Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0263

Ettepanek Nõukogu otsus millega lubatakse Kreekal ja Portugalil võtta erimeetmeid, millega tehakse erand direktiivi 77/388/EMÜ artiklit 21 lõikest 1 (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (Ainult kreeka- ja portugalikeelne versioon on autentne)  /* KOM/2006/0263 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.6.2006KOM(2006) 263 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse Kreekal ja Portugalil võtta erimeetmeid, millega tehakse erand direktiivi 77/388/EMÜ artiklit 21 lõikest 1 (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)(Ainult kreeka- ja portugalikeelne versioon on autentne)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vastavalt nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 lõikele 1 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa kohaldada erimeetmeid kõnealusest direktiivist erandi tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksustamismenetlust või ära hoida teatavaliigilist maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 19. septembril 2005, taotles Portugal luba võtta meetmeid, millega tehakse erand direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikest 1. Vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõikele 2 teatas komisjon 8. märtsi 2006. aasta kirjas teistele liikmesriikidele Portugali taotlusest. Komisjon teatas 9. märtsi 2006. aasta kirjas Portugalile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 15. märtsil 2006, taotlesid Kreeka asutused luba pikendada otsuse 2002/736/EÜ (muudetud otsusega 2004/227/EÜ) alusel lubatud olemasolevat erandit. Samal ajal taotlesid nad üleminekut vabastuselt tagasipööratud maksustamisele, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikest 1. Vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõikele 2 teatas komisjon 28. märtsi 2006. aasta kirjas teistele liikmesriikidele Kreeka taotlusest. Komisjon teatas 31. märtsi 2006. aasta kirjas Kreekale, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |120 | Üldine taust Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikes 1, nagu see on sõnastatud kõnealuse direktiivi artiklis 28g, sätestatakse, et tavaliselt vastutab riikliku süsteemi alusel käibemaksu tasumise eest kaupu tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane. Kreeka ja Portugal soovivad kohaldada tagasipööratud maksustamise korda, mille puhul alljärgnevate kaupade tarnimisel vastutab käibemaksu tasumise eest maksukohustuslane, kellele kaupu ja teenuseid tarnitakse: (1) nii raudmetalli kui ka mitteraudmetalli jäätmete, jääkide ja kasutatud materjalide, sealhulgas mitteraudmetallide töötlemisel, tootmisel või sulatamisel saadud pooltoodete tarned; (2) osaliselt töödeldud raudmetallide ja mitteraudmetallide tarned ja teatavad nendega seotud töötlemisteenused; (3) raudmetallidest ja mitteraudmetallidest, nende sulamitest, räbust, tuhast, valtsimisjäätmetest ja metalle või nende sulameid sisaldavatest tööstusjääkidest koosnevate jääkide ja muu ringlussevõtmiseks sobiva materjali tarned ning nende toodete sorteerimise, lõikamise, tükeldamise ja pressimisega seotud teenused; (4) vanaraua, raualõikmete ja -jääkide, samuti klaasist, klaasikildudest, paberist, papist, kartongist, kaltsudest, luudest, nahast, komposiitnahast, pärgamendist, toornahast, kõõlustest, nöörist, paelast, köiest või trossist, kummist ja plastikust koosneva kasutatud ja ringlussevõtmiseks sobiva materjali tarned ja teatavad nendega seotud töötlemisteenused; (5) punktis d viidatud materjalide tarned pärast töötlemist, mis hõlmab puhastamist, lihvimist, sorteerimist, lõikamist või plokkideks valamist; (6) alusmaterjali töötlemisel saadud jääkide ja jäätmete tarned. Tagasipööratud maksustamist kohaldatakse ainult Kreekas ja Portugalis tehtud tarnetele. Portugal on esile tõstnud need raskused, mis tal esinevad jäätmetega kauplevas sektoris maksmisele kuuluva käibemaksu kogumisel maksudest kõrvalehoidumise tõttu. Maksudest kõrvalehoidumise tüüpiliseks viisiks on see, et jäätmematerjalide turustusahelas olev ettevõte ei maksa maksuhaldurile sissenõutud käibemaksu pärast tooraine edasimüümist, ent siiski võivad nende kliendid õiguspäraselt maksu maha arvata. Sel põhjusel vähenevad riigitulud ja tarnija saab ebaõiglase turueelise, mis kahjustab makse ausalt maksvaid ettevõtjaid. Portugali hinnangute kohaselt ei makstud 2005. aastal käibemaksu 44% jäätmesektoris esitatud käibemaksudeklaratsiooni puhul. Kreekal on sarnane tulude vähenemine nimetatud sektoris. Nõukogu otsuse 2004/227/EÜ põhjal, millega pikendati nõukogu otsuse 2002/736/EÜ kehtimisaega, anti Kreekale luba kohaldada vabastust nende maksukohustuslaste teatavate taaskasutuskõlblike jäätmete tarnete ja ühendusesisese hangete suhtes 2005. aasta lõpuni, kellel selliste toodete müük langes eelmisel aastal alla 900 000 euro. Samuti saadi maksuvabastuse luba mitteraudmetalli jäätmete tarnete ja ühendusesiseste hangete maksuvabastuse luba, sõltumata maksukohustuslase käibest. Kreeka ametkonna hinnangul ei andnud maksuvabastus soovitud tulemusi, nii nagu oli maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimiseks kavandatud. Maksuvabastusega ettevõtjad satuvad ebasoodsasse olukorda, kuna nad ei või tarnetega seoses tekkinud käibemaksu maha arvata ja selle tulemusel on nad muutunud vähem konkurentsivõimelisemaks. Selle tulemusel on omakorda suurenenud ettevõtjate arv, kes taotlevad ja saavad loa maksuvabastust mitte kasutada. See oli otsusega 2002/736/EÜ sätestatud valikuvõimalus. Koos Portugali ja mitmete teiste liikmesriikidega sooviks Kreeka valitsus kohaldada tagasipööratud maksustamise korda. Tagasipööratud maksustamine ei tekitaks ebasoodsat olukorda, millega võetakse tarnijatelt ära mahaarvamisõigus, ja tagaks meetme laiema kohaldamisala ning seega takistaks edasist maksude lekkimist. Ettepanekuga antakse luba tagasipööratud maksustamiseks kuni 31. detsembrini 2009. Samas tuleb arvesse võtta, et komisjon on esitanud 2005. aasta 16. märtsil direktiivi ettepaneku, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ teatavate meetmete osas, mille eesmärgiks on lihtsustada käibemaksustamise menetlust ning aidata ära hoida maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist, ning millega tunnistatakse kehtetuks teatavad erandeid lubavad otsused (artiklis 27 sätestatud erandite ratsionaliseerimine). Kõnealune ettepanek sisaldab muuhulgas taotletava meetmega sarnaseid õigusnorme. Seepärast kaotab kavandatav erand kehtivuse, ja seda üksnes ratsionaliseerimisdirektiiviga hõlmatud ulatuses, pärast ratsionaliseerimisettepanekust tulenevas direktiivis sisalduvate kõnealuse valdkonna meetmete jõustumist. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Sarnaseid erandeid seoses direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikega 1 on lubatud ka teistele liikmesriikidele. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Ei ole oluline. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Otsuse ettepaneku eesmärk on lihtsustada maksustamismenetlust ning võidelda võimaliku käibemaksust kõrvalehoidumisega ja maksustamise vältimisega ning seega võib tal olla positiivne majanduslik mõju. Mõju on igal juhul piiratud, tingituna erandi kitsast kohaldamisalast. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Kreekale ja Portugalile antakse luba kohaldada meedet, millega teatavate jäätmete omamaiste tarnete tagasipööratud maksustamismehhanismi kasutamise puhul tehakse erand nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikest 1. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 lõige 1. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjus(t)el. |331 | Käesolev otsus käsitleb kahele liikmesriigile nende enda taotlusel antud luba ja sellega ei kaasne mingeid kohustusi. |332 | Erandi piiratud reguleerimisala arvestades on erimeede vastavuses taotletava eesmärgiga. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusaktid: muu. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 27 kohaselt on erandite tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt antud nõukogu loa alusel. Nõukogu otsus on ainus sobiv õigusakt. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |Läbivaatamis-/muutmis-/ajapiiranguklausel |533 | Ettepanek sisaldab ajalist piirangut. |1.  EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse Kreekal ja Portugalil võtta erimeetmeid, millega tehakse erand direktiivi 77/388/EMÜ artiklit 21 lõikest 1 (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)(Ainult kreeka- ja portugalikeelne versioon on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas)[1] ja eriti selle artikli 27 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]ning arvestades järgmist:2.  Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa võtta erimeetmed kõnealusest direktiivist erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksustamismenetlust või ära hoida teatavaliigilist maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.3.  Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 19. märtsil 2005, taotles Portugal luba võtta erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikest 1.4.  Vastavalt direktiivi 77/388 artikli 27 lõikele 2 teavitas komisjon 8. märtsi 2006. aasta kirjas teisi liikmesriike Portugali taotlusest. Komisjon teatas 9. märtsi 2005. aasta kirjas Portugalile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.5.  Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 15. märtsil 2006, taotles Kreeka luba võtta erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikest 1.6.  Vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõikele 2 teavitas komisjon 28. märtsi 2006. aasta kirjas teisi liikmesriike Kreeka taotlusest. Komisjon teatas 31. märtsi 2006. aasta kirjas Kreekale, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.7.  Meede, millega tehakse erand direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikest 1, on ette nähtud selleks, et võimaldada Kreekal ja Portugalil võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu jäätmesektoris. Jäätmetega kauplemise ahelas olevad ettevõtjad, kellest paljud kaovad, ei maksa tavaliselt käibemaksu maksuhaldurile pärast tooraine edasimüümist. Nende klientidele jääb siiski maksu mahaarvamiseks kehtiv arve.8.  Meede on proportsionaalne seatud eesmärkidega, kuna seda ei kavandata kohaldada üldiselt, vaid konkreetsete sektorite ja tarnete puhul, mis tekitavad märgatavaid raskusi maksudest kõrvalehoidumise või maksustamise vältimisega.9.  Sarnaseid erandeid on tehtud teistele liikmesriikidele, et võidelda maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu, ning need on osutunud tõhusaks.10.  Luba peaks kehtima 31. detsembrini 2009, et selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes oleks võimalik hinnata, kas erand on endiselt õigustatud. 16. märtsil 2005 esitas komisjon direktiivi ettepaneku, millega ratsionaliseeritakse mõningaid direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 kohaselt antud erandeid. Seepärast on oluline piirata otsuse nende osade kohaldamisega, mida ettepanek hõlmab, kuni kavandatud direktiivi jõustumiseni.11.  Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele ühenduse omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Erandina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikest 1, nagu see on sõnastatud kõnealuse direktiivi artiklis 28g, antakse Kreekale ja Portugalile luba määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks maksukohustuslane, kellele tarnitakse käesoleva otsuse artiklis 2 nimetatud kaupu ja teenuseid.Artikkel 2Järgmiste kaupade ja teenuste saajad võidakse määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks:(1) nii raudmetalli kui ka mitteraudmetalli jäätmete, jääkide ja kasutatud materjalide, sealhulgas mitteraudmetallide töötlemisel, tootmisel või sulatamisel saadud pooltoodete tarned;(2) osaliselt töödeldud raudmetallide ja mitteraudmetallide tarned ja teatavad nendega seotud töötlemisteenused;(3) raudmetallidest ja mitteraudmetallidest, nende sulamitest, räbust, tuhast, valtsimisjäätmetest ja metalle või nende sulameid sisaldavatest tööstusjääkidest koosnevate jääkide ja muu ringlussevõtmiseks sobiva materjali tarned ning nende toodete sorteerimise, lõikamise, tükeldamise ja pressimisega seotud teenused;(4) vanaraua, raualõikmete ja -jääkide, samuti klaasist, klaasikildudest, paberist, papist, kartongist, kaltsudest, luudest, nahast, komposiitnahast, pärgamendist, toornahast, kõõlustest, nöörist, paelast, köiest või trossist, kummist ja plastikust koosneva kasutatud ja ringlussevõtmiseks sobiva materjali tarned ja teatavad nendega seotud töötlemisteenused;(5) punktis 4 osutatud materjalide tarned pärast töötlemist, mis hõlmab puhastamist, lihvimist, sorteerimist, lõikamist või plokkidesse valamist;(6) alusmaterjalide töötlemisel saadud jääkide ja jäätmete tarned.Artikkel 3Käesoleva otsuse artikli 1 alusel antud luba kaotab kehtivuse sel päeval, kui jõustub direktiiv, millega ratsionaliseeritakse direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 27 tulenevaid erandeid, ja seda ulatuses, milles käesoleva otsuse artiklis 2 nimetatud tarned kuuluvad kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse, või 31. detsembril 2009, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja Portugali Vabariigile.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/18/EÜ (ELT L 51, 22.2.2006, lk 12). .[2] ELT C […], […], lk […].


