuete kohaldamist, peavad toote etiketil või saatedokumendis olema sõnad „toode sisaldab geneetiliselt muundatud rapsi“ või „toode sisaldab geneetiliselt muundatud Ms8 rapsi“ või „toode sisaldab geneetiliselt muundatud Rf3 rapsi“ või „toode sisaldab geneetiliselt muundatud Ms8xRf3 rapsi“, välja arvatud juhul, kui muude ühenduse õigusaktidega kehtestatakse piirmäär, millest madalama näitaja puhul ei ole kõnealune teave nõutav; ninge) kuni toodetele ei ole viljelusotstarbel turuleviimiseks luba antud, peavad toodete etiketil või toodetega kaasneval dokumendil olema sõnad „mitte külvata“.Artikkel 4Seire1. Nõusoleku valdaja tagab kogu nõusoleku kehtivusaja jooksul, et taotluses sisalduv seirekava, mis koosneb üldisest jälgimiskavast ja mille alusel kontrollitakse toote käitlemisest või kasutamisest tulenevat kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, võetakse kasutusele ja rakendatakse.2. Nõusoleku valdaja teavitab käitlejaid ja kasutajaid vahetult toodete ohutusest ja üldistest omadustest ning seiretingimustest, sealhulgas seemnete tahtmatu leviku puhul võetavatest asjakohastest korraldusmeetmetest. Tehnilised suunised käesoleva artikli rakendamiseks on esitatud käesoleva otsuse lisas.3. Nõusoleku valdaja esitab komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele iga-aastaseid aruandeid seiretegevuse tulemuste kohta.4. Ilma et see piiraks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 20 kohaldamist, peab nõusoleku valdaja ja/või esialgse taotluse saanud liikmesriigi pädev asutus vajadusel ning komisjoni ja esialgse taotluse saanud liikmesriigi pädeva asutuse nõusolekul taotluses esitatud seirekava läbi vaatama, pidades silmas seire tulemusi. Seirekava muutmise ettepanekud esitatakse liikmesriikide pädevatele asutustele.5. Nõusoleku valdaja peab suutma esitada komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele tõendeid selle kohta, et:a) teatises sisalduvas seirekavas täpsustatud olemasolevad seirevõrgud koguvad toodete seire seisukohast olulist teavet, ningb) kõnealused seirevõrgud on leppinud kokku, et edastavad nimetatud teabe nõusoleku valdajale enne, kui seirearuanded lõike 3 kohaselt komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele esitatakse.Artikkel 5KohaldamineKäesolevat otsust kohaldatakse alates kuupäevast, kui Ms8 ja Rf3 rapsi ning Ms8xRf3 hübriidrapsi avastamismeetod ühenduse tugilaboris määruse (EÜ) nr 1829/2003 lisas sätestatud ja komisjoni määruses (EÜ) nr 641/2004 (milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 üksikasjalikke rakenduseeskirju)[6] täpsustatud korras valideeritakse.Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistujaLISATehnilised suunised artikli 4 lõike 2 rakendamiseks1. Nõusoleku valdaja peaks teavitama ühenduse ettevõtjaid, kes käitlevad ja töötlevad imporditud rapsi lahtisi segaseemneid, mis võib sisaldada Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi, järgmisest:a) Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsile on antud nõusolek ühendusesiseseks impordiks ja kasutuseks vastavalt käesoleva otsuse artiklis 3 esitatud määratlusele;b) loa andmise tingimuseks on üldise seirekava kehtestamine, et jälgida eespool nimetatud kasutuseks ettenähtud Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi turuleviimisest tulenevat mistahes ootamatut kahjulikku mõju.2. Nõusoleku valdaja peaks ettevõtjate jaoks määrama riikliku kontaktisiku, kellele võib mistahes ootamatust kahjulikust mõjust teatada.3. Nõusoleku valdaja peaks teavitama ettevõtjaid võimalustest ja tagajärgedest, mis tulenevad Euroopa Toiduohutusametilt (EFSA) hinnangu saanud Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemnete tahtmatust levikust selle kavandatud kasutamise käigus. Nõusoleku valdaja peaks hoidma ettevõtjatega korrapäraselt ühendust, et tagada nende teadlikkus kehtiva tava kõigist muudatustest, mis võivad muuta keskkonnaohu hindamise järeldusi.4. Nõusoleku valdaja peaks kindlaks tegema, kas ettevõtjaid on hoiatatud võimalusest, et imporditud rapsi seemnete tahtmatu leviku korral sadamates ja purustusettevõtetes võivad need idanema ja inimese abita kasvama hakata, sealhulgas ka Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemned.5. Juhul kui inimese abita kasvama hakanud rapsi seemned võivad sisaldada Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemneid, peaks nõusoleku valdaja:a) teatama ettevõtjatele, et kõnealused taimed tuleks hävitada vähendamaks Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi ootamatu kahjuliku mõju võimalust, jab) tegema ettevõtjatele asjakohase kava, et hävitada inimese abita kasvama hakanud rapsi taimed, mis võivad sisaldada Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi.6. Võttes arvesse direktiivi 2001/18/EÜ artikli 4 lõiget 5 ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta otsuse 2002/811/EÜ (direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa täiendavate juhiste kehtestamise kohta)[7] jaotist C.1.6, võivad liikmesriigid läbi viia kontrolle ja/või täiendavat seiret Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 rapsi seemnete tahtmatu leviku ja sellest levikust tuleneva võimaliku ootamatu kahjuliku mõju kindlakstegemiseks.[1] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).[2] EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[3] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.[4] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[5] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5–10.[6] ELT L 102, 7.4.2004, lk 14.[7] EÜT L 280, 18.10.2002, lk 27.


