title: Proposition de DÉCISION DU CONSEIL sur une position de l'Union au conseil de stabilisation et d’association UE ancienne République yougoslave de Macédoine en ce qui concerne la participation de l'ancienne République yougoslave de Macédoine en tant qu’observateur aux travaux de l’Agence des droits fondamentaux de l’Union européenne, ainsi que les modalités respectives en matière de participation aux initiatives prises par l’Agence, de contributions financières et de personnel, dans le cadre établi par les articles 4 et 5 du règlement (CE) n° 168/2007 du Conseil

text:
|

52010PC0720

	Brüssel 13.12.2010KOM(2010) 720 lõplik2010/0350 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklites 4 ja 5 sätestatud raamistikule ning sellega seotud korda, sealhulgas ameti algatustest osavõtmist, osamaksu ja töötajaid käsitlevaid sätteidSELETUSKIRI1. TaustEuroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007[1] (edaspidi „määrus”).Määruse artikli 2 kohaselt on ameti eesmärk pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi Euroopa Liidu asjakohastele institutsioonidele, organitele, ametkondadele ja asutustele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad Euroopa Liidu õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.Vastavalt nõukogu määruse 168/2007/EÜ artikli 28 lõikele 1 on kandidaatriikidel võimalik osaleda ameti töös vaatlejatena. Osalemine ja sellega seotud kord tuleks määratleda asjaomase assotsiatsiooninõukogu otsusega, milles sätestatakse osalemise laad, ulatus ja viis. Käesoleva otsuse vastuvõtmisel saab amet tegeleda kõnealuses kandidaatriigis määruse artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik riigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega.2. Otsuse ettepanekKomisjon teeb nõukogule ettepaneku vastu võtta otsus, mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemise kohta ameti töös. Otsuse ettepanek hõlmab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõu, mis on kooskõlas artikli 28 nõuetega.Kooskõlas määruse ühe aluspõhimõttega (mille kohaselt töötab amet valdkonna-, mitte riigikeskse lähenemise alusel), võimaldatakse otsuse eelnõus ametil täita määruse artiklites 4 ja 5 sätestatud ülesandeid ka endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.Ühtlasi sätestatakse otsuse eelnõus, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik nimetab ameti haldusnõukogusse vaatleja ja tema asendaja. Nimetatud isikud peaksid vastama määruse artikli 12 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. Nad osalevad haldusnõukogu töös liikmesriikide poolt nimetatud liikmete ja asendusliikmetega võrdsel alusel, kuid ilma hääleõiguseta.Ameti töös osalemist käsitlev otsus sisaldab sätteid ka endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osamaksu ja töötajatega seonduva kohta.Otsuse ettepanekuga sätestatakse osamaks osalemise eest alates 2011. aastast (esimene osalemisaasta vastavalt I lisa 5. punktile).Otsuse eelnõu on kooskõlas ka Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega. Kandidaatriikide kalkulatsioonide suhtes kohaldatakse ka ameti eelarves ELi liikmesriikide jaoks ettenähtud osas sätestatud haldus- ja tegevuskulude vahelise suhtarvu keskmist.Otsuse eelnõu hõlmab ka finantsselgitust.2010/0350 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklites 4 ja 5 sätestatud raamistikule ning sellega seotud korda, sealhulgas ameti algatustest osavõtmist, osamaksu ja töötajaid käsitlevaid sätteidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 352 koostoimes artikli 218 lõikega 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Euroopa Ülemkogu otsustas 1997. aasta detsembri Luxembourgi kohtumisel vaadelda osalemist Euroopa Liidu ametites kui ühinemiseelse strateegia kiirendamise viisi. Euroopa Ülemkogu järeldustes on ette nähtud, et „Euroopa Liidu ametid, milles taotlejariigid saavad osaleda, määratakse kindlaks igal üksikjuhtumil eraldi”.2.  Nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 (millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) on sätestatud, et kandidaatriikidel on võimalik osaleda ameti töös määruse artiklite 4 ja 5 raames.3.  Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik jagab määruses (EÜ) nr 168/2007 ametile seatud sihte ning tunnustab sealsamas sätestatud ameti ülesannete ulatust ja kirjeldust.4.  Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi lõppeesmärk on saada Euroopa Liidu liikmeks ja tema osalemine Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös aitab endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil seda eesmärki saavutada,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelSeisukoht, mille Euroopa Liit võtab ELi – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana, ja sellega seotud kord põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõul.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAEelnõu:Otsus nr …./,endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklites 4 ja 5 sätestatud raamistikule, sealhulgas ameti algatustest osavõtmist, osamaksu ja töötajaid käsitlevad sättedELi – ENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGI STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut,võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, eriti selle artikli 28 lõiget 2,ning arvestades järgmist:1) Euroopa Ülemkogu otsustas 1997. aasta detsembri Luxembourgi kohtumisel vaadelda osalemist ühenduse ametites kui ühinemiseelse strateegia kiirendamise viisi. Euroopa Ülemkogu järeldustes on ette nähtud, et „ametid, milles taotlejariigid saavad osaleda, määratakse kindlaks igal üksikjuhtumil eraldi”.2) Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik jagab määruses (EÜ) nr 168/2007 ametile seatud sihte ning tunnustab sealsamas sätestatud ameti ülesannete ulatust ja kirjeldust.3) On asjakohane