Avis juridique important

|

52004PC0437

Ettepanek nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001 seoses vastastikkuse mehhanismiga  /* KOM/2004/0437 lõplik - CNS 2004/0141 */

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001 seoses vastastikkuse mehhanismiga(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIMääruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikes 4 on sätestatud vastastikkuse mehhanism, mida kohaldatakse juhul, kui mõni määruse II lisas (positiivne nimekiri) sätestatud kolmas riik kehtestab mõne liikmesriigi kodanike suhtes viisanõude. Mehhanism näeb ette viisanõude ,ohvriks" sattunud liikmesriigi taotlusel asjaomase kolmanda riigi suhtes kohaldatava ühise reaktsiooni, mis koosneb üksteisele järgnevatest etappidest (liikmesriik teatab tema kodanike suhtes kehtestatud viisanõudest, asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes kehtestatakse ajutine viisanõue, kui nõukogu ei otsusta teisiti, viisanõude ajutist kehtestamist käsitlev teade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, komisjon vaatab läbi kõik nõukogu või liikmesriikide esitatud taotlused selle kohta, et asjaomane kolmas riik kantaks määruse positiivsest lisast üle negatiivsesse lisasse).Komisjoni algne, 26. jaanuari 2000. aasta ettepanek kõnealust mehhanismi ei sisaldanud, see tulenes nõukogu edasisest tööst. Võtmaks arvesse liikmesriikide soovi muuta vastastikkuse põhimõte operatiivsemaks, lisas komisjon 21. septembri 2000. aasta muudetud ettepanekus artiklile 1 lõike 4. Vastastikkuse mehhanism, mis kajastas liikmesriikide nõukogule esitatud soovitusi, lisati peaaegu täielikult nõukogu määrusesse (EÜ) nr 539/2001.Ligi kolme aasta jooksul pärast määruse (EÜ) nr 539/2001 jõustumist ei ole vastastikkuse mehhanismi veel kordagi rakendatud. Käesolevaga uuritakse selle põhjuseid, tuginedes komisjoni teenistuste töödokumendile, milles käsitletakse vastastikkuse põhimõtet viisade valdkonnas [1], ning soovitatakse vastavaid seadusandlikke kohandusi.[1]  Dokument JSK-B-1(2004)1372, 18.02.2004Kõigepealt esimene tähelepanek. Ehkki mõningad määruse (EÜ) nr 539/2001 positiivses nimekirjas loetletud kolmandad riigid on mõningate liikmesriikide kodanike suhtes kehtestanud viisanõude (Ameerika Ühendriigid/Kreeka; Brunei/Austria, Soome, Kreeka, Portugal, Island; Venezuela/Soome; Guatemala/Island), ei ole asjaomased riigid vastastikkuse mehhanismi rakendanud. Samas on üksnes riikidel endil õigus mehhanismi rakendada ning neil on täielik vabadus seda teha või mitte.Kõnealuste liikmesriikide hoiaku põhjuseks on ilmselt mehhanismi liigne jäikus. Mehhanismi teine etapp (asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutise viisanõude kehtestamine) on peaaegu automaatne, mistõttu liikmesriigid hoiduvad mehhanismi rakendamisest, kartes põhjustada kriisi kas suhetes asjaomase kolmanda riigiga või siseriiklikul tasandil. Mehhanismi teise etapi saab tühistada üksnes nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastastikkuse mehhanismi puhul näitab sellise otsuse vastuvõtmine selgelt liikmesriikide keeldumist tegutseda asjaomase liikmesriigiga solidaarselt.Selline esmane järeldus solidaarsusmehhanismi ebapiisavuse kohta osutub veelgi tõesemaks, kui võtta arvesse liidu laienemist. Määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikes 4 kirjeldatud olukorda võivad pärast 1. maid 2004 kasutada uued liikmesriigid kolmandate riikide suhtes, kes nõuavad nende kodanikelt jätkuvalt viisat. Juriidiliselt on kõigil uutel liikmesriikidel õigus kasutada vastastikkuse mehhanismi mitmete kolmandate riikide suhtes. Vastastikkuse mehhanismi vajakajäämised ja sellega seotud riskid, mida on täheldatud juba alates 2001. aastast, muutuvad laienemise kontekstis eriti akuutseks, mistõttu mehhanismi läbivaatamine osutub eriti vajalikuks.Läbivaatamise eesmärgiks ei ole nõrgendada ühises viisapoliitikas valitsevat solidaarsust ega hiilida kõrvale määruses (EÜ) nr 539/2001 ettenähtud vastastikkuse põhimõttest. Vastastikkus jääb endiselt viisapoliitika aluspõhimõtteks ning üheks põhiliseks kriteeriumiks (kriteeriumid on loetletud määruse 5. põhjenduses), mida tuleb arvesse võtta määrusele (EÜ) nr 539/2001 lisatud kolmandate riikide nimekirjade koostamisel või muutmisel. Käesoleva ettepanekuga soovitakse põhiliselt luua paindlikum ja realistlikum mehhanism, mida oleks seega võimalik ka tegelikult kasutada. Kehtiv mehhanism, mis ei arvesta vastastikkuse poliitilise dimensiooniga, on osutunud liiga maksimalistlikuks ja sisaldab liiga suuri poliitilisi riske, et olla reaalselt kasulik. Mehhanism eelistab automaatselt sanktsioone, jättes täielikult kõrvale diplomaatilise lähenemise, seda hoolimata faktist, et mitte ükski positiivse ja negatiivse nimekirja koostamise kriteerium pole absoluutne; tegelikult määratakse ju nimekirjad kindlaks ,igal üksikjuhul eraldi, hinnates mitmesuguseid kriteeriume, mis käsitlevad muu hulgas ebaseaduslikku sisserännet, avalikku korda ja julgeolekut ning Euroopa Liidu välissuhteid kolmandate riikidega, kusjuures võetakse arvesse ka piirkondliku ühtekuuluvuse ja vastastikkusega seotud seiku".Ettepanekus sisalduva mehhanismiga püütakse samuti kõrvaldada varasema süsteemi oluline puudus, milleks oli tõsiasi, et menetluse algatajaks sai olla üksnes liikmesriik, kelle suhtes mõni kolmas riik kehtestas viisanõude. Komisjon leiab, et olukord, kus vastastikkuse põhimõte ei kehti, on ühise viisapoliitika seisukohast ülimalt tähtis ning sellise olukorra arutamine ühenduse tasandil eesmärgiga asjakohaselt reageerida ei tohiks sõltuda üheainsa