|

52010PC0236

Ettepanek: Nõukogu määrus (EL) nr …/…, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks  /* KOM/2010/0237 lõplik - NLE 2010/0127 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 18.5.2010KOM(2010)236 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaksSELETUSKIRI1. Ettepanku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist menetluses teatava Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi impordi suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1247/2009 kehtestati ajutised dumpinguvastased meetmed teatava Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi impordi suhtes |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |3. Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte 8. aprillil 2009 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse teatava Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi impordi suhtes. Uurimise käigus tuvastati vaatlusaluse toote dumping, mis kahjustas liidu tootmisharu. Samuti näitas uurimine, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Seetõttu kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1247/2009 ajutised meetmed. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvi kohta; ajutiste meetmete rakendamisele järgnenud uurimine on kinnitanud peamisi esialgseid järeldusi. Seepärast tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta, et kehtestada lõplikud meetmed. |Õiguslik alus Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009, 30. november 2009, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, sest meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: nõukogu määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |4. Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. MENETLUS1.1. Ajutised meetmed(1) Määrusega (EÜ) nr 1247/2009[2] (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „vaatlusalune riik”) pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes.(2) Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Euroopa metalliliit (EUROMETAUX) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu molübdeentraadi kogutoodangust.(3) Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 13, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2005. aasta märtsist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).1.2. Järgnenud menetlus(4) Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.(5) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava HRVst pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.2. B VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE(6) Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 14–17.3. DUMPING3.1. Turumajanduslik kohtlemine ja individuaalne kohtlemine(7) Kuna turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise järelduste kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 18–23.3.2. Normaalväärtus(8) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas koostööd teinud tootja asjaolu, et normaalväärtuse määramiseks HRV jaoks kasutatakse USA ekspordihindu teistesse riikidesse (sealhulgas Euroopa Liitu). Ta tegi ettepaneku kasutada selle asemel liidus sarnase toote eest tegelikult makstud või makstavat hinda, kuna ta järeldas, et selle põhjal määratud normaalväärtus annaks madalama dumpingumarginaali.(9) Sama tootja väitis, et normaalväärtust tuleks vähendada, et võtta arvesse kasutegurit, mis temal kui vertikaalselt integreeritud tootjal on võrreldes kaebuse esitaja või võrdlusriigi tootjaga, kellel ei ole peamise tooraine molübdeeni maagi kaevandusi.(10) Seoses esimese väitega märgitakse, et liidus tegelikult makstud või makstava hinna kasutamine on algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a ettenähtud valikuvõimalus, mida võib kasutada ainult juhul, kui muid samas artiklis nimetatud võimalusi ei saa kasutada. Kuna käesolevas menetluses tegi koostööd kolmanda riigi tootja ja seetõttu oli võimalik kasutada kolmandas turumajanduslikus riigis kehtivat müügihinda teistesse riikidesse, siis ei ole mingit legaalset õigustust kasutada muid artikli 2 lõike 7 punkti a valikuid. Seetõttu lükati väide tagasi.(11) Seoses teise väitega märgitakse, et koostööd teinud tootja ei esitanud tõendeid selle kohta, et tootjate integreerumine on hindu ja hinna võrreldavust mõjutav tegur. Seetõttu lükati väide tagasi.(12) Teatavad huvitatud isikud vaidlustasid võrdlusriigi tootja valiku, arvestades asjaolu, et kõnealune äriühing USAs on kaebuse esitaja tütarettevõtja. Sellega seoses märgitakse, et asjaolu, et esitatud võrdlusriigi äriühing on kaebuse esitaja sidusettevõtja, ei välistanud saadud teabe on usaldusväärsust ja kontrollitavust.(13) Kuna normaalväärtuse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 24–25.3.3. Ekspordihind(14) Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 26.3.4. Võrdlus(15) Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 27 nimetatud kaudseid makse kohandati 5 % ning see on omamaiselt müügilt makstava tulumaksu ja ekspordimüügilt makstava käibemaksu vahe, mille puhul võeti nõuetekohaselt arvesse ekspordi käibemaksu tagastuse määra. Koostööd teinud eksportiv tootja vaidlustas kõnealuse kohandamise viisi ja väitis, et seda tuleks pigem arvutada ekspordihinda langetava tegurina.(16) Seoses selle väitega märgitakse, et kõnealune kohandamine põhines algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b sätetel, millega sätestatakse normaalväärtuse kohandamine impordimaksude ja kaudsete maksude ulatuses – käibemaksu sisaldav kategooria. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.(17) Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 27.3.5. Dumpingumarginaalid(18) Eespool esitatu põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28 ja 29 esitatud üleriigiline dumpingumarginaal 68,4 %.4. KAHJU4.1. Liidu toodang(19) Meenutatakse, et ainsa täielikult koostööd teinud liidu tootja salajaste äriandmete kaitseks on kõik tundliku teabega seotud andmed esitatud kas indekseeritult või vahemikuna.(20) Kuna liidu toodangu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 30 ja 31.4.2. Liidu tootmisharu määratlus(21) Kuna liidu tootmisharu määratluse kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 32.(22) Seoses ajutise määruse põhjendusega 33 märgitakse, et ühe huvitatud isiku saadud märkuste alusel avastati tehniline viga. Liidu tootja majandusaasta 2005 (MA) katab ajavahemikku 1. märtsist 2005 kuni 28. veebruarini 2006, mitte 1. märtsist 2004 kuni 28. veebruarini 2005, nagu on märgitud põhjenduses. Seega on kahju hindamise alguspunktiks 2005. aasta märts.4.3. Liidu tarbimine(23) Meenutatakse, et liidu tarbimise kindlaksmääramiseks liideti Eurostatist saadud kolmandate riikide koguimpordi andmed teadaolevate liidu tootjate müügimahule. Samuti meenutatakse, et selle CN-koodi alla, kuhu kuulub vaatlusalune toode, kuuluvad ka muud tooted, mis jäävad uurimise kohaldamisalast välja, ning kuna üksnes vaatlusaluse toote kohta impordistatistikat ei ole, kohandati Eurostati andmeid kaebuse esitaja pakutud meetodil. See meetod põhineb HRVst pärit impordiväärtuse võrdlemisel liidu tootja müügihindadega.(24) Esialgsete arvutuste puhul kasutati impordi andmeid kalendriaasta kohta, kuid teadaolevate tootjate müügimahu aluseks võeti majandusaasta. Üks huvitatud isik vaidlustas selle tarbimise kindlaksmääramiseks kasutatud ajavahemiku lahknevuse ning väitis, et import peaks samuti põhinema majandusaastal.