lubada endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil osaleda Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ning kinnitada sellise osalemise, osamaksu ja töötajatega seotud kord.4) Samuti on asjakohane, et amet tegeleks endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega.5) Vastavalt nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktile a võib ameti direktor lubada võtta tööle endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi täieõiguslikke kodanikke,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kui kandidaatriik osaleb vaatlejana määruse (EÜ) nr 168/2007 alusel asutatud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös.Artikkel 21. Amet tegeleb endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega.2. Sellel eesmärgil võib amet täita endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklites 4 ja 5 sätestatud ülesandeid.Artikkel 3Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik toetab kooskõlas käesoleva otsuse lisaga rahaliselt ameti tegevust, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklis 4.Artikkel 41. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik nimetab ametisse vaatleja ja tema asendaja, kes vastavad määruse artikli 12 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. Nad võivad haldusnõukogu töös osaleda liikmesriikide määratud liikmete ja asendusliikmetega võrdsel alusel, kuid ilma hääleõiguseta.2. Nagu on viidatud määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 8 lõikes 1, määrab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik riiklikuks kontaktametnikuks ühe valitsusametniku.3. Nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest teatab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik Euroopa Komisjonile lõikes 1 ja 2 nimetatud isikute nimed, kvalifikatsioonid ja kontaktandmed.Artikkel 5Ametile saadetud või ametist väljuvat teavet võib avaldada ja see tehakse avalikkusele kättesaadavaks eeldusel, et konfidentsiaalset teavet kaitstakse endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis samal määral kui Euroopa Liidus.Artikkel 6Ametil on endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis samasugune õigusvõime kui on juriidilistel isikutel vastavalt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi õigusele.Artikkel 7Et võimaldada ametil ja selle töötajatel oma ülesandeid täita, tagab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik neile privileegid ja immuniteedid, mis on identsed Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artiklites 1–4, 5, 6, 10–13, 15, 17 ja 18 sätestatutega.Artikkel 8Osalised võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast otsusest tulenevate kohustuste täitmiseks, ja teatavad nendest stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule.Artikkel 9Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päevale järgneva teise kuu esimesel päeval.LISAIENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGI OSAMAKS EUROOPA LIIDU PÕHIÕIGUSTE AMETIS5.  Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poolt Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (edaspidi „amet”) töös osalemise eest Euroopa Liidu eelarvesse tasumisele kuuluv osamaks, mis on sätestatud punktis 2, katab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemise kõik kulud.6.  Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poolt Euroopa Liidu eelarvesse tasumisele kuuluv osamaks on järgmine:Aasta 1: | 165 000 eurot |Aasta 2: | 170 000 eurot |Aasta 3: | 175 000 eurot |7.  Võimalik rahaline toetus Euroopa Liidu abiprogrammide raames lepitakse kokku eraldi vastavalt asjaomasele Euroopa Liidu programmile.8.  Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osamaksu käsitletakse kooskõlas finantsmäärusega, mida kohaldatakse Euroopa Liidu üldise eelarve suhtes.9.  Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi esindajate ja ekspertide reisi- ja elamiskulud, mis on tehtud eesmärgiga võtta osa agentuuri tegevustest või agentuuri tööprogrammi rakendamisega seotud koosolekutest, kaetakse agentuuri poolt samadel alustel ja samas vastavuses jõusolevate menetlusviisidega kui Euroopa Liidu liikmesriikidel.10.  Komisjon esitab pärast käesoleva otsuse jõustumist ja iga järgmise aasta alguses endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile rahastamisnõude, mis vastab tolle käesoleva otsuse kohasele osamaksule ameti eelarves. Oma osaluse esimesel kalendriaastal maksab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik osamaksu, mis on arvutatud proportsionaalselt alates tema osaluse alguskuupäevast kuni aasta lõpuni. Järgmistel aastatel on osamaks kooskõlas käesoleva otsusega.11.  Osamaksu arvestatakse eurodes ja see makstakse panka Euroopa Komisjoni eurokontole.12.  Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik maksab oma osamaksu rahastamisnõudest lähtuvalt hiljemalt 30 päeva jooksul alates rahastamisnõude saatmisest komisjoni poolt.13.  Iga viivitus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osamaksu tasumisel tekitab kohustuse tasuda intresse maksetähtpäevaks maksmata summalt. Intressimäär vastab määrale, mida rakendab Euroopa Keskpank antud päeval oma eurotehingutele ning seda suurendatakse 1,5 protsendipunkti võrra.ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile1.3. Ettepaneku/algatuse liik1.4. Eesmärgid1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus1.6. Meetme kestus ja finantsmõju1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid2. HALDUSMEETMED2.1. Järelevalve ja aruandlus2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, mille kuludele mõju avaldub3.2. Hinnanguline mõju kuludele3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus3.3. Hinnanguline mõju tuludeleETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUSETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIKEttepaneku/algatuse nimetusNõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklites 4 ja 5 sätestatud raamistikule, sealhulgas ameti algatustest osavõtmist, osamaksu ja töötajaid käsitlevad sättedAsjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[2] ) struktuurilePoliitikavaldkond : 18 „Vabadus, turvalisus ja õigus”ABB meede: 18 04 „Põhiõigused ja kodakondsus”Ettepaneku/algatuse liik( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedetEesmärgidKomisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakseNimetatud otsus aitab kaasa endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edukale ettevalmistamisele Euroopa Liidu täisliikmeks saamiseks.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileErieesmärk: Nimetatud otsus võimaldab endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil osaleda vaatlejana ameti töös ja ametil tegeleda põhiõiguste küsimustega endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile: 18 04 „Põhiõigused ja kodakondsus”Oodatavad tulemused ja mõjuNimetatud otsus aitab kaasa endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edukale ettevalmistamisele Euroopa Liidu täisliikmeks saamiseks.Tulemus- ja mõjunäitajadTäpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.Otsus võimaldab ametil täita endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis määruse artiklites 4 ja 5 sätestatud ülesandeid.2011. aastal jõustub Põhiõiguste Ameti tulemuslikkuse hindamisraamistik, mida on täiendatud tulemuslikkuse mõõtmisalustega, mis aitavad kindlaks määrata, mil määral amet pakub oodatavaid tulemusi.Põhiõiguste ameti loogilises mudelis, mis on ühine 9 erineva, kuid omavahel seotud teemavaldkonnale, sätestatakse ette määratletud väljundite liigid, mida on vaja erinevate projektide puhul pakkuda, mis peavad eelduste kohaselt andma koheseid tulemusi ning aitama kaasa vahetulemuste ja lõpliku, ameti üldise mõju saavutamisele ( lõplik tulemus ).Väljundi tasandil loob võime väljundite liike (näiteks institutsioonide aruannete, uuringute, temaatiliste aruannete arv, tuvastatud head tavad, statistiliste vahendite ja meetodite väljatöötamine, väljaõpe ja vastastikune õpe jne) võrdlevalt hinnata ning määratleda läbi aasta kogutavat täpsemat kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet (standardsete aruannete vormid, standarditud küsimustikul põhinevad osalejate küsitlused, tegelike väljundite kvaliteedi hindamise standarditud kontrollnimekirjad) pideva seireandmete voo, mida kaks korda aastas (tulemuslikkuse seire vahe- ja aastaaruannete jaoks) kogutakse kokku, analüüsitakse ja tõlgendatakse.Samuti näeb järelevalveraamistik konkreetsema teabe kogumiseks tulemuse tasandil ette mõningate iga-aastaste uuringute läbiviimist (igas teemavaldkonnas). Need põhinevad suurel määral sarnastel küsimustikel, mida kohandatakse vastavalt konkreetse teemavaldkonna spetsiifikale.Samuti on sügavamaid kvalitatiivseid dokumendianalüüse vahetulemuste tasandil, et võimaldada saavutusi analüüsida ja tõlgendada teemavaldkondade kaupa, mida jälgitakse ja mille kohta aruandeid koostatakse. Peale selle aitavad fookusrühma kohtumised tõlgendada kogutud seireandmeid nende konteksti paigutamise ja sünteesimise teel (et hinnata näiteks seda, kuidas ja mil määral Põhiõiguste Amet aitab kaasa 1) tõhusale teabevahetusele põhiõiguste kohta / nende tundmaõppimisele ja paremale mõistmisele liikmesriikide poliitikakujundajate/otsustajate ja sidusrühmade hulgas, 2) tõenditepõhise ELi poliitika ja õigusaktide loomisele selles valdkonnas, mis vastaks liikmesriikide vajadustele, probleemidele ja tingimustele, 3) valdkondadevaheliste põhiõiguste küsimuste kaasamisele ELi asjaomastesse poliitika- ja õigusvaldkondadesse ja nende suurema järjekindluse tagamisele jne).Ettepaneku/algatuse põhjendusLühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadusedNimetatud otsus peaks võimaldama endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil osaleda ameti töös vaatlejana ja ametil tegeleda põhiõiguste küsimustega endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.Euroopa Liidu meetme lisaväärtusTegeledes endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis põhiõiguste küsimustega, aitab amet kaasa riigi õiguse vajalikule vastavusseviimisele Euroopa Liidu õigusega.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidMääruse (EÜ) nr 168/2007 ettepanek sisaldas ameti tegevuse geograafilist kohaldamisala käsitlevat mõjuhinnangut.ELi Põhiõiguste Ameti eelkäija, Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus (EUMC), viis erinevates kandidaatriikides (s.o Rumeenias, Bulgaarias, Türgis ja Horvaatias) ellu PHARE projekte, mis osutusid väga positiivseteks nii kandidaatriikide kui ka EUMC jaoks.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaOsa endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemiskuludest kaetakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu.Meetme ja finantsmõju kestusPiiratud kestusega ettepanek/algatus-  ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 2011. aastast kuni endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühinemiseni ELiga-  finantsmõju avaldub ajavahemikul 2011–2013Ettenähtud eelarve täitmise viisid[3]( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:-  ( ühenduste asutatud asutustele[4]HALDUSMEETMEDJärelevalve ja aruandlusTäpsustage teostamise tingimused ja sagedus.ELi Põhiõiguste Ameti tööd, kaasa arvatud kandidaatriikide osalemist ameti tegevuses, hinnatakse regulaarselt kooskõlas määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikuga ning võttes arvesse ameti mitmeaastast raamistikku ja iga-aastaseid tööprogramme.Haldus- ja kontrollisüsteemidTuvastatud ohud1) Personali teadmised konkreetsest turust.2) Konkreetsed probleemid põhiõiguste alaste andmete kogumisel pakkujate puudumise tõttu turul.3) Mõju hankemenetlusele põhiõiguste alaste andmete kogumisteenuse pakkujate puudumise tõttu.4) Mõju uuringu tulemustele ebapiisava andmekogumise või andmete kättesaamatuse tõttu.Ettenähtud kontrollimeetod(id)1) Meetme rakendamiseks vajalike eriteadmiste, oskuste ja pädevuse analüüs ja personalile vajaliku väljaõppe kindlaksmääramine.2) Lepinguliste teenusepakkujate tegevuse seire tugevdamine, eriti kui nad ei ole kogenud põhiõiguste alaste andmete kogujad.Tehnilise ja hanke spetsifikatsiooni selge kirjeldus ja mitme raamlepingu kasutamine. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmedTäpsustage toimivad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Võitluses pettuse, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega kohaldatakse ELi Põhiõiguste Ameti suhtes ilma piiranguteta määrust (EÜ) nr 1073/1999.Amet ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelise 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust, ja kehtestab viivitamata kõigi töötajate suhtes kehtivad asjakohased sätted.Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates rakenduskokkulepetes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajadusel kontrollida ametilt raha saajaid ning raha jaotamise eest vastutavaid töötajaid kohapeal.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJUMitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub-  Olemasolevad eelarvereadMitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |Number [Nimetus…...….] | Liigendatud/ liigendamata ([5]) | EFTA riigid[6] | Kandidaatriigid[7] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |5 | XX 01 01 01 Personaliga seotud kulud peakorteris | — | EI | EI | EI | EI |Hinnanguline mõju kuludeleÜldine hinnanguline mõju kuludeleMitmeaastase finantsraamistiku rubriik | 5 | „Halduskulud” |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU |( Personalikulud | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |( Muud halduskulud | - | - | - | - |Õigusküsimuste peadirektoraat KOKKU | Assigneeringud | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU | Kulukohustused kokku = Maksed kokku) | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU |Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Maksed | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele-  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamistHinnanguline mõju haldusassigneeringuteleÜlevaade-  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 |Personal | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Muud halduskulud | - | - | - | - |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[8] välja jäävad kulud |Personalikulud | - | - | - | - |Muud halduskulud | - | - | - | - |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku | - | - | - | - |KOKKU | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Hinnanguline personalivajadus-  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |XX 01 01 01 (Peakorteri personal) | 0,5 | 0,5 | 0,5 |( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[9] |KOKKU | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt.Ülesannete kirjeldus:Ametnikud ja ajutised töötajad | Põhiõiguste alaste andmete kogumine endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. |Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga-  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikugaKolmandate isikute rahaline osalus-  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Kokku |Täpsustage kaasrahastav asutus | 0,165 | 0,170 | 0,175 | 0,510 |Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU | 0.165 | 0.175 | 0,175 | 0,510 |Hinnanguline mõju tuludele-  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:-  ( omavahenditele-  ( mitmesugustele tuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Tulude eelarverida | Jooksva aasta eelarvesse kantud summad | Ettepaneku/algatuse mõju[10] |Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |Artikli 603 lõige 1 | 0,165 | 0,170 | 0,175 |Mitmesuguste tulude puhul täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.18 04 05 03 ja 18 04 05 04Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.Vt otsuse I lisaFINANTSSELGITUSE LISAEttepaneku/algatuse nimetus:Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklites 4 ja 5 sätestatud raamistikule, sealhulgas ameti algatustest osavõtmist, osamaksu ja töötajaid käsitlevad sätted14.  VAJALIKUKS PEETAV TÖÖTAJATE ARV JA TÖÖTAJATEGA SEOTUD KULUD15.  MUUD HALDUSKULUD16.  Vajalikuks peetav töötajate arv ja töötajatega seotud kulud17.  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist järgmiselt:miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |( Koosseisuvälised töötajad || Täistööajale taandatud töötajad |Assignee-ringud | Täistööajale taandatud töötajad |Assignee-ringud | Täistööajale taandatud töötajad |Assignee-ringud | |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 ja RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud – KOKKU |0,5 |0,061 |0,5 |0,061 |0,5 |0,061 | |Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega.18.  Muud halduskulud19.  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist[1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 168/2007, 15. veebruar 2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.[2] ABM: Activity-Based Management – ABB: Activity-Based Budgeting.[3] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[4] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.[5] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.[6] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.[7] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[8] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[9] Lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.[10] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