				|

		52013PC0679

			Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta /* COM/2013/0679 final - 2013/0326 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
Et võimaldada
Iirimaa makromajandusliku kohandamisprogrammi tingimuste täitmise nõuetekohast
hindamist ning tagada lõpparuande valmimine finantsabi ajakava kohaselt, tuleks
muuta nõukogu rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise
kohta. Muudatusettepanek on puhtalt tehnilist laadi ja käsitleb finantsabi
kasutusaja pikendamist kolmelt aastalt kolmele aastale ja kahele kuule.
Makromajandusliku kohandamisprogrammi põhiparameetrid, eriti programmi kestus
ja üldine rahastamispakett, jäävad muutmata.
Kooskõlas 30. mail 2013 jõustunud määruse (EL)
nr 473/2013 artikliga 4 riigieelarvete koostamise ühise ajakava kohta avaldavad
Iirimaa ametiasutused oma esialgse eelarvekava hiljemalt 15. oktoobril 2013.
Lisaks sellele oodatakse bilansi hindamise tulemusi vastavalt programmi
tingimustele hiljemalt 2013. aasta novembri lõpuks. Programmi tingimustele
vastavuse igakülgse ja põhjaliku hindamise huvides on kahtlemata esmatähtis
võtta arvesse esialgses eelarvekavas sisalduvat teavet ja pangandushinnangut.
Seetõttu ei saa kaheteistkümnes ja viimane Iirimaa programmi järgne
hindamiskülastus alata enne 15. oktoobrit 2013. Nõukogu rakendusotsuses
2011/77/EL on praegu sätestatud, et rahalist abi antakse kolme aasta vältel
alates esimesest päevast pärast otsuse jõustumist, mis tähendab, et rahalise
abi kasutamisaeg lõpeb 8. detsembril 2013. Kõik hindamise lõpuleviimiseks ja
vajalike dokumentide ettevalmistamiseks vajalikud toimingud tuleks mahutada
vähestesse nimetatud kuupäevale eelnevatesse nädalatesse, mis tooks kaasa ohu
jääda vastavuse asjakohase täpsusega hindamisel ajahätta või hilineda tähtajaga
ettenägematu sündmuse tõttu, mis omakorda põhjustaks Iirimaa ilmajäämise
viimasest osamaksest. Nimetatud ohtude leevendamiseks võiks programmi kasutusaega
kahe kuu võrra pikendada.
Tuleks märkida, et
selline otsus parandab väljamaksete plaanipärast tegemist programmi raames?.
Ühtlasi parandab see hindamise kvaliteeti. See on kasulik nii laenu andvatele
kui ka laenu võtvatele riikidele ja toetab seega euroala stabiilsust.
Eespool esitatud selgitusi arvesse võttes
leiab komisjon, et muudatused, mis seisnevad finantsabi kasutusaja
pikendamises, on kasulikud programmi eesmärkide tagamiseks.
2013/0326 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,
millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL
Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta
määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism[1], eriti selle artikli 3 lõiget
2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Iirimaa taotluse alusel andis
nõukogu Iirimaale finantsabi (rakendusotsus 2011/77/EL[2]), et toetada tugevat majandus-
ja reformiprogrammi, mille eesmärk on taastada usaldus, võimaldada majandusel
tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Iirimaa, euroala ja liidu
finantsstabiilsus.
(2)       Komisjon viis Iirimaa
majandusreformiprogrammi kümnenda läbivaatamise lõpule 10. juulil 2013.
(3)       Finantsabi kasutusaja
lühiajaline pikendamine on vajalik, sest see võimaldaks programmi
nõuetelevastavuse igakülgset ja põhjalikku hindamist lõpparuandes nõuetekohase
hoolsusega ning aitaks tagada, et viimase osamakse tegemise otsus langetatakse
plaanipäraselt.
(4)       Kõnealuseid sündmusi silmas
pidades tuleks rakendusotsust 2011/77/EL muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Rakendusotsuse 2011/77/EL artikli 1 lõikes 2
asendatakse sõnad „kolme aasta vältel” sõnadega „kolme aasta ja kahe kuu vältel”.
Artikkel 2
Käesolev otsus on
adresseeritud Iirimaale.
Artikkel 3
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.
[2]               ELT L 30, 4.2.2011, lk 34.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.6.2016
            COM(2016) 412 final
            2016/0191(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta teha WTO eeskirjadest erand, et pikendada endise Vaikse ookeani saarte hooldusterritooriumi suhtes kohaldatava sooduskohtlemise kehtivust