(25) Kõnealust väidet peeti põhjendatuks ja seetõttu korrigeeriti Eurostati andmeid, et need vastaksid samadele ajavahemikele, nimelt majandusaastatele. Selle tulemusena muudeti ajutise määruse tabelis 1 esitatud liidu tarbimist käsitlevaid andmeid järgmiselt; uued näitajad on esitatud tabelis 1:Tabel 1Liidu tarbimine | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Tonnid | 403 | 396 | 430 | 396 | 358 |Indeks 2005=100 | 100 | 98 | 107 | 98 | 89 |(26) Molübdeentraadi tarbimine liidus vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 11 %. Nõudlus vähenes 2006. aastal 2 % ja tõusis 2007. aastal 9 %, seejärel seoses majanduskriisiga see langes 2008. aastal ja uurimisperioodil.4.4. Import HRVst Euroopa Liitu4.4.1. HRV impordi maht ja turuosa(27) Allolevas tabelis on näha põhjenduses 25 nimetatud väite vastuvõtmise järel Hiina molübdeentraadi impordi korrigeeritud kogumaht, turuosa ja hinnad vaatlusalusel perioodil liidu turule importimisel. Märgitakse, et see korrigeerimine ei mõjutanud impordimahtu vaatlusalusest riigist uurimisperioodil.Tabel 2HRVst pärit koguimport | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Tonnid | 42 | 56 | 87 | 100 | 97 |Indeks 2005=100 | 100 | 133 | 207 | 238 | 231 |Turuosa Indeks 2005=100 | 100 | 136 | 194 | 243 | 261 |Hind (eurot/tonn) Indeks | 53 202 100 | 62 198 117 | 56 046 105 | 51 512 97 | 50 892 96 |Allikas: Eurostati ja kaebuses esitatud andmed)(28) Tabeli 2 korrigeeritud näitajate põhjal ilmnes, et üldiselt jäid ajutise määruse põhjenduse 36 tabelis esitatud vaatlusaluse riigi impordimahtude ja turuosa suunad muutumatuks. Dumpinguhinnaga import Hiinast suurenes märkimisväärselt: 42 tonnilt 2005. aastal 100 tonnile 2008. aastal, seega rohkem kui kaks korda. Pärast 2008. aasta tipptaset vähenes import uurimisperioodil vastavalt liidu tarbimise muutumisele. Lisaks suurenes dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil enam kui kaks korda.(29) Keskmise impordihinna korrigeeritud näitajad näitavad nüüd 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel langustrendi. Leiti, et vaatlusalusel perioodil langesid HRVst pärit keskmised impordihinnad 4 %.4.4.2. Hindade allalöömine(30) Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39 ja 40.4.5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord(31) Meenutatakse, et nagu on märgitud algmääruse põhjenduses 41, sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta 2005. aasta märtsist kuni uurimisperioodi lõpuni.(32) Kuna tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 41–43 esitatud ajutised järeldused.(33) Pärast ajutist määrust ja pärast väikeste muudatuste tegemist liidu tarbimise kohta tabelis 1, on liidu tootmisharu turuosa kohandatud järgmiselt, samas kui müügimaht ja keskmine müügihind jäid muutumatuks:Tabel 32005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |Müügimaht liidu turul (indeks) | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |Turuosa Indeks | 100 | 101 | 86 | 76 | 77 |Keskmised müügihinnad (indeks) | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |(34) Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 45, vähenes liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul märkimisväärselt, 32 % vaatlusalusel perioodil. Müügimaht langes tunduvalt rohkem kui tarbimine, mis, nagu näha tabelist 2, langes samal perioodil 11 %. Selle tagajärjel langes liidu tootmisharu turuosa samal perioodil märkimisväärselt 23 %.(35) Kuna liidu tootmisharu müügihindade, varude, tööhõive ja finantstulemuste näitajate muutuste suhtes märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 46–57 esitatud ajutised järeldused.(36) Kinnitatakse ka järeldus, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 58–61.5. PÕHJUSLIK SEOS5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju(37) Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon esialgu, kas HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks.(38) Meenutatakse, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine langes kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kasvuga. Pärast ajutisi meetmeid ja pärast HRVst pärit impordi näitajate korrigeerimist, nagu nähti ette põhjenduses 25, suurenes impordimaht ja Hiina eksportijate turuosa 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel üle kahe korra.(39) Korrigeerimise tulemusel langesid dumpinguhinnaga impordi hinnad vaatlusalusel perioodil 4 %, jäädes pidevalt madalamaks liidu tootmisharu hindadest ning lüües neid uurimisperioodil alla 30–35 %. Seetõttu pidi liidu tootmisharu Hiina eksportijate hinnasurvele pidevalt järele andma, et liidu turul konkurentsivõimelisena püsida.(40) Üks huvitatud isik vaidlustas põhjusliku seose olemasolu HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Ta väitis, et ei ole mingisugust vastavust liidu tootmisharu finantstulemuste ja dumpinguhinnaga impordi järsu suurenemise vahel. Ta rõhutas, et kuigi HRVst pärit import suurenes 2007. aastal võrreldes eelmiste perioodidega märkimisväärselt, liikus ka liidu tootmisharu samal aastal kahjumist kasumisse.(41) Sellega seoses märgitakse esiteks, et 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui import kasvas üle kahe korra, vähenes liidu tootmisharu müügimaht märkimisväärselt 32 %, mille tõttu ta kaotas samal ajavahemikul 33 % oma turuosast. Samal ajal näitasid ka kõik muud kahjunäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, kasumlikkus ja rahavoog märkimisväärset langustrendi. Teiseks, uurimine näitas, et liidu tootmisharu nõrgad tulemused olid seotud hinnalangetamisega, kui ta püüdis Hiina eksportijatele kaotatud olulisi kliente tagasi võita. 2007. aastal jätkas liidu tootmisharu püüdeid kliente tagasi võita, võttes ratsionaliseerimismeetmeid, et hoida tootmiskulud madalad ja konkureerida madala dumpinguhinnaga impordiga. Seega leiti, et ajutise määruse põhjendustes 63–66 tehtud järeldused on õiged ja seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.(42) Eespool märgitu alusel võib kinnitada, et madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel Hiinast oli oluline negatiivne mõju liidu tootmisharu majandusolukorrale uurimisperioodi jooksul.5.2. Muude tegurite mõju(43) Meenutatakse, et põhjusliku seose analüüsil uuriti ka muid tegureid, nimelt nõudluse arengut, liidu tootmisharu kulude suurenemist, tema eksporditegevust ja samuti teistest riikidest pärit impordi võimalikku mõju.(44) Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule osaks saanud oluline kahju oli põhjustatud muudest teguritest kui dumpinguhinnaga impordist, nimelt i) nõudluse vähenemisest majanduskriisi ja tehnoloogiamuutuste tõttu ning ii) liidu tootmisharu eksporditegevusest.(45) Tarbimise langusega seoses märgitakse, et liidu tootmisharu müügimaht vähenes märkimisväärselt rohkem (-32 %) kui liidu tarbimine (-11 %), mille tagajärjel turuosa vähenes 33 %. Samal ajal suurenes Hiina eksportijate turuosa märkimisväärselt üle kahe korra. Seega leiti, et ajutise määruse põhjenduses 69 tehtud järeldust võib kinnitada ning seetõttu tuli asjaomane väide tagasi lükata.(46) Mis puutub eksporti, siis tõepoolest oli suundumus liidu tootmisharu eksportmüügi vähenemisele, selle põhjused on esitatud ajutise määruse põhjenduses 72 (s.t vastavuses ülemaailmse autotööstuse langusega alates 2008. aastast). Uurimine näitas, et ekspordimüük ei olnud liidu tootmisharu põhiline äritegevus, kuna ekspordimüügi osakaal ei ületanud kunagi 17 % liidu müügist vaatlusalusel perioodil. Olulisem on siiski asjaolu, et lisaks ajutise määruse põhjendustele 71 ja 72 märgitakse, et liidu müügihinnad eksporditurul olid kõrgemal kui tema müügihinnad liidus. Seetõttu võib ekspordi müügimahu vähenemisest põhjustatud negatiivset mõju pidada väga piiratuks. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.(47) Eespool esitatut silmas pidades ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67–80.6. LIIDU HUVID6.1. Liidu tootmisharu huvid(48) Kuna liidu tootmisharu huvide kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 83–86 sätestatud esialgsed järeldused.6.2. Liidu importijate, müüjate ja kasutajate huvid(49) Meenutatakse, et vaatamata asjaolule, et ühendust võeti paljude isikutega, jäi importijate, turustajate ja kasutajate koostöö tase uurimise algetapis väga madalaks. Meenutatakse, et algetapis tegid täielikult koostööd vaid üks Saksamaal asuv turustaja ja üks Itaalias asuv kasutaja.