				|

		52011PC0295

			EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS euromüntide emiteerimise kohta Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS euromüntide emiteerimise kohta /* KOM/2011/0295 lõplik - COD 2011/0131 */

			   	2011/0131 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
euromüntide emiteerimise kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 133,
võttes
arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes
arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,
olles edastanud õigusakti eelnõu riikide
parlamentidele,
tegutsedes
tavapärase seadusandliku menetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 23. novembri 1998. aasta ja 5. novembri
2002. aasta järeldustes euro meenemüntide kohta, komisjoni 19. detsembri 2008.
aasta soovituses 2009/23/EÜ, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide
liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta,[1]
mis kiideti heaks nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustes, ning komisjoni
22. märtsi 2010. aasta soovituses 2010/191/EL euro pangatähtede ja müntide
seadusliku maksevahendi staatuse ulatuse ja mõju kohta[2]
on esitatud soovituslikud tavad seoses euro meene- ja käibemüntide (sh
ringlusse lastavad mälestusmündid) emiteerimisega ning konsultatsiooniga enne
kasutuskõlblike euro käibemünte hävitamist.
(2)
Euromüntide emiteerimist käsitlevate kohustuslike
sätete puudumise tõttu võivad vastavad tavad liikmesriikides erineda ning see
ei võimalda luua ühisraha jaoks piisavalt integreeritud raamistikku. Õigusalase
läbipaistvuse ja õiguskindluse seisukohast on seepärast vaja kehtestada
euromüntide emiteerimise siduvad eeskirjad.
(3)
Vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määrusele (EÜ)
nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[3] kehtivad nimiväärtusele
ja nõukogu sätestatud tehnilistele kirjeldustele vastavad euros ja sendis
vääringustatud mündid seadusliku maksevahendina kõigis osalevates
liikmesriikides, nagu on määratletud kõnealuses määruses. Vastavad
nimiväärtused ja tehnilised kirjeldused on sätestatud nõukogu 3. mai 1998.
aasta määruses (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja
tehniliste näitajate kohta[4]
(4)
Lisaks ringlusse lastavatele euro tavamüntidele
võivad liikmesriigid teatavate teemade jäädvustamiseks emiteerida ka ringlusse
lastavaid euro mälestusmünte, järgides piiranguid, mis on kehtestatud selliste
müntide emiteerimise arvule aasta ja emiteeriva liikmesriigi kohta. Lisaks on
vaja ringlusse lastavate mälestusmüntide koguse suhtes kehtestada teatavad
piirangud selle tagamiseks, et sellised mündid moodustaksid ringluses olevate
2-euroste müntide koguhulgast jätkuvalt väikese osa. Samas peaksid kõnealused
koguselised piirangud võimaldama emiteerida piisaval hulgal münte, et tagada
mälestusmüntide tõhus ringlus.
(5)
Liikmesriikidel peaks ka olema võimalik emiteerida
euro meenemünte, mida ei lasta ringlusse ning mis peaksid olema selgesti
eristatavad euro käibemüntidest. Euro meenemündid peaksid kehtima seadusliku
maksevahendina üksnes emiteerivas liikmesriigis ning neid ei tuleks emiteerida
ringlusse laskmise eesmärgil.
(6)
Selleks et euro meenemünte ei aetaks segamini euro
käibemüntidega, peaksid meenemündid olema käibemüntidest selgesti eristatavad.
Peale selle on asjakohane, et euro meenemüntide emiteerimist võetakse arvesse
Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) kinnitatavas mündikoguses, kuid pigem
koondalusel kui iga üksiku emiteerimise puhul eraldi.
(7)
On asjakohane ja kooskõlas osalevate liikmesriikide
üldise tavaga, et euro käibemündid (sh ringlusse lastavad mälestusmündid)
tuleks lasta ringlusse nimiväärtusega, kuigi väikest osa võib müüa kõrgema
hinnaga, kui mündid on valmistatud eriti kvaliteetselt või antakse välja
eripakendis.
(8)
Selleks et üks liikmesriik ei hävitaks
kasutuskõlblikke euro käibemünte, kui neid võib vaja minna teises
liikmesriigis, peaksid liikmesriigid enne selliste müntide hävitamist
üksteisega konsulteerima,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu
Käesoleva määrusega nähakse ette eeskirjad
seoses euro käibemüntide (sh ringlusse lastavate mälestusmüntide) ja euro
meenemüntide emiteerimisega ning konsultatsiooniga enne kasutuskõlblike euro
käibemüntide hävitamist.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
1) „euro käibemündid” – ringlusesse lastavad
euromündid, mille nimiväärtus ja tehniline kirjeldus on sätestatud nõukogu 3.
mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 975/98;
2) „ringlusse lastavad euro mälestusmündid” –
euro käibemündid, mille eesmärk on jäädvustada teatavat teemat, nagu on
määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 975/98 artiklis 1f;
3) „euro meenemündid” – euromündid, mis on
mõeldud kogumiseks, mitte ringlusse laskmiseks.
Artikkel 3
Euromüntide
liigid
Liikmesriigid võivad
emiteerida kahte liiki euromünte: euro käibemünte (sh ringlusse lastavad
mälestusmündid) ja euro meenemünte.
Artikkel 4
Euro
käibemüntide emiteerimine
1. Euro käibemündid
emiteeritakse nimiväärtusega.
2. Erandina lõikest 1
võib väikest osa münte, mitte üle 5 % emiteeritavate euromüntide
koguväärtusest ja -kogusest, emiteerida nimiväärtusest suurema väärtusega, kui
kõnealused mündid on valmistatud eriti kvaliteetselt või antakse välja
eripakendis.
Artikkel 5
Ringlusse
lastavate euro mälestusmüntide emiteerimine
1. Iga osalev liikmesriik võib aastas
emiteerida üksnes ühe ringlusse lastava euro mälestusmündi, v.a järgmistel
juhtudel:
a) kõik osalevad liikmesriigid emiteerivad
ringlusse lastavad euro mälestusmündid ühiselt;
b) ringlusse lastav mälestusmünt emiteeritakse
seoses sellega, et riigipea ametikoht on ajutiselt täitmata või riigipea
ülesandeid täidetakse ajutiselt.
2. Iga üksiku emiteerimise käigus ringlusse
lastavate mälestusmüntide koguarv ei ületata kahest järgmisest ülemmäärast
suuremat:
a) 0,1 % kõigist 2-eurostest müntidest,
mille kõik osalevad liikmesriigid on lasknud ringlusse mälestusmündi
emiteerimise aastale eelneva aasta alguse seisuga. Kõnealust ülemmäära võib
suurendada 2,0 %-ni kõigist osalevate liikmesriikide poolt ringlusse
lastud 2-eurostest müntidest, kui jäädvustatakse laialdaselt tuntud ja väga sümboolset
teemat, ning sel juhul ei peaks emiteeriv liikmesriik nelja järgneva aasta
jooksul emiteerima kõnealuse suurema ülemmäära alusel uut mälestusmünti ja ta
peaks põhjendama suurema ülemmäära kasutamise vajadust;
b) 5,0 % kõigist 2-eurostest müntidest,
mille asjaomane emiteeriv liikmesriik on lasknud ringlusse mälestusmündi
emiteerimise aastale eelneva aasta alguse seisuga.
3. Eurorühm kinnitab selliste ringlusse
lastavate euro mälestusmüntide emiteerimise, mille emiteerivad ühiselt kõik
osalevad liikmesriigid.
Artikkel 6
Euro
meenemüntide emiteerimine
1. Euro meenemündid
kehtivad seadusliku maksevahendina üksnes emiteerivas liikmesriigis.
Emiteeriv liikmesriik
on mündil selgesti ja hõlpsasti eristatav.
2. Selleks et euro
meenemündid oleksid euro käibemüntidest selgesti eristatavad, vastavad euro
meenemündid järgmistele kriteeriumidele:
a) nende nimiväärtus
erineb euro käibemüntide nimiväärtusest;
b) neil ei esitata
kujutisi, mis sarnanevad euro käibemüntide ühise külje kujutistega või euro
käibemüntide mis tahes liikmesriiki tähistava küljega;
c) vähemalt kaks
järgmisest kolmest näitajast – värvus, läbimõõt ja kaal – peaksid oluliselt
erinema euro käibemüntide vastavatest näitajatest. Olulise erinevusena
käsitatakse seda, kui väärtused koos lubatavate hälvetega jäävad euromüntide
jaoks kehtestatud lubatud väärtuste vahemikust väljapoole;
d) neil on tihedalt
hammastatud serv või „Hispaania lille” kuju;
3. Euro meenemünte
võib emiteerida nimiväärtusega või sellest suurema väärtusega.
4. Euro meenemüntide
emiteerimist võetakse EKP kinnitatavate emiteeritavate müntide koguses arvesse
koondalusel.
5.
Selleks et meenemünte ei kasutataks maksevahendina, võtavad liikmesriigid kõik
asjakohased meetmed, näiteks eripakendid, autentsustõend, varasem teadaanne
emiteerivalt asutuselt või nimiväärtusest suurema väärtusega emiteerimine.
Artikkel 7
Konsultatsioon enne euro käibemüntide hävitamist
Enne muude selliste euro käibemüntide
hävitamist kui määruse (EL) nr 1210/2010[5] artikli 2 punkti
b kohased ringlusse kõlbmatud euromündid konsulteerivad liikmesriigid
üksteisega majandus- ja rahanduskomitee asjakohase allkomitee kaudu ning
teavitavad nõukogu määruse (EÜ) nr 974/98[6] kohaste osalevate
riikide rahapajade juhatajaid.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
See on tervikuna siduv ja
liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT L 9, 14.1.2009, lk 52.
[2]               ELT L 83, 30.3.2010, lk 70.
[3]               EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.
[4]               EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6.
[5]               ELT L 339, 22.12.2010, lk 1.
[6]               EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.