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogus Euroopa Liidu poolt võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta pikendada talle võimaldatud WTO eeskirjade erandit ja seega lubada ELil toetada erandi taotlust.

               Kui Ameerika Ühendriikide taotlus pikendada WTO eeskirjade erandit heaks kiidetakse, võimaldaks see Ameerika Ühendriikidel kohaldada kuni 31. detsembrini 2026 jätkuvalt sooduskohtlemist selliste toodete suhtes, mis on pärit endiselt Vaikse ookeani saarte hooldusterritooriumilt (Marshalli Saarte Vabariik, Mikroneesia Liiduriigid, Põhja-Mariaani Ühendus ja Belau Vabariik) ja mis on imporditud Ameerika Ühendriikide tolliterritooriumile.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Ei kohaldata.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu (EL) toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud, et kui rahvusvahelise lepingu alusel loodud organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega otsus, võtab nõukogu komisjoni või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks asjaomases organis liidu nimel võetav seisukoht. Erandi tegemine, millega lubatakse Ameerika Ühendriikidel rakendada endiselt Vaikse ookeani saarte hooldusterritooriumilt pärit toetuskõlblike toodete suhtes sooduskohtlemist, kuulub selle sätte alla, sest otsuse teeb organ, mis on moodustatud rahvusvahelise lepingu alusel (WTO peanõukogu või ministrite konverents), ja see mõjutab Euroopa Liidu õigusi ja kohustusi.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

               Ei kohaldata.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ei kohaldata.

               5.MUU TEAVE

               Komisjoni volitatakse võtma Euroopa Liidu nimel seisukoht toetada Ameerika Ühendriikide taotlust lubada talle erandit WTO eeskirjadest sellises ulatuses, et Ameerika Ühendriigid saaksid võimaldada kuni 31. detsembrini 2026 sooduskohtlemist toetuskõlblikele toodetele, mis pärinevad endiselt Vaikse ookeani saarte hooldusterritooriumilt.

               Ameerika Ühendriigid taotlevad pikendust erandile (WT/L/694, 1. august 2007) 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) I artikli lõikest 1, et jätkata endise Vaikse ookeani saarte hooldusterritooriumi ajaloolist sooduskohtlemist kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega.

               Ameerika Ühendriikide väitel on süsteem, millega lastakse kõnealuste saarte tooted sooduskohtlemise alusel Ameerika Ühendriikide turule, õigustatud nii ajaloolistel kui ka majanduslikel põhjustel.

               Ameerika Ühendriigid kohustusid tagama endise Vaikse ookeani saarte hooldusterritooriumi riikide julgeolekut ja majanduslikku arengut ÜRO Julgeolekunõukoguga 1947. aastal sõlmitud hoolduslepingu alusel.

               Hoolduslepingu põhjal on Ameerika Ühendriigid loonud pikaajalise ajaloolise sideme endise Vaikse ookeani saarte hooldusterritooriumi riikidega ja majanduslikust vaatenurgast on süsteemi pikaajaline eesmärk olnud soodustada erandi saajate kaubanduse mahu suurenemist ja majanduslikku arengut viisil, mis on kooskõlas GATTi eesmärkide ning soodustatud riikide kaubandus-, finants- ja arenguvajadustega. Oma taotluses märgivad Ameerika Ühendriigid, et kõnealune eesmärk on muutunud üha olulisemaks, kuna kõik endised hooldusterritooriumid on iseseisvunud.

               Selle eranditaotlusega pikendataks tariifset sooduskohtlemist kolmandat korda. 8. septembril 1948 tehti Ameerika Ühendriikidele määramata ajaks erand kohustustest, mis tulenevad GATT 1947 I artikli lõikest 1. Erand vaadati GATT 1994 lõike 1 punkti b alapunkti iii kohaselt läbi ja lisati kokkuleppesse GATT 1994 kaheaastase kehtivusperioodiga, kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping (Marrakechi leping; edaspidi „WTO leping“) 1. jaanuaril 1995 jõustus. 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe alusel võetud kohustuste peatamise käsitusleppe lõike 2 kohaselt leiti, et pikendamata jätmise korral oleks 8. septembri 1948. aasta erand kaotanud kehtivuse 31. detsembril 1996, ning seda pikendati 14. oktoobril 1996. Teist korda pikendati seda 1. augustil 2007 kuni 31. detsembrini 2016.

               Euroopa Liidu jaoks ei põhjusta eranditaotlus majanduslikke probleeme, kuna sooduskohtlemine ei kahjusta eeldatavasti ELi kaubandust soodustatud riikidega.

               Neid kaalutlusi arvestades peaks Euroopa Liit ühinema WTO peanõukogus eranditaotluse pooldajate kujuneva konsensusega.

               2016/0191 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta teha WTO eeskirjadest erand, et pikendada endise Vaikse ookeani saarte hooldusterritooriumi suhtes kohaldatava sooduskohtlemise kehtivust

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (Marrakechi leping; edaspidi „WTO leping“) IX artikli lõigetes 3 ja 4 on sätestatud kord erandite tegemiseks WTO lepingu või mitmepoolsete kaubanduslepingutega kehtestatud kohustustest.

               (2)Ameerika Ühendriikidele tehti erand 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) I artikli lõike 1 kohastest kohustustest ja seda pikendati viimati 1. augustil 2007 kuni 31. detsembrini 2016.

               (3)WTO lepingu IX artikli lõike 3 kohaselt esitasid Ameerika Ühendriigid taotluse teha kuni 31. detsembrini 2026 erand kohustustest, mis tulenevad GATT 1994 I artikli lõikest 1, vajalikus ulatuses, et võimaldada Ameerika Ühendriikidel kohaldada jätkuvalt sooduskohtlemist selliste toodete suhtes, mis on pärit endiselt Vaikse ookeani saarte hooldusterritooriumilt (Marshalli Saarte Vabariik, Mikroneesia Liiduriigid, Põhja-Mariaani Ühendus ja Belau Vabariik) ja mis on imporditud Ameerika Ühendriikide tolliterritooriumile.

               (4)Kui Ameerika Ühendriikide taotlus, mille sisuks on teha erand WTO eeskirjadest, rahuldataks, ei kahjustaks see ei Euroopa Liidu majandust ega kaubandussuhteid erandi saajatega.