liikmesriigi suvast. Ühise viisapoliitika aluspõhimõtteks peab olema vastastikkus, mis põhineb kõikide liikmesriikide solidaarsusel meetmete osas, mida ühe liikmesriigi suhtes on rakendatud. Sellise solidaarsuse tagamiseks ja ühenduse huvide kaitsmiseks on äärmiselt oluline luua mehhanism, mis annaks komisjoni käsutusse reaalse ja tõhusa läbirääkimisinstrumendi ning oleks kooskõlas liidu välispoliitikaga laiemalt.Eespool esitatud tähelepanekute põhjal pakub komisjon niisiis välja mehhanismi, mis peaks tõhusamalt tagama ühise viisapoliitika seisukohast üliolulise vastastikkuse põhimõtte austamise.Artiklite kommentaar:Artikkel 1:Tähelepanekud määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõike 4 väljapakutud teksti kohta:,Kehtestamise" mõiste kasutamine näitab selgelt, et tegemist on uue olukorraga, mille on loonud II lisas esineva kolmanda riigi otsus seada sisse viisakohustus ühe või mitme liikmesriigi kodanike suhtes, kes olid varem sellisest nõudest vabastatud. Selleks et näidata selgelt, et mehhanismi tuleb kohaldada ka enne uue määruse vastuvõtmist valitsenud ning pärast määruse jõustumist edasi kestvate olukordade suhtes, nähakse artiklis 2 ette erisäte.- Punkt a:Teatamine olukorrast, kus vastastikkuse põhimõte ei kehti, muudetakse automaatseks ja läbipaistvaks. Asjaomane liikmesriik on nüüdsest kohustatud sellisest olukorrast teatama.- Punkt b:Tuleb tühistada praegune süsteem, mis eelistab ülemääraselt sanktsioone, käsitades seda ,tavapärase" reaktsioonina, mille suhtes nõukogu võib teha erandeid.Et leida vastastikkuse põhimõtet eiravas olukorras sobivaim lahendus, peab komisjon astuma ühendusse asjaomase kolmanda riigiga, et see kehtestaks asjaomase liikmesriigi kodanike suhtes uuesti viisavabaduse. . Komisjoni selline roll on kooskõlas faktiga, et viisanõude/viisavabaduse küsimustes võib tegutseda üksnes ühenduse tasandil. Komisjoni tõdemused tuleb aruande kujul esitada nõukogule. Aruanne tuleb esitada kiiresti, vastavalt olukorra pakilisusele, tagades siiski realistliku tähtaja, mille jooksul oleks võimalik asjaolusid hinnata ning astuda kohaseid diplomaatilisi samme viisavabaduse taastamiseks.- Punkt c:Pakutav sõnastus lähtub soovist, et vastastikkuse mehhanism oleks võimalikult sarnane selles valdkonnas otsuste vastuvõtmise harjumuspäraste protseduuridega. Nii võib komisjon nõukogule esitatavale aruandele lisada ettepaneku viisanõude ajutiseks taaskehtestamiseks asjaomase kolmanda riigi suhtes. Viisanõude ajutine taaskehtestamine, mis tuleb igal juhul lõpetada kohe, kui kolmas riik tühistab oma meetme, on võimalus, mille üle otsustab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega. Nõukogule otsustamiseks lühikese tähtaja määramine võimaldab tagada selle meetme tõhusa rakendamise, mille eesmärgiks on võimaldada vajaduse korral kiiret reageerimist asjaomase kolmanda riigi meetme suhtes, pidades samas meeles, et tegemist on kaitsemeetmega, mida rakendatakse ajutiselt.- Punkt d:Komisjoni õigus teha ettepanek ajutise meetme rakendamise kohta ei tohi sõltuda nõukogule eelneva aruande esitamisest. Võib juhtuda, et teatavate asjaolude tõttu tuleb ajutise meetme rakendamise ettepanek teha väga kiiresti. Loomulikult peab komisjon ettepaneku seletuskirjas selgitama asjaolusid, mille tõttu kasutati menetlust eelnevalt aruannet esitamata. Komisjoni sellist sammu õigustav kiireloomulisus põhjendab ka nõukogule otsustamiseks jäetud lühikest tähtaega.- punkt e:Viisakohustuse taaskehtestamine punktides c ja d sätestatud tingimustel on ajutine erimeede, tavameetmeks jääb endiselt asjaomase kolmanda riigi kandmine määruse nr 539/2001 positiivsest nimekirjast negatiivsesse nimekirja. Tagamaks tõhusat reaktsiooni olukorra põhjustanud kolmanda riigi suhtes tuleb täpsustada, et ajutise meetme rakendamine ei piira ühest nimekirjast teise kandmise võimalust. Lisaks tuleb ette näha, et kui kolmas riik ajutise meetme rakendamisele ei reageeri, esitab komisjon lühikese aja jooksul ettepaneku kanda riik I lisa nimekirja.- punkt f:Tegemist on menetlustega, mida rakendatakse juhul, kui kolmas riik otsustab viisanõude tühistada. Skeem pärineb praeguse mehhanismi punktidest e ja f. Viisanõude ajutise taaskehtestamise lõppkuupäev langeb siiski täpselt kokku kuupäevaga, mil kolmas riik tühistab omapoolse viisanõude.Artikkel 2:Artiklis 2 tuleb selgelt sätestada, et mehhanismi tuleb rakendada ka määruse jõustumise hetkel konstateeritud olukorra suhtes, mis tähendab, et liikmesriigid peavad teatama viisanõude kehtestamisest kolmanda riigi poolt, sealhulgas ühe või mitme II lisas loetletud kolmanda riigi kehtestatud viisanõude säilitamisest mõne liikmesriigi kodanike suhtes. Samamoodi nagu viisanõude kehtestamise puhul, tuleb siingi määrata kindel tähtaeg, mille jooksul asjaomane liikmesriik peab olukorrast teatama. Mehhanismi tingimused kehtivad ühtviisi nii viisanõude kehtestamise kui ka selle säilitamise suhtes.Viisanõude säilitamist ei ole käsitletud artiklis 1, kuna tegemist on eriolukorraga, mis tekib käesoleva määruse jõustumise hetkel. Tegemist on üleminekusättega, mida kohaldatakse üksnes üleminekul praeguselt süsteemilt, kus vastastikkuse mehhanismi käivitamise üle võib otsustada asjaomane liikmesriik, uuele süsteemile, kus iga liikmesriik on kohustatud teatama viisanõude kehtestamisest kolmanda riigi poolt. Niisiis pole vaja lisada viisanõude säilitamise teemat määruse nr 539/2001 mehhanismi, mille eesmärgiks on hõlmata olukordi, kus mõni kolmas riik kehtestab tulevikus viisanõude.2004/0141 (CNS)Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001 seoses vastastikkuse mehhanismigaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 punkti 2b alapunkti i,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [2],[2]  ELT C , , lk .võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [3],[3]  ELT C , , lk .ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse need kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need, kelle kodanikud on sellest kohustusest vabastatud) [4] artikli 1 lõikes 4 sätestatud mehhanism osutus ebasobivaks, et reageerida vastastikkuse põhimõtet eiravatele olukordadele, kus mõni kõnealuse määruse II lisas esinev kolmas riik, see tähendab kolmas riik, kelle kodanike suhtes kehtib viisavabadus, säilitab või kehtestab ühe või mitme liikmesriigi kodanike suhtes viisanõude. Solidaarsus liikmesriikidega, keda sellised vastastikkuse põhimõtet eiravad olukorrad puudutavad, eeldab olemasoleva mehhanismi kohandamist, et tagada selle tõhusus;[4]  EÜT L 81, 21.03.2001, lk 1(2) võttes arvesse selliste vastastikkuse põhimõtet eiravate olukordade tõsidust, on oluline, et asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid sellest tingimata teataksid; saavutamaks seda, et asjaomane kolmas riik kehtestaks asjaomaste liikmesriikide kodanike suhtes uuesti viisavabaduse, tuleb ette näha erinevaid tasemeid ja tegutsemisviise hõlmav mehhanism, mida saaks rakendada kiiresti; samuti peab komisjon astuma viivitamata ühendusse asjaomase kolmanda riigiga, esitama nõukogule aruande ning komisjonil peab olema õigus teha nõukogule mis tahes hetkel ettepanek taaskehtestada asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõue. Sellise otsuse vastuvõtmine ei tohi piirata võimalust kanda asjaomane kolmas riik määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisa nimekirja. Lisaks tuleb ette näha ajaline seos ajutise meetme jõustumise ja asjaomase kolmanda riigi I lisa nimekirja kandmise ettepaneku vahel;(3) Kolmanda riigi otsus kehtestada või taaskehtestada viisavabadus ühe või mitme liikmesriigi kodanike suhtes peab automaatselt tooma kaasa nõukogu otsusega ajutiselt taaskehtestatud viisanõude tühistamise;(4) määrust (EÜ) nr 539/2001 tuleb vastavalt muuta;(5) tuleb ette näha üleminekusüsteem, mis hõlmab olukordi, kus mõne liikmesriigi suhtes kehtib käesoleva määruse jõustumise hetkel määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmandate riikide kehtestatud viisanõue. Islandi ja Norra suhtes kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis' sätete edasiarendust lepingu tähenduses, mille on sõlminud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnas;(6) määrus (EÜ) nr 539/2001 ei ole siduv Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes. Need riigid ei osale seega käesoleva määruse rakendamises ning määruse kohaldamine pole neile kohustuslik ega nende suhtes siduv;(7) käesolev määrus on Schengeni acquis'l põhinev või sellega seotud õigusakt ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega:,4. Kui II lisa nimekirjas esinev kolmas riik kehtestab mõne liikmesriigi kodanike suhtes viisanõude, toob see kaasa järgmiste sätete kohaldamise:a) kümne päeva jooksul pärast viisanõude väljakuulutamist või kehtestamist kolmanda riigi poolt teatab asjaomane liikmesriik sellest kirjalikult komisjonile; teade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias;b) komisjon astub asjaomase kolmanda riigiga viivitamata ühendusse viisavabaduse taaskehtestamiseks ning esitab hiljemalt kuue kuu jooksul pärast teate avaldamist nõukogule sellekohase aruande;c) oma aruande järelduste valguses võib komisjon teha nõukogule ettepaneku võtta vastu ajutine meede, mis seisneb asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes ajutiselt viisanõude taaskehtestamises. Nõukogu võtab kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse ettepaneku kohta;d) kui komisjon peab seda õigustatuks, võib ta punktis c osutatud ettepaneku teha ilma eelnevalt aruannet esitamata. Ettepaneku suhtes kohaldatakse punktis c sätestatud menetlust;e) punktides c ja d osutatud menetlus ei piira komisjoni õigust teha ettepanek käesoleva määruse muutmiseks, pidades silmas asjaomase kolmanda riigi kandmist I lisa nimekirja. Juhul, kui punktides c ja d osutatud ajutine meede on vastu võetud, esitab komisjon määruse muutmise ettepaneku igal juhul hiljemalt kuue kuu jooksul pärast ajutise meetme jõustumist;f) kui kolmas riik tühistab viisanõude, teatab liikmesriik sellest komisjonile. Teade avaldatakse Euroopa Liidu teataja C seerias. Viisanõude ajutise taaskehtestamine vastavalt punktile c tühistatakse automaatselt kuupäeval, mil asjaomane kolmas riik tühistab omapoolse viisanõude."Artikkel 2Liikmesriigid, kelle kodanike suhtes kehtib käesoleva määruse jõustumise hetkel määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisa nimekirjas esineva kolmanda riigi kehtestatud viisanõue, teatavad sellest kümne päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kirjalikult komisjonile. Teade avaldatakse Euroopa Liidu teataja C seerias.Käesoleva määrusega muudetud määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõike 4 punktid b-f kuuluvad kohaldamisele.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja


				|

		52014PC0166

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksude vähendamist või kaotamist /* COM/2014/0166 final - 2014/0090 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
21. novembril 2013 teatas Ukraina, et
peatatakse ettevalmistused assotsieerimislepingu (mis hõlmab muu hulgas
põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda) allakirjutamiseks ELiga.