(50) Koostööd teinud kasutaja väitis, et liidu huvide analüüsimisel algetapis on alahinnatud dumpinguvastaste meetmete negatiivset mõju tema äritegevusele ning väitis, et tal on raskusi kulude suurenemise edasikandmisega oma klientidele.(51) Meenutatakse, et vaatlusaluse toote osakaal kõnealuse kasutaja kogu äritegevuses on 15–25 % vahel. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist tehtud edasine analüüs kinnitas, et mõju äriühingu kogukasumile on väike. Kõnealusel kasutajal on seoses vaatlusaluse tootega ärisektoris tugev positsioon, eelkõige usaldusväärsuse ja tarnekindluse seisukohalt klientide suhtes. See asjaolu näitab, et kõnealune kasutaja suudab tõenäoliselt vähemalt osa suurenenud kuludest oma klientidele edasi kanda. Seetõttu tuli kõnealune taotlus tagasi lükata.(52) Pärast ajutise määruse avaldamist esitasid kaks kasutajat ja üks importija väite, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine avaldab nende tegevusele negatiivset mõju.(53) Neist kahest kasutajast ühe kasutaja esitatud andmete kohaselt moodustab molübdeentraadiga seotud ärisektor tema kogutegevusest 10–20 %. Esitatud üksikasjade alusel on näha märke, et kuigi dumpinguvastaste meetmete kehtestamine avaldab tõenäoliselt negatiivset mõju molübdeentraadiga seotud äritegevusele, jääb see kasutaja siiski kasumisse. Teine kasutaja ei esitanud oma väite toetuseks andmeid.(54) Seoses importijaga märgitakse, et importija esitas vaid üldiseid andmeid, millest ilmnes, et Hiinast pärit molübdeentraadi import moodustas uurimisperioodil 10–20 % tema koguimpordist HRVst. Molübdeeniga seotud tegevuse osakaal võrreldes äriühingu kogu tegevusega jääb alla 7 %. Kättesaadava teabe alusel võis seetõttu järeldada, et kuigi dumpinguvastased meetmed avaldavad molübdeentraadiga seotud äritegevusele negatiivset mõju, jääb selle üldine mõju äriühingu kogutegevusele piiratuks.(55) Lähtudes eespool esitatust ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse järeldused ajutise määruse põhjendustes 93 – 96.6.3. Konkurentsi ja kauplemist moonutav mõju(56) Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid mõned isikud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine piirab konkurentsi liidu turul.(57) Seoses selle väitega tuleb korrata, et kuna dumpinguvastaste meetmetega taaskehtestatakse võrdsed võimalused, jätkub tõenäoliselt Hiina impordikaupade tulek liidu turule, kuid mittekahjustavate hindadega. Lisaks meenutatakse, et on olemas mõned alternatiivsed tarneallikad. Selle järelduse ümberlükkamiseks ei esitatud põhjendatud tõendeid ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97–99 esitatud järeldused.6.4. Järeldus liidu huvide kohta(58) Lähtuvalt eespool esitatust kinnitatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist HRVst pärit molübdeentraadi suhtes.7. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED7.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase(59) Kuna ei ole esitatud muid olulisi märkusi, mis võiksid muuta kahju kõrvaldamist võimaldavat taset käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 101–104.7.2. Lõplikud meetmed(60) Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr vastama kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemele, s.t 64,3 %.(61) Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.7.3. Kohustused(62) Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja teatas oma soovist võtta hinnakohustus vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.(63) Kõnealusele äriühingule siiski ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ning üldiselt ei ole komisjonil sellisel puhul tavaks hinnakohustust heaks kiita, kuna dumpingumarginaali ei ole võimalik individuaalselt kindlaks määrata. Seetõttu hinnakohustust edasi ei kaalutud.7.4. Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine(64) Pidades silmas kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurust ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi koodi 8102 96 00 10) all, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 64,3 %.3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Komisjoni määruse (EÜ) nr 1247/2009 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad sellise CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi koodi 8102 96 00 10) alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärineva molübdeentraadi impordi puhul, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, nõutakse lõplikult sisse.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 336, 18.12.2009, lk 16.


Tähtis õiguslik teade

|

52010PC0080

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes  /* KOM/2010/0080 lõplik - NLE 2010/0049 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 9.3.2010KOM(2010)80 lõplik2010/0049 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtesSELETUSKIRI1) Ettepanku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”)[1] kohaldamist menetluses, mis hõlmab muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate triikimislaudade importi. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2007, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks[2]. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on algmääruse kohaselt olnud võimalus uurimise käigus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |3) Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algatas 8. jaanuaril 2009. aastal Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavate, nõukogu 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 452/2007 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus dumpinguaspektidega. Läbivaatamistaotluse esitas Hiina eksportiv tootja Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou. Oma taotluses väitis äriühing, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik ning et ta tegutseb turumajanduse tingimustes. Läbivaatamisega seotud uurimisel selgus, et taotluse esitaja ei vasta algmääruse asjakohastele sätetele, mis võimaldaksid kohaldada tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist, ning tema individuaalne dumpingumarginaal tuleb läbi vaadata. Lisaks tuleb läbi vaadata ka kõigi nende tootjate suhtes kohaldatav jääktollimaksu määr, kes koostööd ei tee. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, millega muudetakse äriühingu Power Team suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu ja jääktollimaksu määra. Määrus tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 7 aprillil 2010. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, eriti selle artikli 11 lõige 3. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |asjaomase meetme vormi on kirjeldatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: nõukogu määrus. |Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |4) Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |2010/0049 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[3] eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteeganing arvestades järgmist:1.  MENETLUS2.  Kehtivad meetmed3.  Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 452/2007 [4] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit triikimislaudade impordi suhtes. Meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu määra 38,1 %, välja arvatud viie selgelt nimetatud äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.4.  Läbivaatamistaotlus5.  2008. aastal sai komisjon osalise vahepealse läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”). Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas Hiina eksportiv tootja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (edaspidi „Power Team” või „taotluse esitaja”). Taotluse esitaja suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära 36,5 %.6.  Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.7.  Taotluse esitaja väitis, et ta tegutseb nüüd turumajanduse tingimustes, st et ta vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimustele. Taotluse esitaja arvas seepärast, et normaalväärtus tuleks tema puhul määrata vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Selle normaalväärtuse ja Euroopa Liitu suunatud ekspordi hindade võrdlus näitab, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kui praegu kehtiva meetmega kehtestatud tase.8.  