title: Ettepanek nõukogu otsus Kagu-Euroopa stabiilsuspakti erikoordinaatori määramise kohta

text:
        EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                         Brüssel 1.12.2004
                                         KOM(2004) 782 lõplik
                             Ettepanek
                        NÕUKOGU OTSUS
   Kagu-Euroopa stabiilsuspakti erikoordinaatori määramise kohta
                         (komisjoni esitatud)
ET                                                               ET
 ---pagebreak---                                               SELETUSKIRI
   Kagu-Euroopa stabiilsuspakt (edaspidi „stabiilsuspakt”) on regionaalpoliitika raamistik, mille
   rahvusvaheline ühendus lõi 10. juunil 1999. aastal Kölnis, et toetada kõnealuse piirkonna riike
   nende püüetes edendada rahu, demokraatiat, inimõiguste austamist ja majanduslikku jõukust
   ning saavutada kogu piirkonnas stabiilsus. Stabiilsuspakti lõikes 13 nähakse ette, et
   stabiilsuspaktil peab olema erikoordinaator, kelle Euroopa Liit määrab pärast konsulteerimist
   Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) eesistuja ja teiste stabiilsuspaktis
   osalejatega ning kelle kinnitab OSCE eesistuja.
   Lisaks nõukogu 22. mai 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 1080/2000, mis käsitleb toetust ÜRO
   ajutisele missioonile Kosovos (UNMIK), kõrge esindaja büroole Bosnias ja Hertsegoviinas
   (OHR) ning Kagu-Euroopa stabiilsuspaktile1, määrab nõukogu igal aastal komisjoni
   ettepaneku põhjal stabiilsuspakti erikoordinaatori. Seetõttu peab nõukogu enne 31. detsembrit
   2004 võtma vastu erikoordinaatori määramist käsitleva otsuse, mida kohaldatakse 1.
   jaanuarist 2005 31. detsembrini 2005.
   Komisjon on konsulteerinud OSCE eesistuja ja teiste stabiilsuspaktis osalejatega ning teeb
   nõukogule ettepaneku määrata uuesti stabiilsuspakti erikoordinaatoriks dr Erhard Busek.
   Erikoordinaatori volitused on sätestatud nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsuses (EÜ) nr
   2003/910 Kagu-Euroopa stabiilsuspakti erikoordinaatori määramise kohta 2004. aastaks2.
   1
           EÜT L 122, 24.5.2000, lk 27. Määrust on muudetud nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ)
           nr 2098/2003 (ELT L 316, 29.11.2003, lk 1).
   2
           ELT L 342, 30.12.2003, lk 51.
ET                                                     2                                                    ET
 ---pagebreak---                                                   Ettepanek
                                           NÕUKOGU OTSUS
                 Kagu-Euroopa stabiilsuspakti erikoordinaatori määramise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1080/2000, mis käsitleb toetust
   ÜRO ajutisele missioonile Kosovos (UNMIK), kõrge esindaja büroole Bosnias ja
   Hertsegoviinas (OHR) ning Kagu-Euroopa stabiilsuspaktile3, eriti selle artiklit 1a,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     10. juunil 1999. aastal leppisid Euroopa Liidu liikmesriikide välisministrid ja Euroopa
           Komisjon koos teiste Kagu-Euroopa stabiilsuspaktis osalejatega kokku Kagu-Euroopa
           stabiilsuspakti (edaspidi „stabiilsuspakt”) loomises.
   (2)     Nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1080/2000 artikliga 1a nähakse ette
           stabiilsuspakti erikoordinaatori määramise iga-aastane kord.
   (3)     Koos määramisega on vaja kehtestada erikoordinaatori volitused. Kogemus on
           näidanud, et nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsuses (EÜ) nr 2003/910 (Kagu-
           Euroopa stabiilsuspakti erikoordinaatori määramise kohta 2004. aastaks)4 sätestatud
           volitused on asjakohased.
   (4)     On asjakohane kehtestada             selged   vastutussuhted     ning    kooskõlastamis-      ja
           aruandlusjuhised,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                                  Artikkel 1
   Käesolevaga määratakse dr Erhard Busek Kagu-Euroopa stabiilsuspakti erikoordinaatoriks.
