               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.5.2018
            COM(2018) 357 final
            2018/0185(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            EMP ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohtaseoses EMP lepingu protokolli nr 30 (statistikaalase koostöö korraldamise erisätete kohta) muutmisega
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on tagada EMP EFTA riikide (Norra, Island ja Liechtenstein) koostöö jätkumine Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 raames, mida on määrusega (EL) 2017/1951
                  1
                pikendatud aastani 2020.

               Seepärast tehakse eelnõuna lisatud EMP ühiskomitee otsuses ettepanek muuta vastavalt EMP lepingu protokolli nr 30 (

                  statistikaalase koostöö korraldamise erisätete kohta

               ).

               Programmis osalemiseks teevad EMP EFTA riigid ELi eelarvesse sissemakseid. Seetõttu võtab nõukogu kõnealuse EMP ühiskomitee otsuse eelnõu kohta seisukoha.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Eelnõuna lisatud ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele toimub selle inkorporeerimise teel EMP lepingusse vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338 lõike 1 alusel.

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  2
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

                  ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

               •Proportsionaalsus

               Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

                  Euroopa statistikaprogrammis osalemiseks teevad EMP EFTA riigid ELi eelarvesse sissemakseid. Täpne summa määratakse pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               5.MUU TEAVE

               •
                     Ei kohaldata

               2018/0185 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               EMP ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta
                  seoses EMP lepingu protokolli nr 30 (statistikaalase koostöö korraldamise erisätete kohta) muutmisega

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94
                  3
                Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee muu hulgas otsustada muuta EMP lepingu protokolli nr 30 (

                  statistikaalase koostöö korraldamise erisätete kohta

               ).

               (3)Selleks et tagada EMP EFTA riikidega koostöö jätkumine statistika valdkonnas, tuleb EMP lepingu protokolli nr 30 (

                  statistikaalase koostöö korraldamise erisätete kohta

               ) lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1951
                  5
               .

               (4)Seetõttu tuleks EMP lepingu protokolli nr 30 (

                  statistikaalase koostöö korraldamise erisätete kohta

               ) vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 30 (

                  statistikaalase koostöö korraldamise erisätete kohta

               ) kavandatava muutmisega põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) nr 2017/1951, millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, pikendades seda aastani 2020.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (4)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) nr 2017/1951, millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, pikendades seda aastani 2020.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.5.2018
            COM(2018) 357 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            EMP ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses EMP lepingu protokolli nr 30 (statistikaalase koostöö korraldamise erisätete kohta) muutmisega

               LISA
                  EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

                  nr […],
               […],
               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 30 statistikaalase koostöö korraldamise erisätete kohta

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP statistikaprogramm aastateks 2018–2020 peaks põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 99/2013
                  1
               , viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määrusega (EL) nr 2017/1951,
                  2
                millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, pikendades seda aastani 2020, ja peaks hõlmama programmi neid elemente, mis on vajalikud Euroopa Majanduspiirkonna kõikide asjakohaste majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste aspektide kirjeldamiseks ja järelevalveks.

               (2)Et tagada koostöö jätkumine 2020. aastani, tuleks protokolli nr 30 lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) nr 2017/1951, millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, pikendades seda aastani 2020.

               (3)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 30 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2018,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 30 muudetakse järgmiselt.

               1.Artikli 5 pealkirjas asendatakse aasta „2017“ aastaga „2020“.

               2.Artikli 5 lõikele 1 lisatakse järgmine taane:

               „-32017 R 1951: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1951 (ELT L 284, 31.10.2017, lk 1).“

               3.Artikli 5 lõikes 2 asendatakse aastad „2013–2017“ ja kuupäev „31. detsember 2017“ aastatega „2013–2020“ ja kuupäevaga „31. detsember 2020“.

               4.Artikli 5 lõikes 3 asendatakse aastad „2013–2017“ aastatega „2013–2020“.

               5.Artikli 5 lõike 4 tekst asendatakse järgmisega:

               „EFTA riigid tasuvad kooskõlas lepingu artikli 82 lõike 1 punktiga a ja finantsmäärustega summa, mis moodustab 75 protsenti summast, mis on kantud Euroopa Liidu 2013. aasta eelarveridadele 29 02 05 (Euroopa statistikaprogramm 2013–2017) ja 29 01 04 05 (statistilise teabe poliitika — halduskorralduskulud), ja summa, mis moodustab 75 protsenti summast, mis on kantud Euroopa Liidu 2014.–2020. aasta eelarveridadele 29 02 01 (kvaliteetse statistilise teabe esitamine, Euroopa statistika koostamise uute meetodite rakendamine ja koostöö tugevdamine Euroopa statistikasüsteemiga) ja 29 01 04 01 (Euroopa statistikaprogrammi toetuskulud).“

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud*.

                  3Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […].

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja
                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

                     (1)

                        ELT L 39, 9.2.2013, lk 12.

                     (2)

                        ELT L 284, 31.10.2017, lk 1.

                     (3)
                  *
                        Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.
                        Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.7.2018
            COM(2018) 532 final
            2018/0282(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.
                     ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Liitu ja naaberriike ühendav korralikult toimiv transpordisüsteem on kestliku majanduskasvu ja kõikide kodanike heaolu seisukohast äärmiselt oluline. Lääne-Balkani riikidega tehtavat transpordikoostööd reguleeris Kagu-Euroopa transpordivaatluskeskus (SEETO), mis juhindub 11. juuni 2004. aasta vastastikuse mõistmise memorandumist, mille on allkirjastanud Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro, Serbia ja ÜRO missioon Kosovos ning komisjon. Vastastikuse mõistmise memorandumi põhieesmärk oli laiendada üleeuroopalist transpordivõrku ja sellekohast poliitikat Lääne-Balkani riikidesse.

               Samas on vastastikuse mõistmise memorandum osutunud piiratuks ja pärast komisjonis 2008. aastal tehtud hindamist tehti ettepanek põhjalikuma koostööviisi kohta, mis hõlmab ka muid transpordipoliitika valdkondi ja transpordiga seonduvat. Sellest tulenevalt ja energiaühenduse lepingu rakendamise raames saadud positiivsetele kogemustele toetudes tegi komisjon ettepaneku võtta transpordisektoris eeskuju energiaühenduse lepingust ja pidada läbirääkimisi kokkuleppe üle, millega nähtaks ette Lääne-Balkani partnerite poolt rakendatavate õigusaktide, normide ja tehniliste spetsifikatsioonide kooskõla liidu omadega.

               12. juunil 2008 ja 9. oktoobril 2009 volitas nõukogu komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Albaaniaga, Bosnia ja Hertsegoviinaga, Kosovoga,
                  1
                endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga, Montenegroga ja Serbiaga transpordiühenduse asutamise lepingu (edaspidi „leping“) üle.

               Tehnilistes küsimustes viidi arutelud edukalt lõpule juulis 2010. Suutmatuse tõttu jõuda kokkuleppele ühe osalise asjakohases nimes, seiskus lepingu finaliseerimine ligikaudu kolmeks aastaks. Arutelud algasid uuesti 2013. aastal ja 2016. aastal lepiti kokku lepingu lõppversioonis.