Taotluse esitaja väitis, et meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud dumpingu määral, ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.9.  Läbivaatamise algatamine10.  Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega[5].11.  Vaatlusalune toode ja samasugune toode12.  Käesoleva vahepealse läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis uurimise käigus, mis viis kehtivate meetmete kehtestamiseni (edaspidi „esialgne uurimine”), st Hiinast pärit triikimislauad koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle olulised osad nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest, mis on tavaliselt deklareeritud CN-koodide all ex 3924 90 00,[6] ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00.13.  Hiinas omamaisel turul toodetud ja müüdud ning Euroopa Liitu (edaspidi „EL”) eksporditud toodetel ning Ukrainas (mida kasutati võrdlusriigina) toodetud ja müüdud toodetel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.14.  Huvitatud isikud15.  Komisjon teatas ELi tootmisharu esindajatele, taotluse esitajale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.16.  Komisjon saatis taotluse esitajale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja tegi kontrollkäigu taotluse esitaja valdustesse.17.  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood18.  Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Tuletatakse meelde, et meetmete kehtestamiseni viinud esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”)19.  UURIMISE TULEMUSED20.  Turumajanduslik kohtlemine21.  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud tingimusi, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad tõestatult turumajanduse tingimustes. Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:22.  majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;23.  äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;24.  varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;25.  pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;26.  valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.27.  Taotluse esitaja taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel turumajanduslikku kohtlemist ja tal paluti täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm.28.  Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimeses taandes (1. kriteerium) osutatud turumajandusliku kohtlemise tingimusele tähtsamate sisenditega seotud kulutuste osas. Tehti kindlaks, et pärast esialgset uurimisperioodi, st pärast 2005. aastat, kehtestas riik ekspordipiirangud mitmete terasetoodete suhtes, sealhulgas triikimislaudade olulisemate toorainete nagu terasplaatide, -torude ja -trossi suhtes. Tuleb märkida, et kõnealuste toorainetega seotud kulud moodustavad märkimisväärse osa kõikidest toorainega seotud kuludest. Ekspordimaksude kehtestamine vähendas soovi eksportida ning suurendas omamaisel turul kättesaadavaid koguseid, mille tulemuseks oli hindade alanemine. Lisaks selgus, et Hiina terasetootjatel on võimalik kasutada mitut toetuskava[7] ning nagu avalikkusele kättesaadavad andmed mitme terasetootja raamatupidamise kohta kinnitavad, toetab Hiina riik aktiivselt Hiina terasesektori arengut.29.  Seega oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil terase hind Hiina omamaisel turul palju madalam kui terase hind muudel suurtel rahvusvahelistel turgudel eelkõige Põhja-Ameerikas või Põhja-Euroopas,[8] ning seda hinnaerinevust ei saa põhjendada terase tootmisel tekkiva konkurentsieelisega.30.  Lisaks selgus olemasolevast teabest, et taotluse esitaja sai kasu terase kõnealusest kunstlikult madalast ja moonutatud hinnast, sest ta ostis oma tooraine Hiina omamaiselt turult.31.  Seega jõuti järeldusele, et äriühingu Power Team tähtsamad sisendid ei kajasta turuväärtusi. Sellest tulenevalt jõuti järeldusele, et taotluse esitaja ei ole näidanud, et ta vastab kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele ning seetõttu ei saa tema suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.32.  Taotluse esitajale, eksportivale riigile ja ELi tootmisharule anti võimalus esitada ülaltoodud järelduste kohta märkusi. Märkused saadi taotluse esitajalt ja ELi tootmisharult.33.  Taotluse esitaja esitas tähtaja jooksul kolm olulist argumenti. Esiteks märkis äriühing Power Team, et tooraine hind vastab endiselt omamaisele hinnale ning esialgse uurimise käigus oli see 1. kriteeriumi täitmiseks piisav. Seega on äriühing arvamusel, et Hiina omamaise turu hindade võrdlemine hindadega muudel rahvusvahelistel teraseturgudel on vastuolus algmääruse artikli 11 lõikega 9. Sellega seoses tõstatas äriühing ka küsimuse võrdluseks võetud Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa teraseturu hindade sobivuse kohta. Taotluse esitaja märkis, et võrrelda saaks ka hindadega muudel rahvusvahelistel turgudel, näiteks Türgi ekspordihinnad on Hiina omamaise turu hindadest madalamad.34.  On tõsi, et esialgse uurimise käigus vastas taotluse esitaja 1. kriteeriumile, kuid ei täitnud 2. kriteeriumi tingimusi. Siiski leitakse, et algmääruse artikli 11 lõiget 9 ei ole rikutud, sest meetodit, millest lähtuvalt hinnatakse, kas äriühing toimib turumajanduse tingimustes ning eelkõige seda, kas ta vastab ikka veel 1. kriteeriumile, ei ole muudetud Mõlemal juhul, nii esialgse uurimise kui ka läbivaatamise käigus uuriti, kas tooraine kulud vastavad turutingimustele. Mõlema uurimise puhul oli üheks uuritud näitajaks terase hind omamaisel turul, kuid esialgse uurimise käigus ei ilmnenud muid tooraine hinda mõjutavaid märkimisväärseid tegureid. Seega kasutati sama meetodit, muutusid ainult järeldused.35.  Läbivaatamise käigus selgus, et pärast esialgset uurimist, st pärast 2006. aastat, on asjaolud muutunud, sest Hiina riik võttis mitu meedet terasplaatide, -torude ja -trossi ekspordi tõkestamiseks ning kehtestas ekspordimaksu ja lõpetas ekspordikäibemaksu tagastamise. Need meetmed koos viidatud toetuskavadega moonutavad Hiina omamaist terase hinda, sest hinnaerinevus Hiina ning Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa kohta avaldatud omamaise hinna vahel suurenes märkimisväärselt – ligikaudu 30 %. Taotluse esitaja ei vaidlustanud kõnealust hinnaerinevust pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate järelduste teatavakstegemist.36.  Seoses väitega, et Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa omamaine terasehind ei ole ainus asjakohane hind rahvusvahelisel turul, tuleb märkida, et mõlemad teraseturud valiti hinnavõrdluseks seetõttu, et mõlemal turul on suur terasetarbimine ja mitme suure tootja jaoks on need konkureerivad turud. Seega on mõistlik eeldada, et kõnealused omamaised hinnad on tüüpilised konkureerivad turuhinnad. Lisaks ei ole väide, et Türgi ekspordihinnad on madalamad kui hinnad Hiina omamaisel turul, käesolevas etapis enam põhjendatud, sest teavet konkreetsete hindade kohta ei esitatud tähtaja jooksul. Samuti ei selgitatud, miks oleks Türgi ekspordihind olnud asjakohasem, arvestades Türgi ekspordituru suhteliselt väikest mahtu võrreldes Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa omamaise turuga.37.  Teiseks väitis äriühing, et teda on ELi õiguse kohaldamisel diskrimineeritud, sest mitmel muul hiljutisel juhul on 1. kriteeriumi täitnud mõned Hiina terasetööstuse ettevõtted, kelle peamine sisend on samuti teras. Kõiki neid juhtumeid uuriti ning leiti, et mitte ühelegi asjaomasele äriühingule ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud mõnele teisele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimusele. Haldussäästlikkuse huvides ei olnud vaja 1. kriteeriumi täitmist üksikasjalikumalt arutada, kui oli selge, et äriühingul jääb täitmata mõni muu tingimus. Komisjon ei ole ühegi hiljutise juhtumiga seoses järeldanud, et Hiina omamaisel teraseturul puuduvad moonutused, vastupidi, moonutuste avastamise korral tooraineturul on hiljutistel juhtudel turumajanduslikust kohtlemisest alati keeldutud[9].38.  