   3
           EÜT L 122, 24.5.2000, lk 27. Määrust on muudetud nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ)
           nr 2098/2003 (ELT L 316, 29.11.2003, lk 1).
   4
           ELT L 342, 30.12.2003, lk 51.
ET                                                     3                                                    ET
 ---pagebreak---                                                Artikkel 2
   Erikoordinaator täidab 10. juuni 1999. aastal koostatud stabiilsuspakti punktis 13 osutatud
   ülesandeid.
                                               Artikkel 3
   Artiklis 2 nimetatud eesmärgi saavutamiseks peab erikoordinaator:
   a)       aitama kaasa stabiilsuspakti eesmärkide saavutamisele sellistes üksikutes riikides ja
            riikidevahelistes suhetes, kus stabiilsuspakt annab lisaväärtust;
   b)       juhatama Kagu-Euroopa piirkondliku foorumi tegevust;
   c)       hoidma tihedat kontakti kõikide stabiilsuspaktis osalevate ja seda toetavate riikide,
            organisatsioonide ja institutsioonidega ning asjaomaste piirkondlike algatusrühmade
            ja organisatsioonidega, et edendada piirkondlikku koostööd ja suurendada
            piirkondlikku vastutust;
   d)       tegema tihedat koostööd kõikide Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide
            institutsioonidega, et edendada Euroopa Liidu rolli stabiilsuspaktis vastavalt selle
            punktidele 18, 19 ja 20 ning tagada stabiilsuspakti ning stabiliseerimis- ja
            assotsieerimisprotsessi raames tehtavate toimingute vastastikune täiendavus;
   e)       kohtuma korrapäraselt ja vajaduse korral kollektiivselt töörühmade juhtidega, et
            tagada üldine strateegiline koordineerimine ja kanda hoolt Kagu-Euroopa
            piirkondliku foorumi tegevuse ja selle dokumentidega seotud sekretäriteenuste eest;
   f)       võtma oma töös aluseks eelnevalt stabiilsuspaktis osalejatega nõu pidades
            kokkulepitud nimekirja, mis sisaldab 2005. aastal rakendatavaid esmatähtsaid
            meetmeid, ning jälgima stabiilsuspakti töömeetodeid ja struktuure, tagades
            järjepidevuse ja ressursside tõhusa kasutamise.
                                               Artikkel 4
   Erikoordinaator sõlmib komisjoniga rahastamislepingu.
                                               Artikkel 5
   Erikoordinaatori tegevus kooskõlastatakse ÜVJP kõrge esindajana tegutseva peasekretäri,
   nõukogu eesistujariigi ja komisjoni tegevusega, eelkõige mitteametliku nõuandekomitee
   raames. Kohapeal säilitatakse tihedad sidemed nõukogu eesistujariigi, komisjoni,
   liikmesriikide missioonijuhtide, Euroopa Liidu eriesindajate, kõrge esindaja bürooga Bosnias
   ja Hertsegoviinas ning ÜRO tsiviilhaldusega Kosovos.
                                               Artikkel 6
   Erikoordinaator annab vajaduse korral aru kas nõukogule või komisjonile. Erikoordinaator
   teavitab oma tegevusest korrapäraselt Euroopa Parlamenti.
ET                                                  4                                             ET
 ---pagebreak---                                               Artikkel 7
   Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005.
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                5                                        ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.7.2015
            COM(2015) 325 final
            2015/0142(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht, mis käsitleb Moldova Vabariigi ühinemist riigihankelepinguga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               7. jaanuaril 2002 esitas Moldova taotluse WTO riigihankelepinguga ühinemiseks. Riik esitas 13. septembril 2012, 16. jaanuaril 2014 ja 24. juunil 2014  muudetud ettepanekud osalemise ulatuse kohta.

               Komisjon pidas liidu nimel läbirääkimisi turu avamisega seotud mitmesuguste kohustuste üle, mida Moldova Vabariik on esitanud nii kahepoolses vormis kui ka WTO riigihankekomitees.