title: Ettepanek: Nõukogu määrus, milles käsitletakse partnerluslepingu sõlmimist kalandussektoris Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahel

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0363

	Brüssel 6.7.2006KOM(2006) 363 lõplik2006/0122 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,milles käsitletakse partnerluslepingu sõlmimist kalandussektoris Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIÜhendus ja Cabo Verde Vabariik pidasid läbirääkimisi ja parafeerisid 16. detsembril 2005. aastal partnerluslepingu kalandussektoris, mis avab ühenduse kaluritele Cabo Verde kalastusvööndis uued püügivõimalused. Partnerlusleping koos protokolli ja lisaga sõlmiti kestusega kuueks aastaks alates selle jõustumisest ning seda on võimalik pikendada. Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse jõustumise hetkest alates Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde vahelise Cabo Verde rannikuvetes kalanduskokkuleppe, mis jõustus 24. juulil 1990. aastal.Protokoll ja selle lisa, milles sätestatakse tehnilised ja finantstingimused EÜ kalalaevade tegevusteks, sõlmiti viieks aastaks alates 1. septembrist 2006. aastast. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad alates uue lepingu jõustumisest. Seejuures ei ole neid võimalik kohaldada enne 1. septembrit 2006. aastat.Oma seisukohtade kujundamisel läbirääkimiste käigus lähtus komisjon muuhulgas sõltumatute ekspertide antud eel- ja järelhinnangute tulemustest.Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalapüügi ja kalavarude vastutustundliku haldamise poliitika väljaarendamiseks Cabo Verde kalastusvööndis. Lepinguosalised astuvad poliitilisse dialoogi vastastikust huvi pakkuvates küsimustes kalandussektoris. Partnerluslepingu puhul võimaldavad Cabo Verde kalanduspoliitika praegused prioriteedid määrata kindlaks lepinguosaliste ühise lepinguga püstitatavad eesmärgid ning koostada iga-aastased ja mitmeaastased kavad, selleks et tagada sektoris jätkusuutlik ja vastutustundlik haldus.Partnerluslepinguga nähakse samuti ette majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö soodustamine kalandus- ja sellega seotud sektorites.Rahalise toetuse summaks on määratud 385 000 eurot aastas. Sellest rahalisest toetusest 80% on igal aastal suunatud Cabo Verde kalandussektori sisese poliitika arendamiseks ja ellurakendamiseks, et aidata kaasa jätkusuutliku ja vastutustundliku kalapüügi väljaarendamisele. Lepingus ette nähtud püügivõimalused on määratud kindlaks järgmiselt: 1) kalapüügilaevade kategooria „tuunikülmutusseinerid” jaoks – 25 laeva; 2) kalapüügilaevade kategooria „ritvõngedega tuunipüügilaevad” jaoks – 11 laeva; 3) kalapüügilaevade kategooria „triivõngejadaga püügilaevad” jaoks – 48 laeva. Protokollis on võrdlusaluseks määratud 5000 tonni tuunikala aastas. Protokolliga nähakse ühenduse ja laevaomanike jaoks ette ka täiendava maksmise mehhanism, juhuks kui nimetatud kogus ületatakse.Iga laevakategooria jaoks on kindlaks määratud laevaomanike makstavad tasud, millest Cabo Verde võib saada täiendavat tulu ligikaudu 243 450 eurot aastas.Komisjon teeb sellest lähtuvalt nõukogule ettepaneku Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahel sõlmitud kalandussektori partnerluslepingu sõlmimine määrusega heaks kiita.2006/0122 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,milles käsitletakse partnerluslepingu sõlmimist kalandussektoris Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamustning arvestades järgmist:1.  Ühendus ja Cabo Verde Vabariik on pidanud läbirääkimisi ja parafeerinud partnerluslepingu kalandussektoris, mis annab ühenduse kaluritele uusi püügivõimalusi Cabo Verde Vabariigi territoriaalvetes.2.  Ühenduse huvides on kõnealune protokoll heaks kiita.3.  Kindlaks tuleks määrata liikmesriikide vaheline kalapüügivõimaluste jaotus,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vaheline partnerlusleping kalandussektoris kiidetakse ühenduse nimel heaks.Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele.Artikkel 2Lepingu protokollis ettenähtud püügivõimalused jaotuvad liikmesriikide vahel järgmiselt:Kalapüügi liik | Laeva tüüp | Liikmesriik | Litsentsid või kvoot |Tuunipüük | Triivõngejadaga kalapüügilaevad | Hispaania | 41 |Portugal | 7 |Tuunipüük | Tuunikülmutusseinerid | Hispaania | 12 |Prantsusmaa | 13 |Tuunipüük | Ritvõngedega tuunipüügi-laevad | Hispaania | 7 |Prantsusmaa | 4 |Kui kõnealuste liikmesriikide litsentsitaotlused ei ammenda neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi litsentsitaotlust.Artikkel 3Vastavalt komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 500/2001, millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad,[1] peavad liikmesriigid, kelle laevad käesoleva lepingu alusel kala püüavad, teatama komisjonile kõik Cabo Verde kalastusvööndis püütud kogused kõikide kalavarude osas.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaEuroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vaheline kalandussektori PARTNERLUSLEPINGEUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, jaCabo Verde Vabariik, edaspidi „Cabo Verde”, keda edaspidi nimetatakse „lepinguosalised”,VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid ühenduse ja Cabo Verde vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada,VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu vastutustundlikumalt kasutada,ARVESTADES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni,TUNNUSTADES asjaolu, et Cabo Verde suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuulub kuni 200 meremiilini ulatuv vöönd alates Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis määratud lähtejoontest,OTSUSTADES kohaldada Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni, edaspidi „ICCAT”, tehtud otsuseid ja soovitusi,OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kehtestatud põhimõtete olulisusest,OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine,OLLES VEENDUNUD, et kõnealune koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,OLLES OTSUSTANUD algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoog Cabo Verde valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika üle, selleks et määrata asjaomased vahendid selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning kaasata sellesse protsessi majandusettevõtjad ja kodanikuühiskond,SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalapüüki Cabo Verde vetes ning samuti need, mis käsitlevad ühenduse antavat toetust vastutustundliku kalapüügi kehtestamiseks nimetatud vetes,OLLES VEENDUNUD vajaduses teha tihedamat majanduslikku koostööd kalandustööstuses ja sellega seotud valdkondades, luues ja arendades selleks ühisettevõtteid, mis hõlmavad mõlema lepinguosalise ettevõtteid,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1 – SisuKäesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja kord, millega reguleeritakse:-  majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostööd kalandussektoris, et rakendada kalavarude kaitse ja jätkusuutliku kasutamise eesmärgil Cabo Verde vetes vastutustundlikku kalapüüki ning arendada Cabo Verde kalandussektorit;-  tingimusi, mis määravad ühenduse kalalaevade juurdepääsu Cabo Verde vetele;-  kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Cabo Verde vetes, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga;-  äriühingute koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori majandustegevust ja sellega seotud tegevusi.Artikkel 2 – MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:a) Cabo Verde ametiasutused – Cabo Verde valitsus;b) ühenduse ametiasutused – Euroopa Komisjon;c) Cabo Verde veed – veed, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad Cabo Verde õiguste või jurisdiktsiooni alla;d) kalalaev – mis tahes laev, mis on varustatud seadmestikuga mere elusvarude kaubanduslikuks kasutamiseks;e) ühenduse laev – ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev;f) ühisettevõte – äriühing, mille on Cabo Verdel kalapüügiks või lepinguosaliste sellega seotud tegevusteks asutanud laevaomanikud või ettevõtted;g) ühiskomitee – komitee, mis koosneb ühenduse ja Cabo Verde esindajatest, kelle ülesanded on esitatud käesoleva lepingu artiklis 9;h) ümberlaadimine – püügisaagi osaline või täielik ümberpaigutamine sadamas või merel ühelt kalapüügilaevalt teisele kalapüügilaevale;i) laevaomanik – püügilaeva eest õiguslikult vastutav, seda juhtiv ja kontrolliv mis tahes isik;j) AKV meremees – mis tahes meremees, kes pärineb mitte-Euroopa riigist, mis on liitunud Cotonou lepinguga. Selles tähenduses on Cabo Verde meremeeste näol tegemist AKV meremeestega.Artikkel 3 – Käesoleva lepingu täitmisega seonduvad põhimõtted ja eesmärgid1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Cabo Verde vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtetest ja kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.2. Lepinguosalised teevad koostööd Cabo Verde valitsuse kinnitatud sektorisisese kalanduspoliitika üle järelevalve tagamiseks ning algatavad vajalike reformide arutamiseks poliitilise dialoogi. Lepinguosalised kohustuvad enne kõnealuse valdkonna meetmete vastuvõtmist teineteisega konsulteerima.3. Lepinguosalised teevad koostööd ka käesoleva lepingu alusel rakendatud meetmete, programmide ja tegevuste hindamistel. Nende hindamiste tulemusi analüüsib artikli 9 alusel moodustatav ühiskomisjon.4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, võttes arvesse kalavarude olukorda.5. Cabo Verde ja/või AKV meremeeste töötamist ühenduse laevadel reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse täieõiguslikult asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes. Eeskätt on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.Artikkel 4 – Teaduskoostöö1. Lepinguperioodi jooksul püüavad ühendus ja Cabo Verde jälgida kalavarude seisundi arengut Cabo Verde kalastusvööndis.2. Lepinguosalised peavad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt üksteisega lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomisjonis nõu. Cabo Verde võib ühendusega kokkuleppel võtta meetmeid, et tagada ühenduse laevade püügitegevusega seoses kalavarude säästev majandamine.3. Lepinguosalised kohustuvad pidama otseselt ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide vahendusel nõu, et tagada Atlandi ookeani bioloogiliste ressursside haldamine ja säilimine ning teha koostööd nende ülesannetega seotud teadusuuringute alal.Artikkel 5 – Ühenduse laevade ligipääs kalastusvööndile Cabo Verde vetes1. Cabo Verde kohustub andma ühenduse laevadele oma kalastusvööndis püügiloa kooskõlas käesoleva lepingu ning selle protokolli ja lisaga.2. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalandustegevus toimub vastavalt Cabo Verdes kehtivatele seadustele ja eeskirjadele. Cabo Verde ametiasutused teatavad komisjonile kõikidest nimetatud õigusaktide muudatustest, samuti ka mis tahes muudest õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada kalandust reguleerivaid õigusnorme.3. Cabo Verde vastutab protokolliga ette nähtud kalapüügi kontrollimist käsitlevate sätete tõhusa kohaldamise eest. Ühenduse laevad teevad Cabo Verde ametiasutustega koostööd nende kontrollide läbiviimiseks.4. Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, mis käsitlevad kalapüüki Cabo Verde jurisdiktsiooni all olevates vetes.Artikkel 6 – Litsentsid1. Ühenduse laevad võivad Cabo Verde kalastusvööndis kalastada vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljastatud püügilitsents.2. Laevale püügilitsentsi saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas.Artikkel 7 – Rahaline toetus1. Ühendus annab Cabo Verdele rahalist toetust vastavalt protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus määratakse kindlaks järgmise kahe osateguri alusel:a) ühenduse laevade ligipääs Cabo Verde kalastusvööndile, jab) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Cabo Verde vetes.2. Eelmises lõikes nimetatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärkidega, mida tahetakse saavutada Cabo Verde sektorisisese kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle elluviimiseks läbiviidavatele ühe- ja mitmeaastastele kavadele.3. Ühenduse antav rahaline toetus makstakse iga aasta välja vastavalt protokollis sätestatud korrale, võttes arvesse käesoleva lepingu ja protokolli sätteid, millega nähakse ette toetussumma võimalik muutmine järgmistel juhtudel:a) erakorralised sündmused, mille korral ei ole tegemist loodusjõudude mõjuga ning mis takistavad kalapüüki Cabo Verde vetes;b) püügivõimaluste vähendamine ühenduse laevadele vastastikusel kokkuleppega, mille põhjuseks on asjaomaste kalavarude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine;c) püügivõimaluste suurendamine ühenduste laevadele, kui parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete kohaselt kalavarude seisukord seda võimaldab;d) Cabo Verde kalanduspoliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuste ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad;e) käesoleva lepingu lõpetamine artikli 12 kohaselt;f) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt artiklile 13.Artikkel 8 – Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja seonduvates sektorites. Lepinguosalised peavad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate eri meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu.2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust.3. Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste territooriumidel asuvate ettevõtete sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist.4. Lepinguosalised kohustuvad koostama Cabo Verde ja ühenduse ettevõtjate tegevuskava, mille eesmärgiks on välja arendada ühenduse laevade kohapealse lossimise võimalused.5. Lepinguosalised kannustavad asutama eelkõige vastastikuseid huve teenivaid ühisettevõtteid, kooskõlas kehtivate Cabo Verde õigusaktidega ja ühenduse õigusaktidega.Artikkel 9 – Ühiskomitee1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid:a) lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 7 lõikes 2 viidatud ühe- ja mitmeaastaste kavade koostamine ning nende elluviimise hindamine;b) vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks;c) tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina;d) vajaduse korral kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulenevalt rahalise toetuse muutmine;e) mis tahes muud ülesanded, mis lepinguosalised määravad kindlaks vastastikusel kokkuleppel.2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Cabo Verdel ning kohtumise eesistujaks on kohtumist võõrustav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komitee erikoosolekuid.Artikkel 10 – Geograafiline kohaldamisalaKäesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Cabo Verde territooriumi suhtes.Artikkel 11 – Lepingu kestusKäesolevat lepingut kohaldatakse viie aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel saab seda täiendavalt pikendada viie aasta kaupa, kui lepingut ei lõpetata kooskõlas artikliga 12.Artikkel 12 – Lepingu lõpetamine1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada tõsiste asjaolude korral, nagu asjaomaste varude vähenemine, ühenduse laevadele tagatud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi ennetamisega.2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lepingust taganeda vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist.3. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone.4. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.Artikkel 13 – Lepingu peatamine1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel.2. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele.Artikkel 14 – Protokoll ja lisaProtokoll ja lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad.Artikkel 15 – Riiklike õigusaktide kohaldamineÜhenduse laevad teostavad Cabo Verde vetes kalapüüki kooskõlas Cabo Verde riiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui lepingus, käesolevas protokollis koos lisaga või selle liidetes ei nähta ette teisiti.Artikkel 16 – Kehtetuks tunnistamineKäesoleva lepinguga tunnistatakse alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast kehtetuks ja asendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vaheline Cabo Verde rannikuvete kalanduskokkulepe, mis jõustus 24. juulil 1990. aastal.Artikkel 17 – JõustumineKäesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, saksa, slovaki, sloveeni, soome, rootsi, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle vastuvõtmismenetluste lõpuleviimisest.Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelises Cabo Verde rannikuvetes kalastamise partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. septembrist 2006 kuni 31. augustini 2011Artikkel 1 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused1. Lepingu artiklis 5 nimetatud kalapüügivõimalused kuueks aastaks alates 1. jaanuarist 2006 on järgmised.Siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni lisas 1):-  tuunikülmutusseinerid – 25 laeva,-  ritvõngedega tuunipüügilaevad – 11 laeva,-  triivõngejadaga kalapüügilaevad – 48 laeva.2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaselt.3. Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad võivad Cabo Verde kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli raames ja selle lisas toodud tingimustel väljastatud püügilitsents.Artikkel 2 Rahaline toetus – maksekord1. Lepingu artiklis 7 ette nähtud rahaline toetus hõlmab artiklis 1 osutatud ajavahemikku, toetuse selle osa suuruseks on 325 000 eurot aastas, mis vastab võrdlusalusele 5000 tonni aastas, ja erisummast, mille suuruseks on 60 000 eurot aastas ja mis on määratud Cabo Verde kalandussektori sektorisisese poliitika raames tehtud algatuste elluviimiseks. See erisumma on lepingu artiklis 7 ette nähtud rahalise toetuse lahutamatuks osaks.2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4, 5 ja 7 toodud tingimustel.3. Ühenduse poolt käesoleva protokolli kohaldamise ajal makstava lõikes 1 osutatud rahalise toetuse suurus on 385 000 eurot aastas.4. Kui ühenduse laevad ületavad neile Cabo Verde vetes kehtestatud püügikoguse, mis on 5000 tonni aastas, suurendatakse 325 000 euro suurust rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõikes 1 osutatud summat kahekordselt (650 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.5. Rahalise toetuse esimese aasta osamakse tasutakse hiljemalt 30. novembril 2006 ja 30. juunil 2007., 2008., 2009. ja 2010. aastal.6. Rahalise toetuse kasutamine on artiklis 6 toodud tingimustel Cabo Verde ametiasutuste ainupädevuses.7. Rahalise toetuse osamakse makstakse Cabo Verde ametiasutuste määratud rahandusasutuses avatud riigikassa arveldusarvele.Artikkel 3 Koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas – teaduskohtumine1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Cabo Verde vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtetest ja kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.2. Protokolli kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ja Cabo Verde jälgida kalavarude seisundi arengut Cabo Verde kalastusvööndis.3. Vastavalt lepingu artiklile 4 peavad lepinguosalised Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt üksteisega lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitees nõu. Cabo Verde võib ühendusega kokkuleppel võtta meetmeid, et tagada ühenduse laevade püügitegevusega seoses kalavarude säästev majandamine.Artikkel 4 Kalapüügivõimaluste vabatahtlik läbivaatamine1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et artikli 3 lõikes 3 nimetatud teaduskohtumise arvamuse kohaselt ei kahjusta see suurendamine Cabo Verde ressursside säästlikku kasutamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis. Euroopa Ühenduse makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi siiski olla suurem kui artikli 2 lõikes 1 näidatud summa kahekordne väärtus – kui ühenduse laevade püügikogused ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.2. Kui lepinguosalised lepivad kokku artiklis 1 toodud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis .3. Kalapüügivõimaluste jaotamine eri laevakategooriate vahel võib samuti toimuda kahepoolse kokkuleppe alusel, tingimusel et järgitakse artiklis 3 osutatud teaduskohtumise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku.Artikkel 5 Uued kalapüügivõimalused1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 osutatud, peavad lepinguosalised selles osas enne Cabo Verde ametiasutuste poolt võimaliku vastava loa väljastamist nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajadusel protokolli ja selle lisasse muudatusi.2. Lepinguosalised peaksid julgustama tegelema eksperimentaalse kalapüügiga, eelkõige Cabo Verde vetes elunevate süvamereliikide osas. Sel eesmärgil ja ühe poole ettepanekul peavad lepinguosalised nõu ja määravad igal konkreetsel juhul kindlaks asjaomased liigid, püügitingimused ja muud vajalikud iseloomulikud tingimused.Lepinguosalised teostavad eksperimentaalset kalapüüki vastavalt parameetritele, mis on lepinguosaliste vahel vajadusel halduskokkuleppega kindlaks määratud. Eksperimentaalpüügi lube väljastatakse kestusega maksimaalselt kuni kuus kuud.Kui lepinguosalised leiavad, et eksperimentaalpüügi hooaeg on andnud positiivseid tulemusi, võib Cabo Verde valitsus kehtestada kuni käesoleva protokolli kehtivusaja lõpuni ühenduse laevadele uued püügivõimalused. Sel juhul suurendatakse protokolli artikli 2 lõikes 1 ette nähtud rahalist toetust.Artikkel 6 Rahalise toetuse peatamine ja uus läbivaatamine vääramatu jõu korral1. Erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Cabo Verde majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole nõudel artikli 2 lõikes 1 ette nähtud rahalise toetuse maksmise, tingimusel et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkel välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad.2. Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalandustegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja olukord võimaldab tavapärast kalapüüki jätkata.3. Ühenduse laevadele artiklis 6 toodud tingimustel antud litsentside kehtivusaega pikendatakse ajavahemiku võrra, millal kalandustegevus oli peatatud.Artikkel 7 Cabo Verde vetes vastutustundliku kalapüügi teostamise toetus1. Käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalisest toetusest kaheksakümmend protsenti (80%) on igal aastal suunatud Cabo Verde valitsuse kinnitatud kalandussektori sisese poliitika raames teostatava jätkusuutliku ja vastutustundliku kalapüügi propageerimise algatuste toetamiseks.Vastava summa haldamise aluseks Cabo Verde poolt on lepinguosaliste poolt ühisel kokkuleppel määratud eesmärkide täitmine ja sellega seotud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade koostamine.2. Eespool osutatud lõike 1 sätete elluviimiseks lepivad lepinguosalised lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli jõustumist kokku mitmeaastases sektorisiseses programmis ja selle rakenduseeskirjades, sealhulgas järgmises:(a) aastased ja mitmeaastased suunised, mille alusel ülaltoodud lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse protsendimäära ja selle toetusega seotud erisummasid 2007. aastal käivitatud algatuste jaoks kasutatakse;(b) aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada vastavalt tähtajale säästlikku ja vastutustundlikku kalapüüki ning arvestada Cabo Verde riikliku kalanduspoliitika prioriteetide või muude poliitiliste suundadega, millel on seos säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad;(c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.3. Mis tahes mitmeaastase sektorisisese programmi muudatusettepanek või erisummade kasutamine 2007. aasta algatuste jaoks peab ühiskomitees saama mõlema poole heakskiidu.4. Igal aastal otsustab Cabo Verde, kui suur summa lõikes 1 nimetatud rahalisest toetusest on vajalik mitmeaastase programmi elluviimiseks. Esimesel protokolli jõustumise aastal tuleb selle summa suurus ühendusele teatada mitmeaastasele sektorisisesele programmile heakskiidu saamisel ühiskomitee poolt. Iga järgneva aasta eraldis tuleb Cabo Verde poolt ühendusele edastada hiljemalt eelneva protokolliaasta 1. maiks.5. Kui iga-aastane hinnang tegevuse tulemustele mitmeaastase sektorisisese programmi elluviimisel seda nõuab, võib Euroopa Ühendus nõuda käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse ümberjaotamist, kohandades programmi elluviimiseks kasutatud summad nende tulemustega.Artikkel 8 Erimeelsused – protokolli kohaldamise peatamine1. Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt.2. Ilma et see piiraks artikli 9 sätteid, võib protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosalisi vastandav erimeelsus on tõsine ja lõike 1 kohaselt kokku kutsutud ühiskomisjoni nõupidamisel vastastikust kokkulepet ei saavutatud.3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised neid lahutavale erimeelsusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud.Artikkel 9 Protokolli kohaldamise peatamine maksete mittesooritamise tõttuKui ühendus ei soorita artiklis 2 ette nähtud makseid, võib artikli 6 sätteid arvesse võttes peatada käesoleva protokolli kohaldamise järgmistel tingimustel:a) pädevad Cabo Verde ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse mittelaekumise kohta. Komisjon viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja sooritab vajadusel makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva;b) kui pädevad Cabo Verde ametiasutused pole käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 5 ette nähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni;c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud.Artikkel 10 Riiklike õigusaktide kohaldamineÜhenduse laevad teostavad Cabo Verde vetes kalapüüki kooskõlas Cabo Verde riiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui lepingus, käesolevas protokollis koos lisaga või selle liidetes ei nähta ette teisiti.Artikkel 11 LäbivaatamisklauselLepinguosalised võivad protokolli, selle lisa ja liidete sätted uuesti läbi vaadata, et teha neisse vajaduse korral muudatusi, kui pool nende kohaldamise ajast on möödunud.Artikkel 12 Kehtetuks tunnistamineEuroopa Majandusühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise Cabo Verde rannikuvete kalanduskokkuleppe lisa tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga.Artikkel 13 Jõustumine1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.2. Protokolli ja selle lisa kohaldatakse alates 1. septembrist 2006. aastast.LISAÜHENDUSE LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED CABO VERDE KALASTUSVÖÖNDISI PEATÜKK – LITSENTSIDE TAOTLEMISE JA VÄLJASTAMISE KORD1. jagu Litsentside väljastamine1. Kalapüügilitsents Cabo Verde kalastusvööndis kalastamiseks antakse ainult abikõlblikele laevadele protokolli alusel, milles määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde vahelise kokkuleppega ette nähtud püügivõimalused ja rahaline toetus, mis on seotud kalapüügiga Cabo Verde territoriaalvetes ajavahemikul 1. septembrist 2006 kuni 31. augustini 2011.2. Laev on abikõlblik juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud kalapüügikeeldu Cabo Verdel. Kõnealustel isikutel ei tohi olla vastuolusid Cabo Verde seadustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasematest Cabo Verde ja ühenduse vahelistest kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused.3. Iga ühenduse laeva, mis kalapüügilitsentsi taotleb, võib esindada Cabo Verdel asuv volitatud esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad sel juhul olema märgitud litsentsitaotluses. Seejuures peab kõikidel laevadel, mis taotlevad kalapüügilitsentsi ja mille puhul nähakse ette ümberlaadimist või lossimist mõnes Cabo Verde sadamas, olema Cabo Verdes elav volitatud esindaja.4. Pädevad ühenduse ametiasutused esitavad kalandusega tegelevale Cabo Verde ministeeriumile litsentsitaotluse iga laeva kohta, mis soovib kokkuleppe raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt 15 päeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva.5. Taotlused esitatakse kalandusega tegelevale Cabo Verde ministeeriumile vormidel, mille näidised on antud 1. liites.6. Litsentsitaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid:-  tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud;-  esimese taotluse korral selle protokolli alusel, värvifoto külgvaates laevast tema praeguses seisukorras. Selle foto minimaalsed mõõtmed on 15 cm x 10 cm;-  mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta.7. Litsentsitasu makstakse Cabo Verde ametiasutuste poolt protokolli artikli 2 lõikes 6 osutatud pangakontole.8. Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse. Seejuures ei hõlma litsentsitasu sadamamakse, lossimismakse ja teenustasusid.9. Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Ühenduste Komisjoni Cabo Verdel asuva delegatsiooni vahendusel 15 päeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 6 osutatud dokumentide laekumisest kalandusega tegelevale Cabo Verde ministeeriumile.10, Kui Euroopa Komisjoni delegatsioon on litsentsi allkirjastamise hetkel suletud, saadetakse litsents otse laevaomaniku esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile.11. Litsents antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduste taotlusel laeva litsentsi siiski asendada mõnele muule sama kategooria laevale antava uue litsentsiga ning viimase eest ei pea litsentsitasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid.13. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel kalandusega tegelevale Cabo Verde ministeeriumile.14. Uus litsents jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud litsentsi kalandusega tegelevale Cabo Verde ministeeriumile. Euroopa Komisjoni Cabo Verdel asuvat delegatsiooni tuleb litsentsi asendamisest teavitada.15. Litsents peab alati olema laeva pardal. Seejuures kantakse pärast seda, kui Euroopa Komisjoni poolt Cabo Verde ametiasutustele makstud ettemakse kohta on teatis esitatud, laev nende laevade nimistusse, millel on lubatud kala püüda ning sellest teavitatakse Cabo Verde ametiasutusi, kelle ülesandeks on kalandustegevuse kontrollimine. Kuni tegeliku litsentsi kättesaamiseni võib faksi teel saada koopia nimetatud nimistust, seda koopiat tuleb hoida laeva pardal.2. jagu Litsentse reguleerivad tingimused – litsentsitasud ja ettemaksed1. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab pikendada.2. Litsentsitasu on 35 eurot iga Cabo Verde kalastusvööndis püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade puhul ja 25 eurot iga Cabo Verde kalandusvööndis püütud kalatonni kohta ritvõngedega tuunipüügilaevade puhul.3. Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui pädevatele riiklikele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad:-  3950 eurot iga tuunipüügiseineri kohta (sellest 100 eurot on ette nähtud vaatlejate programmi rahastamiseks), mis vastab litsentsitasule 110 tonni siirdekalade ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas;-  2900 eurot iga triivõngejadaga püügilaeva kohta (sellest 100 eurot on ette nähtud vaatlejate programmi rahastamiseks), mis vastab litsentsitasule 80 tonnile siirdekalade liikide ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas;-  500 eurot iga ritvõngedega tuunipüügilaeva kohta (sellest 100 eurot on ette nähtud vaatlejate programmi rahastamiseks), mis vastab litsentsitasule 16 tonni siirdekalade liikide ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas.4. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse hiljemalt n+1 aasta 31. juuliks, see arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel ning püügiandmete kinnitamisel liikmesriikides kontrolliks pädevate teadusasutuste poolt, nagu näiteks instituudid Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Investigação das Pescas e do Mar (IPIMAR) ja Cabo Verde l'Instituto Nacional de Desenvolvimento das Pescas (INDP), ning see toimub Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel.5. Nimetatud lõplik arvestus edastatakse kontrollimiseks ja kinnitamiseks samaaegselt Cabo Verde kalanduse eest vastutavale ministeeriumile ja laevaomanikele. Cabo Verde ametiasutused võivad nõuetekohaselt põhjendatud seisukoha alusel kuni 30 päeva jooksul alates ülekandest arvestuse vaidlustada. Eriarvamuste korral pöördutakse ühiskomisjoni poole. Kui ettenähtud ajavahemiku jooksul ei esitata ühtegi vastuväidet, loetakse arvestus kinnitatuks.6. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad Cabo Verde pädevatele ametiasutustele hiljemalt järgneva aasta 30. septembriks pangakontole, mis on ära toodud käesoleva peatüki 1. jao lõikes 7.7. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 3 nimetatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta.II PEATÜKK – KALASTUSVÖÖNDID1. Ühenduse laevad võivad kala püüda järgmistes vööndites:-  kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest.III PEATÜKK – PÜÜGIARUANDED1. Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva püügireisi kestuse all:-  ajavahemikku laeva Cabo Verde kalastusvööndisse sisenemisest kuni sellest lahkumiseni,-  ajavahemikku laeva Cabo Verde kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni,-  või ajavahemikku laeva Cabo Verde kalastusvööndisse sisenemisest kuni Cabo Verdel lossimiseni.2. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Cabo Verde vetes kalastada, saadavad oma püügiaruanded Cabo Verde kalanduse eest vastutavale ministeeriumile, et ametivõimudel oleks võimalik kontrollida väljapüütud koguseid, mis kinnitatakse pädevate teadusinstituutide poolt vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud menetlusele. Väljapüügist teatamise kord on järgmine.2.1 Litsentsi kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 2. jao lõike 1 tähenduses sisaldavad püügiaruanded andmeid igal püügireisil saadud saagikoguse kohta. Püügiaruannete füüsilisel kandjal originaalid saadetakse Cabo Verde kalanduse eest vastutavale ministeeriumile hiljemalt 30 päeva pärast nimetatud ajavahemikul toimunud viimase püügireisi lõppu. Samaaegselt edastatakse püügiaruannete koopiad elektrooniliselt lipuriigile ja Cabo Verde kalanduse eest vastutavale ministeeriumile.2.2 Laevad täidavad püügivormi vastavalt liites 2 toodud püügipäeviku näidisele. Ajavahemike kohta, millal kõnealused laevad ei viibi (rannikuriigi) vetes, tuleb teha püügipäevikusse kanne „väljaspool Cabo Verde majandusvööndit”.2.3 Vormid tuleb täita loetavalt, trükitähtedega ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja.3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Cabo Verde valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Cabo Verde kehtivate seadustega ette nähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni.IV PEATÜKK – LOSSIMINELepinguosalised teevad koostööd, et parandada lossimise ja ümberlaadimise võimalusi Cabo Verde sadamates.1. LossimineÜhenduse tuunipüügilaevadele, mis on omal algatusel otsustanud lossida Cabo Verde sadamas, kohaldatakse litsentsitasu puhul soodustust 5 eurot lossitud tonni kohta koguste puhul, mis on osutatud lisa I peatüki 2. jao lõikes 2.Täiendavat 5 euro suurust soodustust kohaldatakse juhul, kui püütud kala müüakse Cabo Verde töötlemistehasele.Samasugust mehhanismi kohaldatakse ühenduse mis tahes laeva puhul kuni väljapüütud koguste lõpliku arvestuse 50% ulatuseni (nii nagu see on määratud käesoleva lisa III peatükis) alates käesoleva protokolli esimesest jõustumisaastast.2. Ümberlaaditud või lossitud tonnaaži kontrollimise kord määratletakse ühiskomisjoni esimese istungi käigus.3. HinnangRahaliste meetmete ulatus ja väljapüütud kogustest mahaarvestuse maksimaalne protsendimäär määratakse kindlaks ühiskomisjoni poolt lähtuvalt toimunud lossimiste sotsiaalmajanduslikule mõjule kõnealusel aastal.V PEATÜKK – MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE1. Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga püügilaevade laevaomanikud kohustuvad kasutama AKV riikidest, sealhulgas Cabo Verdest pärinevaid isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal:-  tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt kuus AKV meremeest tuunipüügihooaja jooksul Cabo Verde kalastusvööndis,-  ritvõngedega tuunipüügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt kolm AKV meremeest tuunipüügihooaja jooksul Cabo Verde kalastusvööndis,-  triivõngejadaga püügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt neli AKV meremeest püügihooaja jooksul Cabo Verde kalastusvööndis.2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt Cabo Verde meremehi.3. Laevaomanikud valivad neile asjaomaste AKV riikide, sealhulgas Cabo Verde pädevate ametiasutuse poolt esitatud nimekirjast välja laevale võetavad meremehed.4. Cabo Verdest pärinevate isikute töölevõtmise korral edastab laevaomanik või tema esindaja Cabo Verde pädevale ametiasutusele oma laevale tööle võetud Cabo Verde meremeeste nimed koos märkega selle kohta, millised on nende tööülesanded meeskonnas.5. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamise osas.6. Cabo Verde meremeeste töölepingud, mis vastavad käesoleva artikli punktile 1 ja mille koopia antakse allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu pädevate Cabo Verde merenduse valdkonna pädeva ametiasutusega. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.7. Meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne litsentside väljastamist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste AKV riikide ametiasutuste kokkuleppel. Kohalike meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui teiste Cabo Verde laevameeskondade puhul ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad.8. Iga ühenduse laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.9. Kui AKV riikide meremehi ei palgata muudel põhjustel kui eelmises punktis osutatud, on asjaomased ühenduse laevaomanikud kohustatud iga püügireisi päeva eest AKV riigi vetes maksma kindlaksmääratud summana 20 eurot. Summa tasutakse hiljemalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 6 osutatud kuupäeval.10. Seda summat kasutatakse kohalike meremeeste/kalameeste koolituseks ja see makstakse pangakontole, mille asjaomase AKV riigi ametiasutused teatavaks teevad.VI PEATÜKK – TEHNILISED MEETMEDÜhenduse kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma ICCAT meetmetest ja soovitustest asjaomase vööndi kohta.VII PEATÜKK – VAATLEJAD1. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Cabo Verde vetes kalastada, võtavad allpool sätestatud korra kohaselt pardale pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni määratud vaatlejad.1.1 Pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni taotlusel võtavad ühenduse laevad pardale ühe kõnealuse kalandusorganisatsiooni poolt määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Cabo Verde vetes püütud saagikoguseid.1.2 Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Komisjonile ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist.1.3 Litsentsi väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime.2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest võib pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon esitab vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel.3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse.4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Cabo Verde kalastusvööndis vetes toimuva püügireisi alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist.5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes antud piirkonna sadamates vaatlejad pardale võetakse.6. Kui vaatleja võetakse pardale sadamas, mis asub antud piirkonnast väljaspool, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on vaatleja võetud, lahkub piirkondlikust kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja kiireks tagasijõudmiseks kodumaale; vastavad kulud kannab laevaomanik.7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja:8.1 jälgib laevade püügitegevust;8.2 kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;8.3 võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;8.4 märgib üles kasutatavad püügivahendid;8.5 kontrollib Cabo Verde kalastusvööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid;8.6 kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid;8.7 edastab laeva Cabo Verde kalastusvööndis viibimise kestel mis tahes asjaomasel viisil (raadio, faks, elektrooniline side) üks kord nädalas kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.9. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus.10. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.11. Pardal olles peab vaatleja:11.1 tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,11.2 suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevale piirkondlikule kalandusorganisatsioonile, koopia sellest edastab ta laeva kaptenile.13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused.14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon.15. Lepinguosalised peavad võimalikult peatselt nõu kolmandate asjaosaliste riikidega, et määratleda piirkondlike vaatlejate süsteem ning valida piirkondlik pädev asutus kalanduse valdkonnas. Kuni piirkondlike vaatlejate süsteemi käivitamiseni võtavad Cabo Verde vetes püügilitsentsi omavad laevad piirkondlike vaatlejate asemel pardale Cabo Verde pädevate ametiasutuste poolt ülalkirjeldatud eeskirjade kohaselt määratud vaatlejaid.VIII PEATÜKK – KONTROLL1. Euroopa Ühendus haldab ja ajakohastab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt püügiluba väljastatud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Cabo Verde ametiasutustele vahetult pärast koostamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.2. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine2.1 Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Cabo Verde kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Cabo Verde ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette. Nad teavitavad samuti oma pardal olevatest saagikogustest ja püütud liikidest.2.2 Väljumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Sidepidamine toimub eeldatavalt faksi teel, või kui laeval faks puudub, siis raadio või e-posti teel.2.3 Kui laev leitakse kalastamas, ilma et sellest oleks pädevat Cabo Verde ametiasutust teavitatud, loetakse see püügiloata laevaks.2.4 Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress püügiloa väljastamisel.3. Kontrollimenetlused3.1 Cabo Verde kalastusvööndis kala püüdvate ühenduse laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Cabo Verde ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist.3.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.3.3. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.4. Laevaseire satelliitsüsteem4.1 Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid laevu jälgitakse protokolli kehtivuse esimese aasta jooksul vastuvõetud sätete kohaselt satelliidi abil. Kõnealused sätted jõustuvad kümnendal päeval pärast seda, kui Cabo Verde valitsus on Euroopa Komisjoni Cabo Verdel asuvat delegatsiooni teavitanud kalalaevade satelliitsüsteemiga laevaseirekeskuse töölehakkamisest Cabo Verdel.5. Laeva peatamine5.1 Pädevad Cabo Verde ametiasutused teavitavad Cabo Verde kalastusvööndis ühenduse kalalaeva peatamisest ja viimase suhtes sanktsioonide kohaldamisest Euroopa Komisjoni ja laeva lipuriiki hiljemalt 24 tunni jooksul.5.2 Lipuriigile ja komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.6. Laeva peatamise protokoll6.1 Laeva kapten kirjutab Cabo Verde pädeva asutuse koostatud protokollile pärast selle sisuga tutvumist alla.6.2 See allkiri ei piira õigusi ega meetmeid, mis kaptenil on või mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta.6.3 Kapten juhatab laeva Cabo Verde ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui tegemist on kergekujulise rikkumisega, võib Cabo Verde pädev ametiasutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata.7. Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine7.1 Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, Cabo Verde pädevad ametiasutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.7.2 Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale.8. Laeva peatamisele lahenduse leidmine8.1. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.8.2. Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Cabo Verde õigusaktide alusel.8.3. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis Cabo Verde pädevate ametiasutuste osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid.8.