               (5)Seepärast on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel WTO peanõukogus Ameerika Ühendriikide eranditaotluse toetamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus võetakse Euroopa Liidu nimel seisukoht toetada Ameerika Ühendriikide esitatud taotlust teha erand 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe I artikli lõike 1 kohastest kohustustest kuni 31. detsembrini 2026 vastavalt Ameerika Ühendriikide eranditaotluses sätestatud tingimustele.

               Kõnealuse seisukoha esitab komisjon.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0166

Ettepanek Nõukogu otsus transformatsiooni Topas 19/2 tulemusel saadud geneetiliselt muundatud suvirapsi (Brassica napus L. ssp. oleifera) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Prantsusmaal vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ  /* KOM/2005/0166 lõplik */

	Brüssel 26.4.2005KOM(2005) 166 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUStransformatsiooni Topas 19/2 tulemusel saadud geneetiliselt muundatud suvirapsi ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Prantsusmaal vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Transformatsiooni Topas 19/2 tulemusena saadud geneetiliselt muundatud suvirapsi (Brassica napus L. ssp . oleifera) turuleviimise osas otsustati komisjoni 22. aprilli 1998. aasta otsusega 98/291/EÜ vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ anda luba selle toote turuleviimiseks.2. 9. juunil 1998 andsid Ühendkuningriigi ametiasutused nõusoleku kõnealuse toote turuleviimiseks.3. Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ (millega asendati direktiiv 90/220/EMÜ) artikli 35 lõikele 1 kohaldatakse nende geneetiliselt muundatud organismide turuleviimise taotluste suhtes, mille menetlemine ei olnud lõpetatud 17. oktoobriks 2002, direktiivi 2001/18/EÜ sätteid.4. Prantsusmaa ametiasutused teavitasid 20. novembril 1998 direktiivi 90/220/EMÜ artikli 16 kohaselt komisjoni oma otsusest keelustada ajutiselt kõnealuse geneetiliselt muundatud suvirapsi kasutamine ja müük kaheks aastaks ning esitasid selle põhjused. Kõnealuse meetme kehtivust pikendati 26. juulil 2001.5. Taimede teaduskomitee leidis, et Prantsusmaa esitatud teave ei sisaldanud uusi asjakohaseid teaduslikke tõendeid, mida dokumentide algsel hindamisel ei olnud arvestatud ja mis annaksid põhjust selle toote suhtes algselt esitatud arvamuse läbivaatamiseks.6. 6. oktoobril 2003 ja 27. augustil 2004 teavitas Prantsusmaa komisjoni oma otsusest pikendada eespool nimetatud keelumeetme kehtivust vastavalt ühe aasta võrra 17. oktoobrini 2006 ning selle põhjustest, osutades direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 23.7. 5. märtsil 2004 esitas Kreeka komisjonile lisateavet oma riiklike meetmete toetamiseks seoses transformatsiooni Topas 19/2 tulemusel saadud suvirapsiga, millel on otsene mõju Prantsusmaa praeguste riiklike meetmete teaduslikule hindamisele.8. Euroopa Toiduohutusamet leidis, et Kreeka esitatud teave ei sisaldanud uusi teaduslikke tõendeid, mis muudaksid kehtetuks transformatsiooni Topas 19/2 tulemusel saadud suvirapsi keskkonnariski hinnangu.9. Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 kohaselt peab komisjon sellistel asjaoludel tegema otsuse nimetatud direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras, mille puhul kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse direktiivi artiklis 8 sätestatut.10. Kuna nii taimede teaduskomitee kui EFSA leidsid, et toode ei kujuta endast ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale, koostas komisjon otsuse eelnõu, paludes Prantsusmaal tunnistada kehtetuks oma meetmed seoses transformatsiooni Topas 19/2 tulemusel saadud suvirapsiga.11. Otsuse eelnõu esitati otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 2 kohaselt direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 alusel moodustatud komiteele, et see esitaks oma arvamuse.12. Komitee ei esitanud pärast seda, kui 29. novembril 2004 tema poole pöörduti, oma arvamust, mis tähendab, et komisjon peab otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 4 kohaselt esitama viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitama Euroopa Parlamenti.13. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 on sätestatud, et nimetatud seisukohta asjakohaselt arvestades võib nõukogu teha kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõike 2 kohaselt sätestatud kolmekuulise tähtaja jooksul. Kui nõukogu on kolmekuulise tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega väljendanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti läbi; ent kui nõukogu ei ole nimetatud tähtaja möödumisel ettepandud rakendusakti vastu võtnud ega väljendanud oma vastuseisu, võtab komisjon ettepandud rakendusakti vastu.EttepanekNÕUKOGU OTSUStransformatsiooni Topas 19/2 tulemusel saadud geneetiliselt muundatud suvirapsi ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Prantsusmaal vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ(EMPs kohaldatav tekst) (Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta,[1] eriti selle artikli 23 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:Komisjoni 22. aprilli 1998. aasta otsusega 98/291/EÜ geneetiliselt muundatud suvirapsi (Brassica napus L. ssp . oleifera) turuleviimise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ[2] otsustati anda luba selle toote turuleviimiseks.9. juunil 1998 andsid Ühendkuningriigi pädevad asutused nõusoleku nimetatud toote turuleviimiseks.Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ (millega asendati direktiiv 90/220/EMÜ[3]) artikli 35 lõikele 1 kohaldatakse nende geneetiliselt muundatud organismide turuleviimise taotluste suhtes, mille menetlemine ei ole lõpetatud 17. oktoobriks 2002, direktiivi 2001/18/EÜ sätteid.20. novembril 1998 teavitas Prantsusmaa komisjoni oma otsusest keelustada ajutiselt kõnealuse geneetiliselt muundatud suvirapsi kasutamine ja müük kaheks aastaks ning põhjendas seda direktiivi 90/220/EMÜ artikli 16 lõike 1 kohaselt. Kõnealuse meetme kehtivust pikendati 26. juulil 2001.Taimede teaduskomitee leidis, et Prantsusmaa esitatud teave ei sisaldanud uusi asjakohaseid teaduslikke tõendeid, mida ei olnud arvesse võetud toimiku esialgsel hindamisel ja mis oleksid andnud põhjust selle toote suhtes esialgselt esitatud arvamuse ülevaatamiseks.6. oktoobril 2003 ja 27. augustil 2004 teavitas Prantsusmaa komisjoni oma otsusest pikendada eespool nimetatud keelumeetme kehtivust vastavalt ühe aasta võrra ja 17. oktoobrini 2006[4],[5] ning selle põhjustest, osutades direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 23.5. märtsil 2004 esitas Kreeka komisjonile lisateavet oma riiklike meetmete toetamiseks seoses transformatsiooni Topas 19/2 tulemusel saadud suvirapsiga, millel on otsene mõju Prantsusmaa praeguste riiklike meetmete teaduslikule hindamisele.Euroopa Toiduohutusamet leidis, et Kreeka esitatud teave ei sisaldanud uusi teaduslikke tõendeid, mis oleksid muutnud kehtetuks transformatsiooni Topas 19/2 tulemusel saadud suvirapsi keskkonnariski hinnangu.Kõnealustel asjaoludel ei ole põhjust arvata, et see toode ohustaks inimeste tervist või keskkonda.Prantsusmaa peaks seega kõnealused meetmed kehtetuks tunnistama.Direktiivi 2001/18/EÜ alusel moodustatud komitee ei esitanud pärast seda, kui 29. novembril 2004 tema poole pöörduti, oma arvamust komisjoni otsuse eelnõus sätestatud meetmete kohta nimetatud direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Prantsusmaa meetmed otsusega 98/291/EÜ turuleviimiseks loa saanud geneetiliselt muundatud suvirapsi kasutamise ja müügi keelustamiseks ei ole direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 sätete kohaselt õigustatud.Artikkel 2Prantsusmaa võtab käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 20 päeva pärast selle teatavakstegemistArtikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.Brüssel, […] 2005Nõukogu nimeleesistuja