               Moldova Vabariik esitas lepingu omapoolse lõpliku sõnastuse ettepaneku WTO riigihankekomitees 27. mail 2015. Allpool on esitatud lepingu Moldova Vabariigi poolse lõpliku sõnastuse kokkuvõte ja komisjoni hinnang sellele.

               Otsus võimaldab komisjonil väljendada liidu arvamust Moldova Vabariigi ühinemise kohta WTO riigihankekomitees.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  Tegemist on tavapärase menetlusega, mida järgitakse, kui komisjonil on tarvis väljendada liidu arvamust kolmanda riigi ühinemise kohta WTO riigihankekomitees.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

               Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et kui rahvusvahelise lepingu alusel loodud organis on vaja vastu võtta õigusliku toimega otsus, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel vastu otsuse, millega kehtestatakse liidu nimel võetavad seisukohad. Riigihankekomitee otsus, millega sätestatakse Moldova Vabariigi ühinemise tingimused, kuulub ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 reguleerimisalasse, kuna otsuse võtab vastu rahvusvahelise lepingu alusel loodud organ ning otsusel on õiguslik toime.

               •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

               ELil on ainupädevus kaubandusega seotud küsimustes. Kooskõlastatud tegevus liidu tasandil aitab parimal viisil tugevdada positsiooni kolmandate riikide suhtes.

               •Proportsionaalsus

               Ei kohaldata.

               •Õigusakti valik

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et kui rahvusvahelise lepingu alusel loodud organis on vaja vastu võtta õigusliku toimega otsus, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel vastu otsuse, millega kehtestatakse liidu nimel võetavad seisukohad.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

               •Järelhindamised/ kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

               Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

                •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata.

               •Mõju hindamine

               Kolmanda riigi ühinemise puhul rahvusvahelise lepinguga, milles liit on lepinguosaline, ei ole vaja mõjuhinnangut.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

               Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Puudub.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Rakenduskavad ning seire-, hindamis- ja aruandluskord

               Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Ei kohaldata.

               •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus

               Moldova Vabariigi lõpliku sõnastuse ettepanek

               Turulepääsuga seotud kohustused (lepinguga hõlmatud üksused, kaubad, teenused ja ehitusteenused)

               Piirmäärad

               Moldava Vabariigi pakutud piirmäärad erinevate lisade jaoks vastavad riigihankelepingu osaliste kohaldatavatele piirmääradele. Ent Moldova Vabariik näeb joonealuste märkuste abil ette kaheaastase üleminekuperioodi piirmäärade jaoks, mida kohaldavad kaupade ja teenuste hanke suhtes lisades 1–3 nimetatud üksused.

               Üksused

               Moldova Vabariik esitab 1. lisas („Keskvalitsusasutused”) põhjaliku loetelu keskvalitsusasutustest, kelle riigihanked on riigihankelepingu osalistele avatud.  Selle lisa raames ei ole lisatud märkusi. Kaupade ja teenustega seotud piirmäärana on kehtestatud ühinemisele järgnevaks esimeseks aastaks 300 000 SDRi ja teiseks aastaks 200 000 SDRi.

               2. lisas („Keskvalitsusest madalama taseme valitsusasutused”) esitab Moldova Vabariik täieliku loetelu kõigist kohaliku tasandi hankijatest, kes on kindlaks määratud 28. detsembri 2006. aasta kohaliku omavalitsuse seadusega nr 436-XVI. Selle lisa märkuses täpsustab Moldova Vabariik, et kõnealused üksused hõlmavad allasutusi ja -organisatsioone, mis kuuluvad selliste asutuste järelevalve alla.  Kaupade ja teenustega seotud piirmäärana on kehtestatud ühinemisele järgnevaks esimeseks aastaks 400 000 SDRi ja teiseks aastaks 300 000 SDRi.

               3. lisas („Muud üksused”) annab Moldova Vabariik riigihankelepingu osalistele juurdepääsu hangetele kõikide juriidiliste isikute (avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted ja fondid) puhul, mille tegevust reguleeritakse avaliku õigusega ja millel ei ole tööstuslikku ega kaubanduslikku iseloomu ning mille hankeid reguleeritakse 13. aprilli 2007. aasta riigihangete seadusega nr 96-XVI. See lisa hõlmab selliste üksuste soovituslikku loetelu.

               Lisaks pakub Moldova Vabariik 3. lisa alusel juurdepääsu kõikidele riikliku õiguse kohastele juriidilistele isikutele, kes tegutsevad kommunaalteenuste sektoris, näiteks joogivee, elektrienergia ja/või soojusenergia tootmise, transpordi või jaotamisega seotud teenused või sadama- või muud terminaliteenused, lennujaamateenused, linnatranspordi ja raudteetranspordi teenused. Lisatud on üksuste soovituslik loetelu. Selle lisa raames ei ole esitatud reservatsioone.