               Vastavalt nõukogu otsusele 2017/1937,
                  2
                millega lubati leping allkirjastada ja seda ajutiselt kohaldada, allkirjastati leping liidu nimel 12. juulil ja 9. oktoobril 2017, tingimusel et see sõlmitakse hiljem.

               Kõik Kagu-Euroopa osalisriigid peale Kosovo on lepingu juba ratifitseerinud. Seni kohaldavad osalisriigid lepingut ajutiselt vastavalt lepingu artikli 41 lõikele 3.

               •Üldine taust

               Tihedam regionaalkoostöö Lääne-Balkani riikidega on põhitegur piirkonna poliitilise stabiilsuse, julgeoleku, majandusliku heaolu ja sotsiaalarengu tagamisel. Selles kontekstis oleks leping Lääne-Balkani riikide jaoks kasulik seoses liitumisküsimustega, sest see aitab kiirendada riikide transpordialaste ja muude seotud valdkondade õigusaktide vastavusse viimist liidu õigustikuga. Leping oleks piirkonna jaoks ka äärmiselt tähtis selleks, et kiirendada reformide elluviimist Lääne-Balkani riikide kuuenda algatuse raames ning et Lääne-Balkanile laiendatud TEN-T-d rakendada.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Leping on täielikult kooskõlas kehtivate transpordialaste õigusnormidega ja sellega asendatakse kehtiv koostööraamistik, mida rakendatakse alates 2004. aastast toimiva Kagu-Euroopa transpordivaatluskeskuse (SEETO) kaudu.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

               Leping on täielikult kooskõlas Kagu-Euroopa partnerriikidega tehtava koostöö raamistikus või laienemisraamistikus seatud eesmärkidega. Leping saab olema oluline vahend nende poliitikavaldkondade toetamisel, sest sellega viivad Lääne-Balkani riigid oma õigusaktid suuremasse kooskõlla liidu transpordiõigustikuga.

               Leping on ka igati kooskõlas kõikide transpordiga seotud asjaomaste poliitikavaldkondadega, näiteks keskkonna- ja sotsiaalpoliitikaga.

               2.
                     HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata

               3.
                     ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               •Õiguslik alus

                  Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõikega 7.

                  ELi toimimise lepingu artiklis 91 on sätestatud, et ühise transpordipoliitika raames võetud meetmed raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi kohta võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Artikli 100 lõikes 2 on sätestatud, et ka meretransporti käsitlevad asjakohased sätted võetakse samuti vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

                  ELi toimimise lepingu artiklis 218 on sätestatud menetlus läbirääkimiste pidamiseks ja lepingute sõlmimiseks Euroopa Liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel. Selle artikli lõike 6 kohaselt võtab nõukogu komisjoni kui läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega antakse luba kokkulepe Euroopa Liidu nimel sõlmida.

               •Vahendi valik

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a, milles on sätestatud, et nõukogu võtab rahvusvahelise lepingu sõlmimist käsitleva otsuse vastu pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

               4.
                     MÕJU EELARVELE

               Mõju liidu eelarvele puudub. Lepingu kohaselt kaetakse liidu toetusega transpordiühenduse eelarvesse üksnes selle institutsioonide tegevuse kulud. Rahastamine toimub järgmiste eelarveridade kaudu: IPA 2017/039-402.20/MC/transpordiühendus.

               2018/0282 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 ja artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõikega 7,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  3

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon pidas liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Kosovo, Montenegro ja Serbia vahelise transpordiühenduse asutamise lepingu (edaspidi „leping“) üle.

               (2)Vastavalt nõukogu otsusele 2017/1937
                  4
                allkirjastati leping liidu nimel 12. juulil ja 9. oktoobril 2017, tingimusel et see sõlmitakse hiljem.

               (3)Transpordiühendusega edendatakse transporti liidu ja Kagu-Euroopa osalisriikide vahel liidu õigustiku normidest lähtuvalt.

               (4)Komisjoni tuleks volitada liidu nimel heaks kiitma I lisas esitatud liidu õigusaktide loetelude muudatusi vastavalt lepingu artikli 20 lõike 3 punktile a.

               (5)Leping tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Transpordiühenduse asutamise leping kiidetakse liidu nimel heaks.

               2.Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma lepingu artikli 41 lõikega 1 ette nähtud heakskiitmiskirja, et väljendada liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 2

               Komisjon võtab vastu liidu nimel võetava seisukoha lepingu artikli 20 lõike 3 punkti a kohaste piirkondliku juhtimiskomitee otsuste suhtes, milles käsitletakse vajalikke tehnilisi kohandusi arvesse võttes üksnes liidu õigusaktide lisamist otsuse I lisasse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        See nimetus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

                     (2)

                        Nõukogu 11. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1937 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 278, 27.10.2017, lk 1).

                     (3)

                        ELT ….

                     (4)

                        Nõukogu 11. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1937 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 278, 27.10.2017, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,19.7.2018
            COM(2018) 542 final
            2018/0289(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumisel

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumisel (edaspidi „osaliste kohtumine“) liidu nimel võetav seisukoht seoses sellise otsuse kavandatava vastuvõtmisega, mille kohaselt riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe V lisa (raudteetaristu ekspordikrediitide sektorilepe) kohaldamisala laiendatakse nii, et see hõlmaks köissõidukeid ja trollibusse.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkulepe

               Tegemist on Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Kanada, Jaapani, Korea, Norra, Šveitsi, Austraalia ja Uus-Meremaa vahelise suulise kokkuleppega, mille eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatavate ekspordikrediitide nõuetekohasele kasutamiseks. Tegelikkuses tähendab see, et luuakse võrdsed võimalused (mille puhul konkurents põhineb eksporditavate kaupade hinnal ja kvaliteedil, mitte soodsaimatel finantseerimistingimustel) ja püütakse kõrvaldada riiklikult toetatavate ekspordikrediitidega seotud subsiidiumid ja kaubanduse moonutamine. Kokkulepe, mis jõustus 1978. aasta aprillis, on sõlmitud määramata ajaks, ja see ei ole OECD õigusakt,
                  1
               kuigi OECD sekretariaat aitab seda hallata.

               Kokkulepet ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse uusi tehnilisi ja poliitilisi arengusuundi, mis mõjutavad ekspordikrediiti eri valdkondades. Kokkuleppe suunised on inkorporeeritud liidu õigusaktidesse ja muudetud ELis õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011
                  2

                  3
               . Ajakohastamised inkorporeeritakse korrapäraselt ELi õigusesse delegeeritud õigusaktide kaudu vastavalt kõnealuse määruse artiklile 2.

               2.2.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumine

               Komisjon esindab liitu osaliste kohtumisel, kus kõik kokkuleppesse tehtavaid muudatusi käsitlevad otsused võetakse vastu üheksa osalise vahel saavutatud konsensuse alusel. Liidu seisukohad valmistatakse ette, konsulteerides nõukogu ekspordikrediidi töörühmas
                  4
                esindatud liikmesriikidega.