[1] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1

[2] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 26

[3] EÜT L 117, 08.5.1990, lk 15

[4] Arrêté du 25 juillet 2003 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française n° 187 du 14 août 2003, p. 14061

[5] Arrêté du 19 juillet 2004 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française n° 194 du 21 août 2004, p. 28


|

52010PC0462

/* KOM/2010/0462 lõplik - COD 2010/0242 */  Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa aktiivsena vananemise aasta (2012)

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 6.9.2010KOM(2010) 462 lõplik2010/0242 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSEuroopa aktiivsena vananemise aasta (2012)(EMPs kohaldatav tekst)SEK(2010) 1002SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTRahvastik vananeb praegu Euroopas kiiresti, nagu rõhutas komisjon 2008. aastal oma teises demograafiaalases aruandes „ Meeting social needs in an ageing society ”. Eurostati viimaste prognooside kohaselt, mis avaldati 2008. aastal, on aastaks 2060 Euroopa Liidus iga üle 65-aastase inimese kohta vaid kaks tööealist (15–64-aastast) inimest praeguse nelja asemel. Selle suhtarvu suurim langus jääb eeldatavalt ajavahemikku 2015–2035, mil beebibuumi ajal sündinud inimesed pensionile jäävad. See muutus on tingitud nii väikesest sündimusest kui ka kasvavast keskmisest eeldatavast elueast. Eurooplased elavad tänapäeval tõepoolest kauem ja nende tervis on parem kui kunagi varem. 1960. aastaga võrreldes on eeldatav keskmine eluiga suurenenud kaheksa aasta võrra ja demograafilised prognoosid viitavad selle kasvule veel viie aasta võrra järgneva neljakümne aasta jooksul. See ajalooline saavutus on väärt tähistamist.ELi rahvastikupüramiid näitab selgelt, et rahvaarv hakkas suurenema kohe pärast Teist Maailmasõda, kui algas beebibuum. 2012. aastast hakkab Euroopa tööealine elanikkond kahanema, samal ajal kasvab aga üle 60-aastaste arv jätkuvalt ligikaudu kaks miljonit inimest aastas, kusjuures selles prognoosis on arvesse võetud ka immigratsiooni ja sündimuse tõenäolist kasvu, [1].Demograafilised muutused toovad kaasa nii probleeme kui ka võimalusi. Elanikkonna vananemine võib suurendada survet riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele ning põhjustada pingeid seoses tööjõuga, mida on vaja eakamatele inimestele sotsiaal- ja hooldusteenuste osutamiseks. Vanusega seostuvad tihti haigused ja sõltuvus ning eakamad inimesed võivad ennast tunda töö- ja pereelust ning ühiskondlikust tegevusest kõrvalejäetuna. On neid, kel on hirm, et vanad inimesed võivad olla noortele ja tööealistele liiga suureks koormaks ning see võib põhjustada põlvkondadevahelisi pingeid.Sellise vaatekoha puhul unustatakse ära, et eakamad inimesed, eriti aga beebibuumi põlvkond, võivad anda ühiskonnale olulise panuse. Et lahendada elanikkonna vananemisega seotud küsimusi ja säilitada põlvkondade vahel solidaarsus, tuleks tagada, et beebibuumi aegne põlvkond püsiks kauem tööturul, et see põlvkond oleks terve, elaks aktiivset elu ning oleks iseseisev võimalikult kaua.Tööhõivestrateegia raames on liikmesriigid hakanud muutma ennetähtaegselt pensionile jäämise suundumust, mistõttu on EL 27 tööhõive vanuserühmas 55–64 suurenenud 36,9%-lt (2000. aastal) 46%-le (2009. aastal). Et innustada eakamaid inimesi edasi tööle jääma, tuleks töötingimusi oluliselt parandada ja kohandada neid vastavalt eakamate töötajate tervislikule seisundile ja vajadustele, täiendada eakamate oskusi, parandades nende juurdepääsu elukestvale õppele, ning vaadata üle maksu- ja soodustuste süsteem, et see innustaks inimesi edasi tööle jääma.Aktiivsena vananemine on ka tõhus vahend, et ära hoida vaesumist vanaduspõlves. 2008. aastal elas Euroopas 19% üle 65- aastastest inimestest vaesuse piiril. Suur osa vanemaid inimesi tunneb end kõrvale jäetuna. Eakamate inimeste paremad tööhõivevõimalused aitaksid lahendada selle vanuserühma vaesuse probleemi ja aktiivne osalemine vabatahtlikus tegevuses aitaks vähendada vanemate inimeste kõrvale jäämist ühiskonnaelust. Eakamad inimesed on vabatahtliku töö tegijatena ja hooldustöötajatena ühiskonna suur võimalus, mida tuleks paremini kasutada. Selleks tuleks kõrvaldada takistused tasustamata töö tegemiselt ja luua vajalik raamistik.Komisjoni teatises „ EUROOPA 2020. AASTAL. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ” on esitatud lahendusteed kriisist väljumiseks ning Euroopa majanduse ettevalmistamiseks järgmiseks aastakümneks. Kaasava majanduskasvuga seoses rõhutab komisjon tervelt ja aktiivsena vananeva elanikkonna propageerimise tähtsust, et aidata muu hulgas suurendada tööhõivet, investeerida oskustesse ja vähendada vaesust.Kavandatud Euroopa aktiivsena vananemise aasta innustab liikmesriike ja toetab liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna püüdlusi propageerida aktiivsena vananemist ja paremini ära kasutada beebibuumi põlvkonna potentsiaali.Teema-aasta peaks olema ajavahemiku 2011–2014 ettevõtmiste tipp, aeg, mil Euroopa Liit keskendub paljudes oma töökavades ja poliitikavaldkondades aktiivsena vananemisele ning koostab raamistiku, et edendada ning tutvustada uusi ettevõtmisi ja partnerlusi, millega igal tasandil (liikmesriigi, piirkondlikul, kohalikul, tööturu osapoolte, kodanikuühiskonna tasandil) toetatakse aktiivsena vananemist.2011. aastal peaksid kõik avalik-õiguslikud asutused, tööturu osapooled ja kodanikuühiskonna organisatsioonid kõikidel tasanditel keskenduma aktiivse vananemisega seotud konkreetsetele eesmärkidele ja Euroopa aastal tuleks eelkõige keskenduda konkreetsetele saavutustele. Eesmärgid tuleks kirja panna Euroopa veebilehel, millest peaks edaspidi saama Euroopa aasta teemaline veebileht, mis oleks ühtlasi seire- ja hindamisvahendiks.2012. aastal peaks Euroopa aasta tulipunktis olema 2011. aastal sõnastatud kohustuste elluviimine, üldsuse teadlikkuse suurendamine, ettevõtmiste ja algatuste tutvustamine meedia kaudu ja muude levitusvahendite kaasamine. Lisaks esitataks olemasolevate eelarveridade ja programmide kaudu rahastatud aktiivsena vananemise teemaliste projektide saavutused.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA OODATAVA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED2.1. KonsultatsioonidKuna komisjoni kohustus on rakendada kaasavat lähenemisviisi ELi poliitiliste strateegiate väljatöötamisel ja täideviimisel, pöördus komisjon huvitatud isikute poole, et nad esitaksid oma seisukohad aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse ning temaatilise Euroopa aasta kohta, kui see kavasse võetaks, eesmärgiga saada lähteandmeid ametliku ettepaneku koostamiseks ning suurendada seejuures läbipaistvust ja edendada varakult koordineerimistööd.Eelnev nõupidamine toimus küsimustikule vastamisena interneti teel, mis võimaldas liikmesriikidel, tööturu osapooltel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja teistel huvitatud isikutel oma arvamused edastada. Küsimustik oli rohkem kui kaks kuud kättesaadav veebilehel „Sinu hääl Euroopas”, mis on paljude konsultatsioonide keskne juurdepääsukoht. Küsimustikus keskenduti järgmistele teemadele: vananemisega seotud ohud ja võimalused põlvkondadevahelises läbikäimises, soovitatavad poliitilised meetmed, ELi eriroll õigete poliitiliste valikute propageerimises, Euroopa aasta teemad ja ettevõtmised ning huvitatud isikute kaasamine.Arvamuste esitajad üldiselt toetasid aktiivsena vananemise teemalise Euroopa aasta korraldamise mõtet. Positiivselt suhtuti ka teadlikkuse suurendamisse, tähtsamate teemade kaasamisse poliitilistesse strateegiatesse ja poliitikateemalistesse päevakavadesse. Vastajad leidsid, et see toetaks ja innustaks neid inimesi, kes selles vallas juba tegutsevad, aitaks levitada häid tavasid, leida uusi ideid ja luua olemasolevate tegutsejate vahel koostoimet. Vastajate ettepanekute kohaselt eelistati pikaajalise mõjuga Euroopa aastat, mis looks kauakestvaid algatusi. Kõikide osapoolte vastajad (kodanikuühiskonna organisatsioonid, avalik-õiguslikud asutused, tööturu osapooled jne) näitasid üles suurt indu lüüa kaasa Euroopa aasta üritustes, pakkudes välja oma