               Kaupade ja teenustega seotud piirmäärana on kehtestatud ühinemisele järgnevaks esimeseks aastaks 600 000 SDRi ja teiseks aastaks 500 000 SDRi.

               Kaubad

               Moldova Vabariigi loetletud kaubad on peaaegu identsed Euroopa Liidu loetelu omadega. Moldova Vabariik on kandnud 4. lisasse veel HS grupid 36, 72, 88 ja 97. Kuid Moldova Vabariik jätab välja HSi rubriigid 65.05, 82.08, 89.03.

               Viimati 27. mail 2015 edastatud lõpliku sõnastuse muudatustega on Moldova Vabariik lisanud kaitseministeeriumi kaupade ja varustuse loetellu veel HS grupi 85, jättes välja rubriigid 85.03, 85.13 ja 85.15.

               Teenused

               Nende teenuste loetelu, millele Moldova Vabariik võimaldab juurdepääsu, on ELi omast mahukam. Ent samas lisas on sätestatud vastastikkuse põhimõte, et konkreetse lepinguosalise juurdepääs nendele teenustele on võimaldatud üksnes ulatuses, milles selline lepinguosaline on kandnud asjaomased teenused oma 5. lisasse.

               Ehitusteenused

               Moldova Vabariik võimaldab oma 6. lisa raames juurdepääsu kogu  CPC prov jaotisele 51. Ta ei võimalda juurdepääsu ehitustööde kontsessioonilepingutele.

               Üldmärkused

               7. lisasse kannab Moldova Vabariik kolm märkust. Märkus 1 puudutab põllumajandustoodete hankeid, mille eesmärk on edendada põllumajanduse toetusprogramme ja inimeste toitlustusprogramme ja see vastab ELi märkuse 1 esimesele osale 7. lisas. Ülejäänud kaks märkust ei kehti ELi puhul.

               Moldova Vabariigi õigusaktid

               Moldova Vabariigi õigusaktid riigihangete valdkonnas on mittediskrimineerivad.  Nendes puuduvad sätted, mis võimaldavad kodumaistele tarnetele ja tarnijatele sooduskohtlemist võrreldes välismaiste tarnete või tarnijatega. Moldova Vabariigi riigihankeid käsitlevad õigusaktid tunduvad olevat avatud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad, mis on kooskõlas riigihankelepingu nõuetega.

               Komisjoni hinnang lepingu Moldova Vabariigi poolsele sõnastusele

               Moldova Vabariigi lõpliku sõnastuse ettepanekuga on ette nähtud keskasutuste, madalama tasandi hankeüksuste ja kommunaalteenustesektoris tegutsevate üksuste, kaupade, teenuste ja ehitusteenuste ulatuslik katvus.  Seetõttu on see rahuldav ja vastuvõetav. Moldova Vabariigi riigihankelepinguid käsitlevad õigusaktid on kooskõlas riigihankelepinguga.

               ELi I liites kajastatakse eelkõige järgmisi Moldova Vabariigi ühinemisega seotud tingimusi:

               Võttes arvesse asjaolu, et Moldova Vabariik esitab 1. lisas põhjaliku üksuste loetelu, peaks Moldova Vabariigi kaupade, teenuste, tarnijate ja teenuseosutajate juurdepääs lepinguga hõlmatud ELi riigihangetele vastama ELi 2. lisa 2. jao punktis 1 sätestatule, mis tähendab juurdepääsu keskvalitsuse tasandi hankijate hangetele, nagu loetletud 1. lisas.

               Soovitus

               Moldova Vabariigi ühinemine riigihankelepinguga avaldab tõenäoliselt väga positiivset mõju rahvusvahelise riigihangete turu täiendavale avamisele, kuna riigihankelepingu osaliste arv suureneb ja see õhutab ka teisi riike riigihankelepinguga ühinema. Komisjon soovitab, et lepingu Moldova Vabariigi poolne lõplik sõnastus võetaks vastu eespool nimetatud tingimustel.

               Sellest tulenevalt tehakse ettepanek, et komisjonile antaks volitused väljendada riigihankekomitees liidu seisukohta Moldova Vabariigi ühinemise toetuseks, mis kajastuks ka riigihankekomitee otsuses Moldova Vabariigi ühinemise kohta.