				|

		52014PC0563

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega volitatakse liikmesriike Euroopa Liidu huvides ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli sotsiaalpoliitikaga seotud küsimuste osas /* COM/2014/0563 final - 2014/0259 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Kavandatud nõukogu otsused võimaldavad
liikmesriikidel ratifitseerida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1930.
aasta sunniviisilise töö konventsiooni protokolli, edaspidi „protokoll”.
ILO sunniviisilise töö konventsioon (nr 29, 1930),
edaspidi „konventsioon”, on üks ILO kaheksast peamisest konventsioonist, mis
moodustavad peamised rahvusvahelised tööalased standardid, ja seda peetakse
inimõiguste tagamise vahendiks. Konventsiooni vastuvõtmisel 1930. aastal kutsus
Rahvusvaheline Töökonverents (edaspidi „konverents”) osalisriike üles lõpetama
sunniviisilise töö kasutamise võimalikult kiiresti ning tunnistama sellise
seaduserikkumise kriminaalkuriteoks. Kuigi on möödunud üle 80 aasta ja
konventsioon peaaegu ülemaailmselt ratifitseeritud, leidub sunniviisilist tööd
ikka veel, ehkki mitte nendes vormides, mis vallandasid sellise reaktsiooni 20.
sajandi alguses. ILO hinnangul ulatub sunniviisilise töö ohvrite arv kogu
maailmas praegu vähemalt 20,9 miljonini.
Konverentsi 103. istungil vastu võetud
protokolli eesmärk on kompenseerida puudujääke rakendamises ja teha edusamme
tööjõu ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse ennetamises ning
sunniviisilise töö ohvrite kaitsmises ja neile kahju hüvitamises.
Euroopa Liit on võtnud endale kohustuse
toetada inimõigusi ja inimväärset tööd ning likvideerida inimkaubandus nii
liidu sees kui ka välissuhtluses. Protokolli osas on eriti oluline ka ELi
pühendumus laste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kaitse toetamisele, sest
naised võivad olla mõne sunniviisilise töö vormi suhtes eriti haavatavad.
Tööõigused on inimväärse töö keskne aspekt. ILO konventsioonide ja nendega
seotud protokollide ratifitseerimisega näitavad ELi liikmesriigid ELi poliitika
sidusust tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste edendamise ja töötingimuste
parandamise valdkonnas kogu maailmas.
ELi inimkaubanduse likvideerimise strateegia[1] raames kutsus komisjon
lisaks ELi liikmesriike tungivalt üles ratifitseerima kõiki asjakohaseid
rahvusvahelisi õigusakte, lepinguid ja õiguslikke kohustusi. See aitab võidelda
inimkaubandusega tõhusamalt, kooskõlastatumalt ja ühtsemalt. Ohvrite õiguste
tugevdamine ELis on viimase paari aasta jooksul samuti olnud komisjoni jaoks
strateegiliselt oluline. Horisontaalse kuriteoohvrite õiguste direktiiviga
tagatakse, et kuriteoohvritele on politseiuurimiste ja kohtumenetluse käigus
tagatud ühtsed miinimumstandarditele vastavad õigused. Protokolli tuleks
vaadelda osana sellest tööst.
Seepärast on vaja ELi tasandil kõrvaldada kõik
õiguslikud takistused, et võimaldada ELi liikmesriikidel protokolli
ratifitseerida. Protokolli sisu ei tekita kehtivast ELi acquis’st
lähtudes probleeme.
Protokolli sätetega on tugevdatud
rahvusvahelist õigusraamistikku, kehtestades kohustused takistada sunniviisilise
töö kasutamist ning pakkuda ohvritele kaitset ja juurdepääsu
õiguskaitsevahenditele, nagu hüvitised.
Protokolli artiklitega 1 ja 6 on nõutud, et
ILO liikmesriigid töötaksid välja riikliku poliitika ja tegevuskava, et
tulemuslikult ja püsivalt vähendada sunniviisilist tööd ning võtta kasutusele
meetmeid, et koostöös tööandjate ja töötajate organisatsioonidega kohaldada
protokolli sätteid.
Protokolli artiklis 2 on sätestatud meetmed,
mida ILO osalisriigid peavad kasutusele võtma, et takistada sunniviisilise töö
kasutamist, nimelt:
·
harida ja teavitada tööandjaid ja inimesi, eelkõige
neid, kes on eriti haavatavad;
·
teha jõupingutusi, tagamaks et sunniviisilise töö
vältimist käsitlevate õigusaktide reguleerimisala ja jõustamine hõlmaks kõiki
töötajaid ja kõiki majandussektoreid ning et tööjõuinspektsiooniteenuseid
tugevdatakse;
·
kaitsta inimesi, eelkõige võõrtöötajaid, värbamis-
ja töölesuunamisasutuste eest, millel võivad olla kuritahtlikud ja ebaausad
eesmärgid;
·
toetada hoolsuskohustust nii avalikus kui ka erasektoris
ning
·
tegeleda sunniviisilise töö ohtu suurendavate
algpõhjustega.
Sunniviisilise töö ohvrite osas on
artikliga 3 ette nähtud, et tuleb kasutusele võtta tõhusaid meetmeid nende
tuvastamiseks, vabastamiseks, kaitseks, taastumiseks ja rehabilitatsiooniks
ning muudeks abi ja toetuse liikideks. Artikli 4 kohaselt peavad ILO
osalisriigid tagama, et kõikidel ohvritel on juurdepääs õiguskaitsevahenditele,
näiteks hüvitistele, ning et pädevatel asutustel on õigus ohvreid mitte süüdi
mõista selliste kuritegude pärast, mida nad on olnud sunnitud sooritama.
Lisaks on artiklis 5 sätestatud rahvusvaheline
koostöö sunniviisilise töö ennetamiseks ja kaotamiseks ning artikliga 7 on
kustutatud konventsiooni üleminekusätted.
Protokollis on käsitletud ELi õiguse valdkondi,
mille reguleerimine on juba väga ulatuslik.