               Kokkuleppe artiklis 67 on sätestatud, et osalised vaatavad korrapäraselt läbi kokkuleppe toimimise. Läbivaatamise ajal uurivad osalised muu hulgas teatamismenetlusi, eristatud diskontomäärade süsteemi rakendamist ja toimimist, seotud abi käsitlevaid eeskirju ja menetlusi, tingimuste kohandamist, varasemaid kohustusi ja kokkuleppeosaliste ringi laiendamise võimalusi.

               2.3.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumise kavandatud akt

               Osalised arutasid 16. novembril 2017 toimunud 136. ja 137. kohtumise raames liidu ettepanekut laiendada raudteetaristu ekspordikrediidi kohaldamisala nii, et see hõlmaks köissõidukeid ja trollibusse. Osaliste 137. kohtumisel paluti liidul esitada täiendavat teavet finantskaalutluste kohta, mis põhjendaksid vajadust laiendada raudteetaristu ekspordikrediitide kohaldamisala nii, et see hõlmaks eespool nimetatut taristuid, ning ELi esindajad esitasid kõnealuse teabe kokkuleppeosaliste 138. kohtumisel 14. ja 15. märtsil 2018. Kohtumise ajal ei esitanud ükski kokkuleppeosaline kohaldamisala laiendamise kohta vastuväiteid.

               Osalised peaksid 2018. aasta 14. novembriga alanud nädalaks kavandatud 140. kohtumisel vastu võtma otsuse, mille on koostanud sekretariaat liidu ettepaneku põhjal (edaspidi „kavandatud akt“).

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Praegu hõlmab raudteetaristu ekspordikrediitide kohaldamisala vaid raudteetaristuprojekte. Samas leidub eelkõige linnapiirkondades ka teisi transpordisüsteeme, mis ei põhine raudteetaristul, kuid mis moodustavad ühistranspordisüsteemi lahutamatu osa. Selliste raudteega mitteseotud ühistranspordisüsteemide hulka kuuluvad näiteks köissõidukid ja trollibussid, mis pakuvad eelkõige tärkava turumajandusega riikides asuvate suurlinnade transporditaristute seisukohalt üha suuremat huvi. Ehkki raudteetaristu ekspordikrediitide tingimused oleksid selliste projektide laadi arvestades kõige sobivamad, ei ole kõnealust vahendit nende projektide puhul praegu võimalik kasutada. Kohaldamisala laiendamisest peaksid kasu saama ELis asjaomase taristu tootmisega tegelevad äriühingud, kes saavad edaspidi pakkuda oma klientidele paremaid tingimusi.

               Köissõidukite ja trollibussidega seotud projektide ehitusmaksumus on üldjuhul suurem kui raudteetaristu ekspordikrediitide üldine lepinguline miinimumväärus (10 miljonit SDRi) ja asjaomaste taristute kasutusiga on tavaliselt pikem kui 20 aastat. Seega sarnanevad kõnealused projektid raudteetaristu ekspordikrediitide kohaldamisalasse kuuluvate muude raudteetaristuprojektidega, mille suhtes kohaldatakse pikemaid tagasimaksetähtaegu.

               Köissõidukite ja trollibussidega seotud projektide tellijaks on eelkõige avaliku sektori asutused, kelle juurdepääs finantsvahendite kommertsturule on sageli piiratud. Raudteetaristu ekspordikrediitide kohaldamisala laiendamine köissõidukitele ja trollibussidele võimaldaks kohaldada asjaomaste projektide suhtes raudteetaristu ekspordikrediitide konkreetsetele tingimustele vastavat riiklikult toetatavat ekspordikrediiti ja pikemaid tagasimaksetähtaegu, mis hõlbustaksid kõnealuste projektide rakendamist.

               Seetõttu soovitatakse, et EL toetaks raudteetaristu ekspordikrediitide kohaldamisala laiendamist nii, et see hõlmaks ka köissõidukeid ja trollibusse.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Akt, mille osaliste kohtumine peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandataval õigusaktil on õiguslik mõju, sest komisjon peab vastavalt määruse (EL) nr 1233/2011 artiklile 2 liidu õigusesse vastu võtma delegeeritud õigusakte seoses kokkuleppeosaliste kokku lepitud muudatustega suunistes.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on reguleerida riiklikult toetatavaid ekspordikrediite, mis kuuluvad ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud akti avaldamine

               Kuna osaliste kohtumise aktiga muudetakse riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkulepet, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2018/0289 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumisel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes (edaspidi „kokkulepe“) sisalduvaid suuniseid kohaldatakse ELis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011
                  6

                  7
                alusel.

               (2)Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste 140. kohtumisel, mis toimub 2018. aasta 14. novembriga algaval nädalal, on kavas liidu ettepaneku alusel vastu võtta otsus, mille kohaselt riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe V lisa (raudteetaristu ekspordikrediitide sektorilepe) kohaldamisala laiendatakse nii, et see hõlmaks köissõidukeid ja trollibusse.

               (3)On asjakohane kindlaks määrata seisukoht, mille liit võtab kõnealuse ettepaneku kohta osaliste kohtumisel.

               (4)Praegu ei ole köissõidukid ja trollibussid kõnealuse kokkuleppe V lisaga hõlmatud. Selleks et hõlbustada kõnealuste taristutüüpide rahastamist eelkõige tärkava turumajandusega riikides, on asjakohane laiendada V lisa kohaldamisala, võttes arvesse raskusi, mida kõnealuste projektide arendamisega üldjuhul tegelevad avaliku sektori asutused rahastamisele juurdepääsu saamiseks peavad ületama, asjaomaste taristute kasutusiga ja nendega seotud keskkonnakasu,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu seisukoht on toetada riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe V lisa (raudteetaristu ekspordikrediitide sektorilepe) kohaldamisala laiendamist nii, et see hõlmaks köissõidukeid ja trollibusse

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nagu on määratletud OECD konventsiooni punktis 5.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

                     (3)

                        OECD kokkuleppe varasemad versioonid on võetud ELi õigusesse üle nõukogu otsustega.

                     (4)

                        Nõukogu otsus, millega moodustatakse krediidikindlustus-, krediidigarantii- ja finantskrediidipoliitika koordineerimisrühm (EÜT 66, 27.10.1960, lk 1339/60).

                     (5)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

                     (7)

                        OECD kokkuleppe varasemad versioonid on võetud ELi õigusesse üle nõukogu otsustega.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.8.2018
            COM(2018) 601 final
            2018/0309(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga moodustatud ELi-CTC ühiskomitees seoses kõnealuse konventsiooni muudatustega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU SISU

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega kehtestatakse seisukoht, mis võetakse liidu nimel ELi-CTC
                     1
                   ühistransiidi ühiskomitees (edaspidi „ühiskomitee“) seoses ühiskomitees vastuvõetava otsusega, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni
                     2
                   (edaspidi „konventsioon“) III liite mitut lisa.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.Ühistransiidiprotseduuri konventsioon

               Konventsiooni eesmärk on hõlbustada kaupade liikumist Euroopa Liidu ja nende riikide vahel, kes on kõnealuse konventsiooni osalised. Konventsioon jõustus 1. jaanuaril 1988.