               2015/0142 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht, mis käsitleb Moldova Vabariigi ühinemist riigihankelepinguga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)7. jaanuaril 2002 esitas Moldova Vabariik taotluse riigihankelepinguga ühinemiseks.

               (2)Moldova Vabariigi kohustused seoses riigihankelepingu reguleerimisalaga on välja toodud lepingu temapoolses lõplikus sõnastuses, mis esitati riigihankelepingu osalistele 27. mail 2015.

               (3)Moldova Vabariigi lõpliku sõnastuse ettepanekuga on ette nähtud keskasutuste, madalama tasandi hankeüksuste ja kommunaalteenustesektoris tegutsevate üksuste, kaupade, teenuste ja ehitusteenuste ulatuslik katvus. Seetõttu on see rahuldav ja vastuvõetav. Moldova Vabariigi ühinemise tingimused, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, kajastuvad riigihankekomitee otsuses Moldova Vabariigi ühinemise kohta.

               (4)Moldova Vabariigi ühinemine riigihankelepinguga avaldab tõenäoliselt positiivset mõju rahvusvahelise riigihangete turu täiendavale avamisele.

               (5)Riigihankelepingu XXII artikli lõikes 2 on sätestatud, et iga WTO liige võib riigihankelepinguga ühineda tingimustel, milles peavad kokku leppima kõnealune liige ja lepinguosalised ning mis on märgitud riigihankekomitee otsuses.

               (6)Sellest tulenevalt on vaja kujundada seisukoht, mis võetakse riigihankekomitees liidu nimel seoses Moldova Vabariigi ühinemisega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht on kiita Moldova Vabariigi ühinemine riigihankelepinguga heaks, võttes arvesse käesoleva otsuse lisas sätestatud eritingimusi.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.7.2015
            COM(2015) 325 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht, mis käsitleb Moldova Vabariigi ühinemist riigihankelepinguga

               LISA

               ELi TINGIMUSED MOLDOVA VABARIIGI ÜHINEMISELE RIIGIHANKELEPINGUGA

               Moldova Vabariigi ühinemisel riigihankelepinguga sõnastatakse Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 1. lisa 2. jao 2. punkt (ELi liikmesriikide keskvalitsuste tasandi hankijad) järgmiselt:

               „2. Iisraeli, Montenegro ja Moldova Vabariigi kaupade, teenuste, tarnijate ja teenuseosutajate puhul järgmiste keskvalitsuste tasandi hankijate hanked.”


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.5.2017
            COM(2017) 215 final
            2017/0092(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osaliste iga-aastasel konverentsil võetav seisukoht ja tunnistatakse kehtetuks otsus 11724/12

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Poola on Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni (edaspidi „Beringi mere konventsioon“) osaline. Vastavalt ühinemisakti
                  1
                artikli 6 lõikele 9 haldab uute liikmesriikide poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalanduskokkuleppeid liit, kes peaks rakendama kõiki konventsiooni raames tehtud otsuseid.

               Beringi mere konventsiooni raames vastutab osaliste aastakonverents konventsioonialal süsikavarude säilitamise, majandamise ja optimaalse kasutamise rahvusvahelise korra kehtestamise eest. Samuti püütakse taastada Beringi mere süsikavarud tasemeni, mis tagaks nende maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, samuti kogutakse ja vaadatakse läbi fakte Beringi mere süsika ja teiste mere bioloogiliste ressursside kohta.

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse liidu nimel võetav seisukoht piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, kui neil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Praegu kasutatakse sellise seisukoha kehtestamiseks piirkondlikes kalandusorganisatsioonides kaheastmelist lähenemisviisi. Nõukogu otsuses sätestatakse mitmeks aastaks liidu seisukohaga seotud põhimõtted ja tegevussuunad ning seejärel kohandatakse seda seisukohta igaks aastakoosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutatakse nõukogu asjakohases töörühmas.

               Nõukogu 29. juuni 2012. aasta otsusega 11724/12 nähakse ette, et liidu seisukoht Beringi mere konventsioonis vaadatakse läbi enne 2016. aasta aastakoosolekut. Seepärast on käesoleva ettepaneku eesmärk määrata kindlaks liidu seisukoht Beringi mere konventsioonis aastateks 2017–2021 ning asendada sellega nõukogu 29. juuni 2012. aasta otsus 11724/12, mis hõlmab ajavahemikku 2012–2016.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Praeguse läbivaatamise eesmärk on integreerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  2
                sätestatud uue ühise kalanduspoliitika põhimõtted ja tegevussuunad, võttes arvesse ka eesmärke, mis on sätestatud komisjoni teatises ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta
                  3
               . Lisaks on liidu seisukohta kohandatud Lissaboni lepinguga.