Pärast riigis toimunud hiljutisi
pretsedendituid sündmusi ning arvestades Ukraina ees seisvaid
julgeolekualaseid, poliitilisi ja majanduslikke probleeme, teatas 6. märtsil
2014 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kavatsusest toetada riigi majanduslikku
stabiliseerimist meetmepaketi kaudu, mis sisaldab muu hulgas ühepoolsete
kaubandussoodustuste andmist.
See meede võimaldab liidul ühepoolselt
Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimakse vähendada või need kaotada
kooskõlas kontsessioonide ja kohustuste loendiga, mis on sätestatud ELi ja Ukraina
vahelise assotsieerimislepingu lisas I-A.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ei kohaldata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 207 lõige 2.
4.           MÕJU EELARVELE
Euroopa Liidu tollitulud vähenevad aastas 487 miljoni
euro võrra (kogusumma). Arvestades Ukraina majanduslikku olukorda, on tegemist
hinnangulise näitajaga ja see võib muutuda.
2014/0090 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
milles käsitletakse Ukrainast pärit kaupadele
kehtestatud tollimaksude vähendamist või kaotamist
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Ukraina on Euroopa
naabruspoliitikas ja idapartnerluses üks esmatähtsaid partnerriike. EL on
püüdnud sõlmida Ukrainaga veelgi tihedamaid sidemeid, mis ulatuksid kaugemale
kahepoolsest koostööst ja hõlmaksid järkjärgulist liikumist poliitilise
assotsieerumise ja majandusliku integreerumise suunas. Sellega seoses toimusid
Euroopa Liidu ja Ukraina vahel aastatel 2007–2011 läbirääkimised
assotsieerimislepingu (mis hõlmab muu hulgas põhjalikku ja laiaulatuslikku
vabakaubanduspiirkonda) üle, mille mõlemad lepinguosalised parafeerisid 2012. aastal.
Põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitlevate sätete
kohaselt ja kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe
artikliga XXIV loovad Euroopa Liit ja Ukraina vabakaubanduspiirkonna
maksimaalselt kümne aasta pikkuseks üleminekuperioodiks, mis algab
assotsieerimislepingu jõustumisest.
(2)       Arvestades Ukraina ees
seisvaid pretsedendituid julgeolekualaseid, poliitilisi ja majanduslikke
probleeme ning selleks, et Ukraina majandust toetada, on asjakohane mitte
oodata assotsieerimislepingus sisalduvate põhjalikku ja laiaulatuslikku
vabakaubanduspiirkonda käsitlevate sätete jõustumist, vaid hakata juba enne
lepingu rakendamist kohaldama ühepoolseid kaubandussoodustusi ning alustada
ühepoolselt Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksude vähendamist või
kaotamist kooskõlas kontsessioonide ja kohustuste loendiga, mis on sätestatud
ELi ja Ukraina vahelise assotsieerimislepingu lisas I-A.
(3)       Selleks et vältida
pettuseohtu, peaks Ukraina ühepoolsete kaubandussoodustuste saamiseks järgima
toodete päritolu käsitlevaid eeskirju ja nendega seotud menetlusi ning tegema
liiduga tõhusat halduskoostööd. Lisaks sellele peaks Ukraina hoiduma uute
tollimaksude või muude samaväärsete maksude ja uute koguseliste piirangute või
muude samaväärsete meetmete kehtestamisest, samuti olemasolevate
tollimaksumäärade või muude maksude suurendamisest või mis tahes muude
piirangute kehtestamisest. Juhul kui kõnealuseid tingimusi ei täideta, peaksid
komisjonil olema volitused ajutiselt peatada kõikide või osa soodustuste
kohaldamine.
(4)       Vaja on ette näha tavapäraste
ühise tollitariifistiku maksumäärade taaskehtestamine toodete suhtes, mis
komisjoni uuringu kohaselt põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid
raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele liidus.
(5)       Käesoleva määruse
rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011[1].
(6)       Küsimuse kiireloomulisuse
tõttu on hädavajalik teha erand kaheksa nädala pikkusest ajavahemikust, millele
on viidatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule
lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus)
artiklis 4,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sooduskord
Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud
tollimakse vähendatakse või need kaotatakse kooskõlas käesoleva määruse
I lisaga.
Artikkel 2
Sooduskorra
kohaldamise tingimused
Artiklis 1 nimetatud sooduskorra kohaldamiseks
peab Ukraina täitma järgmised tingimused:
a)           järgima määruse (EMÜ) nr 2454/93[2] IV jaotise 2. peatüki 2.
jaos sätestatud toodete päritolu käsitlevaid eeskirju ja nendega seotud
menetlusi;
b)           järgima määruse (EMÜ) nr 2454/93
artiklites 121 ja 122 sätestatud halduskoostöö meetodeid;
c)           osalema tõhusas halduskoostöös
liiduga, et vältida pettuseohtu;
d)           hoiduma uute tollimaksude või muude
samaväärsete maksude ja uute koguseliste piirangute või muude samaväärsete
meetmete kehtestamisest liidust pärineva impordi suhtes, samuti olemasolevate
tollimaksumäärade või muude maksude suurendamisest või mis tahes muude
piirangute kehtestamisest alates käesoleva määruse jõustumise päevast.
Artikkel 3
Tariifikvootide
kasutamise võimalus
1.           II ja III lisas loetletud
tooteid lubatakse liitu importida nimetatud lisades sätestatud liidu
tariifikvootide piires tollimaksuvabalt.
2.           Lõikes 1 osutatud tariifikvoote
haldab komisjon kooskõlas määruse (EMÜ) 2454/93 artiklitega 308a, 308b ja 308c,
välja arvatud teatavate III lisas osutatud põllumajandustoodete
tariifikvoodid.
3.           Teatavate III lisas osutatud
põllumajandustoodete tariifikvoote haldab komisjon vastavalt eekirjadele, mis
on sätestatud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013[3] artikliga 184.