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See vabastatakse niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad Cabo Verde pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa.8.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:-  kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud, või-  kui eespool nimetatud punktis 8.3 osutatud pangatagatis on makstud ja kui see on Cabo Verde pädevatele ametiasutustele vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni.9. Ümberlaadimised9.1 Kõik ühenduse laevad, mis soovivad püügikoguseid Cabo Verde vetes ümber laadida, teevad seda Cabo Verde sadamate reididel.9.2. Kõnealuste laevade omanikud edastavad Cabo Verde pädevatele asutustele vähemalt kaks tööpäeva enne toimingu läbiviimist järgmise teabe:-  ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed;-  kaubalaeva nimi;-  ümberlaaditav tonnaaž kalaliikide kaupa;-  ümberlaadimise kuupäev;-  ümberlaadiva laeva santitaartõend.9.3. Ümberlaadimist käsitletakse kui lahkumist Cabo Verde kalastusvööndist. Seega peavad laevad edastama Cabo Verde pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Cabo Verde püügivööndist lahkuda.9.4. Cabo Verde püügivööndis ümberlaadimine muul viisil, kui ülaltoodud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Cabo Verde kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi.10. Cabo Verde sadamas ümberlaadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid võimaldavad Cabo Verde inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.LIITED1. Kalapüügiloa taotlusvorm2. ICCAT püügipäevik3. Cabo Verde kalastusvööndi koordinaadid (teatatakse Cabo Verde ametiasutuste poolt enne satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemi (VMS) kokkuleppe ja protokolli jõustumist)1. liideKALANDUSMINISTEERIUMLitsentsitaotlus tööstusliku kalapüügiga tegelevatele välismaa laevadele:1. Laevaomaniku nimi:2. Laevaomaniku aadress:3. Laevaomaniku kohaliku esindaja või voliniku nimi:4. Laevaomaniku kohaliku esindaja või voliniku aadress:5. Kapteni nimi:6. Laeva nimi:7. Registrinumber:8. Ehitamise kuupäev ja koht:9. Lipuriik:10. Registreerimissadam:11. Kodusadam12. Kogupikkus:13. Laeva laius:14. Kogumahutavus:15. Puhasmahutavus:16. Lastimahutavus:17. Külmutus- ja jahutusvõimsus:18. Masina tüüp ja võimsus:19. Püügivarustus:20, Meeskonnaliikmete arv:21. Sideseadmed:22. Raadiokutsung:23. Tunnustähistus:24. Kavandatavad kalapüügiviisid:25. Püügi lossimiskoht:26. Kalastusvööndid:27. Püütavad kalaliigid:28. Kehtivusaeg:29. Eritingimused:30, Taotleja muu tegevus Cabo Verdes:Kalanduse peadirektoraadi arvamus:Kalandus-, põllumajandus- ja maaeluministeeriumi märkused:2. liideRAHVUSVAHELISE ATLANDI TUUNIKALA KAITSE KOMISJONI (ICCAT) TUUNIPÜÜGIPÄEVIK |Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot (Muu) |Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... | Mahutavus (tonnides): ………………………………………….. |Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... | Kapten: ……………………………………………………….... |Laevaomanik: ………………………………………………………….......................... | Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ |Aadress: ………………………………………………………………………….... | Aruande kuupäev: ………………………………………………... |(Aruande esitaja): ………………………………………………................................. | Merel oldud päevade arv: | Püügipäevade arv: Püügikordade arv: | Püügireisi nr: |Kuupäev | Püügipiirkond | Pinnavee tempera-tuur (ºC) | Püügi-koormus Kasutatud konksude arv | Capturas (Püük) | Isco usado na pesca (Kasutatud sööt) |1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta. | 3 – „Päeva” all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse. | 5 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tuleb tegelik kaal lossimise ajal. |Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATle aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Hispaania. | 4 – Kalastuspiirkond osutab laeva asukohale. Ümardada minutid ja registreerida laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkida N/S ja E/O. | 6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. |Protokoll (laevaseire satelliitsüsteem (VMS))millega kinnitatakse sätted, mis on seotud ühenduse kalapüügilaevade satelliitseire Cabo Verde majandusvööndis1. Käesoleva protokolli sätted täiendavad Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise partnerluslepingu protokolli, millega määratakse kindlaks Cabo Verde rannikuvete kalanduskokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. septembrist 2006 kuni 31. augustini 2011, sätteid ja neid kohaldatakse vastavalt selle lisa peatüki VII – Kontroll punktile 4.1.2. Kõiki üle 15 meetri pikkuseid kalapüügilaevu, mis püüavad EÜ/Cabo Verde kokkuleppe raames, jälgitakse satelliitsüsteemi abil nende viibimise ajal Cabo Verde majandusvööndis.Satelliitseire võimaldamiseks edastavad Cabo Verde ametiasutused ühenduse lepinguosalisele Cabo Verde majandusvööndi koordinaadid (laius- ja pikkuskraadi).Cabo Verde ametiasutused edastavad kõnealuse teabe, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemi.3. Lepinguosalised vahetavad X.25-aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikatsiooniga seotud teavet oma kontrollikeskuste vahel punktidega 5 ja 7 ettenähtud korras. Võimaluste piires edastatakse kontrollikeskuste omavaheliseks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmeid, nagu nimed, telefoni-, teleksi- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet või X.400).4. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 meetri ning usaldusvahemikus 99%.5. Kui kokkuleppe alusel kalastav laev, millele on ühenduse õigusaktide kohaselt paigaldatud satelliidipõhine seiresüsteem, siseneb Cabo Verde kalastusvööndisse, siis peab lipuliikmesriigi kontrollikeskus sisenemisele järgnevad asukohateated (laeva tunnusandmed, pikkuskraad, laiuskraad, kurss ja kiirus) viivitamata, vähemalt kolmetunniste ajavahemike tagant, saatma Cabo Verde kalapüügi seirekeskusele (FMC). Sõnumid peavad olema asukohateadetena identifitseeritavad.6. Punktis 5 osutatud sõnumid edastatakse elektroonilisel kujul X.25 vormingus või mõnes muus turvatud vormingus. Sõnumid edastatakse reaalajas II tabelis ettenähtud vormingus.7. Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseiresüsteemi seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad töötamast, edastab laeva kapten punktis 5 kindlaksmääratud teabe mõistliku aja jooksul faksi teel lipuliikmesriigi kontrollikeskusele ja Cabo Verde kalapüügi seirekeskusele. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saata iga 9 tunni tagant. See üldine asukohateade hõlmab aruannet laeva asukoha kohta, nii nagu laeva kapten selle registreerinud on kolme tunni jooksul vastavalt punktis 5 esitatud tingimustele.Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Cabo Verde seirekeskusele. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja hiljemalt ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, peab ta lahkuma Cabo Verde majandusvööndist.8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Cabo Verde vetes. Kui laevade jälgimist pole võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata Cabo Verde seirekeskust ning toimitakse vastavalt punktile 7.9. Kui Cabo Verde seirekeskus leiab, et lipuriik ei edasta punktis 5 ette nähtud teavet, teavitab ta sellest viivitamata teisi Euroopa Komisjoni pädevaid talitusi.10, Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Cabo Verde ametiasutused üksnes Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde vahel sõlmitud kokkuleppe raames kalastavate ühenduse laevade kontrolliks ja järelevalveks. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele.11. Satelliitseiresüsteemi tarkvara ja riistvara peavad olema töökindlad, mitte võimaldama asukohaandmete võltsimist; nad ei tohi olla käsitsi seadistatavad.Süsteem peab olema täiesti automaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Keelatud on satelliitseiresüsteemi lõhkuda, kahjustada, muuta see töökõlbmatuks või tekitada häireid selle töös.Laevade kaptenid tagavad, et:-  andmeid ei muudeta;-  satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei olekstakistusi;-  satelliitseireseade oleks pidevalt varustatud elektrienergiaga;-  satelliitseireseadet ei eemaldataks.12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, eesmärgiga veenduda, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks.13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis.14. Lepinguosalised kohustuvad vajaduse korral eelnevad sätted üle vaatama.VMS-TEATE EDASTAMINE CABO VERDELEASUKOHATEADEAndmeelement | Kood | Kohustuslik/valikuline | Märkused |Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust |Saaja | AD | K | Teatega seotud teave – saaja. Riigi ISO Alpha 3 kood |Saatja | FR | K | Teatega seotud teave – saatja. Riigi ISO Alpha 3 kood |Lipuriik | FS | V |Teate tüüp | TM | F | Teatega seotud teave – teate tüüp „POS” |Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline raadiokutsung |Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud teave – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO-3-kood, millele järgneb number) |Pardatähis | XR | K | Laevaga seotud teave – laeva küljel olev number |Laiuskraad | LA | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS –84) |Pikkuskraad | LO | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS –84) |Kurss | CO | K | Laeva sõidusuund 360° skaalal |Kiirus | SP | K | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes |Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimine (AAAAKKPP) |Kellaaeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) |Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu |Märgistik: ISO 8859.1Andmeedastuse struktuur on järgmine:-  topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust;-  kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „teate algus” ja „teate lõpp” vahel.CABO VERDE MAJANDUSVÖÖNDI PIIRIDCABO VERDE MAJANDUSVÖÖNDI KOORDINAADIDCABO VERDE SEIREKESKUSE ANDMEDSeirekeskuse nimi:Laevaseiresüsteemi (VMS) tel:Laevaseiresüsteemi (VMS) faks:Laevaseiresüsteemi (VMS) e-post:DSPG tel:DSPG faks:X25 aadress =Sisenemis-/väljumisteatedFINANTSSELGITUSETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek nõukogu määruse kohta, milles käsitletakse partnerluslepingu sõlmimist kalandussektoris Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahel viieks aastaks alates lepingu jõustumisest.TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK11. Kalandus1103. Rahvusvahelised kalanduskokkuleppedEELARVEREADEelarveread:110301: „Rahvusvahelised kalanduskokkulepped“11010404: „Rahvusvahelised kalanduskokkulepped: halduskulud“3.2 Meetme kestus ja finantsmõju:EÜ ja Cabo Verde kalanduskokkuleppele lisatud protokoll aegus 30. juunil 2005. Uus protokoll sõlmitakse kestusega viis aastat alates 1. septembrist 2006.Protokolliga määratakse kindlaks rahalise toetuse suurus ja ühenduse laevade kalapüügi kategooriad ning tingimused Cabo Verde kalastusvööndis.3.3 Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu) :Eelarve-rida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotleja-riikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |11.0301 | Kohustuslik | CD[2] | EI | EI | EI | nr 4 |11.010404 | Kohustuslik | CND[3] | EI | EI | EI | nr 4 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1 Rahalised vahendid4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (neli kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | aasta n | n +1 | n +2 | n +3 | n +4 | Kokku |Tegevuskulud[4] |Kulu-kohustuste assigneeringud | 8.1 | a min a max | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 1,925 3,25 |Maksete assigneeringud | b min b max | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 1,925 3,25 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[5] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud | 8.2.4 | c | 0,04 | 0,04 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulu-kohustuste assigneeringud | a+c min a+c max | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,425 0,69 | 1,965 3,29 |Maksete assigneeringud | b+c min b+c max | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,425 0,69 | 1,965 3,29 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[6] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,297 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a. personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,1075 |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) kokku | Min Max | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,5059 0,7709 | 20,3695 3,6945 |MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) kokku | Min Max | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,5059 0,7709 | 2,3695 3,6945 |Kaasrahastamise andmed: kaasrahastamist ei toimumiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | aasta n | n +1 | n +2 | n +3 | n +4 | Kokku |F |Kulukohustuste assigneeringud (kaasrahastamine) | a+c+d+e+f |4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[7] (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3 Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgnev:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meedet [aasta n-1] | Olukord pärast meedet |Eelarverida | Tulud | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] |a) Tulud absoluut-arvudes |b) Tulude muutus | ( |(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 |Personal kokku | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusEÜ ja Cabo Verde kalanduskokkuleppele lisatud protokolli kehtivusaeg lõppes 30. juunil 2005. aastal. Uus protokoll hõlmab ajavahemikku 1. septembrist 2006 kuni 30. augustini 2011.Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalapüügi ja kalavarude vastutustundliku haldamise poliitika väljaarendamiseks Cabo Verde kalastusvööndis. Uue protokoll hõlmab peamiselt järgmisi valdkondi.-  Püügivõimalused : 25 tuunikülmutusseinerit, 11 ritvõngedega tuunipüügilaeva ja 48 triivõngejadaga püügilaeva (28% võrra vähem võrreldes eelmise protokolliga), mis jagunevad riikide vahel järgmiselt (aluseks on endise protokolli jaotus, liikmesriikide taotlused ja liikmesriikide ning kategooriate väljakujunenud kasutusmahud):( tuunipüügiseinerid – Prantsusmaa: 13; Hispaania: 12( ritvõngedega tuunipüügilaevad – Prantsusmaa: 4; Hispaania: 7( triivõngejadaga kalapüügilaevad – Hispaania: 41; Portugal: 7-  Aastane registertonnaaž: 5000 tonni tuunikala (29% vähem võrreldes eelmise protokolliga)-  Aastase rahalise toetuse suurus: 385 000 €-  Laevaomanike litsentsimaksud ja ettemaksed: 35 eurot seinerite ja triivõngejadaga püügilaevade puhul (varasemalt 25 eurot) tonni tuunikala püügi eest Cabo Verde kalastusvööndis. Ritvõngedega tuunipüügilaevade puhul säilis 25 euro suurune maks, kuivõrd selle püügi puhul on tegemist käsitööndusliku iseloomuga püügiga. Aastase ettemakse suurus on kinnitatud summas 3950 eurot seineri kohta, 500 eurot ritvõngedega tuunipüügilaeva kohta ja 2900 eurot triivõngejadaga püügilaeva kohta (vastavalt +38%, +25% ja +38%).5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeUue partnerluslepingu puhul asendub ühenduse mittesekkumine eralepingutega, mis ei taga jätkusuutliku püügi jätkumist. Ühendus loodab samas, et selle partnerluslepingu raames teeb Cabo Verde Vabariik ühendusega tihedat koostööd piirkondlikes organisatsioonides nagu Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) ebaseadusliku püügi vastase võitluse alal ja siirdekalade varude hea haldamise nimel. Lisaks sellele nähakse protokolliga ette rahaline soodustus Cabo Verde sadamates ümberlaadimise korral, et muuta Cabo Verde töötlusstruktuurid dünaamilisemaks. Kalanduskokkulepe tagab samuti osa ressurssidest, millega rahastatakse Cabo Verde kalandussektori sisest poliitikat.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesLäbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta ühenduse kalalaevade, sh ka ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüügitegevust ja arendada vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, selleks, et soodustada kalavarude jätkusuutlikku kasutamist ühenduse vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi.Tegevuspõhise juhtimise kontekstis kasutatakse lepingu täitmise tagamiseks järgmiste näitajate jälgimist:( püügivõimaluste täitmise taseme jälgimine;( püügiandmete ja lepingu kaubandusliku väärtusega seotud andmete kogumine ja analüüs;( tööhõive parandamine ja lisaväärtuse suurendamine ühenduses;( ühenduse turu stabiliseerumise toetamine;( üldise eesmärgi – Cabo Verdes vaesuse vähendamise – saavutamise toetamine, mis hõlmab panustamist tööhõivesse ja infrastruktuuride väljaarendamisse ning toetust riigieelarvele;( tehniliste koosolekute ja ühiskomisjoni koosolekute arv.5.4 Rakendusmeetod (soovituslik)X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1 JärelevalvekordKomisjon (kalanduse peadirektoraat koos EÜ esindusega Dakaris ja Praias asuva osakonnaga) tagab korrapärase järelevalve partnerluslepingu rakendamise üle, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega.6.2 Hindamine2004. aasta septembris viidi lõpule põhjalik hinnang 2001.–2005. aasta protokolli kohta, selle hinnangu andmises osales sõltumatute konsultantide konsortsium, et võimaldada läbirääkimiste alustamist uue protokolli sõlmimiseks.6.2.1 EelhindamineAlljärgnevalt on esitatud mõned eelmise protokolli (2001–2004) hindamistulemused, mis esitati 2004. aasta septembris avaldatud uuringus (vt lõiget 6.2).EÜ / Cabo Verde kalanduskokkuleppe kasutamine (laevade arv):Laeva tüüp | Pakutud püügi-võimalused: | Kasutus 2001/2002 | Kasutus 2002/2003 | Kasutus 2003/2004 | Keskmine kasutus |Tuunipüügiseinerid | 37 laeva | 54 % | 57 % | 57 % | 56 % |Triivõngejadaga kalapüügilaevad | 62 laeva | 96 % | 95 % | 71 % | 87,6 % |Ritvõngedega tuunipüügilaevad | 18 laeva | 66,6% | 94 % | 88,8 % | 83,3 % |Ajavahemikul 2001–2005 on püügikogused suurenenud 1100 tonnilt 2100 tonnini aastas võrdlusaluseks määratud 7000 tonni koguse juures. Kokkulepe on kasulik seni, kuni saagi väärtus ületab protokolliga seotud kulud. Tuuni kaubanduslik väärtus on vahemikus 800 kuni 1000 eurot tonni kohta.Lisaks asjaomaste laevade püütud saagi otsesele kaubanduslikule väärtusele annab kokkulepe ilmset kasu veel järgmistes valdkondades:-  tööhõivetagatised kalalaevade pardal;-  tööhõive paranemine sadamates, kalaturgudel, töötlustehastes, laevaehitustehastes, teenindusettevõtetes jne;-  tööhõivevõimaluste tekitamine piirkondades, kus puuduvad mis tahes muud töövõimalused;-  ühenduse kalaga varustamise parandamine.Ühenduse kokkuleppe olemasolu tagab ka mõlemapoolse õigusliku raamina kalavarude head haldamist.– Ohud ja alternatiivsed võimalused:Kalandusprotokolli täitmine on seotud samas teatavate ohtudega, nagu näiteks võimalus, et kalandussektori sisese poliitika rahastamiseks antavaid summasid ei kasutata eesmärgipäraselt (pettus), samuti asjaolu, et välisriikide kalalaevad ei rakenda litsentse ega allu järelevalvemeetmetele. Nende ohtude vältimiseks oleks soovitatav tugevdada merekontrolli meetmeid, parandada satelliitseiresüsteemi (VMS), rahastada meetmeid, mis toetavad kohalikke kalureid jne.6.2.2 Lepingu majandusliku väärtuse ja komisjoni rahalise toetuse eelhinnangKalandussektori uues partnerluslepingus nähakse ette ühenduse eraldised, mis moodustavad 2006.–2011. aastate protokolli kehtivuse ajal aastase rahalise toetuse summas 385 000 eurot.6.2.3 Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Süvavee triivõngedega püügilaevade mittekasutamise tõttu ei lülitanud ühendus seda haru uude partnerluslepingusse, lisades samas ainuõiguslikkuse klausli Cabo Verde majandusvööndi litsentside osas.Uus leping ei hõlma enam sihttegevusi, vaid üldist rahalist toetust Cabo Verde valitsuse määratud kalandussektori siseste poliitikate raames tehtud algatuste rakendamiseks. Ühendus ja Cabo Verde valitsus peaksid kokku leppima mitmeaastase sektoripõhise kava osas, mis hõlmaks seda rahalist toetust (80% kogu toetussummast ehk 308 000 eurot).6.2.4 Edasise hindamise tingimused ja sagedusJätkates 2004. aasta septembris esitatud uuringut (vt punkt 6.2) ja selleks et tagada piirkonnas jätkusuutlikku kalapüüki, teostatakse enne protokolli iga järgnevat uuendamist majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju hinnang. Punktis 5.3 loetletud näitajaid kasutatakse järelhinnangu andmiseks.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDLepingu raames ühenduse antud rahalise toetuse kasutamine on täielikult asjaomase kolmanda riigi vastutusalas.Seejuures on komisjon võtnud kohustuse püüda algatada pidev poliitiline dialoog ja koostöö, et parandada protokolli pikendamise haldamist ja tugevdada ühenduse panust ressursside jätkusuutlikku majandamisse.Kõikide komisjoni poolt kalanduskokkuleppe raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eeskätt selgitada täpselt välja kolmandate riikide pangakontod, kuhu ühenduse rahaline toetus makstakse.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (neli kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | Kokku |Meede 1 |Meede 2…… |aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 |Ametnikud või ajutised töötajad[9] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 |B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Art. 11 01 02 kohaselt rahastatud personal[10] |Art. 11 01 04 04 kohaselt rahastatud muu personal[11] |KOKKU | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 |8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus-  Abistada läbirääkijat kalanduskokkuleppe läbirääkimiste ettevalmistamisel ja pidamisel:-  osaleda kolmandate riikidega kalanduskokkuleppe sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel;-  valmistada voliniku jaoks ette hinnanguaruanded ja läbirääkimiste strateegia;-  esitada ja kaitsta komisjoni seisukohta nõukogu väliskalanduse töörühmas;-  osaleda kompromisslahenduse otsingul koos kokkuleppe lõplikus tekstis mainitud liikmesriikidega;-  Kokkulepete täitmise kontroll (monitooring):-  kalanduskokkulepete igapäevane järelevalve;-  valmistada ette ja kontrollida rahalise toetuse ja sihtmeetmete või vastutustundliku püügi arendamiseks suunatud vahendite maksekorraldused ja ülekanded;-  koostada kokkulepete täitmise kohta regulaarseid aruandeid;-  kokkulepete hindamine: teaduslikud ja tehnilised küsimused;-  valmistada ette nõukogu määruse ja otsuse eelnõu ning töötada läbi kokkuleppe tekstid;-  ülevõtmismenetluste käivitamine ja järelevalve.