               Nagu käesoleva ajahetke seisukohtade väljendamisel tavaks, sisaldab järgnev seisukoht üldpõhimõtteid ja -tegevussuundi ning vajalikul määral võetakse arvesse Beringi mere konventsiooni eripära. Lisaks on sellesse liikmesriikide soovi kohaselt inkorporeeritud liidu seisukoha iga-aastase täpsustamise standardmenetlus.

               Nõukogu 11. aprilli 2016. aasta otsusega 7277/16 volitati Poola Vabariiki pidama liidu huvides läbirääkimisi Beringi mere konventsiooni muutmise üle, et liidust saaks selle osaline. See volitus on praegu rakendamisel. Kui liit tunnistatakse Beringi mere konventsiooni täieõiguslikuks osaliseks, lõpetab Poola Vabariik oma liikmesuse konventsioonis.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ei kohaldata

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesolev otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingul, eriti selle artikli 43 lõikel 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9, millega nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte. See kehtib seisukoha suhtes, mille komisjon peab liidu nimel võtma Beringi mere konventsiooni osaliste konverentsil.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 on õiguslik alus käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamiseks.

               Käesoleva otsusega asendatakse nõukogu 29. juuni 2012. aasta otsus 11724/12, mis hõlmab ajavahemikku 2012–2016.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ei kohaldata

               •Proportsionaalsus

               Ei kohaldata

               •Vahendi valik

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse liidu nimel võetav seisukoht piirkondlikus kalandusorganisatsioonis, kui sellel organisatsioonil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata

               •Mõjuhinnang

               Ei kohaldata

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata

               •Põhiõigused

               Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ei kohaldata

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei kohaldata

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei kohaldata

               2017/0092 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osaliste iga-aastasel konverentsil võetav seisukoht ja tunnistatakse kehtetuks otsus 11724/12

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 38 koostoimes artikli 39 lõike 1 punktiga d on ühise kalanduspoliitika üks eesmärke tagada varude kättesaadavus.

               (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013
                  4
                artiklis 2 on sätestatud, et ühine kalanduspoliitika tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. Samuti on selles sätestatud, et liit seab eesmärgiks võtta parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse ja majandamise meetmed, et edendada püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele, ning kaotada järk-järgult saagi tagasiheide. Lisaks on määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 28 eraldi sätestatud, et neid põhimõtteid kohaldatakse liidu välispoliitikas.

               (3)Poola on Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni (edaspidi „Beringi mere konventsioon“) osaline. Euroopa Liit ei ole kõnealuse konventsiooni osaline. Vastavalt ühinemisakti
                  5
                artikli 6 lõikele 9 haldab uute liikmesriikide poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalanduskokkuleppeid liit, kes peaks rakendama kõiki konventsiooni raames tehtud otsuseid.

               (4)Nõukogu 11. aprilli 2016. aasta otsusega 7277/16 volitati Poola Vabariiki pidama liidu huvides läbirääkimisi Beringi mere konventsiooni muutmise üle, et liidust saaks selle osaline. See volitus on praegu rakendamisel. Kui liit tunnistatakse Beringi mere konventsiooni täieõiguslikuks osaliseks, lõpetab Poola Vabariik oma liikmesuse konventsioonis.

               (5)10. juulil 2012 võttis nõukogu vastu otsuse 11724/12, millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni raames.

               (6)Otsuses 11724/12 on sätestatud, et selles esitatud seisukoht vaadatakse läbi hiljemalt Beringi mere konventsiooni osaliste 2016. aasta konverentsiks. Seetõttu on asjakohane otsus 11724/12 kehtetuks tunnistada ja asendada see uue otsusega.

               (7)Arvestades süsikavarude muutuvat iseloomu Beringi mere konventsiooni alal ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas uut statistilist, bioloogilist ja muud teavet, mis esitatakse enne osaliste aastakonverentsi või selle käigus, tuleb kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada menetlused liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks.

               (8)Kuna EL ei ole Beringi mere konventsiooni osaline, esindab teda Beringi mere konventsiooni osaliste aastakonverentsil Poola Vabariik. Seetõttu on käesolev otsus adresseeritud Poola Vabariigile.

               (9)Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218 ja artikli 3 lõikega 1 esindab ELi selle ühinemisel Beringi mere konventsiooniga selle osaliste aastakonverentsil komisjon. Seetõttu on käesolev otsus alates kõnealusest ajast adresseeritud komisjonile,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab Beringi mere konventsiooni osaliste aastakonverentsil, kui kõnealune organisatsioon peab vastu võtma õigusliku toimega akte, on esitatud I lisas.

