Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0108

Ettepanek: Nõukogu määrus Euratomi Tarneagentuuri suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta  /* KOM/2007/0108 lõplik - CNS 2007/0042 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.3.2007KOM(2007) 108 lõplik2007/0042 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSEuratomi Tarneagentuuri suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta(komisjoni esitatud)SISUKORDSELETUSKIRI 4NÕUKOGU MÄÄRUS Euratomi tarneagentuuri suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta 5I JAOTIS – REGULEERIMISALA 6II JAOTIS – EELARVEPÕHIMÕTTED 71. PEATÜKK: Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted 72. PEATÜKK: Aastasuse põhimõte 83. PEATÜKK: Tasakaalu põhimõte 94. PEATÜKK: Arvestusühiku põhimõte 95. PEATÜKK: Kõikehõlmavuse põhimõte 106. PEATÜKK: Sihtotstarbelisuse põhimõte 117. PEATÜKK: Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte 128. PEATÜKK: Läbipaistvuse põhimõte 12III JAOTIS – EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR 131. PEATÜKK: Eelarve koostamine 132. PEATÜKK: Eelarve struktuur ja esitusviis 13IV JAOTIS – EELARVE TÄITMINE 141. PEATÜKK: Üldsätted 142. PEATÜKK: Finantsjuhtimises osalejad 151. jagu: Ülesannete lahususe põhimõte 152. jagu: Eelarvevahendite käsutaja 153. jagu: Peaarvepidaja 173. PEATÜKK: Finantsjuhtimises osalejate vastutus 171. jagu: Üldeeskirjad 172. jagu: Volitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad 183. jagu: Peaarvepidajate suhtes kohaldatavad eeskirjad 194. PEATÜKK: Tulutoimingud 191. jagu: Üldsätted 192. jagu: Saadaolevate summade eelarvestus 193. jagu: Saadaolevate summade kindlaksmääramine 204. jagu: Sissenõudmise kinnitamine 205. jagu: Sissenõudmine 206. jagu: Tasude ja lõivude suhtes kohaldatavad erisätted 225. PEATÜKK: Kulutoimingud 221. jagu: Kulukohustuste võtmine 222. jagu: Kulude tõendamine 233. jagu: Kulude kinnitamine 244. jagu: Kulude maksmine 245. jagu: Kulutoimingute tähtajad 256. PEATÜKK: Andmetöötlussüsteemid 257. PEATÜKK: Siseaudiitor 25V JAOTIS – HANKIMINE 26VI JAOTIS – RAAMATUPIDAMISARUANDLUS JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS 261. PEATÜKK: Raamatupidamisaruandlus 262. PEATÜKK: Raamatupidamisarvestus 281. jagu: Üldsätted 282. jagu: Üldine raamatupidamisarvestus 293. jagu: Eelarve raamatupidamisarvestus 293. PEATÜKK: Vara inventarinimestikud 30VII JAOTIS – VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE 301. PEATÜKK: Välisaudit 302. PEATÜKK: Eelarve täitmise kinnitamine 30VIII JAOTIS – ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED 31SELETUSKIRIEuratomi Tarneagentuur (edaspidi „agentuur”) on ühenduse asutus, mis vastutab tuumamaterjalide (maakide, toorainete ja lõhustuva erimaterjali) õiglase tarnimise tagamise eest. Agentuuril on ainuõigus sõlmida tarnelepinguid kõnealuste materjalide osas, mis võivad pärineda nii ühendusest kui ka mujalt (Euratomi asutamislepingu artikkel 52).Agentuur tegutseb komisjoni järelevalve all (Euratomi asutamislepingu artikkel 53). Agentuur on majanduslikult iseseisev juriidiline isik (Euratomi asutamislepingu artikkel 54). Asutamislepingu artiklis 54 on sätestatud, et põhikirjaga võidakse ette näha tehingute eest võetav tasu agentuuri tegevuskulude katmiseks.Asjaolude muutumise tõttu ajakohastatakse agentuuri põhikirja nõukogu otsuse põhjal, mille eelnõu esitatakse koos käesoleva määruse eelnõuga. 2002. aastal võttis ühenduse seadusandja vastu Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava uue finantsmääruse ning selle artikli 185 kohaselt koostati raamfinantsmäärus detsentraliseeritud asutuste jaoks. Kahte kõnealust määrust agentuuri suhtes otseselt ei kohaldata.Kontrollikoda on juba mitu aastat taotlenud agentuuri finantsmääruse vastuvõtmist, mis aitaks saavutada institutsioonide eesmärgiks olevat usaldusväärset finantsjuhtimist. Kõnealuseid tegureid arvestades tundus asjakohane võtta agentuuri finantsmääruse ettepaneku aluseks raamfinantsmäärus nr 2343/2002, kuna õiguslik keskkond on suurel määral sarnane. Kõnesolevat mudelit on siiski kohandatud, et võtta arvesse agentuuri eritunnuseid:1.  kuna agentuuri eelarve on väike, on vastavalt agentuuri põhikirjale eelarvepädevaks institutsiooniks komisjon, kuid selleks, et tagada läbipaistvus ja kooskõla muid ühenduse asutusi käsitleva raammäärusega, saab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal eelarve täitmist kinnitavaks asutuseks;2.  komisjoni raamatupidamise konsolideerimine võib asjaomast agentuuri hõlmata;3.  agentuuri finantsmääruse kohaselt ei ole rakenduseeskirjad nõutavad, kuid kuna selles ei ole selgesõnaliselt sätestatud eeskirju, kohaldatakse üldise finantsmääruse ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) sätteid;4.  kuigi agentuur ei kuulu üldise finantsmääruse artiklis 185 nimetatud asutuste hulka, täidab tema siseauditi ülesannet komisjoni siseauditi talitus.Agentuuri põhikirja artikli 8 lõike 10 alusel tuleb agentuuri finantsmäärus vastu võtta kooskõlas nimetatud määruse artikliga 185.2007/0042 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSEuratomi Tarneagentuuri suhtes kohaldatava finantsmääruse kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 183,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,võttes arvesse agentuuri nõuandekomitee ja Euroopa Kontrollikoja arvamustning arvestades järgmist:5.  Euratomi Tarneagentuuril (edaspidi „agentuur”), mis loodi teatavate ülesannete täitmiseks seoses maakide, toorainete ja lõhustuva erimaterjali tarnimisega, on juriidilise isiku staatus ning seega ka oma eelarve, mis peaks olema reguleeritud konkreetsete finantseeskirjadega.6.  Et tagada agentuuri finantseeskirjade kooskõla nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[1] ning kuna agentuur saab toetust ühenduse eelarvest, on asjakohane tugineda tema eelarve koostamisel ja kontrollimisel võimalikult suures ulatuses komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185),[2] võttes arvesse agentuuri eritunnuseid.7.  Eelarve koostamisel ja täitmisel tuleks järgida nelja eelarveõiguse aluspõhimõtet (ühtsus, aastasus, kõikehõlmavus ja sihtotstarbelisus) ning eelarve õigsuse, tasakaalu, arvestusühiku, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid.8.  On vaja kindlaks määrata peaarvepidaja, siseaudiitori ja eelarvevahendite käsutajate volitused ja vastutus. Viimati nimetatud on täielikult vastutavad kõikide tulu- ja kulutehingute eest, mida sooritavad nende alluvad, ja nad peavad oma tegevusest aru andma, sealhulgas vajaduse korral distsiplinaarmenetluse korras. Sisekontrolli peab teostama komisjoni siseaudiitor.9.  Kui see on asjakohane, võib eelarve koostamise, raamatupidamisarvestuse esitamise ja eelarve täitmise kinnitamise ajakava viia kooskõlla määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 vastavate sätetega. Nõukogu soovituse põhjal peaks Euroopa Parlament andma heakskiidu agentuuri peadirektori tegevusele seoses eelarve täitmisega.10.  Iga eelarveosa hõlmab ametikohtade loetelu. Agentuuri töötajad esitatakse komisjoni ametikohtade loetelus eraldi.11.  Agentuuril peaks olema juurdepääs toimkonnale, mille komisjon moodustab kõrvalekallete uurimiseks, et sarnastel juhtudel saaks anda ühesuguse hinnangu.12.  Agentuur peaks avalike lepingute sõlmimisel kinni pidama samadest nõuetest kui institutsioonid. Sellisel juhul tuleks viidata määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 asjakohastele sätetele.13.  Agentuur võib talle usaldatud ülesannete täitmisse kaasata väliseid erasektori isikuid või asutusi üksnes vajaduse korral ning mitte ülesannete puhul, mis on seotud avaliku teenistuse või diskretsiooniõiguse kasutamisega, et tagada agentuuri vastutus oma eelarve täitmise eest ning talle loomisel määratud eesmärkidest kinnipidamine.14.  Koos ühenduse toetuse saamiseks esitatava maksetaotlusega peaks agentuur esitama rahavoogude prognoosi.15.  Agentuuri põhikirjast tulenevaid õiguslikke nõudeid silmas pidades tuleks kohandada raamatupidamisaruannete esitamise korda,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I JAOTIS – REGULEERIMISALAArtikkel 11. Käesolevas määruses sätestatakse agentuuri eelarve koostamise ja täitmise põhimõtted ja põhieeskirjad.2. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:16.  eelarvepädevad institutsioonid – Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu;17.  põhikiri – agentuuri uus põhikiri, mis on vastu võetud nõukogu xx xxxxx 200x aasta otsusega.II JAOTIS – EELARVEPÕHIMÕTTEDArtikkel 2Agentuuri eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.1. PEATÜKK: Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõttedArtikkel 3Eelarve on dokument, milles prognoositakse ja kinnitatakse igaks eelarveaastaks kõik agentuuri vajalikuks peetavad tulud ja kulud.Artikkel 4Agentuuri eelarvesse kuuluvad:1. omatulud, mis hõlmavad intresse ning tulu kapitalilt ja pangahoiustelt ning komisjonitasu tehingutelt, nagu on ette nähtud põhikirja artikliga 10;2. eelarvepädevate institutsioonide kindlaksmääratud toetus ühenduste üldeelarvest;3. tulud, mis on assigneeritud konkreetsete kulude katteks vastavalt artikli 17 lõikele 1;4. agentuuri halduskulud;5. vastu võetakse spetsiaalsed finantseeskirjad, mis võimaldavad agentuuril kasutada eelarvevahendina laene (vastavalt põhikirja artikli VI lõikele 3).Artikkel 51. Tulusid ei tohi sisse nõuda ega kulusid maksta, kui need ei ole kirjendatud mõnele eelarvereale.2. Eelarvesse võib kirjendada üksnes need assigneeringud, mis vastavad vajalikuks peetavatele kuludele.3. Ei tohi võtta ega heaks kiita kulukohustusi, mis ületavad eelarvesse kinnitatud assigneeringuid.4. Agentuurile kuuluvatelt vahenditelt saadud intressid kantakse eelarvesse tuluna.5. Agentuuri võetud laenude kasutamise kohta võetakse vastu spetsiaalsed finantseeskirjad.2. PEATÜKK: Aastasuse põhimõteArtikkel 6Eelarvesse kirjendatud assigneeringud kiidetakse heaks üheks eelarveaastaks, mis kestab alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.Artikkel 71. Eelarve sisaldab liigendamata assigneeringuid, mis koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest.2. Kulukohustuste assigneeringud katavad jooksvaks eelarveaastaks võetud juriidiliste kohustuste üldmaksumuse.3. Maksete assigneeringud hõlmavad makseid, mis tehakse jooksval eelarveaastal ja/või eelmistel eelarveaastatel võetud juriidiliste kohustuste täitmiseks.4. Haldusassigneeringuid ei liigendata. Halduskulud, mis tulenevad lepingutest, mis kohalike tavade või seadmete tarnimise tõttu hõlmavad eelarveaastast pikemaid ajavahemikke, kirjendatakse selle eelarveaasta eelarvesse, mil kulud kantakse.Artikkel 81. Agentuuri tulud, mis on nimetatud artiklis 4, kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamises selle eelarveaasta jooksul laekunud summade alusel.2. Agentuuri tuludest saadakse sama suures summas maksete assigneeringuid.3. Konkreetseks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringuid võib kasutada üksnes selliste kulukohustuste katmiseks, mis makstakse sellel eelarveaastal, ja eelmiste eelarveaastate kulukohustustest tulenevate summade katmiseks.4. Kulukohustused kirjendatakse kontodele kuni 31. detsembrini võetud juriidiliste kohustuste alusel.5. Maksed kirjendatakse eelarveaasta kontodele maksete alusel, mis peaarvepidaja on sooritanud hiljemalt asjaomase eelarveaasta 31. detsembril.Artikkel 91. Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarves need on kavandatud, tühistatakse.2. Assigneeringud, mis eelarveaasta lõpus vastavad nõuetekohaselt võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnes järgmisse eelarveaastasse.3. Artiklis 17 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kasutatavad 31. detsembril, kantakse automaatselt üle.Kõigepealt tuleb kasutada neid assigneeringuid, mis vastavad ülekantud sihtotstarbelisele tulule.Artikkel 10Kui assigneeringud vabastatakse nendega rahastatavate meetmete täieliku või osalise rakendamata jätmise tõttu pärast seda eelarveaastat, mil assigneeringud seoti, tühistatakse asjaomased assigneeringud.Artikkel 11Eelarvesse kantud assigneeringuid võib kulukohustustega siduda alates 1. jaanuarist pärast seda, kui eelarve on lõplikult vastu võetud.3. PEATÜKK: Tasakaalu põhimõteArtikkel 121. Eelarve tulud ja maksete assigneeringud peavad olema tasakaalus.2. Assigneeringud ei tohi ületada ühenduse toetuse summat, millele lisanduvad omatulud ja muud artiklis 4 nimetatud tulud.3 Agentuurile makstavad summad moodustavad selle eelarves tasakaalustava toetuse, mida käsitatakse eelfinantseerimisena määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 81 lõike 1 punkti b alapunkti i tähenduses.Artikkel 131. Kui artiklis 76 sätestatud täitumise ülevaate saldo on positiivne, makstakse see komisjonile tagasi kuni aasta jooksul makstud ühenduse toetuse summani.Euroopa ühenduste üldeelarvesse (edaspidi „üldeelarve”) kantud ühenduse toetuse ja agentuurile tegelikult makstud toetuse vahe tühistatakse.2. Kui artiklis 76 sätestatud täitumise ülevaate saldo on negatiivne, kantakse see järgmise eelarveaasta eelarvesse.3. Tulud või maksete assigneeringud kantakse eelarvesse eelarvemenetluse käigus muutmiskirja abil või, kui eelarvet juba täidetakse, paranduseelarve kaudu.4. PEATÜKK: Arvestusühiku põhimõteArtikkel 14Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub eurodes.Rahavoogude osas võib peaarvepidaja teha tehinguid ka riikide vääringutes.Artikkel 151. Kui agentuuri eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, kohaldatakse nende kuludega seotud kulukohustuse võtmise ja väljamaksmise suhtes, mida oli võimalik kirjendada teatavale eelarvereale viimase nõuetekohaselt vastuvõetud eelarve täitmise raames, alljärgnevaid eeskirju.2. Kulukohustusi võib võtta iga peatüki kohta kõige rohkem ühe neljandiku piires eelnenud eelarveaastaks asjaomases peatükis ettenähtud assigneeringute kogusummast pluss üks kaheteistkümnendik iga möödunud kuu eest.Makseid võib teha igal kuul iga peatüki kohta kõige rohkem ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelnenud eelarveaastaks asjakohases peatükis määratud assigneeringutest.Koostatava tulude ja kulude esialgse eelarvestusega ettenähtud assigneeringuid ei tohi ületada.3. Peadirektori taotlusel võib komisjon juhul, kui see on vajalik agentuuri tegevuse jätkamiseks ja selle juhtimiseks, anda samaaegselt loa kahe või enama ajutise kaheteistkümnendiku kasutamiseks nii kulukohustuste kui maksete osas, mis ületavad lõigete 1 ja 2 sätetega automaatselt kättesaadavaks tehtud kaheteistkümnendikke.Täiendavad kaheteistkümnendikud kinnitatakse tervikuna ja need ei ole jagatavad.5. PEATÜKK: Kõikehõlmavuse põhimõteArtikkel 16Kogutulu katab maksete assigneeringute kogusumma, kui artiklist 17 ei tulene teisiti. Kõik tulud ja kulud kirjendatakse täies mahus neid vastastikku korrigeerimata, kui artiklist 19 ei tulene teisiti.Artikkel 171. Konkreetsete kululiikide rahastamiseks kasutatakse järgmisi tulusid:18.  