Protokolli sätetes sunniviisilise töö
ennetamise kohta on käsitletud ELi sotsiaalpoliitikaga hõlmatud valdkondi,
mille kohta on ELi õiguses sätestatud töötingimuste miinimumeeskirjad[2].
Ohvrite kaitse ja õiguskaitsevahenditele
juurdepääsu puudutavates sätetes on protokollis käsitletud küsimusi, mis on
seotud õigusalase koostööga kriminaalasjades, mille kohta on ELi õiguses
sätestatud inimkaubitsemise vastase võitluse ja ohvrite õiguste
miinimumstandardid[3].
Protokolli mõnel osal on samuti
kokkupuutepunkte töötajate liikumisvabaduse[4]
ja varjupaiga- ja sisserändeeeskirjadega[5].
Lisaks sellele on protokollil kokkupuutepunkte
ühise kaubanduspoliitika eeskirjade, ELi rahvusvaheliste kokkulepete,
arengukoostöö ja kaubanduspoliitiliste vahenditega, milles on viidatud
peamistele tööalastele standarditele, samuti ILO põhikonventsioonide
ratifitseerimisele ja tõhusale rakendamisele nii kolmandate riikide poolt kui
ka ELis.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ei kohaldata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Protokoll on ratifitseerimisele kuuluv siduv
rahvusvaheline leping, mis on konventsiooniga seotud. Sellega luuakse
juriidilisi kohustusi selle ratifitseerinud riikidele ja selle saavad
ratifitseerida vaid riigid, mis on konventsiooni ratifitseerinud.
ILOs kasutatakse protokolli selleks, et
konventsiooni osaliselt läbi vaadata või sellele lisandusi teha, võimaldades
seda kohandada muutuvate tingimustega ning muuta see asjakohasemaks. ILO
põhikirja artikli 19 lõiget 4 konventsioonide vastuvõtmise ja ratifitseerimise
kohta kohaldatakse ka protokollile.
Kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga,[6] nimelt ILO
konventsioonide sõlmimise ja ratifitseerimise[7]
osas, ei saa liikmesriigid otsustada ratifitseerida protokolli väljaspool ELi
institutsioonide raamistikku, sest protokolli osad kuuluvad ELi
pädevusvaldkondadesse.
Euroopa Liit ise aga ei saa ILO protokolli
ratifitseerida, sest vastavalt ILO eeskirjadele saavad selliste protokollide
osalisteks olla ainult riigid.
Kuna käesoleva protokolli sisu kuulub
osaliselt ELi pädevusvaldkonda ja osaliselt liikmesriikide pädevusvaldkonda,
peavad Euroopa Liidu institutsioonid ja liikmesriigid kasutusele võtma
vajalikud meetmed, et teha koostööd protokolli ratifitseerimisel ja nimetatud
protokollist tulenevate kohustuste[8]
täitmisel.
Viimase kümne aasta jooksul on nõukogu juba
andnud liikmesriikidele loa ratifitseerida Euroopa Liidu huvides viis ILO
konventsiooni, mille mõned osad kuuluvad ELi pädevusalasse[9].
Võrreldes protokolliga on inimkaubanduse,
ohvrite kaitsmise ja tööhõivepoliitika erinevad aspektid nüüdseks niivõrd
kõrgel tasemel reguleeritud, et liikmesriikidel ei ole enam võimalik
selleteemalises välissuhtluses iseseisvalt tegutseda[10]. Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 82 lõige 2 ja artikkel 153 on peamiseks õiguslikuks
aluseks asjaomastele ELi õigusaktidele, mis on üksikasjalikumad kui protokollis
sätestatud üldpõhimõtted.
Protokolli sätete ja ELi acquis' nendes
valdkondades sätestatud miinimumnõuete vahel ei ole vastuolu.
Kooskõlas ILO põhikirja artikli 19
lõikega 8 on protokollis sätestatud miinimumnõuded. ELi aqcuis
järgib sama lähenemisviisi. See tähendab, et ELi õigus võib olla karmim kui ILO
normid ja vastupidi[11].
Kavandatavate nõukogu otsustega antakse seega
liikmesriikidele volitus ELi huvides ratifitseerida protokolli need osad, mis
kuuluvad ELi pädevusalasse, ning neil soovitatakse teha jõupingutusi, et seda
teha enne 2016. aasta lõppu.
Kavandatavad nõukogu otsused põhinevad ühelt
poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 6 koostoimes Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõikega 2, milles on sätestatud õiguslik
alus ELi õigusaktidele, mis käsitlevad õigusalast koostööd inimkaubitsemise
vastu võitlemise ja ohvrite õigustega seotud kriminaalasjades, ning teiselt
poolt ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 2 teisele lõigule koosmõjus ELi
toimimise lepingu artikli 218 lõikega 6, milles on sätestatud sunniviisilise
töö takistamist ning töötingimuste kaitsmist ja parendamist puudutavate ELi
õigusaktide õiguslik alus.
Protokollil on mitu eesmärki, mis on omavahel
lahutamatult seotud, ilma et üks oleks teisejärguline või teistega võrreldes
kaudsem. Eelkõige on protokoll mõeldud ühelt poolt korralike töötingimuste
saavutamiseks ja teiselt poolt sunniviisilise või kohustusliku töö ohvrite
kaitsmiseks ja kuritegude toimepanijate karistamiseks. Seega peavad selle
aluseks olema nii ELi toimimise lepingu artikli 82 lõige 2 kui ka artikli 153
lõike 1 punktid a ja b. Ühte otsust ei saa vastu võtta kahel õiguslikul alusel,
kui kummagi õigusliku aluse nõutavad menetlused on ühildamatud[12]. Käesoleval juhul on
sellega tegemist seetõttu, et küsimused, mis puudutavad õigusalast koostööd
kriminaalasjades, ei ole siduvad Taani suhtes, mis viib nõukogus vastuoluliste
hääleõigusteni. Seega on vaja kahte eraldi nõukogu otsust.
Sunniviisilise või kohustusliku töö ohvrite
kaitsmise ja kuritegude toimepanijate karistamise eesmärgi jaoks on ELi
toimimise lepingu artikli 82 lõige 2 ainus õiguslik alus, millele käesolev
ettepanek peaks tuginema. On tõsi, et ka protokollis käsitletakse
sunniviisilise või kohustusliku töö ohvrite alalist elamisluba, juhul kui see
on vajalik, et tagada ohvritele ligipääs asjakohastele ja tõhusatele
õiguskaitsevahenditele (vt eriti protokolli artiklit 4). Sellegipoolest on ELi
toimimise lepingu artikliga 79 seotud eesmärk vaid juhuslik, samas kui
inimkaubanduse tõkestamine ja selle vastane võitlus ning ohvrite kaitse, mis on
seotud ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikega 2,[13] on määratletav peamise
eesmärgi ja valdkonnana.
Komisjon tuletab seetõttu meelde, et 14.
aprillil 2014, vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetele 3 ja 4, on
komisjon nõukogule esitanud soovituse nõukogu otsuse kohta, millega antakse
luba alustada Rahvusvahelise Töökonverentsi 103. istungil läbirääkimisi seoses
Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni sunniviisilise töö konventsiooni (nr 29, 1930)
täiendava protokolliga ja esitatakse läbirääkimisjuhised (COM(2014) 238, 14.4.2014).
Komisjon tuletab meelde, et kõnealust soovitust on arutatud nõukogu töörühma 5.
mai, 14. mai ja 16. mai 2014. aasta koosolekutel ning et hoolimata mitmetest
püüdlustest saavutada vastuvõetavat lahendust, otsustati 23. mai 2014. aasta
COREPERi istungil mitte jätkata küsimust põhjalikumalt ja seetõttu mitte
esitada otsuse eelnõu nõukogule vastuvõtmiseks. Sellest tulenevalt esitas
komisjon järgmise avalduse, mis on märgitud alaliste esindajate komitee
(COREPER) koosoleku protokollis:
„Komisjon tuletab meelde lojaalse koostöö
kohustust liikmesriikide ja komisjoni vahel igas olukorras. Nende otsuste
puudumine viib olukorrani, mis ei ole kooskõlas aluslepingutega, sest
liikmesriigid ei ole juriidiliselt vabad võtma juriidilisi kohustusi seoses
liidu pädevusvaldkonda kuuluvate rahvusvaheliste läbirääkimistega ilma liidu
otsuste raamistikuta. Komisjon hindab, milliseid asjakohaseid meetmeid sellega
seoses kasutusele võtta. Komisjon tuletab meelde vajadust austada liidu
pädevusi, vältida vastuolu ELi acquis’ ja ILO läbiräägitavate vahendite vahel
ning kutsub liikmesriike tegutsema ILOs Euroopa Liidu huvides."
Samuti märgib komisjon, et hoolimata sellest,
et nimetatud otsuse eelnõu jäi vastu võtmata, on liikmesriigid alustanud
sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli läbirääkimisi ja
vastuvõtmist ILO-siseselt. Arvestades sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta
protokolli tähtsust, teeb komisjon ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6
alusel ettepaneku, et liikmesriike volitatakse protokolli ratifitseerima,
tegutsedes ühiselt ELi huvides. Komisjon toonitab samas, et seda ettepanekut ei
saa mingil juhul pidada komisjonipoolseks kinnituseks, et ILO-siseselt
protokolli vastuvõtmiseni viinud menetlus oli õiguspärane.
2014/0259 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega volitatakse liikmesriike Euroopa
Liidu huvides ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta
sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli sotsiaalpoliitikaga
seotud küsimuste osas
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eriti selle artikli 153 lõike 1 punkte a ja b koostoimes artikli 218 lõike 6
punktidega a ja v,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[14]
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Liit toetab ILO poolt
ajakohaseks klassifitseeritud rahvusvaheliste töökonventsioonide
ratifitseerimist, et aidata kaasa Euroopa Liidu jõupingutustele edendada
selliseid eesmärke nagu inimõigused ja inimväärne töö kõigi jaoks ning
inimkaubanduse kaotamine nii ELis kui ka väljaspool, millest tööalaste
aluspõhimõtete ja põhiõiguste kaitse on määrava tähtsusega.
(2)       Osad Rahvusvahelise
Tööorganisatsiooni (ILO) 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014.
aasta protokolli (edaspidi „protokoll”) eeskirjad kuuluvad ELi toimimise
lepingu artikli 153 lõike 1 punktide a ja b kohaselt liidu pädevusalasse. Mõned
protokolli eeskirjad on juba sotsiaalpoliitika valdkonnas ELi aquis'ga[15] hõlmatud.
(3)       Järelikult ei tohi
liikmesriigid võtta endale nende osadega seotud kohustusi väljaspool Euroopa
Liidu institutsioonide raamistikku[16].
(4)       ILO põhikirja artikli 19
lõiget 4, mis käsitleb konventsioonide vastuvõtmist ja ratifitseerimist,
kohaldatakse samuti protokolli suhtes, mis on ratifitseerimisele kuuluv
konventsiooniga seotud siduv rahvusvaheline leping.
(5)       Euroopa Liit ei saa
protokolli ratifitseerida, kuna selle osalised saavad olla üksnes riigid.
(6)       Seepärast on vaja, et
liikmesriigid oleksid ühiselt Euroopa Liidu huvides tegutsedes volitatud
ratifitseerima protokolli neid osasid, mis kuuluvad liidu pädevusalasse ELi
toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punktide a ja b kohaselt.
(7)       Protokolli eelnõu need
sätted, mis ei ole seotud sotsiaalpoliitikaga, sõltuvad otsusest, mis võetakse
vastu paralleelselt käesoleva otsusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Liikmesriikidele antakse luba ratifitseerida
Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014.
aasta protokolli need osad, mis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153
lõike 1 punktide a ja b kohaselt kuuluvad Euroopa Liidu pädevusse.
Artikkel 2
Liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi, et
anda protokolli ratifitseerimiskirjad hoiule Rahvusvahelise Tööbüroo
peadirektorile niipea kui võimalik, soovitavalt 31. detsembriks 2016.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia
aastateks 2012–2016, COM(2012) 286, 19.6.2012.
[2]               Sealhulgas direktiiv 91/533/EMÜ tööandja kohustuse kohta
teavitada töötajaid töölepingu või töösuhte tingimustest („kirjalik teade”),
direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta, samuti töötervishoiu ja tööohutuse
direktiivid, k.a raamdirektiiv 89/391/EMÜ, direktiiv 2003/88/EÜ tööaja kohta,
direktiiv 94/33/EMÜ noorte kaitse kohta tööl ja emaduse kaitse direktiiv 92/85/EMÜ.
[3]               Direktiiv 2011/36/EL inimkaubanduse vastase võitluse
kohta. Direktiiv 2012/29/EL ohvrite õiguste kohta.
[4]               ELi toimimise lepingu artikkel 45 ja määrus
nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires.
[5]               Direktiiv 2004/81/EÜ ohvritele elamisloa andmise kohta
ja direktiiv 2009/52/EÜ tööandjatele kohaldavate karistuste kohta. Protokolli
valitud sätted ja sellega seotud soovitus puudutavad ka direktiivi 2008/115/EÜ
tagasisaatmise kohta, direktiivi 2011/98/EL ühtse loa kohta ja direktiivi 2014/36/EL
hooajatöötajate kohta.
[6]               Euroopa Kohtu 31. märtsi 1971. aasta otsus kohtuasjas 22/70:
komisjon vs. nõukogu, nn AETRi kohtuotsus (EKL 1971, lk 263). Vt ka Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõige 2, kus nimetatud põhimõtted on