-  Tehniline tugitegevus:-  valmistada ühiskomisjoni seisukoha alusel ette komisjoni seisukoht.-  Institutsioonidevahelised sidemed:-  esindada komisjoni nõukogus, Euroopa Parlamendis ja liikmesriikides läbirääkimiste protsessi puudutavates küsimustes;-  koostada vastused Euroopa Parlamendi suulistele ja kirjalikele küsimustele.-  Talitustevahelised konsultatsioonid ja koordineerimine:-  tagada side teiste peadirektoraatidega läbirääkimisi ja kokkulepete järelevalvet puudutavates küsimustes;-  korraldada talitustevahelisi konsultatsioone ja vastata nende käigus tekkinud küsimustele.-  Hinnang-  osaleda mõjuhinnangute ajakohastamises;-  analüüsida saavutatud eesmärke ja hinnanguindikaatoreid.8.2.3 Personali allikad (kohustuslik)(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga allika puhul).X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2006. aastaks ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud(11 01 04/05 – Halduskorralduskulud)(miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida: 11010404 (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | KOKKU |1. Tehniline ja haldustegevus (sh sellega seonduvad personalikulud) |Täitevasutused[12] |Muu tehniline ja haldusabi |– sisene |– väline (1) | 0,04 | 0,04 |Tehniline ja haldusabi kokku | 0,04 | 0,04 |(1) kehtiva protokolli järelhinnang ja järgmise protokolli eelhinnang8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (neli kohta pärast koma)Personali liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | KOKKU |Ametnikud ja ajutised töötajad (11 01 01) | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,297 |Art. XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) |Võrdlussummast VÄLJA jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,297 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajadVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.- 1A = 108 000 eurot * 0,25 = 27 000 eurot1B = 108 000 eurot * 0,15 = 16 200 eurot1B = 108 000 eurot * 0,15 = 16 200 eurotVahesumma: 59 400 (0,0594 miljonit) eurot aastasKokku: 59 400 eurot aastas (0,0594 miljonit eurot aastas)Arvestus – art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | KOKKU |11 01 02 11 01 – Lähetused | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,1 |11 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,0015 | 0,0015 | 0,0015 | 0,0015 | 0,0015 | 0,0075 |XX 01 02 11 03 – Komiteed[13] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 Infosüsteemid |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viide eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummadest VÄLJA) | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,1075 |[1] EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.[2] Liigendatud assigneeringud[3] Liigendamata assigneeringud[4] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 11 peatüki 11 01 alla.[5] Kulud, mis kuuluvad asjaomase jaotise 11 peatüki 11 01 04 alla.[6] Kulud, mis kuuluvad 11 01 peatükki alla, välja arvatud artiklid 11 01 04.[7] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[8] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule[9] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[10] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[11] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[12] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[13] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


				|

		52012PC0233

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 917/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, sel teel, et lisatakse I lisas esitatud Hiina Rahvavabariigi tootjate loetellu üks äriühing /* COM/2012/0233 final - 2012/0117 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Ettepaneku taust
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30.
novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga
impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi
„algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide
impordiga seotud menetluses.
·      Üldine taust
Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja
tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud
sisuliste ja menetlusnõuetega.
·      Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 917/2011,
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide
impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle
suhtes kehtestatud ajutine tollimaks.
·      Kooskõla liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega
Ei kohaldata.
2.           Konsulteerimine huvitatud
isikutega ja mõju hindamine
·      Konsulteerimine huvitatud isikutega
Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli uurimise
ajal võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.
·      Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei vajatud.
·      Mõjuhinnang
Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.
Algmäärusega ei ole ette nähtud üldist
mõjuhindamist, kuid selles on sätestatud põhjalik loetelu tingimustest, mida
tuleb hinnata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·      Kavandatud meetmete kokkuvõte
Lisatud ettepanek nõukogu määruse kohta põhineb
lõplikul järeldusel, mille kohaselt vastab üks Hiina eksportivatest tootjatest
kõigile kriteeriumidele uue eksportiva tootja staatuse saamiseks ning seepärast
võib tema suhtes kohaldada 30,6 % suurust kaalutud keskmist
dumpinguvastast tollimaksu.
·      Õiguslik alus
Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus
(EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei
ole Euroopa Ühenduse liikmed.
Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 917/2011,
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide
impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle
suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
·      Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.
Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele
järgmistel põhjustel.
Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool
nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.
Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide
valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline
ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku
eesmärgiga, ei kohaldata.
·      Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt: määrus.
Muud õigusaktid ei ole asjakohased järgmisel
põhjusel.
Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest
algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
2012/0117 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust
(EL) nr 917/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit
keraamiliste plaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja
nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, sel teel,
et lisatakse I lisas esitatud Hiina Rahvavabariigi tootjate loetellu üks
äriühing
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009.
aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest
riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1]
(edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse nõukogu rakendusmäärust (EL)
nr 917/2011[2],
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide
impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse
selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (edaspidi „nõukogu rakendusmäärus
(EL) nr 917/2011”), eriti selle artiklit 3,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa
Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. EELNENUD
MENETLUS
(1)       Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega
(EL) nr 917/2011 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina
Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes.
Võttes arvesse koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate suurt hulka
uurimises, mis viis dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseni (edaspidi
„esialgne uurimine”), moodustati Hiina eksportivatest tootjatest valim,
millesse kaasatud äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad
vahemikus 26,3 – 36,5 %, samas kui muudele koostööd tegevatele äriühingutele,
kes valimisse ei kuulunud, kehtestati 30,6 % suurune tollimaksumäär.
Kõigile muudele Hiina äriühingutele kehtestati 69,7 % suurune
tollimaksumäär.
(2)       Nõukogu rakendusmääruse
(EL) nr 917/2011 artiklis 3 on sätestatud, et kui mõni uus
eksportiv tootja Hiinas esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et
·
ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. aprill 2009 – 31. märts 2010,
edaspidi „uurimisperiood”) liitu kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 1
kirjeldatud tooteid (esimene kriteerium);
·
ta ei ole seotud ühegi Hiina eksportija ega
tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud
dumpinguvastaseid meetmeid (teine kriteerium); ning
·
ta on pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi
lõppu vaatlusaluseid tooteid tegelikult liitu eksportinud või ta on võtnud
tühistamatu lepinguga kohustuse märkimisväärse koguse liitu eksportimiseks
(kolmas kriteerium),
võib kõnealuse määruse artikli 1 lõiget 2 muuta ja
määrata uuele eksportivale tootjale koostööd tegevate valimiväliste äriühingute
suhtes kohaldatava tollimaksumäära, mis on 30,6 %.
B.
UUE EKSPORTIVA TOOTJA TAOTLUS
(3)       Üks Hiina äriühing (edaspidi
„taotluse esitaja”) on esitanud taotluse, et talle võimaldataks sama kohtlemist
nagu esialgse uurimise käigus koostööd teinud valimivälistele äriühingutele
(edaspidi „uue eksportiva tootja režiim”).
(4)       Et teha kindlaks, kas
taotluse esitaja vastab nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 917/2011
artiklis 3 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kohaldamise
kriteeriumidele, korraldati kontrollimine.
(5)       Taotluse esitajale saadeti
küsimustik ning paluti esitada tõendeid selle kohta, et ta vastab kolmele
eespool nimetatud kriteeriumile.
(6)       Hiina eksportiva tootja
esitatud tõendeid käsitati piisavana, et kinnitada tema vastavust nõukogu
rakendusmääruse (EL) nr 917/2011 artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele.
Kõnealusele eksportivale tootjale võib seetõttu määrata koostööd tegevate
valimivälistele äriühingutele kohaldatud tollimaksumäära (s.o 30,6 %) ning
sellest tulenevalt võib tema nime lisada nõukogu rakendusmääruse
(EL) nr 917/2011 I lisas esitatud eksportivate tootjate
loetelusse.
(7)       Taotlejat ja liidu
tootmisharu on kontrollimise tulemustest teavitatud ja neile on antud võimalus
avaldada arvamust.
(8)       Kõiki huvitatud isikute
esitatud vastuväiteid ja esildisi on analüüsitud ning, kui need olid
õigustatud, on need nõuetekohaselt arvesse võetud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 917/2011
I lisas esitatud Hiina Rahvavabariigi tootjate loetelusse lisatakse
järgmine äriühing:
 Nimi || TARICi lisakood
 Onna Ceramic Industries (China) Co., Ltd. || B293
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 343, 22.12.2009,
lk 51.
[2]               ELT L 238, 15.9.2011, lk 1.