Artikkel 4
Ajutine
peatamine
Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid
artiklis 2 sätestatud tingimuste täitmata jätmise kohta, võib komisjon
käesoleva määrusega ettenähtud sooduskorra täielikult või osaliselt peatada
artikli 6 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.
Artikkel 5
Kaitseklausel
Juhul kui Ukrainast pärit ja I lisas nimetatud
toote import põhjustab või ähvardab põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või
otseselt konkureerivate toodete tootjatele liidus, võib komisjon kõnealuse
impordi suhtes taaskehtestada tavapärased ühise tollitariifistiku maksumäärad
vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 55/2008[4]
artiklites 11 ja 11a, mida kohaldatakse mutatis mutandis, sätestatud
tingimustele ja ettenähtud korrale.
Artikkel 6
Komiteemenetlus
1.           Artikli 3 lõike 2 ja artikli 4
rakendamisel abistab komisjoni määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 248a alusel
moodustatud tolliseadustiku komitee. Komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 7
Jõustumine
ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse, kuni jõustub ühelt poolt
Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline
assotsieerimisleping või, vastavalt vajadusele, kuni kõnealust lepingut
ajutiselt kohaldatakse.
Määrus kaotab kehtivuse 1. novembril 2014.
Juhul kui käesolev määrus kaotab kehtivuse enne 1. novembrit 2014, avaldab
komisjon Euroopa Liidu Teatajas asjakohase teate.
Strasbourgis,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16.
veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
[2]               Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93,
2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92,
millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).
[3]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17.
detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus
ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr
234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

[4]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 55/2008,
21. jaanuar 2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova
Vabariigi suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni
otsust 2005/924/EÜ (ELT L 20, 24.1.2008, lk 1).
III LISA
Teatavate
artikli 3 lõikes 3 osutatud põllumajandustoodete tariifikvoodid
 Toode || Tariifne klassifitseerimine || Kogus
 Veiseliha || 0201.10.(00) 0201.20.(20-30-50-90) 0201.30.(00) 0202.10.(00) 0202.20.(10-30-50-90) 0202.30.(10-50-90) || 12 000 tonni aastas (netomassina)
 Sealiha || 0203.11.(10) 0203.12.(11-19) 0203.19.(11-13-15-55-59) 0203.21.(10) 0203.22.(11-19) 0203.29.(11-13-15-55-59) || 20 000 tonni aastas (netomassina)   + 20 000 tonni aastas (netomassina) (järgmiste CN-koodide jaoks: 0203.11.(10) 0203.12.(19) 0203.19.(11-15-59) 0203.21.(10) 0203.22.(19) 0203.29.(11-15-59))
 Linnuliha ja linnulihavalmistised || 0207.11.(30-90) 0207.12.(10-90) 0207.13.(10-20-30-50-60-99) 0207.14.(10-20-30-50-60-99) 0207.24.(10-90) 0207.25.(10-90) 0207.26.(10-20-30-50-60-70-80-99) 0207.27.(10-20-30-50-60-70-80-99) 0207.32.(15-19-51-59-90) 0207.33.(11-19-59-90) 0207.35.(11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99) 0207.36.(11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90) 0210.99.(39) 1602.31.(11-19-30-90) 1602.32.(11-19-30-90) 1602.39.(21) || 16 000 tonni aastas (netomassina)     + 20 000 tonni aastas (netomassina) (CN-koodi 0207.12.(10-90) jaoks)
 Piim, rõõsk koor, kondenspiim ja jogurtid || 0401.10.(10-90) 0401.20.(11-19-91-99) 0401.30.(11-19-31-39-91-99) 0402.91.(10-30-51-59-91-99) 0402.99.(10-31-39-91-99) 0403.10.(11-13-19-31-33-39) 0403.90.(51-53-59-61-63-69) || 8 000 tonni aastas (netomassina)
 Piimapulber || 0402.10.(11-19-91-99) 0402.21.(11-17-19-91-99) 0402.29.(11-15-19-91-99) 0403.90.(11-13-19-31-33-39) 0404.90.(21-23-29-81-83-89) || 1 500 tonni aastas (netomassina)
 Või ja piimarasvavõided || 0405.10.(11-19-30-50-90) 0405.20.(90) 0405.90.(10-90) || 1 500 tonni aastas (netomassina)
 Munad ja albumiinid || 0407.00.(30) 0408.11.(80) 0408.19.(81-89) 0408.91.(80) 0408.99.(80) 3502.11.(90) 3502.19.(90) 3502.20.(91-99) || 1 500 tonni aastas (koorega muna ekvivalendina) + 3 000 tonni aastas (netomassina) (CN-koodi 0407.00.(30) jaoks)
 Pehme nisu, nisujahu ja -graanulid || 1001.90.(99) 1101.00.(15-90) 1102.90.(90) 1103.11.(90) 1103.20.(60) || 950 000 tonni aastas
 Oder, odrajahu ja -graanulid || 1003.00.(90) 1102.90.(10) 1103.20.(20) || 250 000 tonni aastas
 Mais, maisijahu ja -graanulid || 1005.90.(00) 1102.20.(10-90) 1103.13.(10-90) 1103.20.(40) 1104.23.(10-30-90-99) || 400 000 tonni aastas
II LISA
Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise
üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning
soodustuskava kohaldamisala käesoleva lisa mõistes on kindlaks määratud
käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodidega.