sihtotstarbelised tulud, nagu tulu annetustest, toetused, kinked ja annakud;19.  täiendav liikmesriikide märgitud kapital, kui sellised vahendid antakse või on ette nähtud agentuuri kindlateks tegevusaladeks või kuludeks ja kui nõukogu teeb vastava otsuse.2. Kõikide lõikes 1 sätestatud tulude arvelt kaetakse kõik asjaomase meetme või eesmärgiga seotud otsesed või kaudsed kulud.3. Eelarve sisaldab ridu, millele on liikide järgi kirjendatud lõikes 1 osutatud sihtotstarbelised tulud ja võimaluse korral märgitud ka summad.Artikkel 181. Peadirektor võib vastu võtta kõik agentuurile tehtud annetused, nagu näiteks toetused, kinked ja annakud.2. Selliste annetuste vastuvõtmise, millega võib kaasneda teatav rahaline tasu, peab eelnevalt heaks kiitma komisjon, kes teeb otsuse kahe kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. Kui komisjon ei tee selle aja jooksul otsust, käsitatakse annetust vastuvõetuna.Artikkel 191. Maksetaotlustest, arvetest või aruannetest, mis sel juhul tuleb maksta netosumma alusel, võib maha arvata järgmised summad:20.  lepinguosalistele, sealhulgas hankelepingute osalistele määratud trahvid;21.  põhjendamatult makstud summade korrigeerimine, mida võib teha mahaarvamisena sama liiki uuest maksest samale maksesaajale, mis tehakse sellel eelarveaastal ning sellest peatükist ja artiklist, mille arvelt ülemäärane makse tehti ja mille tõttu tuleb teha vahe- või lõppmakse.Arvetes või maksetaotlustes sisalduvaid hinnaalandusi, tagasimakseid ja maksevähendeid ei registreerita agentuuri tuluna.2. Agentuurile pakutavate toodete või teenuste maksumus arvatakse eelarvesse maksudeta summadena, kui need sisaldavad makse, mille tagastavad:22.  liikmesriigid vastavalt Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollile23.  või liikmesriik või mitteliikmesriik vastavalt muudele asjakohastele lepingutele.Kõik siseriiklikud maksud, mille agentuur vastavalt esimesele lõigule ajutiselt tasub, kirjendatakse vahekontole, kuni asjaomane riik need tagastab.3. Negatiivne saldo kantakse eelarvesse kuluna.4. Eelarve täitmisel ilmnevaid vahetuskursierinevusi võib korrigeerida. Lõplik kasum või kahjum kajastatakse aastabilansis.6. PEATÜKK: Sihtotstarbelisuse põhimõteArtikkel 20Kõik assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks.Artikkel 211. Peadirektor võib assigneeringuid iga peatüki ühest artiklist teise ümber paigutada. Ta teatab sellest komisjonile niipea kui võimalik.2. Peadirektor võib teha ümberpaigutusi ühest jaost teise ja ühest peatükist teise kuni 10% ulatuses eelarveaasta assigneeringutest. Selle piirmäära ületamisel võib ta teha komisjonile ettepaneku assigneeringute ühest jaost teise või ühe jao ühest peatükist teise ümberpaigutamiseks. Komisjonil on nimetatud ümberpaigutuste kohta vastuväidete tegemiseks aega üks kuu; pärast seda tähtaega käsitatakse ümberpaigutusi vastuvõetuna.3. Assigneeringute ümberpaigutamise ettepanekutele ja käesoleva artikli alusel teostatud ümberpaigutustele lisatakse asjakohased ja üksikasjalikud tõendavad dokumendid, milles on kirjeldatud assigneeringute kasutamist ja esitatud vajalike assigneeringute eelarvestused eelarveaasta lõpuni nende eelarvejagude kohta, kuhu assigneeringud kirjendatakse, ja nende jagude kohta, mille arvelt need võetakse.Artikkel 221. Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarveridadele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatud märkega „ pro memoria ” ( p.m.) .2. Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber paigutada üksnes juhul, kui neid kasutatakse sellele tulule määratud otstarbel.7. PEATÜKK: Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõteArtikkel 231. Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, nimelt säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt.2. Säästlikkus tähendab, et vahendid, mida agentuur oma tegevuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus ning laad on sobilikud ja nende hind võimalikult väike.3. Tõhusus tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.4. Mõjusus tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist.8. PEATÜKK: Läbipaistvuse põhimõteArtikkel 24Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.Eelarve ja paranduseelarved avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul agentuuri veebisaidil.III JAOTIS – EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR1 . PEATÜKK: Eelarve koostamineArtikkel 251. Peadirektor koostab esialgse eelarve vastavalt agentuuri põhikirjale.2. Pärast nõuandekomitee arvamuse saamist saadab agentuuri peadirektor komisjonile iga aasta 31. märtsiks agentuuri tulude ja kulude esialgse eelarvestuse ning tööprogrammi.3. Tulude ja kulude esialgne eelarvestus hõlmab ametikohtade loetelu, milles määratakse kindlaks agentuuri alaliste ja ajutiste ametikohtade arv.[3]4. Üldeelarve vastuvõtmise menetluse raames võtab komisjon arvesse agentuuri koostatud esialgset eelarvestust, et määrata kindlaks agentuurile makstava toetuse summa ning töötajate arv, mida ta agentuuri jaoks vajalikuks peab.5. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad agentuuri ametikohtade loetelu ning kõik selle edaspidised muudatused.6. Komisjon kinnitab eelarve ja ametikohtade loetelu pärast üldeelarve lõplikku vastuvõtmist, milles sätestatakse toetuse summa ja ametikohtade loetelu, ning vajaduse korral muudetakse eelarvet ja ametikohtade loetelu sellest lähtuvalt.Artikkel 26Eelarve, sealhulgas ametikohtade loetelu muutmiseks võetakse vastu paranduseelarve sama korra kohaselt kui esialgse eelarve puhul.2. PEATÜKK: Eelarve struktuur ja esitusviisArtikkel 27Eelarve koosneb tulude ja kulude eelarvestustest.Artikkel 28Eelarves esitatakse:1) tulude eelarvestuses:24.  agentuuri kavandatud tulud kõnealusel eelarveaastal;25.  eelmise eelarveaasta kavandatud tulud ja eelarveaasta n-2 tulud;26.  asjakohased märkused iga tulude rea kohta;2) kulude eelarvestuses:27.  kõnealuse eelarveaasta kulukohustuste assigneeringud;28.  eelmise eelarveaasta kulukohustuste assigneeringud ning aastal n-2 võetud kulukohustused;29.  asjakohased selgitused iga alajaotise kohta.Artikkel 29Artiklis 25 nimetatud ametikohtade loetelus esitatakse asjaomaseks eelarveaastaks lubatud ametikohtade kõrval eelmiseks aastaks lubatud ametikohtade arv ning tegelikult täidetud ametikohtade arv.See on agentuurile absoluutseks piirmääraks, mida ei tohi ametisse nimetamisel ületada.IV JAOTIS – EELARVE TÄITMINE1 . PEATÜKK: ÜldsättedArtikkel 30Eelarvevahendite käsutaja ülesandeid täidab peadirektor. Ta täidab eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel, tema võimupiiridesse kuuluvates üksustes ja määratud assigneeringute piires.Artikkel 31Peadirektor võib oma eelarve täitmisega seotud õigused volituse teel üle anda agentuuri töötajatele, kelle puhul kehtivad Euroopa ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes kohaldatavad määrused ja eeskirjad. Volitatud esindajad võivad tegutseda ainult oma otseste volituste piires.Artikkel 321. Kõikidel käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel on keelatud võtta eelarve täitmisega seotud meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu agentuuri huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane osaleja hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale asutusele.2. Huvide vastuolu esineb siis, kui eelarve täitmises osaleja või siseaudiitori ülesannete erapooletut täitmist ohustavad perekonna, tunnete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest abisaajaga.3. Lõikes 1 nimetatud pädev asutus on asjaomase töötaja vahetu ülemus. Kui asjaomaseks töötajaks on peadirektor, on pädevaks asutuseks komisjon.Artikkel 33Vajaduse korral võib tehnilise kompetentsusega seotud ülesanded ning haldus-, ettevalmistus- või lisatoimingud, mis ei hõlma avaliku võimu teostamist ega diskretsiooniõiguse kasutamist, anda lepinguga välistele erasektori üksustele või asutustele.2. PEATÜKK: Finantsjuhtimises osalejad1. jagu: Ülesannete lahususe põhimõteArtikkel 34Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud ja neid ei või omavahel ühendada.2. jagu: Eelarvevahendite käsutajaArtikkel 351. Eelarvevahendite käsutaja vastutab tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise ning seaduslikkuse ja korrakohasuse tagamise eest.2. Kulude tegemisel võtab eelarvevahendite käsutaja eelarvelisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendab kulusid ja kinnitab makseid ning valmistab ette assigneeringute kasutamist.3. Tulude haldamine hõlmab saadaolevate summade esialgsete eelarvestuste koostamist, nõuete kindlaksmääramist, sissenõudekorralduste väljastamist ja võlateatiste saatmist. Kui see on asjakohane, võib see hõlmata ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.4. Agentuuri eelarvevahendite käsutajana kehtestab peadirektor organisatsioonilise struktuuri ning agentuuri ülesannete täitmiseks sobiliku haldus- ja sisekontrolli süsteemi ja korra. Selleks kohandatakse põhjendatult komisjoni sisekontrolli norme, võttes arvesse agentuuri juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud madalat riskitaset.5. Enne tehingu heakskiitmist kontrollitakse selle teostus- ja finantsaspekte; kontrollijaks ei või olla toimingu algatanud ametnik. Toimingu algatamine ning selle eelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.6. Eelarvevahendite käsutaja säilitab teostatud toimingutega seotud tõendavaid dokumente viis aastat pärast seda kuupäeva, mil eelarve täitmise otsus heaks kiideti.Artikkel 361. Artikli 35 lõikes 5 nimetatud toimingu algatamine hõlmab kõiki tegevusi, millega artiklites 30 ja 31 nimetatud vastutavad eelarvevahendite käsutajad valmistavad ette eelarve täitmise toimingut.2. Artikli 35 lõikes 5 nimetatud toimingu eelkontroll hõlmab kõiki vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt ettenähtud eelkontrolle, mille eesmärk on kontrollida teostus- ja finantsaspekte.3. Iga toimingu puhul viiakse läbi vähemalt üks eelkontroll. Kontrolli eesmärk on teha kindlaks, et:30.  kulu on nõuetekohane ja kooskõlas asjakohaste sätetega;31.  kohaldatud on artiklis 23 nimetatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.4. Lõikes 2 nimetatud kontrollimiste eest vastutavad ametiisikud või muud töötajad ei tohi olla isikud, kes täidavad lõikes 1 nimetatud algatamisega seotud ülesandeid, ega nende alluvad.5. Kõikidel finantstoimingute kontrollimise eest vastutavatel töötajatel peavad olema vajalikud kutseoskused ja nad peavad järgima konkreetseid kutsestandardeid, mis põhinevad standarditel, mille komisjon on oma talituste jaoks kehtestatud.Artikkel 37Peadirektor annab komisjonile aru oma ülesannete täitmisest eelarvevahendite käsutajana iga-aastase tegevusaruande vormis (edaspidi „eelarvevahendite käsutaja aruanne”), millele on lisatud finants- ja haldusteave.Aruandes käsitletakse tema tegevuse tulemusi, võrreldes neid seatud eesmärkidega, kirjeldatakse tegevusega seotud riske, käsutusse antud vahendite kasutamist ja sisekontrolli süsteemi toimimist. Artiklis 66 sätestatud siseaudiitor tutvub iga-aastase tegevusaruande ja muude esitatud andmetega.Artikkel 38Kui finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises osalev töötaja leiab, et otsus, mille täitmist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on õigusvastane, eeskirjadevastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teatab ta sellest kirjalikult peadirektorile ja, kui viimane ei võta mõistliku aja jooksul meetmeid, artikli 43 lõikes 4 osutatud toimkonnale. Õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, teatab ta sellest kohaldatava õigusega määratud asutustele ja organitele.Artikkel 39Kui eelarve täitmisega seotud õigused antakse vastavalt artiklile 31 volituse teel edasi, kohaldatakse eelarvevahendeid volituse alusel käsutavate ametnike suhtes artikli 35 lõikeid 1, 2 ja 3 mutatis mutandis .3. jagu: PeaarvepidajaArtikkel 401. Komisjon määrab ametisse peaarvepidaja, kelle suhtes kehtivad Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja kelle vastutusalasse agentuuris kuuluvad:32.  maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saadaolevate summade sissenõudmine;33.  raamatupidamisaruannete koostamine ja esitamine VII jaotise kohaselt;34.  raamatupidamisarvestus VII jaotise kohaselt;35.  VII jaotise kohane raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine vastavalt sätetele, mille on vastu võtnud komisjoni peaarvepidaja;36.  raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on ette nähtud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks;37.  sularahahaldus.2. Peaarvepidaja hangib kogu vajaliku teabe, mida on vaja agentuuri varasid ja eelarve täitmist tõeselt ja erapooletult kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, eelarvevahendite käsutajalt, kes tagab selle teabe usaldusväärsuse.3. Ainult peaarvepidajal on õigus hallata rahalisi vahendeid ja muid varasid. Ta vastutab nende säilimise eest.4. Peaarvepidaja võib delegeerida teatavad ülesanded alluvatele, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, kui see on tema ülesannete täitmiseks hädavajalik.5. Volikirjas täpsustatakse volitatud isikule usaldatud ülesanded ning tema õigused ja kohustused.3. PEATÜKK: Finantsjuhtimises osalejate vastutus1. jagu: ÜldeeskirjadArtikkel 411. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib volitatud eelarvevahendite käsutajad ametisse nimetanud asutus nende volitused igal ajal ajutiselt või lõplikult tühistada.2. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib komisjon igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada peaarvepidaja ametivolitused. Komisjon määrab ajutise peaarvepidaja.Artikkel 421. Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse eelarvevahendite käsutaja ning artiklis 41 osutatud isikute suhtes kohaldada asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlust korruptsiooni vastu ühenduste ametnike või liikmesriikide ametnike seas.2. Ilma et see piiraks artiklite 43 ja 44 kohaldamist, võib iga eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja suhtes rakendada personalieeskirjades sätestatud distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust. Õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, suunatakse küsimus kohaldatava õigusega määratud asutustele ja organitele.2. jagu: Volitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjadArtikkel 431. Eelarvevahendite käsutajalt võib nõuda personalieeskirjadega ettenähtud hüvitust. Seega võib nõuda, et ta täielikult või osaliselt hüvitaks kahju, mida ühendused on kandnud tema tõsise üleastumise tagajärjel, mille ta on toime pannud oma ülesannete täitmisel või seoses nende täitmisega, eelkõige kui ta määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat finantsmäärust ja selle rakenduseeskirju eirates.Sama kehtib juhul, kui ta tõsise üleastumise tõttu jätab koostamata dokumendi, millega määratakse kindlaks saadaolev summa, jätab väljastamata sissenõudekorralduse või viivitab selle väljastamisega põhjendamatult, või jätab väljastamata maksekorralduse või viivitab selle väljastamisega põhjendamatult, mille tagajärjel agentuuril tekib tsiviilvastutus kolmandate isikute ees.2. Kui volitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et tema vastutusalasse kuuluv otsus on eeskirjadevastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab ta sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab volitatud eelarvevahendite käsutajale põhjendatud ja kirjalikud juhised kõnealune otsus täita, peab viimane selle täitma ning teda ei saa vastutusele võtta; ta peab täitma juhiseid, kui nendega ei rikuta kriminaalõigust või asjakohaseid ohutusnorme.3. Volitamise korral vastutab eelarvevahendite käsutaja jätkuvalt sisseseatud haldus- ja sisekontrolli süsteemide toimimise ja volitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest.4. Toimkonnal, mille komisjoni moodustas vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 66 lõikele 4 finantsrikkumiste tuvastamiseks ja nende võimalike tagajärgede määramiseks, on agentuuri osas samad volitused nagu komisjoni talituste osas.Toimkonna arvamuse põhjal otsustab peadirektor, kas algatada distsiplinaarmenetlus või hüvitise nõudmise menetlus. Kui toimkond tuvastab süsteemseid probleeme, saadab ta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale ja komisjoni siseaudiitorile. Kui arvamuses peetakse võimalikuks süüdlaseks peadirektorit, saadab toimkond aruande siseaudiitorile ja komisjonile.5. Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt kahju, mida on agentuurile tekitanud tema raske eksimus oma kohustuste täitmisel või seoses nende täitmisega.Pärast personalieeskirjadega distsiplinaarküsimuste puhuks ettenähtud formaalsuste täitmist teeb ametisse nimetav asutus põhjendatud otsuse.3. jagu: Peaarvepidajate suhtes kohaldatavad eeskirjadArtikkel 44Peaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades sätestatule, eelkõige juhul kui:1. ta kaotab või kahjustab tema valduses olevaid rahalisi vahendeid, vara ja dokumente või põhjustab ettevaatamatusest nende kadumise või kahjustumise;2. ta muudab pangakontosid või postižiirokontosid, teavitamata sellest eelnevalt eelarvevahendite käsutajat;3. tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas vastavate sissenõude- või maksekorraldustega;4. ta jätab saadaoleva tulu sisse nõudmata.4. PEATÜKK: Tulutoimingud1. jagu: ÜldsättedArtikkel 45Agentuur esitab komisjonile maksetaotlused kogu ühenduse toetuse või selle osa kohta koos rahavoogude prognoosiga vastavalt komisjoniga kokkulepitud tingimustele ja ajavahemikele.Artikkel 46Intress summadelt, mida komisjon agentuurile toetusena maksab, koguneb üldeelarvesse.2. jagu: Saadaolevate summade esialgne eelarvestusArtikkel 47Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab saadaolevate summade esialgse eelarvestuse kõikide meetmete või olukordade kohta, millest võib tuleneda võlgnevus agentuurile või mis võivad agentuurile võlgnetavat summat muuta.3. jagu: Saadaolevate summade kindlaksmääramineArtikkel 481. Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega eelarvevahendite käsutaja või volitatud eelarvevahendite käsutaja:38.  kontrollib võla olemasolu;39.  määrab kindlaks võla seisu ja suuruse või kontrollib seda;40.  kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi.2. Iga kindlalt tuvastatud, kindlasummaline ning tasumisele kuuluv saadaolev summa määratakse kindlaks sissenõudekorraldusega, mis edastatakse peaarvepidajale koos võlgnikule saadetud võlateatisega. Mõlemad nimetatud dokumendid koostab ja saadab välja vastutav eelarvevahendite käsutaja.3. Ilma et see piiraks kehtivate eeskirjade, kehtiva kokkuleppe või lepinguga ettenähtud sätete kohaldamist, nõutakse võlateatises märgitud tähtajaks tasumata võlgnevustelt intressi vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikele rakenduseeskirjadele.4. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib teatavate tavapäraste tuluartiklite kohta teha esialgse kirje.Esialgne kirje hõlmab mitmete üksikute summade sissenõudmist, mida seega ei ole tarvis eraldi kirjendada.Enne eelarveaasta lõppu muudab eelarvevahendite käsutaja esialgseid kirjeid, et tagada nende vastavus tegelikult kirjendatud saadaolevatele summadele.4. jagu: Sissenõudmise kinnitamineArtikkel 49Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel käsu nõuda sisse saadaolev summa, mille ta on kindlaks määranud.5. jagu: SissenõudmineArtikkel 501. Valesti makstud summad nõutakse tagasi.2. Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi, mis käsitlevad vastutava eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt kindlaksmääratud saadaolevaid summasid. Ta kannab hoolt selle eest, et agentuur saab oma tulu ja tema õigused on kaitstud.3. Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on nõuetekohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.Loobumise aluseks on eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema põhjendatud. Eelarvevahendite käsutaja ei tohi selle otsuse tegemist delegeerida.Loobumisotsuses märgitakse, milliseid meetmeid on sissenõudmiseks võetud ning õiguslikud ja faktilised asjaolud, millel otsus põhineb.4. Vastutav eelarvevahendite käsutaja tühistab kindlaksmääratud saadaoleva summa, kui õiguslikes või faktilistes asjaoludes leitakse viga, mis näitab, et summa ei olnud õigesti kindlaks määratud. Tühistamise aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.5. Vastutav eelarvevahendite käsutaja suurendab või vähendab kindlaksmääratud võlgnevuse summat, kui avastatakse võlasumma muutmist nõudev faktiviga, tingimusel et parandusega ei kaasne agentuuri kindlaksmääratud nõudeõiguse kadumine. Muudatuse aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.Artikkel 51Saadaoleva summa tegelikul kättesaamisel teeb peaarvepidaja arvestuskande ning teavitab vastutavat eelarvevahendite käsutajat.Artikkel 521. Kui sissenõudekorraldust ei ole võlateatises ettenähtud tähtajaks täidetud, teavitab peaarvepidaja vastutavat eelarvevahendite käsutajat ning algatab pärast võlgniku teavitamist viivitamata sissenõude täitmise kõikide seadusega ettenähtud vahendite, sealhulgas vajaduse korral tasaarvestuse või, kui see ei ole võimalik, sundtäitmise kaudu.2. Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja agentuuri nõuded võlgnikele samaväärsete nõuetega, mis võlgnikel on agentuuri suhtes ja mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad maksmisele, tingimusel et tasaarvestamine on õiguspärane.Artikkel 53Peaarvepidaja võib koostöös vastutava eelarvevahendite käsutajaga anda maksmiseks lisaaega üksnes võlgniku nõuetekohaselt põhjendatud kirjaliku taotluse alusel, kui täidetud on kaks järgmist tingimust:1. võlgnik kohustub maksma määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikes rakenduseeskirjades sätestatud määra alusel intressi kogu lisaaja eest, alates algsest maksetähtpäevast;2. agentuuri õiguste tagamiseks annab võlgnik nii põhisummat kui ka intressi hõlmava finantstagatise.6. jagu: Tasude ja lõivude suhtes kohaldatavad erisättedArtikkel 54Peadirektor võtab vastu tasude ja lõivude suhtes kohaldatavad erisätted.5. PEATÜKK: KulutoimingudArtikkel 55Iga kuluartikkel seotakse, kulu tõendatakse, kinnitatakse ja makstakse.1. jagu: Kulukohustuste võtmineArtikkel 561. Eelarveliste kulukohustuste võtmine on toiming, millega seotakse assigneeringud, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilist kohustust.2. Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille abil vastutav eelarvevahendite käsutaja võtab kohustuse või kinnitab kohustust, millest tuleneb eelarve kulu.Eelarvelise ja juriidilise kulukohustuse võtab üks ja sama eelarvevahendite käsutaja, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, nagu on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikes rakenduseeskirjades.3. Eelarveline kulukohustus on individuaalne, kui abisaaja ja kulu suurus on teada.4. Eelarveline kulukohustus on üldine, kui vähemalt üks individuaalse kohustuse tunnustest on kindlaks määramata.5. Eelarveline kulukohustus on esialgne, kui see on ette nähtud jooksvate halduskulude katmiseks ja kui summa või lõplikud abisaajad ei ole kindlalt teada.Esialgne eelarveline kulukohustus täidetakse ühe või mitme eraldiseisva juriidilise kohustuse võtmisega, millega tekib õigus hilisematele maksetele või, personalijuhtimise alaste kuludega seotud erandjuhtudel, otse maksetega.Artikkel 571. Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest tehtava kulutuse, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja enne kolmandate isikute suhtes juriidilise kohustuse võtmist esmalt võtma vastava eelarvelise kulukohustuse.2. Individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega seotud individuaalsed juriidilised kohustused tuleb võtta n aasta 31. detsembriks.Esimeses lõigus osutatud tähtaegade möödumisel tühistab vastutav eelarvevahendite käsutaja kasutamata jäänud osaga seotud eelarvelised kulukohustused.3. Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses rohkem kui ühte eelarveaastat hõlmavate meetmetega, ja vastavatel eelarvelistel kulukohustustel on täitmise lõpptähtpäev, mis kehtestatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud juhul, kui tegemist on personalikuludega.Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul pärast kõnealust lõppkuupäeva, tühistatakse vastavalt artiklile 10.Artikkel 58Eelarvelise kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:1. kulu on kirjendatud õigesse eelarvepunkti;2. assigneeringud on kasutatavad;3. kulud on kooskõlas kehtivate sätetega, eelkõige agentuuri põhikirja ja eeskirjadega ning kõikide nende alusel vastuvõetud aktidega;4. järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.2. jagu: Kulude tõendamineArtikkel 59Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja:1. kontrollib kreeditori nõudeõigust;2. kontrollib tingimusi, millele vastavalt nõue tuleb tasuda;3. määrab kindlaks nõude seisu ja summa või kontrollib seda.Artikkel 601. Igasuguste kulude tõendamise aluseks on tõendavad dokumendid, mis kinnitavad kreeditori nõudeõigust lähtuvalt tegelikult osutatud teenuste, tarnitud kaupade või tehtud tööde aruandest või muudest makset põhjendavatest dokumentidest.2. Tõendamisotsuse vormistamisel allkirjastab vastutav eelarvevahendite käsutaja tähiku „maksmiseks kinnitatud”.3. Mitteelektroonilise süsteemi puhul tehakse „maksmiseks kinnitatud” märge templiga, mis sisaldab vastutava eelarvevahendite käsutaja allkirja. Elektroonilise süsteemi puhul tehakse „maksmiseks kinnitatud” märge vastutava eelarvevahendite käsutaja isikliku salasõna abil.3. jagu: Kulude kinnitamineArtikkel 611. Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale maksekorraldusega käsu maksta välja tema tõendatud kuluartikkel.2. Maksekorraldusele märgitakse kuupäev ja vastutava eelarvevahendite käsutaja allkiri, misjärel see saadetakse peaarvepidajale. Vastutav eelarvevahendite käsutaja säilitab tõendavaid dokumente vastavalt artikli 35 lõikele 6.3. Vajaduse korral lisatakse peaarvepidajale saadetavale maksekorraldusele dokument, mis tõendab kaupade kandmist artikli 85 lõikes 1 nimetatud inventarinimestikku.4. jagu: Kulude maksmineArtikkel 621. Kui on tõendatud, et asjaomane toiming on teostatud vastavalt põhiakti sätetele määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 49 tähenduses ja vastavalt kokkuleppele, tehakse väljamakse ühel järgmistest viisidest:41.  kogu maksmisele kuuluva summa tasumine;42.  maksmisele kuuluva summa tasumine mõnel järgmistest viisidest:43.  eelmakse, mille võib jagada mitmeks makseks,44.  üks või mitu vahemakset,45.  lõppmakse.Eelmakse arvatakse täielikult või osaliselt maha vahemaksetest.Kõik eelmaksed ja vahemaksed arvatakse maha lõppmaksest.2. Raamatupidamisarvestuses eristatakse lõikes 1 nimetatud eri liiki makseid nende tegemise ajal.Artikkel 63Peaarvepidaja tasub kulud kasutatavate vahendite piires.5. jagu: Kulutoimingute tähtajadArtikkel 64Kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine peab toimuma määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikes rakenduseeskirjades sätestatud ajavahemiku jooksul ning vastavalt kõnealuste eeskirjade sätetele.6. PEATÜKK: AndmetöötlussüsteemidArtikkel 65Kui tulu- ja kulutoiminguid hallatakse arvutisüsteemide abil, võib dokumente allkirjastada elektrooniliselt.7. PEATÜKK: SiseaudiitorArtikkel 661. Agentuur näeb ette siseauditi ülesande, mida tuleb täita vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele standarditele.2. Komisjoni siseaudiitoril on agentuuri osas samad volitused kui komisjoni talituse osas.Artikkel 671. Siseaudiitor nõustab agentuuri riskide juhtimisel, esitades sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollisüsteemide taseme kohta ning andes soovitusi toimingute teostamistingimuste parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks.Tema ülesandeks on:46.  hinnata sisehaldussüsteemide sobivust ja tõhusust ning talituste tegevust programmide ja meetmete rakendamisel, lähtudes nendega seotud riskidest;47.  hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrolli süsteemide sobivust ja taset.2. Siseaudiitori tegevusvaldkond hõlmab kõiki agentuuri toiminguid ja talitusi. Tal on täielik ja piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks.3. Siseaudiitor annab oma tähelepanekutest ja soovitustest aru komisjonile ja peadirektorile. Nemad tagavad auditite põhjal tehtud soovituste järgimise.4. Siseaudiitor esitab agentuurile siseauditi aastaaruande, milles on muu hulgas märgitud läbiviidud siseauditite arv ja liik, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed. Aastaaruandes märgitakse ära ka süsteemsed probleemid, mille on tuvastanud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 66 lõike 4 alusel loodud spetsialiseeritud toimkond.5. Peadirektori koostatud iga-aastane tegevusaruanne, mis saadetakse komisjonile heakskiitmiseks, sisaldab kokkuvõtet siseaudiitori teostatud siseauditite, antud soovituste ja nende alusel võetud meetmete kohta.Artikkel 68Siseaudiitori vastutus tema ametikohustuste täitmisel võetud meetmete eest määratakse kindlaks vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 87.V JAOTIS – HANKIMINEArtikkel 69Hankimise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja selle üksikasjalike rakenduseeskirjade asjakohaseid sätteid.VI JAOTIS – RAAMATUPIDAMISARUANDLUS JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS1 . PEATÜKK: RaamatupidamisaruandlusArtikkel 70Agentuuri raamatupidamise aastaaruanne sisaldab:a) agentuuri raamatupidamisaruandeid;b) agentuuri eelarve täitmise aruandeid.Agentuuri raamatupidamisaruannetele lisatakse asjakohase aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlev aruanne.Artikkel 71Raamatupidamisaruanne peab olema eeskirjadega kooskõlas, õige ja terviklik ning andma tõese ja erapooletu ülevaate:a) raamatupidamisaruannete puhul varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest, varade ja kohustuste all esitamata nõuetest ja kohustustest, samuti rahavoogudest;b) eelarve täitmise aruannete puhul tulu- ja kulutoimingutest.Artikkel 72Raamatupidamisaruanded koostatakse vastavalt üldtunnustatud raamatupidamistava põhimõtetele, mis on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikes rakenduseeskirjades, nimelt:a) tegevuse jätkuvus;b) konservatiivsus;c) raamatupidamismeetodite järjepidevus;d) teabe võrreldavus;e) olulisus;f) brutopõhimõte;g) reaalsuse põhimõte;h) tekkepõhine raamatupidamisarvestus.Artikkel 731. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt esitatakse raamatupidamisaruannetes eelarveaasta kulud ja tulud, olenemata maksmise või laekumise kuupäevast.2. Varade ja kohustuste väärtus määratakse kindlaks määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 132 sätestatud arvestusmetoodika kohaselt.Artikkel 741. Raamatupidamisaruanne koostatakse eurodes ja selles sisaldub:48.  bilanss ja majandustulemuse aruanne, milles kajastatakse varasid ja kohustusi, finantsolukorda ning majandustulemust eelnenud eelarveaasta 31. detsembri seisuga; need esitatakse teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid käsitlevas nõukogu direktiivis sätestatud struktuuri järgi, võttes seejuures arvesse agentuuri tegevuse eripära;49.  rahavoogude tabel, milles on näidatud eelarveaasta jooksul sissenõutud ja väljamakstud summad ning sularahaseis aasta lõpus;50.  aruanne kapitali muutuste kohta, milles esitatakse üksikasjalikult kapitalikontode punktide kaupa aasta jooksul toimunud suurenemised ja vähenemised.2. Raamatupidamisaruande lisa täiendab ja selgitab lõikes 1 kirjeldatud aruandes esitatud teavet ja annab kogu täiendava teabe, mida rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamistava eeldab, kui selline teave on agentuuri tegevuse puhul asjakohane.Artikkel 75Eelarve täitmise aruanne koostatakse eurodes. Selles sisaldub:51.  eelarve täitumise ülevaade, milles esitatakse kõik eelarveaasta tulu- ja kulutoimingud; kõnealuse ülevaate struktuur on samasugune kui eelarve oma;52.  eelarve täitumise ülevaate lisa, mis täiendab ja selgitab ülevaates esitatud teavet.Artikkel 76Peaarvepidaja saadab agentuuri esialgse raamatupidamisaruande koos käesoleva määruse artiklis 71 nimetatud asjaomase aasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega:1. komisjoni peaarvepidajale järgmise aasta 1. märtsiks, et komisjoni peaarvepidaja saaks koostada ühendaruande, nagu on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 128;2. kontrollikojale järgmise aasta 31. märtsiks.Artikkel 771. Kontrollikoda esitab oma märkused agentuuri esialgse raamatupidamisaruande kohta 15. juuniks.2. Pärast agentuuri esialgset raamatupidamisaruannet käsitlevate kontrollikoja märkuste kättesaamist koostab peadirektor omal vastutusel agentuuri lõpliku raamatupidamisaruande ning saadab selle agentuuri nõuandekomiteele, kes esitab aruande kohta oma arvamuse.3. Peadirektor saadab lõpliku raamatupidamisaruande koos nõuandekomitee arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale järgmise eelarveaasta 1. juuliks.4. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse agentuuri veebisaidil.5. Peadirektor saadab kontrollikojale vastuse aastaaruandes tehtud märkuste kohta 30. septembriks.2. PEATÜKK: Raamatupidamisarvestus1. jagu: ÜldsättedArtikkel 781. Agentuuri raamatupidamisarvestus on süsteem, mille eesmärk on korrastada eelarve- ja finantsteavet nii, et arvnäitajaid saab sisestada, liigitada ja salvestada.2. Raamatupidamisarvestus koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestus toimub eurodes ja kalendriaasta põhjal.3. Üldise raamatupidamisarvestuse ja eelarve raamatupidamisarvestuse andmed kinnitatakse eelarveaasta lõpus, et oleks võimalik koostada 1. peatükis osutatud raamatupidamisaruandeid.4. Olenemata lõigetest 2 ja 3 võib eelarvevahendite käsutaja pidada analüütilist arvestust.Artikkel 79Raamatupidamiseeskirjad ja -meetodid ning agentuuri kohaldatava kontoplaani võtab vastu komisjoni peaarvepidaja vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 133.2. jagu: Üldine raamatupidamisarvestusArtikkel 80Üldisse raamatupidamisarvestusse märgitakse ajalises järjestuses kahekordse kirjendamise meetodit kasutades kõik sündmused ja toimingud, mis mõjutavad agentuuri majanduslikku ja rahalist seisundit ning tema varasid ja kohustusi.Artikkel 811. Liikumised kontodel ja saldod kirjendatakse arvestusregistritesse.2. Kõik raamatupidamiskirjed, sealhulgas kontoparandused, peavad põhinema vastavatel tõendavatel dokumentidel.3. Raamatupidamisarvestuse süsteemi peab jääma jälg kõikidest raamatupidamiskirjetest.Artikkel 82Eelarveaasta lõpu ja lõpliku raamatupidamisaruande esitamise vahelisel ajal teeb agentuuri peaarvepidaja kõik korrigeerimised, mida on vaja raamatupidamisest tõese, erapooletu ja eeskirjadekohase ülevaate andmiseks, kuid mis ei hõlma väljamakseid ega laekumisi seoses kõnealuse aastaga.3. jagu: Eelarve raamatupidamisarvestusArtikkel 831. Eelarve raamatupidamisarvestus peab andma üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.2. Lõike 1 kohaldamiseks märgitakse eelarve raamatupidamisarvestusse kõik eelarvega seotud tulu- ja kulutoimingud, mis on sätestatud käesoleva määruse IV jaotises.3. PEATÜKK: Vara inventarinimestikudArtikkel 841. Agentuur peab inventarinimestikke, milles on komisjoni peaarvepidaja koostatud näidise järgi näidatud ühenduse vara hulka kuuluva materiaalse, immateriaalse ja finantsvara kogus ja väärtus.Agentuur kontrollib, et inventarinimestiku kanded vastavad tegelikule olukorrale.2. Vallasvara müük kuulutatakse välja nõuetekohasel viisil.VII JAOTIS – VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE1 . PEATÜKK: VälisauditArtikkel 85Kontrollikoda vaatab agentuuri raamatupidamisaruande läbi vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 160c.Artikkel 861. Agentuur saadab kontrollikojale lõplikult vastuvõetud eelarve. Ta teatab kontrollikojale võimalikult kiiresti kõigist artikli 24 alusel tehtud otsustest ja võetud meetmetest.2. Kontrollikojale teatatakse eelarvevahendite käsutajate ja peaarvepidajate ametissenimetamisest ning artiklite 31 ja 40 kohastest volitamisotsustest.Artikkel 87Kontrollikoja teostatav kontroll on reguleeritud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklitega 139–144.2. PEATÜKK: Eelarve täitmise kinnitamineArtikkel 881. Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne n+2 aasta 30. aprilli heakskiidu agentuuri peadirektori tegevusele n aasta eelarve täitmisel.2. Kui lõikega 1 ettenähtud kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parlament või nõukogu peadirektorile põhjused, miks lükatakse otsuse tegemine edasi.3. Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmist kinnitava otsuse tegemise edasi, püüab peadirektor võimalikult kiiresti võtta meetmeid kõnealuse otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks.Artikkel 891. Otsus eelarve täitmise kinnitamise kohta hõlmab kõiki agentuuri tulude ja kulude aruandeid, nende saldosid ja varasid ning kohustusi, mis on esitatud bilansis.2. Kinnituse andmiseks vaatab Euroopa Parlament pärast nõukogu läbi agentuuri arvepidamise ja raamatupidamisaruanded. Ta tutvub ka kontrollikoja aastaaruande ja agentuuri peadirektori vastustega, asjaomase eelarveaasta kohta kontrollikoja koostatud võimalike eriaruannetega ja kontrollikoja avaldusega, mis kinnitab raamatupidamisandmete usaldatavust ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrakohasust.3. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab peadirektor talle kogu teabe, mida on vaja, et tõrgeteta rakendada kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 146 lõikele 3.Artikkel 901. Peadirektor astub kõik vajalikud sammud, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi poolsele eelarve täitmise kinnitamisotsusele lisatud märkusi ning nõukogu vastuvõetud kinnitamissoovitusele lisatud tähelepanekuid.2. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral esitab peadirektor aruande meetmete kohta, mis on võetud seoses kõnealuste märkuste ja tähelepanekutega. Ta saadab selle koopia komisjonile ja kontrollikojale.VIII JAOTIS – ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTEDArtikkel 91Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võivad nõuda oma pädevusvaldkonda kuuluvate eelarveküsimuste kohta neile vajalikku teavet ja selgitusi.Artikkel 92Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1[2] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72[3] Vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 30 esitatakse agentuuri töötajate arv komisjoni ametikohtade loetelus eraldi.


Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0592

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA Nõukogu määrus millega muudetakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)  /* KOM/2004/0592 lõplik - COD 2004/0202 */

	Brüssel 15.9.2004KOM(2004) 592 lõplik2004/0202 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 on kehtestatud liikmesriikidele ühine territoriaalüksuste statistiline liigitus (edaspidi “NUTS”).Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tõttu kehtestatakse käesoleva määruse ettepanekuga ühenduse statistika koostamiseks kõnealuste uute liikmesriikide territoriaalüksuste liigitus.2004/0202 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[3]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[4]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS),[5] luuakse piirkondliku liigituse õiguslik raamistik, et võimaldada ühtlase piirkondliku statistika kogumist, koostamist ja levitamist ühenduses.(2) Kõikides komisjonile edastatavates liikmesriikide statistilistes andmetes, mis on jaotatud territoriaalüksuste järgi, tuleks võimalust mööda kasutada NUTSi.(3) Määruse (EÜ) nr 1059/2003 lisasid tuleb kohandada, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemist.(4) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1059/2003 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1059/2003 muudetakse järgmiselt.1. I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.2. II ja III lisa asendatakse käesoleva määruse II ja III lisa tekstiga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaI LISAMääruse (EÜ) nr 1059/2003 I lisa muudetakse järgmiselt:1) Sõnade BE – BELGIQUE/BELGIË ja DK – DANMARK vahele lisatakse järgmine tabel:“+++++ TABLE +++++“2) Sõnade DE –DEUTSCHLAND and GR – ΕΛΛΑΔΑ (Ellada) vahele lisatakse järgmine tabel:“+++++ TABLE +++++“3) Sõnade IT – ITALIA and LU – LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ) vahele lisatakse järgmine tabel:“+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++“4) Sõnade LU – LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ) ja NL – NEDERLAND vahele lisatakse järgmine tabel:“+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++“5) Sõnade AT – ÖSTERREICH ja PT – PORTUGAL vahele lisatakse järgmine tabel:“+++++ TABLE +++++“6) Sõnade PT – PORTUGAL ja FI – SUOMI/FINLAND vahele lisatakse järgmine tabel:“+++++ TABLE +++++““II LISAOlemasolevad haldusüksusedNUTSi 1. tasandil Belgias “Gewesten/Régions”, Saksamaal “Länder”, Portugalis “Continente”, Região dos Açores ja Região da Madeira ning Ühendkuningriigis Scotland, Wales, Northern Ireland ja Government Office Regions of England.NUTSi 2. tasandil Belgias “Provincies/Provinces”, Saksamaal “Regierungsbezirke”, Kreekas “periferies”, Hispaanias “comunidades y ciudades autónomas”, Prantsusmaal “régions”, Iirimaal “regions”, Itaalias “regioni”, Madalmaades “provincies”, Austrias “Länder” ja Poolas “ Wojewodztwa” .NUTSi 3. tasandil Belgias “arrondissementen/arrondissements”, Tšehhi Vabariigis “Kraje”, Taanis “Amtskommuner”, Saksamaal “Kreise/kreisfreie Städte”, Kreekas “nomoi”, Hispaanias “provincias”, Prantsusmaal “départements”, Iirimaal “regional authority regions”, Itaalias “provincie”, Leedus “Apskritis”, Ungaris “Megyék”, Slovaki Vabariigis “Kraje”, Rootsis “län” ja Soomes “maakunnat/landskapen”.”“III LISAVäiksemad haldusüksusedBelgias “Gemeenten/Communes”, Tšehhi Vabariigis “Obce”, Taanis “Kommuner”, Saksamaal “Gemeinden”, Eestis “vald, linn”, Kreekas “Demoi/Koinotites”, Hispaanias “Municipios”, Prantsusmaal “Communes”, Iirimaal “counties or county boroughs”, Itaalias “Comuni”, Küprosel “Δήμοι / κοινότητες (Dimoi / koinotites)”, Lätis “Pilsētas, novadi, pagasti”, Leedus “Seniūnija”, Luksemburgis “Communes”, Ungaris “Települések”, Maltal “Localities”, Madalmaades “Gemeenten”, Austrias “Gemeinden”, Poolas “Gminy, miasta”, Portugalis “Freguesias”, Sloveenias “Občina”, Slovaki Vabariigis “Obce”, Soomes “Kunnat/Kommuner”, Rootsis “Kommuner” ja Ühendkuningriigis “Wards”.”[1] ELT C , , lk .[2] ELT C , , lk .[3] ELT C , , lk .[4] ELT C , , lk .[5] ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.


Avis juridique important

|

52004PC0814

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2500/2001, et võimaldada ühenduse abi kasutamist vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c  /* KOM/2004/0814 lõplik - CNS 2004/0285 */