               Euroopa Liit on selle konventsiooni osaline.

               Riike, kes on konventsiooniosalised, aga ei kuulu liitu, nimetatakse konventsioonis ühistransiidiprotseduuri riikideks.

               2.2.Ühiskomitee

                  Ühiskomitee ülesanne on konventsiooni hallata ja tagada selle nõuetekohane rakendamine. Komitee võtab oma otsustega vastu konventsiooni liidete muudatused.

                  Konventsiooniosalised võtavad ühiskomitee otsused vastu vastastikuse kokkuleppe alusel.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) on Euroopa Liidu liikmesriigina kohaldanud konventsiooni alates selle jõustumisest 1988. aastal. Kui Ühendkuningriik astub Euroopa Liidust välja, kaotab konventsioon automaatselt kehtivuse Ühendkuningriigi suhtes. Kui Ühendkuningriik soovib konventsiooniosaliste ja Ühendkuningriigi vahelisel kaubaveol kasutada ühistransiidiprotseduuri ka pärast Euroopa Liidust välja astumist, peab ta seega ühinema konventsiooniga eraldiseisva osalisena.

               Kui praegu Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt läbiräägitava väljaastumislepingu osana peaks jõustuma ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkijate vahel kokku lepitud üleminekukord, kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis rahvusvahelisi lepinguid (sh konventsiooni), mille osaline liit on, väljaastumiskuupäevast kuni 31. detsembrini 2020. Ühendkuningriigi ühinemine konventsiooniga jõustub kõnealuses olukorras üksnes alates kuupäevast, mil liidu õigust (sh kõnealust konventsiooni) ei kohaldata enam Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

               Ühendkuningriigi ühinemiseks konventsiooniga tuleb muuta tagatisdokumente, milles osutatakse konventsiooniosalistele.  Ühendkuningriigi nimi jäetakse liikmesriikide jaoks ette nähtud osast välja ja see lisatakse ühistransiidiprotseduuri riikide jaoks ette nähtud osasse.

               Komisjonil palutakse vastu võtta käesolev otsuse eelnõu ja edastada see nõukogule.

               Ühiskomitee otsus, millega muudetakse konventsiooni, muutub osalistele siduvaks kooskõlas kõnealuse otsuse artikliga 3, milles on sätestatud, et otsus jõustub kuupäeval, mil Ühendkuningriigi kui eraldiseisva osalisena ühinemine konventsiooniga jõustub, ja see jõustub ühinemise korral.

               Kooskõlas konventsiooni artikli 15 lõikega 3 jõustavad konventsiooniosalised konventsiooni muutvaid otsuseid kooskõlas oma õigusaktidega.

               3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

                  Kavandatava seisukoha eesmärk on muuta konventsiooni III liite lisasid, milles on osutatud Ühendkuningriigile kui liidu liikmesriigile, kajastamaks, et Ühendkuningriik on alates konventsiooniga ühinemise jõustumisest eraldiseisev osaline. Seetõttu on muudatused tehnilist laadi.

                  Kavandatav seisukoht on kooskõlas ühise kaubanduspoliitikaga.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.Menetlusõiguslikud aspektid

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Konventsiooni artikli 15 lõike 3 punktis a on sätestatud, et ühiskomitee võtab oma otsusega vastu konventsiooni liidete muudatused.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on organ, mis on loodud lepinguga, täpsemalt ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga.

               Otsus, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Konventsiooni artikli 20 kohaselt on kõnealune otsus rahvusvahelise õiguse alusel siduv.

               Kuigi Ühendkuningriik ei ole kolmas riik ajal, mil ühiskomitee teeb otsuseid liidete muutmise kohta, on siiski vaja valmistada ette liidete tehniline kohandamine, et neid saaks kohaldada kohe, kui Ühendkuningriigist saab eraldiseisev osaline.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

                  ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

                  Ühendkuningriigi ühinemist konventsiooniga silmas pidades on konventsiooni liidete muudatuste eesmärk tagada tõhus piiriületuskord. Kavandatud õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seega seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

                  Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

                  Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0309 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga moodustatud ELi-CTC ühiskomitees seoses kõnealuse konventsiooni muudatustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühistransiidiprotseduuri konventsioon
                  3
                (edaspidi „konventsioon“) sõlmiti Euroopa Majandusühenduse, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 20. mail 1987 ning see jõustus 1. jaanuaril 1988.

               (2)Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) on avaldanud soovi ühineda konventsiooniga eraldiseisva osalisena alates kuupäevast, mil konventsiooni ei kohaldata enam Ühendkuningriigi suhtes ega Ühendkuningriigis.

               (3)Selleks et Ühendkuningriik saaks ühineda konventsiooniga eraldiseisva osalisena, tuleb teha asjakohased muudatused tagatisdokumentidesse, mille näidised on esitatud konventsiooni III liite teatavates lisades, et jätta välja viide Ühendkuningriigile kui Euroopa Liidu liikmesriigile ja lisada viide Ühendkuningriigile kui ühistransiidiprotseduuri riigile.

               (4)Konventsiooni artikli 15 lõike 3 punkti a kohaselt võib konventsiooniga moodustatud ühiskomitee võtta oma otsusega vastu konventsiooni liidete muudatused. On asjakohane kehtestada liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna konventsiooni muutmise otsus on liidu jaoks siduv.

               (5)Konventsiooniga tagatakse tõhus piiriületuskord konventsiooniosaliste vahelises kaubanduses.

               (6)Kuna ühiskomitee otsusega muudetakse konventsiooni, on asjakohane avaldada see pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga asutatud ELi-CTC ühiskomitees seoses konventsiooni liidete muudatustega, põhineb kõnealuse ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               ELi-CTC ühiskomitee otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Ühistransiidiprotseduuri riigid.

                     (2)

                        EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.

                     (3)

                        EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.8.2018
            COM(2018) 601 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga moodustatud ELi-CTC ühiskomitees seoses kõnealuse konventsiooni muudatustega

               Ettepanek: 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga loodud ELi-CTC ühistransiidi ühiskomitee

               ....2018. aasta otsus nr …./2018,

               millega muudetakse kõnealust konventsiooni

               ELi-CTC ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni, eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti a,

               ning arvestades järgmist:

               (1)20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni
                  1
                (edaspidi „konventsioon“) artikli 15 lõike 3 punktiga a on antud kõnealuse konventsiooniga loodud ühiskomiteele volitus võtta otsusega vastu konventsiooni liideste muudatused.

               (2)Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) on avaldanud soovi ühineda konventsiooniga eraldiseisva osalisena ning ta on osalema kutsutud ...2018. aasta otsusega nr  …. /2018.

               (3)Seepärast tuleks tagatise vorme vastavalt muuta ja jätta Ühendkuningriik kui liikmesriik välja ja lisada ta kui ühistransiidiprotseduuri riik.