 Jrk-nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg käesoleva määruse jõustumisest kuni 1. novembrini 2014   || Kvoodimaht aastas (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3050 || 0204 22 50 0204 22 90 0204 23 0204 42 30 0204 42 50 0204 42 90 0204 43 10 0204 43 90 || Lambajalad, muud jaotustükid, kondiga (v.a rümbad ja poolrümbad, lühikesed eesosad ja neeru- ja/või seljatükid), värsked või jahutatud Lambaliha, kondita, värske või jahutatud Lamba jaotustükid, külmutatud, kondiga (v.a rümbad ja poolrümbad ning lühikesed eesosad) Lambatalle liha, külmutatud, kondita Lambaliha, külmutatud, kondita ||   || 1 500
 09.3051 || 0409 || Naturaalne mesi ||   || 5 000
 Jrk-nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg käesoleva määruse jõustumisest kuni 1. novembrini 2014   || Kvoodimaht aastas (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3052 || 1701 12 1701 91 1701 99 1702 20 10 1702 90 30 1702 90 50 1702 90 71 1702 90 75 1702 90 79 1702 90 80 1702 90 95 || Toorpeedisuhkur maitse- ja värvainelisanditeta Muu kui toorsuhkur Vahtrasuhkur tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega Isoglükoos tahkel kujul, kuivaine fruktoosisisaldusega 50% massist Maltodekstriin tahkel kujul ja maltodekstriinisiirup, kuivaine fruktoosisisaldusega 50% massist Karamell Inuliinisiirup Muud suhkrud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50% massist ||   || 20 070
 09.3053 || 1702 30 1702 40 1702 60 || Glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 50% massist, v.a invertsuhkur Muu fruktoos ja fruktoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega üle 50% massist, v.a invertsuhkur ||   || 10 000
 09.3054 || 2106 90 30 2106 90 55 2106 90 59 || Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga isoglükoosisiirupid Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga glükoosisiirup ja maltodekstriinisiirup Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid (v.a isoglükoosisiirup, laktoosisiirup, glükoosisiirup ja maltodekstriinisiirup) ||   || 2 000
 Jrk-nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg käesoleva määruse jõustumisest kuni 1. novembrini 2014   || Kvoodimaht aastas (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3055 || Ex 1103 19 20 1103 19 90 1103 20 90 1104 19 10 1104 19 50 1104 19 61 1104 19 69 1104 29 1104 30 || Odratangud Teraviljatangud ja lihtjahu (v.a nisu, rukis, kaer, mais, riis ja oder) Teraviljagraanulid (v.a nisu, rukis, kaer, mais, riis ja oder) Nisuterad, valtsitud või helvestatud Maisiterad, valtsitud või helvestatud Valtsitud odraterad Helvestatud odraterad Töödeldud teravili (näiteks kroovitud, kruupideks jahvatatud, lõigatud või jämejahvatusega), muu kui kaer, rukis või mais Terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud teraviljaidud ||   || 6 300
 09.3056 || 1107 1109 || Linnased, röstitud või röstimata Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata ||   || 7 000
 09.3057 || 1108 11 1108 12 1108 13 || Nisutärklis Maisitärklis Kartulitärklis ||   || 10 000
 09.3058 || 3505 10 10 3505 10 90 3505 20 30 3505 20 50 3505 20 90 || Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (v.a esterdatud või eeterdatud tärklised) Liimid, mis sisaldavad massist vähemalt 25% tärklist, dekstriine või muid modifitseeritud tärklisi ||   || 1 000
 Jrk-nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg käesoleva määruse jõustumisest kuni 1. novembrini 2014   || Kvoodimaht aastas (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3059 || 2302 10 2302 30 2302 40 10 2302 40 90 2303 10 11 || Kliid, pebred jm teraviljade (välja arvatud riisi) tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega üle 40% massist ||   || 15 000
 09.3060 || 0711 51 2003 10 || Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud seened perekonnast Agaricus (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud Perekonda Agaricus kuuluvad seened, töödeldud või konserveeritud ilma veiniäädika või äädikhappeta ||   || 500
 09.3061 || 0711 51 || Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud seened perekonnast Agaricus (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud ||   || 500
 09.3062 || 2002 || Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta ||   || 10 000
 Jrk-nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg käesoleva määruse jõustumisest kuni 1. novembrini 2014   || Kvoodimaht aastas (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3063 || 2009 61 90 2009 69 11 2009 69 71 2009 69 79 2009 69 90 2009 71 2009 79 || Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre), Brixi arvuga kuni 30, 100 kg netomassi väärtusega üle 18 euro Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre), Brixi arvuga üle 67, 100 kg netomassi väärtusega kuni 22 eurot Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre), Brixi arvuga üle 30, kuid mitte üle 67 ja 100 kg netomassi väärtusega kuni 18 eurot Õunamahl ||   || 10 000
 09.3064 || 0403 10 51 0403 10 53 0403 10 59 0403 10 91 0403 10 93 0403 10 99 0403 90 71 0403 90 73 0403 90 79 0403 90 91 0403 90 93 0403 90 99 || Petipiim, kalgendatud piim ja koor; jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või kontsentreerimata, lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga ||   || 2 000
 09.3065 || 0405 20 10 0405 20 30 || Piimarasvavõided rasvasisaldusega vähemalt 39, kuid mitte üle 75 massiprotsendi ||   || 250
 09.3066 || 0710 40 0711 90 30 2001 90 30 2004 90 10 2005 80 || Suhkrumais ||   || 1 500
 Jrk-nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg käesoleva määruse jõustumisest kuni 1. novembrini 2014   || Kvoodimaht aastas (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3067 || 1702 50 1702 90 10   Ex 1704 90 99       1806 10 30 1806 10 90     Ex 1806 20 95               Ex 1901 90 99             2101 12 98 2101 20 98 3302 10 29   || Keemiliselt puhas fruktoos Keemiliselt puhas maltoos   Muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, sahharoosisisaldusega vähemalt 70% massist   Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65% massist.   Muud tooted plokkide, tahvlite või pulkadena, massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutites või kontaktpakendites massiga üle 2 kg, mis sisaldavad kakaovõid vähem kui 18% massist ning sahharoosi vähemalt 70% massist.   Muud jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda vähem kui 40% massist arvestatuna täiesti rasvavabalt, sahharoosisisaldusega vähemalt 70% massist   Kohvil, teel või matel põhinevad tooted Jookide tootmisel kasutatavad lõhnaainesegud ning ühel või mitme lõhnaaine baasil valmistatud segud, mis sisaldavad kõiki joogi aroomiaineid, tegeliku alkoholisisaldusega kuni 0,5% mahust ||   || 2 000