               Artikkel 2

               Beringi mere konventsiooni osaliste aastakonverentsil võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus tehakse vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               1.
                     Nõukogu annab I lisas esitatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt Beringi mere konventsiooni osaliste 2022. aasta aastakonverentsiks.

               2.
                     ELi ühinemisel Beringi mere konventsiooniga jätkatakse käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist kõnealuses lõikes sätestatud ajavahemiku jooksul.

               Artikkel 4

               Otsus 11724/12 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 5

               1.
                     Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

               2.
                     Artikli 3 lõikes 2 osutatud asjaolude ilmnemisel adresseeritakse käesolev otsus Euroopa Komisjonile, kes esindab ELi Beringi mere konventsiooni osaliste konverentsil.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (3)
                  KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (5)
                  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.5.2017
            COM(2017) 215 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osaliste iga-aastasel konverentsil võetav seisukoht ja tunnistatakse kehtetuks otsus 11724/12

               I LISA

               Liidu seisukoht Beringi mere konventsiooni osaliste iga-aastasel konverentsil

               (1)Põhimõtted

               Euroopa Liit teeb Beringi mere konventsiooni raames järgmist:

               a)
                     tagab, et Beringi mere konventsiooni osaliste iga-aastasel konverentsil vastuvõetud meetmed oleksid kooskõlas liidu eesmärkide ja põhimõtetega ühise kalanduspoliitika raames, eelkõige kohaldades ettevaatusprintsiipi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel ja piirata püügitegevuse keskkonnamõjusid, et vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ja kaotada järk-järgult saagi tagasiheitmine ning minimeerida püügitegevuse mõju mereökosüsteemidele ja võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve;

               b)
                     tagab, et Beringi mere konventsiooni osaliste iga-aastasel konverentsil vastuvõetud meetmed on kooskõlas Beringi mere konventsiooni eesmärkidega;

               c)
                     tagab, et Beringi mere konventsiooni osaliste iga-aastasel konverentsil vastuvõetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga, ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega, kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva 2009. aasta kokkuleppega;

               d)
                     edendab kooskõla muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja vajaduse korral sama piirkonna piirkondlike merekonventsioonide seisukohtadega;

               e)
                     taotleb koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhetes, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse, teadus- ja uuendustegevuse jm valdkonnas;

               f)
                     tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               g)
                     järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, mis käsitlevad teatist ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta
                  1
               ;

               h)
                     seab eesmärgiks luua liidu kalalaevadele konventsiooni kohaldamisalal võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab resolutsioonide ja soovituste ühetaolist rakendamist.

               (2)Tegevussuunad

               Euroopa Liit püüab vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmist Beringi mere konventsiooni osaliste iga-aastase konverentsi poolt:

               a)
                     Beringi mere konventsiooni alal kalavarude kaitse ja majandamise meetmed, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel nõuannetel, sealhulgas Beringi mere konventsiooni raames reguleeritavate süsikavarude lubatud kogupüük ja kvoodid. Vajaduse korral kaalutakse ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks erimeetmete võtmist, et võimaldada kalavarude taastamist;

               b)
                     Beringi mere konventsiooni ala seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmete läbivaatamine, et tõhustada kontrollimeetmeid ja parandada Beringi mere konventsiooni raames vastu võetud meetmete järgimist;

               c)
                     Beringi mere konventsiooni alal ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise meetmete tõhustamine;

               d)
                     ohualdiste mereökosüsteemide kaitseks võetavad meetmed Beringi mere konventsiooni alal kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsioonidega;

               e)
                     ühiste seisukohtade arendamine teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega;

               f)
                     täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad Beringi mere konventsiooni alusel moodustatud teadus- ja tehnikakomitee nõuannetel.

               II LISA

               Beringi mere konventsiooni osaliste iga-aastasel konverentsil

               võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustamine

               Enne Beringi mere konventsiooni osaliste iga aastakonverentsi võetakse vajalikud meetmed selle tagamiseks, et Euroopa Liidu nimel väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimast statistilist, bioloogilist ja muud asjakohast teavet, mis on edastatud Euroopa Komisjonile vastavalt I lisas esitatud põhimõtetele ja tegevussuundadele.

               Sel eesmärgil ja kõnealusele teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele piisavalt varakult enne Beringi mere konventsiooni osaliste iga aastakonverentsi kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja need heaks kiita.

               Kui edasiste koosolekute käigus, sealhulgas kohapeal, ei suudeta kokkulepet saavutada, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

                     (1)
                  Vt dokument 7086/12 PECHE 66.