               (4)Et oleks võimalik kasutada tagatise vorme, mis on prinditud vastavalt kriteeriumidele, mis kehtisid enne seda kuupäeva, mil jõustus Ühendkuningriigi ühinemine konventsiooniga eraldiseisva osalisena, tuleks ette näha üleminekuaeg, mille jooksul võib kõnealuseid prinditud vorme koos teatavate kohandustega edasi kasutada.

               (5)Käesoleva otsuse jõustumine tuleks siduda kuupäevaga, mil jõustub Ühendkuningriigi ühinemine konventsiooniga eraldiseisva osalisena, ja see jõustub ühinemise korral.

               (6)Konventsiooni tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) III liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

               Artikkel 2

               Konventsiooni III liite C1–C6 lisade kohaseid tagatise vorme, mis on esitatud redaktsioonis, mis on kohaldatav päev enne käesoleva otsuse jõustumist, võib edasi kasutada teatavate vajalike geograafiliste kohanduste tegemise korral ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub Ühendkuningriigi konventsiooniga eraldiseisva osalisena ühinemise korral ja kuupäeval, mil see jõustub.

               Brüssel, 2018

                     Ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     Philip Kermode

               20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni III liidet muudetakse järgmiselt.

               1) C1 lisa asendatakse järgmisega:

               „C1 LISA

               KÄENDAJA KOHUSTUS – ÜKSIKTAGATIS

               I. Käendaja kohustus

               1. Allakirjutanu
                  21

               …………………………………………………………………………………………………..…………………………………………………………………………………………………..

               kelle elukoht või registrijärgne asukoht on
                  32

               …………………………………………………………………………………………………... ……….…………………………………………………………………………………………...

               tagab käesolevaga solidaarselt

               …………………………………………………………………………………………………...

               kui tagatistolliasutuse ees

               …………………………………………………………………………………………………...

               Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik), Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi,
                  43 Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi
                  54 kasuks mis tahes summa, mille eest kõnealuse tagatise andnud isik
                  65..................

               …………………………………………………………………………………………………..

               võib olla eelnimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate võlgadega,
                  76  mida kohaldatakse allpool kirjeldatud kauba suhtes, mis on hõlmatud järgmiste tollitoimingutega
                  87:

               …………………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………………...

               Kauba kirjeldus: ……………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………..

               2. Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik tõendab enne kõnealuse tähtaja möödumist tolliasutusele nõuetekohaselt, et muu eriprotseduur kui lõppkasutusprotseduur on lõpetatud, lõppkasutus- või ajutise ladustamise protseduurile suunatud kaupade tollijärelevalve on nõuetekohaselt lõpetatud või muude protseduuride kui eriprotseduuride ja ajutise ladustamise protseduuri puhul on kaubaga seotud olukord lahendatud.

               Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

               3. Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi võlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud tollitoimingutest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.

               4. Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha kõikides punktis 1 loetletud riikides
                  98 :

                        Riik

                        Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

               Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

               Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

               Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

               (Koht) ..........(kuupäev).............................................................................

               …………………………………………………………………………………………………..

               (Allkiri)
                  109

               II. Tagatistolliasutuse aktsept

               Tagatistolliasutus:

               ………………………………………………………………………………………………

               …………………………………………………………………………………………………..

               Käendaja kohustus, mis hõlmab … (kuupäev) tollideklaratsiooni/ajutise ladustamise deklaratsiooni

               nr .......... alusel toimuvat tollitoimingut, aktsepteeriti (kuupäev)

               ……………………………………………………………………………………………
                  1110

                  (Tempel ja allkiri)

               2) 2C lisa asendatakse järgmisega:

               „C2 LISA

               KÄENDAJA KOHUSTUS – MAKSEKVIITUNGINA ESITATAV ÜKSIKTAGATIS

               I. Käendaja kohustus

               1. Allakirjutanu
                  121

               …………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………..

               kelle elukoht või registrijärgne asukoht on
                  132

               …………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………..

               tagab käesolevaga solidaarselt

               …………………………………………………………………………………………………...

               kui tagatistolliasutuse ees Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik), Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi
                  143 kasuks mis tahes summa, mille eest protseduuri pidaja võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tuleneva võlaga, mida kohaldatakse liidu transiidiprotseduurile või ühistransiidiprotseduurile suunatud kauba suhtes ning mille puhul allakirjutanu on kohustunud välja andma üksiktagatise maksekviitungeid kuni 10 000 euro väärtuses maksekviitungi kohta.

               2. Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad kuni 10 000 euro ulatuses maksekviitungi kohta, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõpetamise kohta.

               Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

               3. Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi võlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud liidu transiitveost/ühistransiitveost, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.

               4. Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha kõikides punktis 1 loetletud riikides
                  154:

                        Riik

                        Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

               Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

               Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

               Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

               (Koht) ........……………………………………………………………….

               (Kuupäev)……………………………………………………………………………………………….

               ………………………………………………………………………………………………….

                     (Allkiri)
                  165

               II. Tagatistolliasutuse aktsept

               Tagatistolliasutus:

               …………………………………………………………………………………………………

               ………………………………………………………………………………………………….

               Käendaja võetud kohustus aktsepteeriti (kuupäev)

               …………………………………………………………………………………………………..

                  (Tempel ja allkiri)

               3) 4C lisa asendatakse järgmisega:

               „C4 LISA

               KÄENDUSDOKUMENT – ÜLDTAGATIS

               I.
                     Käendaja kohustus

               1.
                     Allakirjutanu
                  171

               …………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………...

               kelle elukoht või registrijärgne asukoht on
                  182

               …………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………...

               tagab käesolevaga solidaarselt

               ………………………………………………………………………………………...

               kui tagatistolliasutuse ees kuni…………………………………………………………….

               suuruse summa ulatuses Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik), Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi,
                  193 Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi
                  204

               kasuks mis tahes summa, mille eest kõnealuse tagatise andnud isik
                  215 .......võib olla eelnimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tekkinud või tekkida võivate võlgadega,
                  226 mida kohaldatakse punktides 1a ja/või 1b osutatud tollitoimingutega hõlmatud kauba suhtes.

               Tagatise maksimumsumma on:

               ……………………………………………………………………………………….

               a)
                     100/50/30 %
                  237 tollivõla limiidist, mis vastab tekkida võivale tollivõlale ja muudele maksudele ning mis on võrdne punktis 1a loetletud summade kogusummaga,

               ning

               ……………………………………………………………………………………….

               b)
                     100/30 % 7 tollivõla limiidist, mis vastab tekkinud tollivõlale ja muudele maksudele ning mis on võrdne punktis 1b loetletud summade kogusummaga;

               1a.
                     Tollivõla limiit, mis vastab tekkida võivale tollivõlale ja vajaduse korral muudele maksudele, on iga allpool loetletud toimingu puhul järgmine
                  248:

               a)
                     ajutine ladustamine – …;

               b)
                     liidu transiidiprotseduur / ühistransiidiprotseduur – …;

               c)
                     tolliladustamisprotseduur – …;

               d)
                     ajutine import täieliku vabastamisega imporditollimaksust – …;

               e)
                     seestöötlemisprotseduur – …;

               f)
                     lõppkasutusprotseduur – …;

               g)
                     muul juhul märkida muu toimingu liik – ….