	Brüssel 20.12.2004KOM(2004) 814 lõplik2004/0285 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2500/2001, et võimaldada ühenduse abi kasutamist vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKäesoleva muudatuse eesmärk on viia Türgile antavat ühinemiseelset finantsabi käsitlev nõukogu määrus nr 2500/2001 kooskõlla uue finantsmäärusega kaudse tsentraliseeritud haldamise osas (finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt c). Komisjon on juba teinud samasuguse ettepaneku Phare-määruse ja CARDS-määruse kohta, samad eeskirjad on ette nähtud ka 2007. aastaks uue ühinemiseelset abi käsitleva määruse alusel.Finantsmääruse artikli 54 lõikes 2 on sätestatud võimalus täita ühenduse eelarvet kaudse tsentraliseeritud haldamise teel ja selles määratakse kindlaks eelarve täitmise eritingimused vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c.Nende eritingimustega nähakse ette, et kaudse tsentraliseeritud täitmise puhul võib komisjon „anda avaliku võimu teostamise ja eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesanded (…) siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele või eraõiguslikele asutustele, kes osutavad avalikke teenuseid, esitavad piisavad finantstagatised ning vastavad rakenduseeskirjades sätestatud tingimustele“, ning et „nendele asutustele võib anda rakendusülesandeid ainult juhul, kui asjakohase kava või meetme põhiõigusaktis on sätestatud ülesannete andmise võimalus ja asjaomaste asutuste valiku kriteeriumid (…)“[1].Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c kohane kaudne tsentraliseeritud haldamine on eelnevalt olnud kasulik vahend ühinemiseelse abi valdkonnas eelkõige seoses tehnilise abi ja infoprogrammiga (TAIEX). Türgi on viimastel aastatel TAIEXi tegevusest märkimisväärset abi saanud. Sellepärast tuleks tagada, et Türgil oleks uues finantsmääruses sätestatud tingimuste alusel jätkuvalt ligipääs TAIEXi abile ka käesoleva aja ja ühinemiseelset abi käsitleva määruse jõustumise vahelisel perioodil.2004/0285 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2500/2001, et võimaldada ühenduse abi kasutamist vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile cEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 181a lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[4] (edaspidi finantsmäärus) artikli 54 lõikes 2 on sätestatud võimalus täita ühenduse eelarvet kaudse tsentraliseeritud haldamise teel ja selles määratakse kindlaks eelarve täitmise eritingimused.Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c kohane kaudne tsentraliseeritud haldamine on eelnevalt olnud kasulik vahend ühinemiseelse abi valdkonnas eelkõige seoses tehnilise abi ja infobüroo (TAIEX) tegevusega.Türgi on olnud viimastel aastatel peamine TAIEXi abi saaja ja talle tuleb võimaldada jätkata selle abivahendi kasutamist vastavalt uues finantsmääruses sätestatud reeglitele.Ühinemiseelse abi valdkonnas on soovitav kasutada ühtlustatud lähenemisviisi, sellepärast peaks kasutatav lähenemisviis olema samasugune, nagu määrustes 3906/1989 (Phare) ja 2666/2000 (CARDS) ning ühinemiseelset abi käsitleva määruse eelnõus ettenähtud lähenemisviis.Sellepärast tuleks nõukogu 17. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2500/2001, mis käsitleb Türgile ühinemiseelse finantsabi andmist ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3906/89, määrust (EÜ) nr 1267/1999, määrust (EÜ) nr 1268/1999 ja määrust (EÜ) nr 555/2000[5],vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määrust (EÜ) nr 2500/2001 muudetakse järgmiselt.Lisatakse järgmine artikkel 6a:„Artikkel 6aKomisjon võib nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[6] artiklis 54 kindlaksmääratud piirides otsustada anda avaliku võimu teostamise ja eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesanded selle määruse artikli 54 lõikes 2 loetletud asutustele. Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõikes 2 loetletud asutustele võib anda avaliku võimu teostamise ülesandeid, kui neid tunnustatakse rahvusvaheliselt, nad vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud juhtimis- ja kontrollisüsteemidele ning nende üle teostab järelevalvet avalik-õiguslik asutus.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] Määruse (EÜ) 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punkt c, EÜT L 248, 16.9.2002, lk1[2] ELT C , , lk .[3] ELT C , , lk .[4] EÜT L 248, 16.9.2002, lk1.[5] EÜT L 342, 27.12.2001, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 1)[6] EÜT L 248, 16.9. 2002, lk 1.


				|

		52012PC0471

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008 /* COM/2012/0471 final - 2012/0232 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Üldine taust
ELi ja Norra vahel 2010. aastal peetud
kalandusläbirääkimistel[1]
lepiti kokku töörühma moodustamises, et tõhustada kalandussektori kontrolli- ja
rakendusmeetmed Skagerrakis ning anda soovitusi, kuidas ühtlustada ELi ja Norra
tehnilisi ja kontrollimeetmeid käsitlevaid õigusnorme, mida kohaldatakse
lähtejoonest nelja miili ulatusse jäävast vööndist väljaspool. Skagerraki
suhtes kohaldatavaid tehnilisi meetmeid ja kontrolli käsitlev töörühm kohtus
2011. aasta jooksul ning esitas aruande 2011. aasta oktoobris. Töörühma
soovitused lisati ELi ja Norra kooskõlastatud protokollile 2. detsembril 2011
Bergenis.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad ELi
õigusnormid
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, 20.
detsember 2002, ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja
säästva kasutamise kohta[2].

Nõukogu määrus (EÜ) nr 850/98, 30. märts 1998,
kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete
kaudu[3].

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2008, 18. detsember
2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava
ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004[4].
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008,
29. september 2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku,
teatamata ja registreerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja
lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ)
nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks
määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) No 1447/1999[5].
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008, 29.
september 2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks
ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse
vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94[6]
ning kõnealuse määruse rakenduseeskirjad komisjoni määruses (EL) nr 201/2010,
10. märts 2010, (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis
käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest
väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele)
üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[7].
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1224/2009, millega
luuakse ELi kontrollisüsteem kalandusele,[8]
on sätestatud kalanduse üldise kontrolli nõuded, kuid samuti mitmeaastaste
kavade erinõuded ning kõnealuse määruse rakenduseeskirjad komisjoni
rakendusmääruses (EL) nr 404/2011, 8. aprill 2011, (millega kehtestatakse
nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem
ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud
rakenduseeskirjad)[9].
Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/96,
6. mai 1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja
kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel[10].
Ühise kalanduspoliitika reform
Praegu on arutlusel komisjoni ettepanek,
milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust ühise
kalanduspoliitika kohta,[11]
sealhulgas kõigis ELi kalandussektorites kogu saagi lossimise kohustuse
rakendamist. Skagerrak on väike geograafiline piirkond, mis hõlmab vähe
liikmesriike. Seega käsitletakse käesoleva ettepaneku sätetes konkreetselt
Skagerrakki ja sealset kalandussektorit ning need ei kujuta endast järelikult
pretsedenti ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva mõttevahetuse puhul.
Sellest hoolimata saab Skagerraki kogemustest väärtuslikku tagasisidet sellise
üldise arutelu jaoks, milles käsitletakse ELi kalandussektorites kogu saagi
lossimise üldkohustuse rakendamist.
Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete
ja eesmärkidega
Ettepanek ja selle eesmärgid on kooskõlas
Euroopa Liidu poliitikaga, eelkõige keskkonna-, sotsiaal-, turu- ja
kaubanduspoliitikaga.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE
TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Punktis 1 kirjeldatud ELi ja Norra vaheliste
läbirääkimiste raames moodustatud töörühma ülesanne oli vaadata üle piirkonnas
kehtivad tehnilised ja kontrollimeetmed ning vajaduse korral soovitada
võimalikult suurel määral ühtlustatud tehnilisi ja kontrollimeetmeid Skagerraki
jaoks. Töörühma kuulusid tehnika-, kontrolli- ja teaduseksperdid ning kalurite
esindajad, sealhulgas väikelaevade omanikud. Töörühm pidas 2011. aastal mitmeid
koosolekuid ning esitas järeldusi ja soovitusi käsitleva aruande 2011. aasta
oktoobris.
2012. aasta aprillis lisati soovitused ELi ja
Norra allkirjastatud kooskõlastatud protokollile.
Seda kõike arvesse võttes ning ühise
kalanduspoliitika eesmärkide (tagada vee-elusressursside säästev kasutamine ja
lõpetada saagi tagasiheide mittesäästva tegevusena) järgimiseks on soovitatav
kooskõlastatud protokollides loetletud soovitused jõustada Euroopa Liidu
õigusaktides.
Mõju hindamine
Vastuvõetavaid eeskirju kohaldatakse ELi ja
Norra rahvusvahelise lepingu raames üksnes Skagerraki suhtes. Kõnealuses
lepingus on kindlaks määratud ettepanekusse lisatud tehnilised ja
kontrollimeetmed ning selliste liikide loetelu, mis on hõlmatud lossimise
kohustuse ja selle kohustuse järkjärgulise rakendamise ajakavaga. ELi ja Norra
leping põhines lisaks tehnilise töörühma soovitustel, mille koostamisel
osalesid sidusrühmad. Töörühm uuris üksikasjalikult eri valikuvõimalusi selle
kohta, kuidas jätkata traditsioonilist kalapüüki Skagerrakis pärast Skagerraki
naabruslepingu lõppemist. Kõnealust töörühma peetakse mõju hindamise piisavaks
alternatiiviks. Lisaks käsitleti kogu saagi lossimise kohustuse küsimust
põhjalikult mõjuhinnangus, mis koostati samaaegselt reformi ettepanekuga[12].
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43
lõige 2.
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepaneku sätted, mis on seotud mere
bioloogiliste ressursside kaitsega, on liidu ainupädevusse kuuluvad meetmed.
Subsidiaarsuse põhimõtet järelikult ei kohaldata.
Proportsionaalsuse põhimõte
Kavandatud meetmed vastavad proportsionaalsuse
põhimõttele, kuna muud vähem piiravad meetmed ei ole kättesaadavad soovitud
poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt: Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus.
4.           MÕJU EELARVELE
Puudub.
2012/0232 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate
tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr
850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[13],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[14],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       2. detsembril 2011 Euroopa
Liidu ja Norra vahel 2012. aasta kohta peetud kalandusläbirääkimiste tulemusel
tuleks muuta teatavaid Skagerraki suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja
kontrollimeetmeid, et parandada kalavarude kasutamise mudeleid ja võimaluse
korral ühtlustada Euroopa Liidu ja Norra õigusnorme.
(2)       Euroopa Liidu ja Norra vahel
28. juunil 2012 peetud kalandusläbirääkimiste käigus täpsustati Skagerrakis
kohaldatavaid ühiseid tehnilisi ja kontrollimeetmeid ning selliste liikide
loetelu, mis on hõlmatud kogu saagi lossimise kohustusega, samuti ka ajakava,
mille kohaselt hõlmatakse kõnealused liigid järkjärgult lossimise kohustusega.
(3)       Skagerrakis kohaldatavaid
tehnilisi meetmeid on vaja muuta, et vähendada juhupüügi ja saagi tagasiheite
mahtu, kuna need mõjuvad halvasti mere bioloogiliste ressursside
jätkusuutlikule kasutamisele.
(4)       Kõigi püügi piirnormidega
hõlmatud kalavarude suhtes on vaja kehtestada saagi lossimise kohustus, välja
arvatud selliste liikide ja püütud kalade puhul, mille ellujäämise kõrge määr
vette tagasi heitmisel on teaduslikult tõestatud või sellisel juhul, kui
soovimatute liikide saagist eraldamise toiming on kalurite jaoks põhjendamatult
töömahukas. [Artikkel 3]
(5)       Kogu saagi lossimise süsteemi
tõttu on vaja oluliselt muuta praegust kalandust ja asjaomase kalandussektori
majandamist. Seepärast tuleks saagi lossimise kohustus kehtestada järkjärgult. [Artikkel
4]
(6)       Noorkalade kaitseks,
kalandusturu toimimiseks ja selle tagamiseks, et kalavarude kaitse seisukohalt
alamõõduliseks liigitatud kalade püügist ei saadaks ebaõiglast kasu, peaks
sellise saagi käitlemine olema piiratud kalajahu, lemmikloomatoidu või muude
kui inimtoiduks ettenähtud toodete või heategevuslike eesmärkidega.
[Artikkel 5]
(7)       Selleks et järk-järgult
kõrvaldada saagi tagasiheide, tuleks tõhustada püügivahendite selektiivsust,
suurendades põhjalähedaste kalade püügil võrgusilma üldist alammõõtu, kuid
lubades erandkorras kasutada kõnealuses püügipiirkonnas samasuguse
selektiivsusega püügivahendeid, sealhulgas selekteerimisseadmeid. [Artikkel
6]
(8)       Uute tehniliste meetmete
optimaalse kasutamise ning nõuetekohase järelevalve ja kontrolli tagamiseks on
vaja piirata püügivahendite kasutamist Skagerrakis. [Artikkel 7]
(9)       Selleks et käsitleda vastuolu
Skagerraki ja selle naaberpiirkondade suhtes kohaldatavate õigusaktide vahel
ning tagada Skagerraki jaoks kehtestatud tehniliste meetmete eeskirjade
järgimine, on vaja samuti vaja võtta teatavad meetmed, et reguleerida olukordi,
kus teataval püügireisil kalalaev ühendab oma Skagerrakis toimuva püügitegevuse
kalapüügiga sellistes piirkondades, mille suhtes ei kohaldata Skagerraki jaoks
vastu võetud uusi tehnilisi meetmeid. [Artikkel 8]
(10)     Eesmärgiga tagada vastavus
käesolevas määruses sätestatud meetmetele tuleks vastu võtta
erikontrollimeetmed lisaks nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses
(EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise
kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks)[15] sätestatud meetmetele. [Artikkel
9]
(11)     Arvestades, et Skagerrak on
üsna väike püügipiirkond, kus peamiselt väikesed kalalaevad sooritavad lühikesi
püügireise, tuleks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 17 nõutud eelteatise
kasutamist laiendada kõikide selliste laevade suhtes, mille kogupikkus on
10 m või rohkem, ning püügipiirkonda arvesse võttes tuleks eelteatised
esitada kaks tundi varem. [Artikkel 10]
(12)     Selleks et teostada kalapüügi
nõuetekohast järelevalvet, kontrollides eelkõige, et kõigi püügi piirnormidega
hõlmatud kalavarude saagi lossimise kohustusest merel on kinni peetud, on vaja
Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevate laevade pardale paigaldada
elektrooniline kaugseiresüsteem. [Artikkel 11]
(13)     Uute tehniliste meetmete
järgimise tagamiseks tuleks asjaomastel liikmesriikidel kehtestada Skagerraki
jaoks kontrolli- ja inspekteerimismeetmed ning kaasata kõnealused meetmed oma
vastavasse riiklikku kontrollimeetmete programmi. [Artikkel 12]
(14)     Seoses Skagerraki
püügipiirkonda läbivate laevadega on vaja kehtestada eeskirjad, et tagada uute
tehniliste meetmete järgmine. [Artikkel 13]
(15)     Tuleks ette näha sätted, mille
alusel hindab komisjon korrapäraselt tehniliste meetmete asjakohasust ja
tulemuslikkust. Oleks asjakohane, et kõnealune hindamine põhineb asjaomaste
liikmesriikide aruannetel. [Artiklid 14 ja 15]
(16)     Selleks et hõlbustada kogu
saagi lossimise kohustusega seotud selektiivsemat kalapüüki, on asjakohane
vabastada Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevad laevad nõukogu 18. detsembri
2008. aasta määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja
nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr
423/2004)[16]
III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korrast. [Artikkel 20]
(17)     Kaluritele on vaja tagada
teatav paindlikkus Skagerraki uue korraga kohanemiseks. Järelikult ei tuleks
pidada ülepüügiks nõukogu 6. mai 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 847/96 (millega
kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad
tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[17]
kehtestatud lubatud paindlikkust kvootide ühest aastast teise ülekandmisel. [Artikkel
20]
(18)     Selleks et võtta õigeaegselt
ja proportsionaalselt arvesse tehnika ja teaduse arengut ning tagada teatavate
meetmete paindlikkus ja võimaldada nende täiustamist, tuleks komisjonile
aluslepingu artikli 290 kohaselt delegeerida õigus võtta vastu seadusandlikke
akte, et muuta I lisa seoses ajakava ja kogu saagi lossimise kohustusega
hõlmatud kalavarudega, ning II lisa seoses kalavarude alammõõduga.
(19)     Komisjon peaks delegeeritud
õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide
sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
(20)     Selleks et tagada ühtsed
tingimused ning kiiresti reageerida kalapüügi tegelikkusele ja kättesaadavale
teaduslikule teabele, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et rakendada
tehnilise iseloomuga sätteid, milles käsitletakse püügivahendite selektiivsuse taseme
määratlemist ja elektroonilise kaugseiresüsteemi suhtes kohaldatavaid
miinimumnõudeid. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr
182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes[18].
(21)     Skagerrakis teatavate liikide
teataval ajal laeva pardal hoidmise keelu ja käesoleva määruse reguleerimisala
tõttu on vaja teha teatavad muudatused määrustes (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr
1342/2008.
(22)     Määrusi (EÜ) nr 850/98 ja
(EÜ) nr 1342/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED

Artikkel 1
Sisu
ja reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse
Skagerraki suhtes kohaldatavad uued tehnilised ja kontrollimeetmed.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi
Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevate kalalaevade suhtes.
Artikkel 2
Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse
(EÜ) nr 850/98 artiklis 3 ja määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud
mõistetele järgmisi mõisteid:
a) „lõkspüünised ja mõrrad” – koorikloomade
või kalade püügiks mõeldud puuri- või korvikujulised eri materjalist väikesed püünised,
mis asetatakse merepõhja üksikult või reas; neil on üks või mitu avaust või
sissepääsu ning need on veepinnal ühendatud köitega (poinöörid) poide külge,
mis märgivad nende asukohta;
b) „kalavaru alammõõt” – konkreetse
liigi mõõt, millest väiksema saagi müüki piiratakse ning sellised kalu saab
kasutada üksnes kalajahu, lemmikloomatoidu ja muude kui inimtoiduks ettenähtud
toodete valmistamiseks;
c) „traalnooda, põhjanooda või muu samalaadse
veetava võrgu võrgusilma suurus” – kalalaeva pardal oleva noodapära või
võrgupikenduse võrgusilma suurus;
d) „noodapära” – noodapära kitsas tähenduses;
e) „võrgupikendus” – pärapikend, nagu see on
määratletud määruse (EMÜ) nr 3440/84[19]
lisas;
f) „põhjatraal” –
ühe või mitme kalalaeva poolt aktiivselt mööda merepõhja veetav püügivahend,
mis koosneb koonuse- või püramiidikujulisest võrgust (traali kere), mis on
tagant suletud noodapäraga, mille suue avatakse merepõhjaga kontaktis olevate
traallaudade abil horisontaalselt või kahe kalalaeva vahelise vahemaa abil, kui
seda tõmbavad kaks laeva;
g) „põhjanoot” – kahe pika trossiga
(noodatrossid) juhitav ühe või mitme laeva poolt veetav haardnoot, mis tänu oma
konstruktsioonile ajab kalad nooda avause poole. Võrkpüünis, mis oma kujult ja
suuruselt sarnaneb põhjatraaliga, koosneb kahest pikast tiivast, kerest ja
noodapärast;
h) „piimtraal” – traalnoot, mis koosneb avatud
horisontaalsest teras- või puittorust, talast ja põhjakettidega, ketimatiga või
ketipöörlejaga varustatud võrgust, mida laeva mootor veab mööda põhja;
i) „pelaagiline traal” – ühe või mitme
kalalaeva poolt vahemises veekihis veetav püügivahend, mille esiots koosneb
suurte võrgusilmadega võrgust, mis ajab kalasaagi võrgu tagumisse otsa, mis
koosneb väikeste võrgusilmadega võrgust, mille püügisügavust kontrollitakse
võrgusondiga ning horisontaalset suuet kontrollitakse traallaudade abil, mis
tavaliselt ei ole merepõhjaga kontaktis.
j) „pelaagilised ja tehniliseks otstarbeks
ettenähtud liigid” – heeringas, makrell, kilu, põhjaputassuu, Norra tursik,
tobias või stauriid.
II PEATÜKK
TEHNILISED
KAITSEMEETMED
Artikkel 3
Kogu
saagi lossimise kohustus
1. Erandina määruse 850/98 artikli 19 lõikest
1 tuuakse I lisas loetletud kalavarude saak kalalaeva pardale, hoitakse seal ja
lossitakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud ajakavale, välja arvatud
juhul, kui sellistel kalavarudel on vette tagasi heitmisel kõrge ellujäämismäär
või juhul, kui soovimatute liikide saagist eraldamine on kalurite jaoks
põhjendamatult töömahukas.
2. Olenemata lõikest 1 ja erandina määruse 850/98
artikli 19 lõikest 1, kui püügivahendite võrgusilma suurus on 32 mm või
väiksem, tuuakse kogu kalasaak, sealhulgas need kalad, mille suhtes ei
kohaldata lossimise kohustust, kalalaeva pardale, hoitakse seal ja lossitakse.
3. Lõiget 1 ei kohaldata lõkspüüniste ja
mõrdadega kalapüügi suhtes.
4. Komisjonil on õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa uue teadusliku teabe alusel või juhul,
kui kalurite töökoormus saadava kasu suhtes osutub ebaproportsionaalseks.
Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu artiklis 16 sätestatud
korras.
Artikkel 4
Kvoodi
haldamise eritingimused
1. Liidu kalalaevade püütud artiklis 3
osutatud kalavarude saak arvestatakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või
varude rühma kohta kehtestatud kvootidest maha, olenemata lossimiskohast.
2. Liikmesriigid tagavad, et Skagerrakis
tegutsevate kalalaevade käsutuses on kalavarude püügiks kvoot kohustusega
lossida püütav saak, võttes arvesse kalalaevade saagi tõenäolist koostist.
3. Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all
sõitvad kalalaevad, mis hoiavad pardal kala, mille kohta liikmesriigile ei ole
kvooti kehtestatud, pöörduvad tagasi sadamasse.
Artikkel 5
Noorkalade
käitlemine
1. Kui artikli 3 kohaselt on kalavarule
kehtestatud alammõõt, siis piirdub kalavarude kaitse seisukohalt alamõõduliseks
liigitatud kalasaagi müük üksnes kalajahu, lemmikloomatoidu või muu kui
inimtoiduks ettenähtud toodete või heategevuslike eesmärkidega.
2. Skagerraki kalavarude suhtes kohaldatavad
alammõõdud on loetletud II lisas.
3. Komisjonil on õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte, et muuta II lisa uue teadusliku teabe alusel.
Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu artiklis 16 sätestatud
korras.
Artikkel 6
Püügivahendite
spetsifikatsioonid
1. Keelatud on pardal hoida või kasutada mis
tahes põhjatraali, põhjanoota, piimtraali või samalaadset veetavat võrku, mille
võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm.
2. Erandina lõikest 1:
(a)
tohib kasutada püügivahendeid, millel on sama
selektiivsus kui lõikes 1 sätestatud vahenditel, mis on kinnitust leidnud
katsepüügireiside käigus või kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee
(STECF) hinnangus;
(b)
tohib kasutada traale, mille võrgusilma suurus on
väiksem kui 32 mm, tingimusel et pardal olev saak koosneb rohkem 50 %
ühest või mitmest pelaagilisest või tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigist.
3. Komisjonil on õigus võtta vastu
rakendusakte, et teha otsus püügivahendite (sh kõnealuste püügivahendite külge
kinnitatud selekteerimisseadmete) kohta, mida tohib kasutada, kuna nende selektiivsus
vastab lõikes 1 sätestatud püügivahenditele.
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
artiklis 17 sätestatud korras.
Artikkel
7
Püügivahendite
kasutamise piirangud
1. Skagerrakis tegutsevad kalalaevad kasutavad
mis tahes konkreetse püügireisi jooksul ainult ühte püügivahendit.
2. Erandina lõikest 1 võivad kalalaevad
kasutada selliste püügivahendite mis tahes kombinatsiooni, mis on kindlaks
määratud artikli 6 lõikes 1 ja artikli 6 lõike 2 punktis a.
3. Lõikes 1 osutatud laevad võivad pardal
hoida rohkem kui ühte püügivahendit, tingimusel et kasutamata võrgud on
stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 47.
Artikkel 8
Püügireisid
Skagerrakis ja muudes püügipiirkondades
1. Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitest
4, 15, artikli 19 lõikest 1 ning artiklitest 35, 36, 37 kohaldatakse käesolevat
peatükki laeva kogu püügireisi puhul ka muude püügipiirkondade kui Skagerraki
suhtes.
2. Lõiget 1 kohaldatakse muude
püügipiirkondade suhtes üksnes sel juhul, kui sama püügireisi ajal püüab kõnealune
laev Skagerrakis ja muus piirkonnas.
III PEATÜKK
KONTROLLIMEETMED
I
Artikkel 9
Seos
teiste määrustega
Käesolevas peatükis sätestatud
kontrollimeetmeid kohaldatakse lisaks määruses (EÜ) nr 1005/2008, määruses (EÜ)
nr 1006/2008 ja määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud kontrollimeetmetele, kui
ei ole sätestatud teisiti käesoleva peatüki artiklites.
Artikkel 10
Eelteatis