kavandatavaid üritusi seoses Euroopaga aastaga ning tehes ettepanekuid täiendavate projektide kohta.2.2. Oodatav mõjuAktiivse vananemisega seotud poliitikameetmed kuuluvad üldiselt liikmesriikide vastutusalasse ning liikmesriigid suurendavad oma püüdlusi eakamates inimestes varjul olevate võimete kasutamiseks. Liikmesriikide riigiasutustelt saadud vastustest ilmnes, et nad toetavad igati ELi tasandil tegutsemise kavatsust ja Euroopa aasta algatust. Liikmesriikide seisukoht oli, et Euroopa Liit peaks nende ettevõtmisi toetama, luues selleks sobiva keskkonna, mis suurendaks poliitikute ja üldsuse teadlikkust, aitaks kõikide tasandite poliitikuid ja huvitatud isikuid kaasata ning toetaks üksteiselt õppimist Euroopas, aitaks jälgida edusamme ning paremini sõnastada ühiseid eesmärke ja sihte.Praegused Euroopa tasandi meetmed ei ole ilmselt suunatud päris sellele, mida peaks tegema, nimelt: 1) suurendada üldsuse, poliitikakujundajate ja teiste huvitatud isikute teadlikkust aktiivsena vananemise tähtsusest ning vajadusest paremini ära kasutada beebibuumi põlvkonna potentsiaali; 2) kujundada liikmesriikide ja sidusrühmade vahelist teabe ja kogemuste vahetust; 3) anda liikmesriikidele ja sidusrühmadele võimalus meetmete väljatöötamiseks konkreetsete toimingute ja konkreetsete eesmärkide kaudu.Selleks on vaja ühiskonna kõikide tasandite ja paljude sidusrühmade toetust. Põhiülesanne on kaasata sidusrühmad nii, et see tooks kaasa konkreetsed meetmed liikmesriigi, piirkondlikul, kohalikul ja äriühingute tasandil üle kogu Euroopa Liidu. Suurem poliitiline tahe ja aktiivsena vananemise poliitika nähtavus julgustab uutele ja suurematele tegudele.ELi tasandil koordineeritud üritustega Euroopa aastal suudaks komisjon tagada, et konkreetsed Euroopa aasta üritused oleksid kooskõlas muude ELi algatuste ja kavadega.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGEuroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151 on kirjas, et Euroopa Liidu ja liikmesriikide eesmärk on tööhõive edendamine, elu- ja töötingimuste parandamine, võimaluste loomine tingimuste ühtlustamiseks nii, et jätkuks suund paremusele; piisav sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoog, inimressursside arendamine, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist. Nende eesmärkide täitmiseks peab Euroopa Liit toetama ja täiendama liikmesriikide meetmeid töötingimuste kohandamiseks, tööturult kõrvale jäänud inimeste kaasamiseks ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõige 1).Euroopa aktiivsena vananemise aastat (2012) käsitleva otsuse ettepanek põhineb artiklis 151 loetletud eesmärkidel ning sellise ettepaneku eesmärk on liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna püüdluste edendamine ja toetamine eesmärgiga propageerida aktiivset vananemist.Ettepaneku peaeesmärk kuulub artikli 153 lõike 1 kohaldamisalasse, sest ettepaneku peamine ülesanne on suurendada üldist teadlikkust, edendada liikmesriikide ja sidusrühmade vahelist väitlust ja vastastikust õppimist, et paremate võimaluste ja töötingimuste loomisega edendada eakamate töötajate pääsemist tööturule ja võidelda nende ühiskonnast väljatõrjumise vastu.Peaeesmärk on edendada aktiivsena vananemist tööhõives, luues paremaid võimalusi eakamate töötajate osalemiseks tööturul ning edendades aktiivsena vananemist ühiskonnas, võideldes ühiskonnast väljatõrjumise vastu vabatahtliku töö, tervena vananemise ja iseseisvalt elamise kaudu.Otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõige 2.Otsuse ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, sest kavandatud Euroopa aasta eesmärke ei saa täies ulatuses saavutada liikmesriigi tasandil, sest selleks on vaja teabevahetust ja heade tavade levitamist Euroopa Liidu ulatuses, ning seega saab püstitatud laiahaardelist eesmärki paremini saavutada Euroopa Liidu tasandil.4. MÕJU EELARVELEEuroopa aasta jaoks ei ole taotletud täiendavaid rahalisi vahendeid. Vastavalt eelarvele ja tööhõive peadirektoraadi kavadele ning muudele vastavatele kavadele on võimalik paindlikult eesmärke püstitada nii üheks kui ka mitmeks aastaks, mistõttu on rahalisi võimalusi piisavalt, et seda Euroopa aastat korraldada samasuguses ulatuses kui varasemaid Euroopa temaatilisi aastaid. Haldusvahendeid võib eraldada olemasolevatest haldusala eelarvetest.2010/0242 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSEuroopa aktiivsena vananemise aasta (2012)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[3],toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:1.  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 147 aitab liit kaasa kõrge tööhõivetaseme saavutamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning toetades ja vajaduse korral täiendades nende meetmeid.2.  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõikele 1 toetab ja täiendab Euroopa Liit liikmesriikide töötingimusi käsitlevaid meetmeid tööturult kõrvale jäänud inimeste kaasamiseks ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks.3.  Põhiõiguste harta artikli 25 kohaselt tunnustab Euroopa Liit ja austab eakamate õigust elada inimväärset ja iseseisvat elu ning osaleda sotsiaal- ja kultuurielus.4.  Mitmel järjestikusel Euroopa Ülemkogul on tunnistatud vajadust leevendada rahvastiku vananemise mõju Euroopa sotsiaalmudelitele. Ealise struktuuri kiire muutuse mõju leevendamiseks on peatähtis edendada aktiivset vananemist, millega tagataks head tööhõive ja ühiskondlikus elus aktiivselt osalemise võimalused beebibuumi põlvkonnale, mis on varasemast parema tervise ja parema ettevalmistusega.5.  Üha suureneva eakamate inimeste osakaalu tõttu Euroopas on tervena vananemise edendamine tähtsam kui kunagi varem. Tervena vananemine võib aidata eakamatel inimestel osaleda tööelus, olla ühiskonnas kauem aktiivne, võib parandada inimeste elukvaliteeti ning vähendada tervishoiusüsteemi ja sotsiaalse hoolekande koormust.6.  Komisjon esitas seisukohad selle kohta, millised probleemid Euroopa Liitu seoses demograafiliste muutustega ees ootavad ja millised võimalused on nende lahendamiseks 12. oktoobri 2006. aasta teatises „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” ning 21. aprilli 2009. aasta teatises „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga Euroopa Liidus”.7.  22. veebruaril 2007. aastal võttis nõukogu vastu resolutsiooni „Euroopa demograafiliste muutustega kaasnevad võimalused ja probleemid: eakamate inimeste panus majanduslikku ja sotsiaalsesse arengusse”, milles on rõhutatud, et on vaja suurendada eakamate inimeste aktiivse osalemise võimalusi, et seoses eakamate inimeste kasvava vajadusega teatavate kaupade ja teenuste järele tekib uusi majanduslikke võimalusi ning et on tähtis, et eakamate inimeste maine oleks üldsuse silmis hea.8.  8. juunil 2009. aastal võttis nõukogu vastu järeldused „Võrdsed võimalused naistele ja meestele: aktiivsena ja väärikas vananemine”, milles on osutatud sellele, et kogu Euroopa Liidus on eakamatel naistel ja meestel probleeme, et jätkata aktiivset elu ja vananeda väärikalt, ning tehakse liikmesriikidele ja komisjonile ettepanekuid meetmete kohta.9.  20. novembril 2009. aastal võttis nõukogu vastu järeldused „Tervena ja väärikas vananemine”, milles muu hulgas on komisjonile soovitatud korraldada üritusi aktiivsena vananemise propageerimiseks, sealhulgas Euroopa aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse aasta (2012).10.  Komisjon rõhutas teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, kui tähtis on Euroopa Liidule edendada tervena ja aktiivsena vananemist ühiskondliku ühtekuuluvuse ja suurema tootlikkuse saavutamiseks. Komisjon pakkus välja juhtalgatuse „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”, mille raames tuleks liikmesriikidel märgatavalt edendada aktiivsena vananemise poliitikat, ning veel ühe juhtalgatuse „Euroopa vaesusevastase võitluse platvorm”. Selliste poliitiliste eesmärkide elluviimine nõuab kõikide tasandite valitsusasutuste ja valitsusväliste sidusrühmade tegutsemist, mida võidakse toetada Euroopa Liidu tasandil Euroopa aasta ettevõtmiste raames, et suurendada teadlikkust ja parandada heade tavade levikut. Liikmesriikide koordinaatorid peaksid hoolitsema selle eest, et liikmesriikide meetmed oleksid Euroopa aasta üldeesmärkidega kooskõlas ja et neid rakendataks koordineeritult. On kavandatud ka teiste institutsioonide ja sidusrühmade osavõtt.11.  