kodifitseeritud.
[7]               Euroopa Kohtu 19. märtsi 1993. aasta arvamus 2/91
kemikaalide konventsiooni nr 170 kohta, EKL 1993-I, lk 1061.
[8]               Euroopa Kohtu arvamus 2/91 (ibid), punktid 36, 37 ja 38.
[9]               Nõukogu otsus 2005/367/EÜ, 14 aprill 2005, millega
volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise
Tööorganisatsiooni konventsiooni meremeeste isikut tõendavate dokumentide kohta
(konventsioon nr 185), ELT L 136, 30.5.2005, lk 1.
Nõukogu otsus nr 2007/431/EÜ, 7. juuni 2007, millega volitatakse liikmesriike
ratifitseerima Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006.
aasta konsolideeritud meretöönormide konventsiooni (ELT L 161, 22.6.2007, lk 63).
Nõukogu otsus, 7. juuni 2010, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima
Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö
konventsiooni (konventsioon nr 188), ELT L 145, 11.6.2007, lk 12.
Nõukogu otsus nr 2014/52/EL, 28. jaanuar 2014, millega antakse liikmesriikidele
luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1990.
aasta kemikaalide tööl kasutamise turvalisust käsitlev konventsioon
(konventsioon nr 170).
Nõukogu otsus nr 2014/51/EL, 28. jaanuar 2014, millega volitatakse liikmesriike
ratifitseerima Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2011.
aasta koduabiliste inimväärse töö konventsioon (konventsioon nr 189).
[10]             Euroopa Kohtu arvamus 2/91, punktid 25 ja 26.
[11]             Euroopa Kohtu arvamus 2/91, punkt 18.
[12]             Vt hiljutine Euroopa Kohtu 11. juuni 2014. aasta otsus
kohtuasjas C-377/12, punkt 34.
[13]             Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/29/EL, 25.
oktoober 2012, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava
toe ja kaitse miinimumnõuded, mis põhineb ELi toimimise lepingu artikli 82
lõikele 2, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/36/EL, 5. aprill 2011,
milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning
inimkaubanduse ohvrite kaitset, mis põhineb ELi toimimise lepingu artikli 82
lõikele 2 ja artikli 83 lõikele 1. Protokolli artikli 1 lõiked 1, 2, 3, artikli
2 punktid a ja c, artikkel 3 ning artikli 4 lõiked 1 ja 2 puudutavad otseselt
nende direktiividega reguleeritavaid küsimusi.
[14]             ELT C ..., ..., lk …
[15]             Eelkõige protokolli artikli 1 lõige 1 ning artikli 2
punktid a ja d puudutavad küsimusi, mida reguleerivad direktiiv 91/533/EMÜ
tööandja kohustuse kohta teavitada töötajaid töölepingu või töösuhte
tingimustest („kirjalik teade”), direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta, samuti
töötervishoiu ja tööohutuse direktiivid, k.a raamdirektiiv 89/391/EMÜ,
direktiiv 2003/88/EÜ tööaja kohta, direktiiv 94/33/EMÜ noorte kaitse kohta tööl
ja emaduse kaitse direktiiv 92/85/EMÜ.
[16]             Euroopa Kohus, kohtuasi 22/70, komisjon vs. nõukogu
(„AETR”), EKL 1971, lk 263, punkt 22, arvamus 2/91 („ILO”), EKL 1993-I,
lk 1061, punkt 26, ja kohtuasi C-45/07, komisjon vs Kreeka, EKL 2009,
lk I-701, punkt 31.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.3.2016
            COM(2016) 131 final
            2016/0072(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega(Eelarverida 04 03 01 03)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Siseturu nõutava õiguskindluse ja ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust), et jätkata lepinguosaliste koostööd seoses tööjõu vaba liikumise, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise ning võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmetega.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel selliste otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu kiidaks selle heaks kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               2016/0072 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega
                  (Eelarverida 04 03 01 03)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 46 ja 48 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  1
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  2
                (edaspidi „EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31 (edaspidi „protokoll nr 31”).

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab teatavaid sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks tööjõu vaba liikumist, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest pärit võõrtöötajate suhtes rakendatavaid meetmeid.

               (5)Seetõttu tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks jätkuda ka pärast 31. detsembrit 2015.

               (6)Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht EMP ühiskomitees tuginema lisatud otsuse eelnõule,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (2)
                  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.3.2016
            COM(2016) 131 final
            LISA
            EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2016,[kuupäev]millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadustjärgmise dokumendi juurde:Ettepanek: nõukogu otsus,millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega(Eelarverida 04 03 01 03)

               LISA

                  EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr …/2016,
                  [kuupäev],
                  millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks tööjõu vaba liikumist, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest pärit võõrtöötajate suhtes rakendatavaid meetmeid.

               (2)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks toimuda alates 1. jaanuarist 2016,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artikli 5 lõigetes 5 ja 13 asendatakse tekst „ja 2015” tekstiga „, 2015 ja 2016”.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated*.

                  1Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

                     (1)
                  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]