1. Erandina määruse (EÜ) nr 1224/2009
artiklist 17 teatavad liidu kalalaevade kaptenid, kes hoiavad pardal käesoleva
määruse artikli 3 kohaseid kalavarusid, oma lipuliikmesriigi pädevatele
asutustele kaks tundi enne sadamasse jõudmist teabe, mis on loetletud määruse
(EÜ) nr 1224/2009 artikli 17 lõikes 1.
2. Erandina komisjoni määruse (EÜ) nr
1010/2009[20]
artiklist 1 teatavad kolmandate riikide kalalaevade kaptenid, kes hoiavad
pardal käesoleva määruse artikli 3 kohaseid kalavarusid, selle liikmesriigi
pädevatele asutustele, kelle sadamat nad soovivad kasutada, kaks tundi enne
sadamasse jõudmist teabe, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 6
lõikes 1.
Artikkel 11
Elektrooniline
kaugseiresüsteem
1. Liikmesriigid kasutavad elektroonilist
kaugseiresüsteemi, et jälgida oma lipu all sõitvate Skagerrakis tegutsevate
kalalaevade püügitegevust.
2. Selleks et saada luba sadamast lahkuda, peab
sellise kalalaeva pardale, mille kogupikkus on 12 m või rohkem, olema
paigaldatud täielikult toimiv elektrooniline kaugseiresüsteem, mis hõlmab
pardal piisaval arvul sisetelevisioonikaameraid, GPS-i ja sensoreid.
3. Lõiget 2 kohaldatakse vastavalt järgmisele
ajakavale:
a)         alates 1. jaanuarist 2014 liidu
kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem;
b)         alates 1. juulist 2015 liidu
kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem.
4. Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte
seoses elektroonilise kaugseiresüsteemi järgmiste aspektidega: süsteemi
töökindlus, süsteemi spetsifikatsioonid, registreeritav ja töödeldav teave,
elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutuse järelevalve või mis tahes muu
süsteemi toimimiseks vajalikud aspektid.
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
artiklis 17 sätestatud korras.
Artikkel 12
Kontrolli-
ja inspektsioonikava
1. Liikmesriigid kehtestavad kontrolli- ja
inspektsioonimeetmed vastavalt III lisale, et tagada kuue kuu jooksul alates
käesoleva määruse jõustumisest vastavus käesolevas määruses osutatud
tingimustele.
2. Kontrolli- ja inspektsioonimeetmed
lisatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 46 sätestatud riiklikku
kontrollimeetmete programmi, mida kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1342/2008[21] sätestatud tursavarude
mitmeaastane kava suhtes.
Artikkel 13
Transiit

Skagerraki püügipiirkonda läbivatel laevadel,
mis hoiavad pardal muus püügipiirkonnas kui Skagerrakis püütud saaki, peavad
püügivahendid olema soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009
artiklile 47.
IV PEATÜKK
LÄBIVAATAMINE
Artikkel
14
Liikmesriikide
aruandlus
Asjaomased liikmesriigid annavad komisjonile
aru käesoleva määruse rakendamisest kolmandal aastal pärast käesoleva määruse
jõustumist ning seejärel iga kolme aasta järel.
Artikkel
15
Kava
hindamine
Artiklis 14 osutatud liikmesriikide aruannete
põhjal ning arvestades teadusalaseid nõuandeid hindab komisjon meetmete mõju
asjaomastele kalavarudele ja kalapüügile sellel aastal, mis järgneb aruannete
saamise aastale.
V PEATÜKK
MENETLUSSÄTTED
Artikkel 16
Delegeeritud
volituste kasutamine
1.           Komisjonile antakse
käesolevas artiklis sätestatud tingimustel õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte.
2.           Komisjonile antakse määramata
ajaks õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud
delegeeritud õigusakte.
3.           Euroopa Parlament ja nõukogu
võivad artikli 3 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud volituste
delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse
otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud
õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Delegeeritud õigusakt, mis on
vastu võetud kooskõlas artikli 3 lõikega 4 ja artikli 5 lõikega 3, jõustub
ainult sel juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud
vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne
nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse
vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel
pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 17
Komiteemenetlus
1.         Komisjoni abistab määruse (EÜ)
nr 2371/2002 artikli 30 kohaselt loodud kalanduse ja vesiviljeluse
nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
tähenduses.
2.         Kui on viidatud käesolevale
lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
VI PEATÜKK
MUUDATUSED
Artikkel 18
Määruse
(EÜ) nr 850/98 muudatused
Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse
järgmiselt.
1. Sõna
„Skagerrak” jäetakse välja artikli 4 lõike 4 punkti a alapunktist ii, artiklist
35 ja IV lisa pealkirjast.
2. Artikkel 38
jäetakse välja.
3. X
lisa B osa pealkiri asendatakse järgmisega:
„B. VÕRGUSILMA SUURUSTE TEATAVATE
KOMBINATSIOONIDE KASUTAMISE TINGIMUSED KATTEGATIS”
Artikkel 19
Määruse
(EÜ) nr 1342/2008 muudatused
Määrust (EÜ) nr 1342/2008 muudetakse
järgmiselt.
1. Artikli 11 lõikele 1 lisatakse teine lõik:
„Esimeses lõigus osutatud püügikoormuse
reguleerimise korda ei kohaldata Skagerraki suhtes alates 1. jaanuarist 2013.”
2. Artikli 12 lõikele 5 lisatakse teine lõik:
„Kui Skagerrak jäetakse püügikoormuse
reguleerimise korra kohaldamisalast välja vastavalt artikli 11 lõike 1 teisele
lõigule, ei võeta maksimaalse lubatud püügikoormuse määramisel enam arvesse
püügikoormust, mida võib seostada Skagerrakiga ning millega arvestati
lähtetaseme püügikoormuse kehtestamisel.”
VII PEATÜKK
ERANDID
Artikkel 20
Erand määrusest
(EÜ) nr 847/96
1. Erandina:
a) määruse (EÜ) nr 847/1996 artikli 3 lõikest
3, kui üle 75 % artikli 3 kohasest kalavarude kvoodist on ära kasutatud
enne selle kehtivuse aasta 31. oktoobrit, võib liikmesriik, kellele on
eraldatud selline kvoot, taotleda komisjonilt luba lossida samasse kalavarusse
kuuluvaid lisakoguseid, mis arvatakse kõnealuse kalavaru kvoodist maha
järgmisel aastal, näidates taotletava täiendava koguse suuruse (laenamine) ning

b) määruse (EÜ) nr 847/1996 artikli 4 lõikest
2 võib liikmesriik, kellele on eraldatud vastav kvoot, paluda komisjonilt enne
selle kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada osa kõnealusest kvoodist
ja kanda see üle järgmisse aastasse (ülekandmine).
Punktides a ja b osutatud kogused ei ületa
i)        2013. aastal 20 % vastavast
kvoodist,
ii)       2014. aastal 15 % vastavast
kvoodist ning
iii)      2015. aastal 10 % vastavast
kvoodist.
2. Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 105
sätestatud mahaarvamise puhul ei käsitata lõike 1 kohaselt laenatud täiendavat
kogust lubatud lossimise ületamisena.
VIII PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 21
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1.
jaanuarist 2013.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I lisa
Lossimiskohustusega järk-järgult
hõlmatavate liikide loetelu
 Nimetus || Teaduslik nimetus || Kohaldamise alguskuupäev
 Tursk || Gadus morhua || 1. jaanuar 2013
 Kilttursk || Melanogrammus aeglefinus || 1. jaanuar 2013
 Heeringas || Clupea harengus || 1. jaanuar 2013
 Harilik makrell || Scomber scombrus || 1. jaanuar 2013
 Harilik süvameregarneel || Pandalus borealis || 1. jaanuar 2013
 Põhjaatlandi süsikas ehk saida || Pollachius virens || 1. jaanuar 2013
 Kilu || Sprattus sprattus || 1. jaanuar 2013
 Merlang || Merlangius merlangus || 1. jaanuar 2013
 Euroopa merluus || Merluccius merluccius || 1. jaanuar 2013
 Harilik molva || Molva molva || 1. jaanuar 2013
 Euroopa merikurat || Lophius piscatorius || 1. jaanuar 2013
 Euroopa süsikas ehk pollak || Pollachius pollachius || 1. jaanuar 2013
 Pikksaba || Coryphaenoides rupestris || 1. jaanuar 2013
 Sinine molva || Molva dypterygia || 1. jaanuar 2013
 Meriluts || Brosme brosme || 1. jaanuar 2013
 Merilest || Pleuronectes platessa || 1. jaanuar 2015
 Pikklest || Glyptocephalus cynoglossus || 1. jaanuar 2015
 Harilik karelest || Hippoglossoides platessoides || 1. jaanuar 2015
 Põhjaputassuu || Micromesistius poutassou || 1. jaanuar 2015
 Norra tursik || Trisopterus esmarkii || 1. jaanuar 2015
 Hõbekalalased || Argentina spp. || 1. jaanuar 2015
 Harilik merikeel || Solea solea || 1. jaanuar 2015
 Norra salehomaar || Nephrops norvegicus || 1. jaanuar 2015
 Sile kammeljas || Scophthalmus rhombus || 1. jaanuar 2015
 Soomuslest || Limanda limanda || 1. jaanuar 2015
 Harilik kammeljas || Scophthalmus maximus || 1. jaanuar 2015
 Väikesuulest || Microstomus kitt || 1. jaanuar 2015
 Tobiaslased || Ammodytidae || 1. jaanuar 2015
 Harilik stauriid || Trachurus trachurus || 1. jaanuar 2015
 Railased (muud kui kalapüügivõimalusi käsitlevate määruste kohaselt vabaks lastavad) ||  Raja spp. || 1. jaanuar 2015
 Lest || Platichthys flesus || 1. jaanuar 2015
 Merihunt || Anarhichas lupus || 1. jaanuar 2015
 Niituimluts || Phycis blennoides || 1. jaanuar 2015
 Merivarblane || Cyclopterus lumpus  || 1. jaanuar 2015
 Meriahvenad || Sebastes spp. || 1. jaanuar 2015
II lisa
Kalavaru alammõõt
 Liik || Kalavaru alammõõt
 Tursk (Gadus morhua) || 30 cm
 Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) || 27 cm
 Merlang (Merlangus merlangus) || 23 cm
 Põhjaatlandi süsikas ehk saida (Pollachius virensis) || 30 cm
 Heeringas (Clupea harengus) || 18 cm
 Makrellid (Scomber spp.) || 20 cm
 Euroopa merluus (Merluccius merluccius) || 30 cm
 Harilik molva (Molva molva) || 63 cm
 Sinine molva (Molva dipterygia) || 70 cm
 Euroopa süsikas ehk pollak (Pollachius pollachius) || 30 cm
 Merilest (Pleuronectes platesus) || 27 cm
 Merikeeled (Solea spp.) || 24 cm
 Stauriidid (Trachurus spp.) || 15 cm
III LISA
Kontrolli- ja
inspektsioonimeetmed
1.         Kontrolli ja inspekteerimise
eesmärgil ning selleks, et kontrollida vastavust artiklitele 3 ja 5, hõlmavad
riiklik kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vähemalt järgmist:
(a)
täieliku püügiproovi nõuded merel ja sadamas;
(b)
määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõike 2
punktides a ja b loetletud kõigi andmete analüüs;
(c)
püügivahendi külge kinnitatud sensorite kasutamine;

(d)
sisetelevisioonikaameraid, GPS-i ja sensoreid
hõlmava elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutamine;
(e)
Skagerraki peamiste püügipiirkondade
kontroll-laevad, kasutades kas elektroonilist kaugseiresüsteemi või vaatlejaid;
(f)
tagasiheidet käsitlev teaduslik proovivõtuprogramm,
mis hõlmab kõiki Skagerraki peamisi püügipiirkondi.
2.         Kontrolli ja inspekteerimise
eesmärgil ning selleks, et kontrollida vastavust artiklitele 6, 7 ja 8,
hõlmavad riiklik kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vähemalt järgmist:
(a)
eraldatud inim- ja tehnilised ressursid;
(b)
inspekteerimise strateegia, sh merel ja maal
teostatava kontrolli ning seire tase.
3.         Inspekteerimise põhimõtted
Asjaomane liikmesriik liigitab Skagerrakis
teostatava kalapüügi määruse EÜ) nr 1224/2009 artikli 5 lõike 3 kohaselt
kehtestatud riskijuhtimissüsteemis kõrgeimasse riskirühma. Eraldi riskifaktor
kehtestatakse laevade suhtes, mis püüavad sama püügireisi ajal Skagerrakis ja
teistes liidu vetes; kõnealused laevad liigitatakse samuti kõrgeimasse
riskirühma.
[1]               4. detsembril 2010. aastal Bergenis allkirjastatud
Euroopa Liidu ja Norra vaheliste Skagerraki ja Kattegati püügipiirkonna
reguleerimist 2011. aastal käsitlevate kalandusalaste nõupidamiste lõppotsuste
kooskõlastatud protokoll.
[2]               EÜT L 358, 31.12.2002, lk
59.
[3]               EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.
[4]               ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.
[5]               ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.
[6]               ELT
L 286, 29.10.2008, lk 33.
[7]               ELT L 61, 11.3.2010, lk 1.
[8]               ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
[9]               ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.
[10]             EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.
[11]             KOM(2011) 425 (lõplik), 13.7.2011.
[12]             http://ec.europa.eu/fisheries/reform/index_en.htm
[13]             ELT C, , lk.
[14]             ELT C, , lk.
[15]             ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
[16]             ELT L 348,
24.12.2008, lk 20.
[17]             EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.
[18]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[19]             EÜT L 318, 7.12.1984, lk 23.
[20]             ELT L 280, 27.10.2009, lk 5.
[21]             ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.