7. juunil 2010 võttis nõukogu vastu dokumendi „Aktiivsena vananemine”, milles soovitatakse komisjonil jätkata ettevalmistusi Euroopa aktiivsena vananemise aastaks (2012), mille kestel võiks rõhutada aktiivsena vananemise eeliseid ja aktiivsena vananemise mõju põlvkondadevahelisele solidaarsusele ning tutvustada üldsusele paljutõotavaid ettevõtmisi aktiivsena vananemise toetamiseks igal tasandil.12.  Komisjon soovitas 27. aprilli 2010. aasta nõukogu otsuse (liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta) ettepaneku suunistes 7 ja 8 liikmesriikidel suurendada tööhõivet aktiivsena vananemist edendavate meetmetega, suurendada eakamate inimeste tööhõivet töökorraldusalaste uuendustega ja eakate konkurentsivõimet oskuste täiendamise ja elukestva õppe süsteemi kaudu. Suunises 10 rõhutatakse vajadust parandada sotsiaalkindlustussüsteeme, elukestva õppe ja aktiivse kaasamise meetmeid, et luua inimestele võimalusi nende erinevatel elujärkudel ning kaitsta neid sotsiaalse tõrjutuse eest.13.  19. mai 2010. aasta teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava”, millega võeti vastu esimene juhtalgatus EL2020, rõhutas komisjon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tähtsust väärika vanaduspõlve seisukohalt ning soovitas rakendada eelkõige intelligentse elukeskkonna ühiskava. Euroopa digitaalses tegevuskavas soovitatakse võtta ühiseid meetmeid, et suurendada kõigi Euroopa elanike arvutioskusi, sealhulgas ka vanemate inimeste seas, sest vanemate inimeste osa internetti varem mitte kasutanute seas on erakordselt suur – 150 miljonit ehk ligikaudu kolmandik.14.  Euroopa Komisjon viib ellu puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava, mis sisaldab ka eakamatele suunatud meetmeid, sest vananemise ja puuete vahel on seos. Eelkõige oleksid asjakohased juurdepääsu võimaldavad meetmed, mis järgivad universaaldisaini põhimõtet. Lisaks eelnevale on Euroopa Liit ja kõik liikmesriigid alla kirjutanud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile, milles leidub vastavaid sätteid eakamate inimeste kohta.15.  Aktiivset vananemist käsitletakse mitmes Euroopa Liidu programmis, nagu näiteks Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, programm „Progress”, elukestva õppe programm, rahvatervise programm, teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi konkreetsed programmid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteaduste vallas, tegevuskava „Väärikas vananemine infoühiskonnas”, teadusuuringute ja uuendustegevuse ühiskava „Intelligentne elukeskkond”, konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm, mille pilootprojektid on väärikat vananemist toetav info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava. Euroopa aasta ürituste liidupoolne kaasrahastamine toimub tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste valdkonna olemasolevate programmide ja iseseisvate eelarveridade puhul üheks või mitmeks aastaks seatud prioriteetide ja eeskirjade kohaselt. Kui on asjakohane, võib Euroopa aastat toetada muude valdkondade (nt haridus ja kultuur, tervishoid, teadustöö, infoühiskond, piirkondlik poliitika ja transpordipoliitika) programmide ja meetmetega.16.  Kavandatava Euroopa aktiivsena vananemise aasta eesmärke ei saa liikmesriigi tasandil täiel määral saavutada, kuna see nõuab riikidevahelist teabevahetust ja heade tavade levitamist kogu liidu tasandil, mistõttu saab kavandatud laiahaardelisi meetmeid paremini ellu viia liidu tasandil. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Eesmärk2012. aasta nimetatakse Euroopa aktiivsena vananemise aastaks (edaspidi „Euroopa aasta”).Artikkel 2EesmärgidEuroopa aasta üldeesmärk on julgustada ja toetada liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna pingutusi aktiivsena vananemise edendamiseks ning kasutada paremini 60-ndale eluaastale lähenevatest inimestest koosneva kiiresti kasvava elanikkonna potentsiaali, hoides sellega alal põlvkondade vahelist solidaarsust. Aktiivsena vananemine tähendab paremate võimaluste ja töötingimuste loomist, et vanemad töötajad saaksid täita oma osa tööturul, sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemist ühiskondlikus elus aktiivse osalemise ergutamise kaudu ning väärikana vananemise julgustamist. Seega on eesmärgid järgmised:17.  suurendada üldsuse teadlikkust väärika vananemise tähtsusest, et oleks võimalik rõhutada eakamate inimeste kasulikku panust majandusse ja ühiskondlikku ellu, edendada aktiivsena vananemist ning kasutada paremini ära eakamate inimeste potentsiaali;18.  ergutada liikmesriikide ja sidusrühmade vahelist väitlust ja vastastikust õppimist kõikidel tasanditel, et edendada aktiivsena vananemise meetmeid, leida häid tavasid ja neid levitada ning ergutada koostööd ja koostoimet;19.  luua kohustuste ja praktiliste meetmete raamistik, mis võimaldaks liikmesriikidel ja sidusrühmadel kõikidel tasanditel konkreetse tegevuse kaudu välja töötada meetmeid ning võtta konkreetseid kohustusi, mis on seotud aktiivsena vananemisega.Artikkel 3Meetmete sisu20.  Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed hõlmavad Euroopa aasta eesmärkidega seonduvaid järgmisi tegevusi Euroopa Liidu, liikmesriigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil:21.  konverentsid, üritused ja algatused väitluse edendamiseks, teadlikkuse suurendamiseks ja konkreetsete kohustuste võtmiseks;22.  teabe-, reklaami- ja harivad kampaaniad;23.  teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine;24.  uurimistöö ja ülevaated Euroopa Liidu ja liikmesriigi tasandil ning tulemuste levitamine.25.  Komisjon ja liikmesriigid võivad ette näha muid üritusi Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks ning lubada kasutada Euroopa aasta nimetust selliste ürituste reklaamimisel, kui need üritused aitavad kaasa artiklis 2 sõnastatud eesmärkide täitmisele.26.  Euroopa aasta korraldamisel võtavad komisjon ja liikmesriigid arvesse soolise võrdõiguslikkuse küsimusi.Artikkel 4Koostöö liikmesriikidegaIga liikmesriik määrab riikliku koordinaatori, kes korraldab liikmesriigi osalemist Euroopa aasta tegevuses. Iga riigi koordinaator vastutab oma riigi tegevuse koordineerimise eest.Artikkel 5Kooskõlastamine Euroopa Liidu tasandilKomisjon korraldab koosolekuid riiklike koordinaatoritega liidu tasandil koordineerimiseks ja teabe vahetamiseks, sealhulgas liikmesriikide kohustusi ja nende täitmist käsitleva teabe vahetamiseks.Euroopa Liidu tasandil koordineerimises osalevad ka olemasolevad poliitikakomiteed ja nõuanderühmad.Euroopa aasta korraldamise toetuseks korraldab komisjon koosolekuid aktiivse vananemise valdkonnas tegutsevate Euroopa organisatsioonide ja organite esindajate osavõtul.Euroopa aasta tegevusse kaasatakse Euroopa Parlament, liikmesriigid, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee.Artikkel 6Järjepidevus ja vastastikune täiendavusKomisjon tagab koos liikmesriikidega kooskõla otsuses sätestatud meetmete ning muude liidu, riiklike või piirkondlike meetmete ja ürituste vahel, mis aitavad saavutada Euroopa aasta eesmärke.Artikkel 7HindamineKomisjon esitab hiljemalt 30. juuniks 2014 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Regioonide Komiteele aruande käesolevas otsuses ettenähtud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta.Artikkel 8JõustumineKäesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 9Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.(koht) … (kuupäev)Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident president [1] Teine demograafiaalane aruanne: Meeting Social Needs in an Ageing Society . SEK(2008) 2911http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=502&newsId=419&furtherNews=yes.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.4.2017
            COM(2017) 186 final
            2017/0082(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel ning selle ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               SELETUSKIRI