               1b.
                     Tollivõla limiit, mis vastab tekkinud tollivõlale ja vajaduse korral muudele maksudele on iga allpool loetletud toimingu puhul järgmine:

               a)
                     vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel ilma tasumise edasilükkamiseta – …;

               b)
                     vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel tasumise edasilükkamisega – …;

               c)
                     vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 166 – …;

               d)
                     vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 182 – …;

               e)
                     ajutine import osalise vabastamisega imporditollimaksust – …;

               f)
                     lõppkasutusprotseduur
                  259 – …;

               g)
                     muul juhul märkida muu toimingu liik – ….

               2.
                     Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad kuni eespool nimetatud maksimumsumma ulatuses, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik tõendab enne kõnealuse tähtaja möödumist tolliasutusele nõuetekohaselt, et muu eriprotseduur kui lõppkasutusprotseduur on lõpetatud, lõppkasutus- või ajutise ladustamise protseduurile suunatud kaupade tollijärelevalve on nõuetekohaselt lõpetatud või muude protseduuride kui eriprotseduuride puhul on kaubaga seotud olukord lahendatud.

               Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

               Seda summat ei tohi vähendada käesoleva kohustuse alusel juba makstud summade võrra, välja arvatud juhul, kui allakirjutanult nõutakse sellise võla tasumist, mis tuleneb tollitoimingust, mida alustati enne eelneva maksenõude kättesaamist või 30 päeva jooksul alates selle kättesaamisest.

               3.
                     Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi võlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud tollitoimingutest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.

               4.
                     Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha kõikides punktis 1 loetletud riikides
                  2610:

                        Riik

                        Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

               Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

               Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

               Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

               (Koht) ........………………………………………………………………

               (Kuupäev)………………………………..…………………………….………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………...

               (Allkiri)
                  2711

               II.
                     Tagatistolliasutuse aktsept

               Tagatistolliasutus:

               ………………………………………………………………………………………………

               Käendaja võetud kohustus aktsepteeriti (kuupäev)

               ………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………….

                  (Tempel ja allkiri)

               4) C5 lisa seitsmendale reale lisatakse sõna „Ühendkuningriik“ sõnade „Türgi“ ja „Andorra(*)“ vahele.

               5) C6 lisa kuuendale reale lisatakse sõna „Ühendkuningriik“ sõnade „Türgi“ ja „Andorra(*)“ vahele.

                     (1)

                        EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.

                     (2)
                  1
                        Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.

                     (3)
                  2
                        Täielik aadress.

                     (4)
                  3
                        Läbi kriipsutada selle riigi nimi/nende riikide nimed, kelle territooriumil tagatist ei saa kasutada.

                     (5)
                  4
                        Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult liidu transiitvedude puhul.

                     (6)
                  5
                        Tagatise andnud isiku perekonna- ja eesnimi või ärinimi ja täielik aadress.

                     (7)
                  6
                        Kohaldatakse kauba impordi või ekspordiga seotud sissenõutavate maksude suhtes, kui tagatist kasutatakse kaupade suunamiseks liidu transiidiprotseduurile/ühistransiidiprotseduurile või kui tagatist saab kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis.

                     (8)
                  7
                        Märkida üks järgmistest tollitoimingutest:
                        a) ajutine ladustamine,
                        b) liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur,
                        c) tolliladustamisprotseduur,
                        d) ajutine import täieliku vabastamisega imporditollimaksust,
                        e) seestöötlemisprotseduur,
                        f) lõppkasutusprotseduur,
                        g) vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel ilma tasumise edasilükkamiseta,
                        h) vabasse ringlusse lubamine tavapärase deklaratsiooni alusel tasumise edasilükkamisega,
                        i) vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, artiklile 166 (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1),
                        j) vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklile 182,
                        k) ajutine import osalise vabastamisega imporditollimaksust,
                        l) muul juhul märkida toimingu liik.

                     (9)
                  8
                        Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale asjaomases riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus sätestatud kinnitus ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või tema esindajate ametlik asukoht.

                     (10)
                  9
                        Allakirjutaja peab kirjutama oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab … (summa)”; summa kirjutatakse sõnadega.

                     (11)
                  10
                        Täidab tolliasutus, kes suunas kauba tolliprotseduurile või ajutisele ladustamisele.

                     (12)
                  1
                        Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.

                     (13)
                  2
                        Täielik aadress.

                     (14)
                  3
                        Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult liidu transiitvedude puhul.

                     (15)
                  4
                        Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale asjaomases riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus sätestatud kinnitus ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või tema esindajate ametlik asukoht.

                     (16)
                  5
                        Allakirjutanu peab kirjutama oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Kehtiv maksekviitung“.“

                     (17)
                  1
                        Perekonna- ja eesnimi või ärinimi

                     (18)
                  2
                        Täielik aadress.

                     (19)
                  3
                        Läbi kriipsutada selle riigi nimi/nende riikide nimed, kelle territooriumil tagatist ei saa kasutada.

                     (20)
                  4
                        Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult liidu transiitvedude puhul.

                     (21)
                  5
                        Tagatise andnud isiku perekonna- ja eesnimi või ärinimi ja täielik aadress.

                     (22)
                  6
                        Kohaldatakse kauba impordi või ekspordiga seotud muude sissenõutavate maksude suhtes, kui tagatist kasutatakse kaupade suunamiseks liidu transiidiprotseduurile/ühistransiidiprotseduurile või kui tagatist saab kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis või konventsiooni osalisriigis.

                     (23)
                  7
                        Mittevajalik läbi kriipsutada.

                     (24)
                  8
                        Kõiki protseduure peale ühistransiidiprotseduuri kohaldatakse üksnes liidus.

                     (25)
                  9.
                        Nende summade puhul, mis deklareeriti tollideklaratsioonis lõppkasutusprotseduuriga seoses.

                     (26)
                  10
                        Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale asjaomases riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus sätestatud kinnitus ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või tema esindajate ametlik asukoht.

                     (27)
                  11
                        Allakirjutaja peab kirjutama oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab … (summa)”; summa kirjutatakse sõnadega.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.8.2018
            COM(2018) 605 final
            2018/0315(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühmas ja sisetranspordi komitees Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta seoses kavatsusega võtta vastu uus konventsioon piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) veondusalaste tolliküsimuste töörühmas ja võimaluse korral ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sisetranspordi komitees liidu nimel võetav seisukoht seoses kavatsusega võtta vastu uus konventsioon piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Konventsioon piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol

               Reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelise raudteeveo piiriületuskorra hõlbustamiseks kavandatava konventsiooni eelnõu (edaspidi „kavandatava konventsiooni eelnõu“) algatas Raudteede Koostööorganisatsioon (OSJD), kuhu kuuluvad liidu üheksa liikmesriiki (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Poola, Leedu, Läti, Ungari, Eesti, Rumeenia), ja selle edastas ÜRO Euroopa Majanduskomisjonile Vene Föderatsiooni valitsus.