 Jrk-nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg käesoleva määruse jõustumisest kuni 1. novembrini 2014   || Kvoodimaht aastas (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3068 || 1903 1904 30 || Tapiokk ja tärklisest valmistatud tapiokiasendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena või muul nendetaolisel kujul Bulgurnisu   ||   || 2 000
 09.3069 || 1806 20 70 2106 10 80 2202 90 99 || Granuleeritud piimašokolaad Muud valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained Muud mittealkohoolsed joogid kui vesi, mis sisaldavad vähemalt 2% rubriikidesse 0401-0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu ||   || 300
 09.3070 || 2106 90 98 || Mujal nimetamata toiduvalmistised ||   || 2 000
 09.3071 || 2207 10 2208 90 91 2208 90 99 2207 20 || Denatureerimata etüülalkohol Denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega ||   || 27 000
 09.3072 || 2402 10 2402 20 90     || Tubakat sisaldavad sigarid, manilla sigarid ja sigarillod Tubakat sisaldavad sigaretid, mis ei sisalda nelgiõli ||   || 2 500
 Jrk-nr || CN-kood || Kauba kirjeldus || Kvoodi kehtivusaeg käesoleva määruse jõustumisest kuni 1. novembrini 2014   || Kvoodimaht aastas (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 09.3073 || 2905 43 2905 44 3824 60 || Mannitool D-glütsitool (sorbitool) Sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv ||   || 100
 09.3074 || 3809 10 10 3809 10 30 3809 10 50 3809 10 90 || Tärklisainete baasil valmistatud viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid) ||   || 2 000
 09.3075 || 0703 20 || Küüslauk, värske või jahutatud ||   || 500
 09.3076 || 1004 || Kaer ||   || 4 000


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0448

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta  /* KOM/2006/0448 lõplik - CNS 2006/0151 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 09.08.2006KOM(2006) 448 lõplik2006/0151 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI17. mail 2006. aastal vastu võetud institutsioonidevahelise kokkuleppega eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[1] kehtestatakse Euroopa Liidu mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2007–2013. Nõukogu määruse nr 2040/2000 eelarvedistsipliini käsitlevad sätted muutuvad ebavajalikeks ja on mõnikord kõnealuse kokkuleppe sätetega vastuolus.Põllumajandusega seotud sättedAastateks 2000–2006 koostatud finantsraamistikust saadud kogemused on näidanud, et enam ei ole vajadust nõukogu määrusega nr 2040/2000 (eelarvedistsipliini kohta) ette nähtud põllumajanduse juhtsuunise järele, kuna põllumajandusele ette nähtud kulusid piiravad kulutuste ülemmäärad, milles on kuni 2013. aastani kokku lepitud. Muud põllumajandussektori eelarvedistsipliini käsitlevad sätted säilitatakse ja neid tõhustatakse nõukogu määrusega nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta[2] (artiklid 18–20).Reservidega seotud sättedAastateks 2007–2013 asendati laenutagatiste reserv 4. rubriigi (ELi ülemaailmne roll) alla kuuluva eelarvereaga. Komisjon on teinud ettepaneku ka uue mehhanismi kohta, mis põhineb välistegevuse tagatisfondi varustamise uuel õiguslikul alusel.[3] Uus mehhanism põhineb tagantjärele varustamisel, mis seotakse tagasimaksmata laenude ning tagatisega laenudega. See võimaldab korrapärast varustamist tagatisfondi kohustuslike kuludena liigitatud tavapäraste eelarvepunktide alt ning seetõttu ei ole sihtotstarbelised reservid enam vajalikud.Kolmandate riikide heaks loodud hädaabireservi mainitakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavas finantsmääruses[4] ning selle suurus ja kasutustingimused on sätestatud uues institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta.Tagatisfondiga seotud kulud rahastatakse tagatisfondi varustamiseks kavandatud uue mehhanismi ja hädaabiga seotud kulud eelnimetatud institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud hädaabi reservi kasutamist käsitlevate eeskirjade kohaselt omavahenditest nagu mis tahes muud eelarvesse kirjendatud kulud. Erisätete kasutamine ei ole enam vajalik.Seetõttu on komisjon arvamusel, et nõukogu määrus (EÜ) 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta, tuleks kehtetuks tunnistada.2006/0151 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 37, 279 ja 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[6]võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust[7]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 26. septembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2040/2000[8] eelarvedistsipliini kohta sätestatakse eeskirjad, mille eesmärk on tagada nii Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu kui ka välistehingute reserviga seotud ühenduse kulude nõuetekohane haldamine kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, mis on kehtestatud 6. mail 1999. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta.[9]2.  17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) [10] I lisas sisalduva mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2007–2013 sätestatud ülemmäärad välistavad vajaduse säilitada määruse (EÜ) nr 2040/2000 I osas kehtestatud põllumajanduskulusid käsitlevad põllumajanduse juhtsuunised.3.  Ülejäänud põllumajanduse eelarvedistsipliini käsitlevad määruse (EÜ) nr 2040/2000 I osa sätted on asendatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta)[11] artiklitega 18 – 20.4.  Määruse (EÜ) nr 2040/2000 välistehingute reserve käsitlevas II osas nimetatud tagatisfondi ja hädaabi rahastamisega seotud erisätted ja meetmed, mis moodustavad omavahendite süsteemi raames erandi, ei ole enam vajalikud. Aastateks 2007-2013 asendati laenutagatiste reserv 4. rubriigi (ELi ülemaailmne roll) alla kuuluva eelarvereaga, hädaabireservi käsitlevad põhimõtted on sätestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[12] kõnealuse reservi suurus ja kasutustingimused on sätestatud 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta.[13] Kolmandate isikute huvid otseselt puuduvad ja seetõttu ei ole põhjust viimati nimetatuid määrusesse kaasata.5.  Kõik määruse (EÜ) nr 2040/2000 sätted tunnistatakse aegunuks.6.  Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 2040/2000 tunnistada kehtetuks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määrus (EÜ) nr 2040/2000 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2007.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[2] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.[3] KOM(2005) 130 (lõplik), 5.4.2005[4] ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C […], […], lk […].[8] ELT L 244, 29.9.2000, lk 27.[9] ELT C 172, 18.6.1999, lk 1.[10] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[11] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28. 2.2006, lk 42).[12] ELT L 248, 16.9.2002, lk 1. Viimati muudetud […][13] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.