Viimaks väitis taotluse esitaja, et asjakohasem oleks korrigeerida normaalväärtust, mitte keelduda turumajanduslikust kohtlemisest. Siiski ei ole normaalväärtuse korrigeerimine asjakohane, võttes arvesse, et üks turumajandusliku kohtlemise tingimusi on, et kulutused tähtsamatele sisenditele vastaksid turuväärtustele. Juhul kui see nii ei ole, keeldutakse turumajanduslikust kohtlemisest ja normaalväärtus asendatakse võrdlusriigi kohta arvutatud normaalväärtusega, eriti juhul, kui tooraine moodustab nii suure osa sisenditega seotud kulutustest.39.  Seega ei ole ükski äriühingu Power Team esitatud väide usaldusväärne ega muuda hindamise järeldusi.40.  ELi tootmisharu toonitas, et Hiina riik on ulatuslikult sekkunud terasetootmisse ning seetõttu on EL ja USA juba taotlenud WTO konsultatsioonide algatamist kõnealuse küsimuse lahendamiseks.41.  Eespool toodust lähtuvalt leidis kinnitust, et äriühingu Power Team suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.42.  Pärast seda, kui avaldati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha määruse (EÜ) 452/2007 muudatusettepanek, esitas taotluse esitaja täiendavad märkused turumajanduslikku kohtlemist käsitleva järelduse kohta.43.  Peamiselt kordas taotluse esitaja oma väidet, et tema peamiste sisenditega seotud kulud vastavad Hiina turuväärtustele ning et hind Hiinas vastab üldjoontes hinnale muudel rahvusvahelistel turgudel. Kui talle teatati, et 2008. aastal suurenesid peamiste sisenditega seotud kulud Hiinas vähem kui rahvusvahelisel teraseturul, väitis taotluse esitaja, et madala hinna põhjus Hiina omamaisel turul ei ole mitte turumoonutused, vaid muud selgelt kaubanduslikud tegurid. Taotluse esitaja rõhutas, et 2008. aastal tootmine suurenes ning seoses dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kehtestamisega enamiku Hiina terasetoodete ekspordi suhtes olid Hiina tootjad sunnitud vähendama hindu omamaisel turul.44.  Tuleb märkida, et taotluse esitaja esitatud täiendav hinnateave kinnitas järeldust, et triikimislaudade tootmise peamine tooraine oli 2008. aastal Hiina omamaisel turul keskmiselt märkimisväärselt odavam kui muudel suurtel rahvusvahelistel turgudel.45.  Tuleb märkida, et väide, nagu oleks hinnaerinevuse põhjuseks vaid kaubanduslikud tegurid, st tootmise suurenemine Hiinas, ei ole piisavalt põhjendatud, eriti võimaliku seose osas tootmise väidetava suurenemise ja nõudluse vahel. Taotluse esitaja väide, et paljude Hiina terasetoodete ekspordi suhtes on kehtestatud tasakaalustavad tollimaksud, vaid kinnitab, et Hiina terasetootjatele makstakse toetusi.46.  Seega ei ole põhjendatud taotluse esitaja väited, et Hiina teraseturul ei ole moonutusi, ning on jõutud lõplikule järeldusele, et turumajandusliku kohtlemise otsust ei saa muuta ja äriühingu Power Team suhtes ei saa kohaldada turumajandusliku kohtlemist.47.  Individuaalne kohtlemine48.  Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad näidata, et nad täidavad kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise tingimusi. Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:49.  täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;50.  ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;51.  suurem osa aktsiatest kuulub eraisikutele ning tuleb tõestada, et äriühing on piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;52.  kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel;53.  riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.54.  Taotleja taotles turumajanduslikku kohtlemist või juhul, kui tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, individuaalset kohtlemist.55.  Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja vastab kõikidele eespool esitatud tingimustele ning jõuti järeldusele, et äriühingu Power Team suhtes tuleb kohaldada individuaalset kohtlemist.56.  Normaalväärtus57.  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb importimise korral mitteturumajanduslikest riikidest, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b nimetatud riikide puhul määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.58.  Algatamisteates teatas komisjon kavatsusest kasutada Hiina jaoks normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina taas Türgit nagu esialgsegi uurimise puhul, kuid ükski Türgi tootja ei teinud vahepealse läbivaatamise raames koostööd. Samas tegi koostööd Ukraina eksportiv tootja, kes osales ühe teise paralleelselt toimunud vahepealse läbivaatamise raames. Huvitatud isikuid teavitati sellest ning praeguseks ei ole Ukraina kasutamise kohta võrdlusriigina esitatud ühtegi märkust.59.  Kuna Ukraina võrdlusriigina kasutamise vastu ei olnud ühtegi nähtavat põhjust ning eelkõige seepärast, et ükski teine kolmanda riigi tootja ei teinud koostööd, määrati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt taotluse esitaja jaoks normaalväärtus võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal.60.  Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 leiti, et võrdlusriigi koostööd tegeva tootja samasuguse toote omamaine kogumüük on tüüpiline võrreldes taotluse esitaja eksportmüügiga ELi. Lisaks leiti, et võrreldav omamaine müük oli tüüpiline kõikide eksporditud tooteliikide lõikes (vajaduse korral oli füüsilisi omadusi kohandatud), sest omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ELi suunatud eksportmüügi kogumahust.61.  Seejärel kontrollis komisjon, kas võrdlusriigi omamaisel turul tüüpilistes kogustes müüdud triikimislaudade iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrates kindlaks, kui suure osa asjakohase tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.62.  Omamaiseid müügitehinguid käsitleti tulutoovatena, kui konkreetse tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul võrdlusriigi omamaisel turul müüdud kõikide tooteliikide tootmiskulud.63.  Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.64.  Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.65.  Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et juhul kui tulutoova müügi maht on väiksem kui 10 % konkreetse tooteliigi müügi kogumahust, kasutatakse tavaliselt arvestuslikku normaalväärtust.66.  Sellega seoses märgitakse, et kõnealuse uurimise käigus ei avastatud juhtumeid, kus tulutoova müügi maht oleks olnud väiksem kui 10 %. Lisaks ei kasutata enam meetodit, mille kohaselt arvutati kõnealusel juhul kohe arvestuslik normaalväärtus.67.  Ekspordihind68.  Kõikidel juhtudel müüdi kõnealune toode ekspordiks sõltumatutele klientidele ELis Hiina sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu, seepärast määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, see tähendab lähtudes ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstavast hinnast.69.  Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et ekspordihind tuleks kindlaks määrata lähtuvalt sõltumatu Hiina hulgimüüja poolt sõltumatule kaubandusettevõtjale ELis esitatud arvel märgitud hinnast, mitte aga lähtuda ekspordihinna kindlaksmääramisel äriühingu Power Team poolt Hiina sõltumatutele kaubandusettevõtjatele ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstavast hinnast. Paraku ei oleks selline lähenemisviis kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, mille kohaselt peab ekspordiks müüdavate toodete puhul lähtuma ekspordihinna kindlaksmääramisel esimesest sõltumatust tehingust. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.70.  Võrdlus71.  Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna põhjal. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse selliste tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Seega võeti, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse füüsilisi omadusi, transpordikulusid, kindlustustasusid, käitlemis- ja laenukulusid. Võttes arvesse, et ekspordihinna kindlaksmääramisel lähtuti ainult toote hinnast Hiina eksportivatele edasimüüjatele omamaisel turul, ei olnud põhjust võtta arvesse maksuerinevust, sest ka normaalväärtus oli kindlaks määratud lähtuvalt võrdlusriigi omamaisest turust, kus kohaldati samasugust maksustamiskorda. Seepärast arvutati nii normaalväärtus kui ka ekspordihind lähtuvalt käibemaksuta hindadest.72.  Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et toodete liigitamine (mida tehti võrdluse eesmärgil) on tekitanud teatavaid kahtlusi hinnavõrdluse nõuetelevastavuse suhtes.73.  Sellega seoses märgitakse, et käesoleva uurimise käigus liigitati tooteid samamoodi nagu esialgse uurimise raames ning see oli vajalik, et suurendada äriühingu Power Team poolt ELi ekspordiks müüdavate toodete võrreldavust võrdlusriigi omamaisel turul müüdud toodetega. Lisaks tuleb märkida, et taotluse esitaja ei põhjendanud rohkem oma kaebust, eriti selles osas, miks ei olnud toodete liigitamine asjakohane (vaatamata taotluse esitajale eraldi aruandes esitatud selgitustele). Seega lükati kõnealune väide tagasi.74.  Dumpingumarginaal75.  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.76.  Äriühingu Power Team dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-hinnast ELi piiril oli 39,6 %.77.  MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS78.  Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.79.  Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise käigus keelduti turumajanduslikust kohtlemisest taotluse esitaja suhtes, sest tema raamatupidamisarvestuses avastati rikkumisi. Läbivaatamise raames jõuti järeldusele, et äriühing Power Team vastab nendele tingimustele. Nagu aga eespool märgitud, ei vastanud taotluse esitaja algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimeses taandes osutatud turumajandusliku kohtlemise tingimusele peamiste sisenditega seotud kulutuste osas. Seega ei ole turumajandusliku kohtlemise osas asjaolud taotluse esitaja suhtes muutunud.80.  Uurimise raames kogutud ja kontrollitud andmete kohaselt (taotluse esitaja hind toote eksportimisel ELi ning Ukrainast kui võrdlusriigist lähtuvalt kindlaks määratud normaalväärtus) saadi kõrgem dumpingumarginaal. Selline muutus on märkimisväärne ning meetme rakendamise jätkamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam piisav.81.  DUMPINGUVASTASED MEETMED82.  Läbivaatamise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta äriühingu Power Team vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 39,6 %.83.  Seoses jääktollimaksuga tuletatakse meelde, et esialgse uurimise raames oli koostöö vähene. Seega äriühingutele, kes koostööd ei teinud, kehtestati tollimaks tasemel, mis vastas kõige kõrgema dumpingumarginaaliga koostööd teinud eksportiva tootja kõige enam müüdud toote dumpingumarginaali kaalutud keskmisele. Kohaldades sama meetodit ning võttes arvesse taotluse esitaja asjakohaseid andmeid, tuleks jääktollimaksu määra suurendada 42,3 %ni.84.  Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada nõukogu määruse (EÜ) nr 452/2007 muutmist, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Asjaosaliste esitatud märkused on läbi vaadatud ja vajaduse korral on lõppjäreldusi vastavalt muudetud.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 452/2007 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje äriühingu Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou kohta järgmisega:Riik | Tootja | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |Hiina Rahvavabariik | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 39,6 | A783 |Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 452/2007 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje kõikide teiste Hiina äriühingute kohta järgmisega:Riik | Tootja | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |Hiina Rahvavabariik | Kõik teised äriühingud | 42,3 | A999 |Artikkel 3Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 109, 26.4.2007, lk 12.[3] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[4] ELT L 109, 26.4.2007, lk 12.[5] ELT C 3, 8.1.2009, lk 14 (edaspidi „algatamisteade”).[6] Muudetud kood (algatamisteates nimetatud koodi 3924 90 90 asemel kasutatakse koodi 3924 90 00) tuleneb uuest kombineeritud nomenklatuurist, mida kohaldatakse alates 1.1.2010 (vt määrus (EÜ) 948/2009).[7] Näiteks: „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry” (Raha metalliltööstusele. Üksikasjalik uuring Hiina valitsuse subsiidiumidest terasetööstusele), Wiley Rein LLP, juuli 2007; „China Government Subsidies Survey” (Hiina valitsuse subsiidiumide uuring), Anne Stevenson-Yang, veebruar 2007; „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007” (Hiina energiasubsiidiumid. Hiina terasetööstuse analüüs aastate 2000–2007 kohta), Usha C.V. Haley; „China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal” (Hiina eriterase subsiidiumid: ulatuslikud, kõikjale tungivad ja ebaseaduslikud), Specialty Steel Industry of North America, ning „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry” (Hiina sündroom. Kuidas subsiidiumid ja valitsuse sekkumine lõid maailma suurima terasetööstuse), Wiley Rein & Fielding LLP, juuli 2006; „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective” (Riigi keskne roll Hiina terasetööstuses. Hiina turumoonutuste mõju omamaisel ja rahvusvahelisel turul) Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz, THINK!DESK China Research & Consulting, 25.2.2009.[8] Allikas: „Steel Business Briefing, average prices for 2005 and 2008”.[9] Vt nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes (ELT L 29, 31.1.2009, lk 1); komisjoni määrus (EÜ) nr 287/2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes (ELT L 94, 8.4.2009, lk 17).


|

52010PC0306

Ettepanek: Nõukogu määrus (EL) nr […]/2010, [kuupäev], millega muudetakse määrust (EL) nr 53/2010 teatavate tursa-, meriahvena- ja hariliku tuuni varude püügivõimaluste osas ning jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast  /* KOM/2010/0306 lõplik - NLE 2010/0167 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 11.6.2010KOM(2010)306 lõplik2010/0167 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr […]/2010,[kuupäev],millega muudetakse määrust (EL) nr 53/2010 teatavate tursa-, meriahvena- ja hariliku tuuni varude püügivõimaluste osas ning jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalastSELETUSKIRIMäärusega (EL) nr 53/2010[1] on 2010. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ja ELi kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.NAFO 2009. aasta aastakoosolekul võeti vastu otsus lubada üle 10 aasta kestnud moratooriumi järel uuesti alustada tursapüüki NAFO 3M püügipiirkonnas ja meriahvena püüki NAFO 3LN püügipiirkonnas, ning kehtestati ranged kaaspüügi eeskirjad. Tuleks selgitada, et NAFO reguleeritavas piirkonnas kaaspüügi suhtes üldiselt kohaldatava eeskirja kohaselt on kaaspüük lubatud üksnes neil liikmesriikidel, kellele on antud luba püüda teatavas piirkonnas teatavat liiki.Kõnealuse määruse ID lisas on sätestatud pika rändega liikide lubatud kogupüük ja kvoodid, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) 2009. aasta aastakoosolekul vastu võetud otsuste põhjal. ICCATi järelevalvekomitee erikoosolekul, mis peeti Madridis 24.–26. veebruarini 2010, vaadati läbi hariliku tuuni kvootide jaotus ning vähendati Euroopa Liidu kvooti. Seepärast tuleks hariliku tuuni kvoote vastavalt muuta.Kõnealuse määruse artiklis 15 ja IV lisas on kindlaks määratud ka nende laevade maksimaalne arv, kellel on luba püüda harilikku tuuni teatavates piirkondades ja teatavatel tingimustel. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava,[2] artikleid 5 ja 6, on vaja teha otsus kõnealuste kalavarude püügivõimaluste edasiste piirangute kohta, eelkõige määrata kindlaks mõrdade arv, kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus ning iga liikmesriigi tuunikasvatus- ja nuumamisvõimsus Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres.Määruse (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004, artikli 11 lõike 2 kohaselt võib nõukogu liikmesriikidelt saadud teabe ja STECFi nõuannete põhjal jätta teatavad laevarühmad püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja tingimusel, et asjaomaste laevade tursapüügi ja vette tagasi laskmise koguste kohta on kättesaadavad nõuetekohased andmed, tursapüük ei ületa 1,5 % laevarühma kogupüügist ning püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega laevarühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele.STECFi nõuande kohaselt näitab Saksamaa, Iirimaa ja Prantsusmaa esitatud teave teatavate laevarühmade kohta, kes püüavad kala Põhjameres, Šotimaa lääneranniku vetes ja Iiri meres, piisavalt hästi, et nende laevarühmade tursapüük, sh vette tagasi laskmine, vastab määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 11 lõikes 2 sätestatud tingimustele ning need võib seega püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja jätta. Võttes arvesse STECFi nõuannet, on asjakohane jätta need laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 kohase püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast, muutes selleks määrust (EÜ) nr 754/2009, ning kohandada maksimaalset lubatud püügikoormust, mis on asjaomastele liikmesriikidele eraldatud määruse (EÜ) nr 53/2009 IIa lisa I liite kohaselt.Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 16 lõike 3 kohaselt lubati liikmesriikidel muuta 2009. aastal oma püügikoormuse jaotust, kandes üle püügikoormust ja -võimsust geograafiliste piirkondade vahel, kui täidetakse teatavaid tingimusi. Madalmaad esitasid teabe teatava hulga püügikoormuse ja -võimsuse ülekandmise kohta Põhjamerest Iiri merre 2009. aastal, ning seda võib pidada artikli 16 lõikega 3 kooskõlas olevaks. Seepärast tuleb vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 53/2010 IIa lisa I liite kohaselt Madalmaadele eraldatud maksimaalset lubatud püügikoormust.Nõukogul palutakse käesolev ettepanek võimalikult kiiresti vastu võtta, et kaluritel oleks võimalik kavandada ülejäänud püügihooaja tegevust.2010/0167 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr […]/2010,[kuupäev],millega muudetakse määrust (EL) nr 53/2010 teatavate tursa-, meriahvena- ja hariliku tuuni varude püügivõimaluste osas ning jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalastEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava,[3] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Määrusega (EL) nr 53/2010[4] on 2010. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ja ELi kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.(2) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) 2009. aasta aastakoosolekul võeti vastu otsus lubada uuesti alustada tursapüüki NAFO 3M püügipiirkonnas ja meriahvena püüki NAFO 3LN püügipiirkonnas pärast üle kümne aasta kestnud moratooriumi. Määrusega (EL) nr 53/2010 kehtestatud kaaspüügieeskirju kahe taasavatud kalapüügipiirkonna suhtes tuleks muuta, et tagada järjepidevus üldiste kaaspüügieeskirjadega, mida NAFO reguleeritavas piirkonnas kohaldatakse vastavalt nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1386/2007 (milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed)[5] artikli 4 lõikele 1.(3) Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) järelevalvekomitee erikoosolekul, mis peeti Madridis 24.–26. veebruarini 2010, vähendati Euroopa Liidu tuunipüügikvooti. Seepärast on vaja kõnealused uued sätted rakendada ELi õiguses.(4) Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 302/2009 (milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava)[6] artikli 5 lõiget 5, artiklit 8 ja artikli 6 lõiget 4, on vaja kindlaks määrata iga liikmesriigi nende kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus, millele võib anda loa harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida; tuunimõrdade maksimaalne arv, millele iga liikmesriik võib anda püügiloa; iga liikmesriigi maksimaalne tuunide kasvatamis- ja nuumamisvõimsus ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele.(5) Nõukogu võib seoses kalapüügivõimaluste kehtestamisega ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklile 11 liikmesriikide esitatud teabe ja sellele STECFi poolt antud hinnangu alusel teatavad laevarühmad nimetatud määrusega kehtestatud püügikoormuse reguleerimise korrast välja jätta tingimusel, et asjaomaste laevade poolt püütud tursa ja tagasilastud koguste kohta on olemas nõuetekohased andmed, et püütud tursa osa ei ületa 1,5 % asjaomase laevarühma kogupüügist ning kui püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega laevarühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele. Saksamaa edastas teabe tursapüügi kohta seoses laevarühmaga, mis püüab Põhjameres ja Šotimaa lääneranniku vetes põhjaatlandi süsikat, kasutades vähemalt 120 mm võrgusilma suurusega põhjatraale. Iirimaa esitas teabe tursapüügi kohta seoses laevarühmaga, mis püüab Iiri meres norra salehomaari, kasutades püügivahendit, millel on määruse (EÜ) nr 43/2009 III lisa 2. liites määratletud selektiivse sorteerimisvõre sarnane võre. Prantsusmaa edastas teabe tursapüügi kohta seoses laevarühmaga, mis püüab Šotimaa lääneranniku vetes süvamereliike, kasutades üle 110 mm võrgusilma suurusega põhjatraale. Kõnealuse teabe ja sellele STECFi poolt antud hinnangu alusel võib väita, et nende laevarühmade poolt püütud tursa kogused koos tagasilastud kogustega ei ületa 1,5 % nende kogupüügist. Võttes ühtlasi arvesse toimivaid kontrolli- ja järelevalvemeetmeid kõnealuste laevarühmade püügitegevuse üle kontrolli ja järelevalve tagamiseks ning arvestades, et püügi reguleerimise korra kohaldamisega nende rühmade suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne selle üldise mõjuga tursavarudele, on asjakohane need laevarühmad määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatüki kohaldamisalast välja jätta, võimaldades seega kehtestada asjaomastele liikmesriikidele püügikoormuse piirangud.(6) Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 16 lõike 3 kohaselt lubati liikmesriikidel muuta oma püügikoormuse jaotust 2009. aastal, kandes üle püügikoormust ja -võimsust geograafiliste piirkondade vahel, kui täidetakse teatavaid tingimusi. Teabe põhjal, mille Madalmaad esitasid teatava hulga püügikoormuse ja -võimsuse ülekandmise kohta Põhjamerest Iiri merre 2009. aastal, on asjakohane kohandada maksimaalset lubatud püügikoormust, mis on Madalmaadele eraldatud määruse (EÜ) nr 53/2010 IIa lisa I liite kohaselt.(7) Määrust (EÜ) nr 53/2010 ja määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast,[7] tuleks seepärast vastavalt muuta.(8) Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ning esitada saagiaruanded kalendriaasta kohta või püügikoormuse aruanded aasta kohta, mis on arvutatud alates 1. veebruarist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata pärast selle avaldamist ning seda tuleks kohaldada vastavalt alates 1. jaanuarist 2010 ja 1. veebruarist 2010,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EL) nr 53/2010 muutmineMäärust (EL) nr 53/2010 muudetakse järgmiselt:(1) Artikkel 15 asendatakse järgmisega:„Artikkel 15 Hariliku tuuni püügi-, kasvatamis- ja nuumamisvõimsuse piirangud1. Nende ELi söödalaevade ja veoõngedega laevade arvu, kellel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.2. Nende ELi rannalähedase püügi laevade arvu, kellel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.3. Nende ELi laevade arvu, kes püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.4. Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsust, millel on luba Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamis- ja nuumamis-võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.”