               Sarnase kohaldamisalaga konventsioon on juba jõustunud. Selleks on 1952. aasta rahvusvaheline konventsioon raudteel veetavate reisijate ja pagasi piiriületuse hõlbustamise kohta, mille osalised on liidu kaheksa liikmesriiki (Austria, Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal ja Rootsi
                  1
               ). Erinevate õiguslike ja menetluslike raskuste tõttu ei olnud kõnealust konventsiooni võimalik ajakohastamise eesmärgil muuta. Raudteede Koostööorganisatsiooni liikmesriigid soovitasid aegunud 1952. aasta konventsiooniga ühinemise asemel koostada selles valdkonnas uus konventsioon.

               Kavandatava konventsiooni eelnõu hõlmab kolme peamist liidu poliitikavaldkonda: raudteed, tolli ja piirihaldust käsitlevat liidu õigustikku. Eelnõu eesmärk on kiirendada ja lihtsustada reisirongide piirikontrolli. Konventsiooni eelnõu uus põhielement on ühine kooskõlastatud piirikontroll, mitte kaks või enam järjestikust kontrolli mõlemal pool piiri; liikuvate rongide kontrollimine, kui rongide sõiduplaanid ja peatused seda võimaldavad, ja koostöö üksikasjade kokkuleppimine kahepoolsete lepingute või mitmepoolsete kokkulepete abil.  Käesolev ettepanek on seotud liidu piirihalduse poliitikavaldkonnaga. Raudtee- ja tollipoliitika valdkondi käsitletakse eraldi ettepanekus.

               2.2.UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühm

               Veondusalaste tolliküsimuste töörühm tegutseb ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni poliitika raames ja sisetranspordi komitee üldise järelevalve all. Töörühma ülesanne on algatada ja jätkata meetmeid, mille eesmärk on erinevate sisetranspordiliikide puhul ühtlustada ja lihtsustada piiriületuskorda käsitlevaid eeskirju, reegleid ja dokumente.

               Liit on esindatud töörühmas, kus kõik liidu liikmesriigid on hääleõigusega liikmed.

               2.3.Veondusalaste tolliküsimuste töörühma kavandatav akt

               Veondusalaste tolliküsimuste töörühm kohtub 2018. aastal järgmistel kuupäevadel: 12.–14. juuni ja 16.–19. oktoober. Ühel töörühma koosolekutest tuleb teha otsus kavandatava konventsiooni heakskiitmise ja selle edastamise kohta üks kord aastas veebruaris kogunevale sisetranspordi komiteele ametliku heakskiidu saamiseks.

               Kavandatav akt muutub poolte jaoks siduvaks vastavalt konventsiooni eelnõu artiklile 22, milles on sätestatud: „1. Konventsioon jõustub kolm kuud pärast kuupäeva, mil viis riiki on oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad hoiule andnud. 2. Iga riigi suhtes, kes ratifitseerib, võtab vastu, kiidab heaks käesoleva konventsiooni või ühineb sellega pärast viienda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andmist, jõustub konventsioon kolm kuud pärast selle riigi ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andmist“.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.Liidu seisukoht

               Liit nõustub konventsiooni eelnõu eesmärkidega ja toetab põhimõtet hõlbustada reisijate raudteevedu, kuid ei ole tuvastanud konventsiooni eelnõu lisaväärtust ega kasu liidu või selle liikmesriikide jaoks. Uue konventsiooni eelnõuga ei kao vajadus juba olemasolevate kahe- või mitmepoolsete lepingute järele ja võimalik, et see ei soodusta ka uusi kahe- või mitmepoolseid lepinguid, sest konventsiooni eelnõu ei sisalda selliste lepingute näidist. Paljud konventsiooni eelnõu sätted ei ole siduvad ja neid ei saa rakendada ilma asjaomaste poolte eraldiseisva kokkuleppeta. Ainuke ülesanne, mis konventsiooni eelnõul saaks olla, on olla aluseks tulevaste mitme- ja kahepoolsete lepingute sõlmimisel.

               Piirihaldust käsitleva ELi õigustiku seisukohast ei paku konventsiooni eelnõu selle praegusel kujul mingeid uusi ega kasulikke vahendeid ega too seetõttu ELile ja selle liikmesriikidele mingit lisaväärtust. Lisaks sisaldab see mitmeid sätteid, mis on ELi õigustiku jaoks probleemsed ning mida tuleks muuta, kui liit või selle liikmesriigid soovivad tulevikus konventsiooni eelnõuga ühineda.  Näiteks konventsiooni eelnõu artiklis 6 tuleks selgitada, et piirikontrollist ei saa loobuda mitme- või kahepoolsete lepingutega riikide vahel: kuna ELi välispiiride ületamise suhtes kohaldatakse Schengeni piirieeskirju, saab rahvusvaheliste kokkulepetega reguleerida üksnes seda, kuidas kontrolli teostatakse, ilma selliste kontrollide sisu puudutamata.

               Liidu institutsioonilisest seisukohast hõlmab konventsiooni eelnõu küsimusi, mis kuuluvad liidu ainu- ja jagatud pädevusse. Liikmesriigid ei saa liidu ainupädevusse kuuluvate konventsiooni eelnõu osadega eraldiseisvalt ühineda. Et liidul oleks võimalik konventsiooniga ühineda, oleks tulnud kooskõlas institutsioonilise poliitika üldpõhimõtetega lisada konventsiooni eelnõusse säte, mis käsitleb liidu osalemist piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonina .

               Isegi kui liidul ei näi olevat põhjust kavandatava konventsiooniga ühineda, peaks iga uus rahvusvaheline konventsioon sisaldama kooskõlas liidu üldise institutsiooniliste aspektide poliitikaga klauslit, mis võimaldab piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel osaleda.

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sisetranspordi komitee võib hääletada konventsiooni vastuvõtmise üle oma 2019. aasta veebruari 81. istungil või sellele järgneval istungil, kui veondusalaste tolliküsimuste töörühm kinnitab konventsiooni eelnõu, ja paluda sekretariaadil edastada see ÜRO peasekretärile, kes tegutseb hoiulevõtjana. Seetõttu on oluline kujundada sellisele võimalikule stsenaariumile reageerimiseks liidu seisukoht. Ainupädevuse küsimustes hääletab liidu nimel komisjon.

                  Kavandatava konventsiooni ettevalmistamisel konsulteeriti paljude avaliku ja erasektori ekspertidega.

               Tollialaste õigusaktide komisjonis toimusid konsultatsioonid liikmesriikidega (Genfi koordineerimine). Neist üks peeti koos ühtse Euroopa raudteepiirkonna ekspertide, justiits- ja siseküsimuste nõustajate, transpordiatašeede ning komisjoni liikuvuse ja transpordi ning rände ja siseasjade eest vastutavate peadirektoraatide esindajatega (23.1.2017). Konsultatsioone peeti ka tolliküsimuste eksperdirühmaga.

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühma ja raudteetranspordi töörühma istungitel toimusid lisakonsultatsioonid.