               Lisatud ettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli allakirjutamiseks ja ajutiseks kohaldamiseks. Kõnealuse protokolli (edaspidi „protokoll“) eesmärk on võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

               Vastavalt Horvaatia ühinemisaktile kohustub Horvaatia ühinema rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping (edaspidi „leping“) kirjutati alla 21. juunil 1996 ja see jõustus 1. juulil 1999.

               Nõukogu 14. septembri 2012. aasta otsusega
                  1
                volitati komisjoni alustama asjaomaste kolmandate riikidega läbirääkimisi, et sõlmida kõnealused protokollid. Läbirääkimised Usbekistani Vabariigiga lõppesid edukalt verbaalnootide vahetusega.

               Ettepaneku kohase protokolliga inkorporeeritakse Horvaatia Vabariik lepingu osaliseks ja kohustatakse liitu koostama lepingu autentse versiooni horvaadi keeles.

               Komisjon peab läbirääkimiste tulemusi rahuldavaks ning palub nõukogul anda volitus Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel protokolli allakirjutamiseks.

               2017/0082 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel ning selle ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt Horvaatia ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia ühinemises ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga (edaspidi „leping“)
                  2
                leppida kokku lepingu protokolliga. Ühinemisakti artikli 6 lõike 2 kohaselt kohaldatakse sellise ühinemise suhtes lihtsustatud menetlust, mille alusel protokoll sõlmitakse liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomaste kolmandate riikide vahel.

               (2)14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Usbekistaniga, et teha lepingus kohandusi
                  3
               . Läbirääkimised lõppesid edukalt verbaalnootide vahetusega.

               (3)Seetõttu tuleks protokollile liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada, tingimusel et see hiljem sõlmitakse.

               (4)Protokolli tõhusa kohaldamise tagamiseks tuleks seda kohaldada ajutiselt alates Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli allakirjutamine, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, tingimusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab protokolli allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud protokolli üle läbirääkimisi pidav lepinguosaline, tingimusel et protokoll sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Protokolli kohaldatakse vastavalt selle artikli 4 lõikele 3 ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni protokolli jõustumiseni.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Nõukogu ja komisjoni 31. mai 1999. aasta otsus 1999/593/EÜ, ESTÜ, Euratom partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahel (EÜT L 229, 31.8.1999, lk 1).

                     (3)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.4.2017
            COM(2017) 186 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel ning selle ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT USBEKISTANI VABARIIGI VAHELISE
                  PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPINGU
                  PROTOKOLL,
                  ET VÕTTA ARVESSE

               HORVAATIA VABARIIGI ÜHINEMIST

               EUROOPA LIIDUGA

               BELGIA KUNINGRIIK,

               BULGAARIA VABARIIK,

               TŠEHHI VABARIIK,

               TAANI KUNINGRIIK,

               SAKSAMAA LIITVABARIIK,

               EESTI VABARIIK,

               IIRIMAA,

               KREEKA VABARIIK,

               HISPAANIA KUNINGRIIK,

               PRANTSUSE VABARIIK,

               HORVAATIA VABARIIK,

               ITAALIA VABARIIK,

               KÜPROSE VABARIIK,

               LÄTI VABARIIK,

               LEEDU VABARIIK,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

               UNGARI,

               MALTA VABARIIK,

               MADALMAADE KUNINGRIIK,

               AUSTRIA VABARIIK,

               POOLA VABARIIK,

               PORTUGALI VABARIIK,

               RUMEENIA,

               SLOVEENIA VABARIIK,

               SLOVAKI VABARIIK,

               SOOME VABARIIK,

               ROOTSI KUNINGRIIK,

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

               kes on Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised (edaspidi „liikmesriigid”),

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“, ja

               EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS

                  ühelt poolt

               NING

               USBEKISTANI VABARIIK

                  teiselt poolt,

               edaspidi koos „protokolliosalised“,

               ARVESTADES, et 21. juunil 1996 kirjutati Firenzes alla ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule;

               ARVESTADES, et 9. detsembril 2011 kirjutati Brüsselis alla lepingule Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga;

               ARVESTADES, et vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitleva akti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia Vabariigi ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel;

               VÕTTES ARVESSE Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013,

               ON kokku leppinud järgmises:

               ARTIKKEL 1

               Käesolevaga ühineb Horvaatia Vabariik lepinguosalisena ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga, millele kirjutati alla Firenzes 21. juunil 1996. Horvaatia Vabariik võtab samal viisil nagu teisedki liidu liikmesriigid vastu ja teadmiseks samal kuupäeval allakirjutatud lõppaktile lisatud lepingu, ühisdeklaratsioonide, deklaratsioonide ja kirjavahetuse teksti, samuti 2004., 2008. ja 2011. aastal allakirjutatud protokollid, mis on lepingu lahutamatud osad.

               ARTIKKEL 2

               Liit edastab mõistliku aja jooksul pärast protokolli parafeerimist liikmesriikidele ja Usbekistani Vabariigile lepingu horvaadikeelse teksti. Käesoleva artikli esimeses lauses osutatud keeleversioon on autentne samadel tingimustel kui lepingu bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi-, ungari- ja usbekikeelne tekst, tingimusel et protokoll jõustub.

               ARTIKKEL 3

               Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 4

               1.
                     Protokolliosalised kiidavad käesoleva protokolli heaks oma kehtiva korra kohaselt. Protokolliosalised teavitavad üksteist selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               2.
                     Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva kuu esimesel päeval.

               3.
                     Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni selle jõustumiseni.

               ARTIKKEL 5

               Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja usbeki keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad

               käesolevale protokollile alla kirjutanud.

               [Koht],… aasta... kuu... päeval

               EUROOPA LIIDU, EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE JA LIIKMESRIIKIDE NIMEL

               USBEKISTANI VABARIIGI NIMEL