				|

		52014PC0447

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2866/98 seoses euro ümberarvestuskursiga Leedus /* COM/2014/0447 final - 2014/0208 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Ettepaneku taust
4. juunil 2014. aastal võttis komisjon
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõike 2 kohaselt (edaspidi „Euroopa
liidu toimimise leping”) vastu nõukogu otsuse ettepaneku, milles osutatakse, et
Leedu on täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks ja et Leedut
käsitlev erand tühistatakse 1. jaanuarist 2015.
Positiivse otsuse korral peab nõukogu seejärel
vastu võtma alates 1. jaanuarist 2015 kehtima hakkava ümberarvestuskursi
euro ja Leedu liti vahel.
Nõukogu määruses (EÜ)
nr 2866/98 (euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute
vaheliste ümberarvestuskursside kohta)[1]
on sätestatud euroala praeguse 18 liikmesriigi (Belgia, Saksamaa, Eesti,
Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Küprose, Läti, Luksemburgi,
Malta, Madalmaade, Austria, Portugali, Sloveenia, Slovakkia ja Soome) lõplikud
ümberarvestuskursid. Kõnealuse määruse rakendusala laiendamiseks Leedu litile
tuleb asjaomase vääringu kohta lisada viide kõnesolevasse määrusesse. See on
käesoleva ettepaneku eesmärk.
2.           Huvitatud isikutega
konsulteerimise ja mõju hindamise tulemused
Ametlik menetlus, mis järgneb komisjoni
ettepanekule nõukogu määruse kohta, hõlmab konsulteerimist Euroopa Keskpangaga.
Majandus- ja rahanduskomitees ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus ja
eurorühmas peetakse liikmesriikidega eri valdkondade raames korrapäraselt
arutelusid majanduspoliitiliste probleemide üle. Arutelud hõlmavad
mitteametlikke nõupidamisi euroalaga liitumisega seotud küsimustes (sh
vahetuskursipoliitika). Arutelud teadlaste ja muude huvitatud isikutega
toimuvad konverentside/seminaride ja erikohtumiste raames.
Majanduse arengut euroalal ja liikmesriikides
hinnatakse erinevate majanduspoliitika koordineerimise ja järelevalve
menetluste raames (eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 121 raames) ning
komisjon hindab ja analüüsib korrapäraselt riigispetsiifilisi ja kogu ELi
hõlmavaid suundumusi (sh koostab prognoose, avaldab korrapäraselt trükiseid,
annab oma panuse majandus- ja rahanduskomitee ning majandus- ja
rahandusküsimuste nõukogu ja eurorühma töösse). Kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega ja varasema tavaga ei peeta ametliku mõjuhinnangu koostamist
vajalikuks.
3.           Ettepaneku õiguslik külg
3.1.        Õiguslik alus
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi
toimimise lepingu artikli 140 lõige 3, mille kohaselt võtab nõukogu
vastu kursi, mille alusel euro hakkab asendama selle liikmesriigi vääringut,
kelle suhtes kehtestatud erand on tunnistatud kehtetuks Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikli 140 lõike 2 kohaselt.
Nõukogu teeb otsuse nende liikmesriikide
ühehäälsel toetusel, kelle rahaühik on euro, ja asjassepuutuva liikmesriigi
toetusel komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast EKPga konsulteerimist.
3.2.        Subsidiaarsus ja
proportsionaalsus
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Käesolev algatus ei lähe oma eesmärgi
saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab seega proportsionaalsuse
põhimõttele.
3.3.        Õigusakti valik
Nõukogu määruse (EÜ) nr 2866/98 (euro ja euro
kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste ümberarvestuskursside
kohta) muutmise ainsaks asjakohaseks õiguslikuks vahendiks on määrus.
4.           Mõju eelarvele
Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
5.           Märkused üksikute artiklite
kohta
5.1.        Artikkel 1
Kavandatud überarvestuskurss on Leedu litti
praegune keskmine kurss vahetuskursimehhanismis (ERM II).
Nagu muude vääringute puhul, ja vastavalt nõukogu
määrusele (EÜ) nr 1103/97[2]
teatavate euro kasutuselevõtuga seotud sätete kohta, määratakse
ümberarvestuskursid kindlaks kuue tüvenumbriga.
5.2.        Artikkel 2
Kõnealuses artiklis sätestatakse, et määrus
jõustub 1. jaanuaril 2015, millega tagatakse selle kohaldatavus kooskõlas
muude euro kasutuselevõtmist Leedus käsitlevate nõukogu õigusaktide kohaldamise
ajakavaga, st kehtestatud erandi tühistamise päevaga ja muude Leedus euro
kasutuselevõtmiseks vajalike meetmete jõustumise päevaga.
2014/0208 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2866/98
seoses euro ümberarvestuskursiga Leedus
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 140 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[3]
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,[4]
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu määrusega (EÜ)
nr 2866/98[5]
määratakse kindlaks 1. jaanuarist 1999 kehtivad euro ümberarvestuskursid.
(2)       Vastavalt 2003. aasta
ühinemisakti artiklile 4 on Leedu liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand.
(3)       Nõukogu ... otsuse 2014/.../EL[6] kohaselt on Leedu
täitnud vajalikud tingimused euro kasutuselevõtuks ja Leedu suhtes kehtestatud
erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2015.
(4)       Euro kasutuselevõtt Leedus
nõuab euro ja Leedu liti vahelise ümberarvestuskursi kehtestamist. Kõnealune
ümberarvestuskurss peaks olema 3,45280 litti 1 euro kohta, mis vastab litti
praegusele keskmisele kursile vahetuskursimehhanismis (ERM II).
 (5) Määrust (EÜ) nr 2866/98
tuleks seepärast vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 2866/98 artiklis 1
lisatakse Läti liti ja Luksemburgi frankide suhtes kohaldatavate
ümberarvestuskursside vahele järgmine rida:
„= 3,45280
Leedu litti”.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourgis,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 359, 31.12.1998, lk 1.
[2]               EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1.
[3]               ELT C ,..., lk…
[4]               ELT C ,..., lk…
[5]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 2866/98,
31. detsember 1998, euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide
vääringute vaheliste ümberarvestuskursside kohta (EÜT L 359, 31.12.1998,
lk 1).
[6]               Nõukogu... otsus 2014/.../EL euro kasutuselevõtu kohta
Leedus 1. jaanuaril 2015 [...]