(2) IC lisa muudetakse järgmiselt:i) kanne tursa kohta NAFO 3M püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:Liik | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO 3M (COD/N3M.) |Eesti | 61 | (1) (2) |Saksamaa | 247 | (1) |Läti | 61 | (1) (2) |Leedu | 61 | (1) (2) |Poola | 209 | (1) (2) |Hispaania | 796 | (1) |Prantsusmaa | 110 | (1) |Portugal | 1070 | (1) |Ühendkuningriik | 521 | (1) |EL | 3 136 | (1) (2) |Lubatud kogupüük | 5 500 | (1) (2) |(1) Tursa sihtpüüki NAFO 3M püügipiirkonnas lubatakse seni, kuni hinnanguline püük, sh kaaspüük, mida võib püüda aasta ülejäänud osas, ulatub 100 %ni eraldatud kvoodist. Pärast kõnealust kuupäeva lubatakse üksnes kaaspüüki lipuliikmesriigile eraldatud kvoodi piires, maksimaalselt 1250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. (2) Pärast Eesti, Läti, Leedu ja Poola ühinemist Euroopa Liiduga hõlmab Eestile, Lätile ja Leedule vastavalt eraldatud 61 tonni ning Poolale eraldatud 209 tonni kooskõlas jaotuskorraga endise NSVLi riikidele, mille NAFO kalanduskomisjon võttis vastu 2003. aastal. |ii) kanne meriahvena kohta NAFO 3LN püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:Liik | Meriahvenad Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 3LN (RED/N3LN.) |Eesti | 173 | (1) (2) |Saksamaa | 119 | (1) |Läti | 173 | (1) (2) |Leedu | 173 | (1) (2) |EL | 638 | (1) (2) |Lubatud kogupüük | 3 500 | (1) (2) |(1) Meriahvena sihtpüüki NAFO 3LN püügipiirkonnas lubatakse seni, kuni hinnanguline püük, sh kaaspüük, mida võib püüda aasta ülejäänud osas, ulatub 100 %ni eraldatud kvoodist. Pärast kõnealust kuupäeva lubatakse üksnes kaaspüüki lipuliikmesriigile eraldatud kvoodi piires, maksimaalselt 1250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. (2) Pärast Eesti, Läti, Leedu ja Poola ühinemist Euroopa Liiduga hõlmab Eestile, Lätile ja Leedule vastavalt eraldatud 61 tonni ning Poolale eraldatud 209 tonni kooskõlas jaotuskorraga endise NSVLi riikidele, mille NAFO kalanduskomisjon võttis vastu 2003. aastal. |(3) ID lisas asendatakse kanne liigi „harilik tuun” kohta Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres järgmisega:„Liik | Harilik tuun Thunnus thynnus | Püügipiirkond: | Atlandi ookean, ida pool 45° läänepikkust, ja Vahemeri (BFT/AE045W) |Küpros | 70,18 | (4) |Kreeka | 130,30 |Hispaania | 2 526,06 | (2)(4) |Prantsusmaa | 2 021,93 | (2)(3)(4) |Itaalia | 1 937,50 | (4)(5) |Malta | 161,34 | (4) |Portugal | 237,66 |Kõik liikmesriigid | 2,41 | (1) |EL | 7 087,38 | (2)(3)(4)(5) |Lubatud kogupüük | 13 500 |(1) Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Portugal, ning üksnes kaaspüük. |(2) Selle TACi piires kohaldatakse IV lisa 1. punktis (BFT/*8301) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm vahel, järgmisi püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |Hispaania | 367,23 |Prantsusmaa | 165,69 |EL | 532,92 |(3) Selle TACi piires kohaldatakse IV lisa 1. punktis (BFT/*641) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on vähemalt 6,4 kg ja pikkus 70 cm, püügi järgmisi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |Prantsusmaa | 45 (*) |EL | 45 |(*) Komisjon võib kõnealuse koguse Prantsusmaa taotluse korral läbi vaadata ja suurendada kuni 100 tonnini vastavalt ICCAT soovitusele 08–05. |(4) Selle TACi piires kohaldatakse IV lisa 2. punktis (BFT/*8302) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on 8–30 kg, järgmisi püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |Hispaania | 50,52 |Prantsusmaa | 49,84 |Itaalia | 39,34 |Küpros | 1,40 |Malta | 3,23 |EL | 144,34 |(5) Selle TACi piires kohaldatakse IV lisa 3. punktis (BFT/*643) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on 8–30 kg, püügi järgmisi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |Itaalia | 39,34 |EL | 39,34 | ” |(4) IV lisa muudetakse järgmiselt:i) punkti 2 tabel asendatakse järgmisega:„Hispaania | 139 |Prantsusmaa | 86 |Itaalia | 35 |Küpros | 25 |Malta | 83 |EL | 374” |ii) Lisatakse järgmised punktid 4, 5 ja 6:„4. Liikmesriikide nende kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus, millele võib anda loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida.Tabel AKalalaevade arv |Küpros | Kreeka | Itaalia | Prantsusmaa | Hispaania | Malta |Seinerid | 1 | 1 | 24 | 19 | 6 | 0 |Õngejadadega laevad | 12 | 0 | 30 | 0 | 81 | 83 |Söödalaevad | 0 | 0 | 0 | 8 | 61 | 0 |Ridvata õngepüügi laevad | 0 | 0 | 0 | 29 | 2 | 0 |Traalerid | 0 | 0 | 0 | 78 | 0 | 0 |Muud rannalähedase püügi laevad | 0 | 256 | 0 | 87 | 33 | 0 |Tabel BPüügivõimsus (GT) |Küpros | Kreeka | Itaalia | Prantsusmaa | Hispaania | Malta |Seinerid | 51 | 260 | * | 4044 | 1608 | 0 |Õngejadadega laevad | 409 | - | 1196 | 0 | 4416,73 | 1365,64 |Söödalaevad | - | - | - | 248 | 10335,58 | 0 |Ridvata õngepüügi laevad | - | - | - | pm | 20,96 | 0 |Traalerid | - | - | - | pm | 0 | 0 |Muud rannalähedase püügi laevad | - | 3343,21** | - | pm | 489,83 | 0 |*Tegevuse ajutine peatamine 2010. aastal. ** Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid püügivahendeid (õngejada, käsiõng, veoõngejada) |5. Mõrdade arv, millele liikmesriigid on andnud hariliku tuuni püügi loa Atlandi ookeani idaosas ja VahemeresMõrdade arv |Hispaania | 6 |Itaalia | 6 |Portugal | 1 |6. Hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus ja kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele Atlandi ookeani idaosas ja VahemeresTabel ATuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus |Hispaania | 14 |Itaalia | 15 |Kreeka | 2 |Küpros | 3 |Malta | 8 |Tabel BKalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides) |Hispaania | 5 855 |Itaalia | 3 764 |Kreeka | 785 |Küpros | 2 195 |Malta | 8 768" |(5) IIA lisa 1. liites tehakse järgmised muudatused.i) tabelis b asendatakse Saksamaad ja Madalmaid käsitlev veerg järgmisega:Kindlaksmääratud püügivahend | DE | NL |TR 1 | 1 269 111 | 371 757 |TR 2 | 516 154 | 1 080 920 |TR 3 | 3 501 | 48 508 |BT 1 | 29 271 | 999 808 |BT 2 | 1 691 253 | 34 743 212 |GN | 224 484 | 438 664 |GT | 467 | 0 |LL | 0 | 0 |ii) tabelis c asendatakse Iirimaad ja Madalmaid käsitlev veerg järgmisega:Kindlaksmääratud püügivahend | IE | NL |TR 1 | 59 625 | 0 |TR 2 | 778 729 | 0 |TR 3 | 8 433 | 0 |BT 1 | 0 | 0 |BT 2 | 514 584 | 200 000 |GN | 18 255 | 0 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 0 |iii) Tabelis d asendatakse Saksamaad ja Prantsusmaad käsitlev veerg järgmisega:Kindlaksmääratud püügivahend | DE | FR |TR 1 | 11 151 | 2 317 946 |TR 2 | 0 | 7 415 |TR 3 | 0 | 0 |BT 1 | 0 | 7 161 |BT 2 | 0 | 13 211 |GN | 35 442 | 400 503 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 54 917 |Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 754/2009 muutmineMääruse (EÜ) nr 754/2009 artiklisse 1 lisatakse järgmised punktid:f) Saksamaa lipu all sõitev avamerelaevade rühm, millele Saksamaa osutas oma 26. märtsi 2010. aasta taotluses, mida täiendavad 9. aprilli ja 20. mai 2010. aasta kirjad, ning mis püüab Põhjameres, ICES IIa püügipiirkonna ELi vetes ja Šotimaa lääneranniku vetes põhjaatlandi süsikat, kasutades põhjatraale võrgusilma suurusega vähemalt 120 mmg) Iirimaa lipu all sõitev laevarühm, millele Iirimaa osutas oma 26. märtsi 2010. aasta taotluses, ning mis püüab Iiri meres norra salehomaari ajavahemikul, mil kõnealused laevad püüavad üksnes määruse (EÜ) nr 43/2009 III lisa 2. liites määratletud sorteerimisvõrega püügivahendiga;h) Prantsusmaa lipu all sõitev laevarühm, millele Prantsusmaa osutas oma 24. märtsi 2010. aasta taotluses, mida täiendavad 25. märtsi, 29. märtsi, 8. aprilli ja 20. mai 2010. aasta kirjad, ning mis püüab Šotimaa lääneranniku vetes süvamereliike, kasutades selleks üle 110 mm võrgusilma suurusega põhjatraale.”Artikkel 3Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010, välja arvatud artikli 1 lõige 5 ja artikkel 2, mida kohaldatakse alates 1. veebruarist 2010.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.[2] ELT L 96, 15.4.2009, lk 1.[3] ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.[4] ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.[5] ELT L 318, 5.12.2007, lk 1.[6] ELT L 96, 15.4.2009, lk 1.[7] ELT L 214, 19.8.2009, lk 16.