               Enne arutelusid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastel foorumitel, mida jälgis kas komisjoni maksunduse ja tolliliidu eest vastutav peadirektoraat või liikuvuse ja transpordi eest vastutav peadirektoraat, toimus koordineerimistegevus eespool nimetatud peadirektoraatide ning rände ja siseasjade eest vastutava peadirektoraadi vahel, sest konventsiooni eelnõu puudutab poliitikavaldkondi, mis kuuluvad nende kolme peadirektoraadi pädevusse.

               Sisemine kooskõlastamine ning tollialaste õigusaktide komisjoni ja tollieksperdi juures liikmesriikidega peetud ühised arutelud näitasid selgelt, et nii liidu liikmesriikidel kui ka liidul endal puudub huvi ühineda konventsiooni eelnõuga, sest see ei too kasu ega lisaväärtust üheski asjaomases valdkonnas, st käesolevas ettepanekus käsitletud kahes liidu poliitikavaldkonnas ega ka liidu institutsioonilisest vaatenurgast.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Akt, mis veondusalaste tolliküsimuste töörühmal ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sisetranspordi komiteel palutakse vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt muutub kooskõlas konventsiooni eelnõu artikliga 22 rahvusvahelise õiguse alusel siduvaks.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava aktiga taotletakse eesmärke piirikontrolli, sealhulgas reisijate ja nende dokumentide kontrollimise valdkonnas, ja reguleeritakse neid valdkondi. Seetõttu peaks see põhinema ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktil b, mis puudutab „välispiire ületavate isikute suhtes teostatavat kontrolli“.

               Seetõttu sisaldab kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus järgmisi sätteid: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkt b.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkt b koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0315 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veondusalaste tolliküsimuste töörühmas ja sisetranspordi komitees Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta seoses kavatsusega võtta vastu uus konventsioon piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti b koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vene Föderatsioon on esitanud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) uue konventsiooni piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol ning seda toetab Raudteede Koostööorganisatsioon (OSJD).

               (2)Veondusalaste tolliküsimuste töörühm tegutseb UNECE poliitika raames ja sisetranspordi komitee üldise järelevalve all. Töörühma ülesanne on algatada ja jätkata meetmeid, mille eesmärk on erinevate sisetranspordiliikide puhul ühtlustada ja lihtsustada piiriületuskorda käsitlevaid eeskirju, reegleid ja dokumente.

               (3)UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühm peab tegema oma 12.–14. juunil 2018 toimuval 149. istungil või sellele järgneval istungil otsuse reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelise raudteeveo piiriületuskorra hõlbustamiseks kavandatava konventsiooni kinnitamise ja selle sisetranspordi komiteele ametlikuks heakskiitmiseks edastamise kohta.

               (4)Liit on esindatud UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühmas, kus liidu 28 liikmesriiki on hääleõigusega liikmed. Ainupädevuse küsimustes väljendab ELi seisukohta liidu ja selle liikmesriikide nimel komisjon.

               (5)Sõltuvalt konkreetsetest asjaoludest ning liidu ja selle liikmesriikide ühtse välisesindatuse huvides võib komisjon pidada läbirääkimisi nii liidu pädevusse kuuluvates valdkondades kui ka teemade üle, mille puhul liikmesriigid ei ole liidule pädevust andnud.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühmas ja sisetranspordi komitees, kuna kavandatav konventsioon puudutab viisaformaalsusi, mis kuuluvad liidu pädevusse.

               (7)Konventsioon sisaldab üldisi sätteid reisirongide piirikontrolli korraldamise kohta. Konventsiooni võib pidada kõikide mitme- ja kahepoolsete lepingute aluseks, mille puudumisel ükski konventsiooniga hõlmatud element ei saaks toimida.

               (8)Liidu liikmesriikide jaoks on selliseid kahepoolseid lepinguid võimalik sõlmida ka ilma kavandatava konventsioonita. Venemaal ja mõnes teises OSJDs esindatud riigis tundub õiguslik raamistik sellist konventsiooni eeldavat, et lihtsustada mitme- ja kahepoolsete lepingute sõlmimist.

               (9)Kavandatava konventsiooni sisul ei tundu olevat liidu liikmesriikide jaoks ei kasulikku ega kahjulikku mõju. Seetõttu ei toeta liit kavandatavat konventsiooni, kuid tal ei ole põhjust selle vastuvõtmist takistada.

               (10)Isegi kui kavandatava konventsiooniga ühinemine ei tundu olevat liidu huvides, peaks iga uus rahvusvaheline konventsioon sisaldama kooskõlas liidu üldise institutsiooniliste aspektide poliitikaga klauslit, mis võimaldab piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel osaleda. Kavandatava konventsiooni eelnõu ei sisalda klauslit, mis võimaldaks liidul konventsiooniga ühineda.

               (11)Seetõttu peaks liidu seisukoht UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühmas olema erapooletu tingimusel, et lisatakse piirkondlike majandusintegratsiooni organisatsioonide osalemist võimaldav klausel. Sellisel juhul peaks liit hääletamisest hoiduma. Vastasel korral peaks liit hääletama kavandatava konventsiooni vastuvõtmise vastu.

               (12)Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse suhtes otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

               (13)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nõukogu otsuse 1999/437/EÜ
                  3
                artikli 1 punktis G osutatud valdkonda kuuluvate Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis
                  4
               ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises sõlmitud lepingu tähenduses.

               (14)Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
                  5
                tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ
                  6
                artikliga 3.

               (15)Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
                  7
                tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL
                  8
                artikliga 3.

               (16)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  9
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (17)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  10
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (18)Bulgaaria, Horvaatia, Küprose ja Rumeenia puhul kujutavad käesoleva otsuse sätted endast Schengeni acquis’l põhinevaid või muul viisil sellega seotud sätteid vastavalt 2003. aasta ühinemisakti
                  11
                artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti
                  12
                artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti
                  13
                artikli 4 lõike 2 tähenduses

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühma ning sisetranspordi komitee istungitel liidu nimel võetav seisukoht seoses UNECE uue konventsiooniga piiriületuskorra hõlbustamise kohta reisijate, pagasi ja kaubapagasi rahvusvahelisel raudteeveol on järgmine.

               Liidu seisukoht konventsiooni eelnõu suhtes on hoiduda hääletamisest, kui lisatakse piirkondlike majandusintegratsiooni organisatsioonide osalemist võimaldav klausel. Kui sellist klauslit ei lisata, hääletavad liidu liikmesriigid vastu.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 osutatud seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liidu need liikmesriigid, kes on UNECE veondusalaste tolliküsimuste töörühma ja sisetranspordi komitee liikmed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile ja liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Kirjutas alla, kuid ei ratifitseerinud.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

                     (4)

                        EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

                     (5)

                        ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

                     (6)

                        Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

                     (7)

                        ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

                     (8)

                        Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

                     (9)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (10)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (11)

                        Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

                     (12)

                        Akt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 157, 21.6.2005, lk 203).

                     (13)

                        Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitlev akt (ELT L 112, 24.4.2012, lk 21).