                            EUROOPA
                            KOMISJON
                                                    Brüssel, 24.2.2022
                                                    COM(2022) 67 final
                                                    2022/0046 (NLE)
                                         Ettepanek:
                                    NÕUKOGU OTSUS
   seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja
    kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooni osaliste 15. konverentsil seoses
                  teatavate muudatustega konventsiooni artikli 6 lõikes 2
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                SELETUSKIRI
   1.         KAVANDATAV REGULEERIMISESE
   Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Baseli
   konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungil võetav seisukoht seoses konventsiooni artikli 6
   muudatusettepanekuga. Istung peaks toimuma 2022. aasta juunis.
   2.         ETTEPANEKU TAUST
   2.1.       Baseli konventsioon ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli kohta
   Baseli konventsioon ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli kohta
   (edaspidi „konventsioon“) võeti vastu 22. märtsil 1989 ja see jõustus 1992. aastal. Euroopa
   Liit ja selle liikmesriigid on konventsiooni osalised1. Konventsioonil on 188 osalist.
   Konventsiooni nurgakivi on teatavate jäätmete ekspordi, impordi ja transiidi kontrollisüsteem
   eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri kaudu. Siht- ja transiitriikide pädevatele asutustele
   teatatakse ette selliste jäätmete ekspordist, mille suhtes konventsiooni kohaldatakse. Teatis
   esitatakse kirjalikult ning see sisaldab konventsiooni V A lisas nimetatud deklaratsioone ja
   teavet. Jäätmete eksport võib toimuda ainult siis, kui kõik asjaomased riigid on andnud oma
   kirjaliku nõusoleku (konventsiooni artikkel 6).
   Konventsiooni kontrollisüsteemi kohaldatakse konventsiooni artiklis 1 määratletud ja
   VIII lisas loetletud ohtlike jäätmete suhtes, samuti II lisas loetletud jäätmete (olmejäätmed,
   olmejäätmete põletamisel tekkivad jäägid ja teatavad plastijäätmed) suhtes. Konventsiooni
   IX lisas on loetletud ka need jäätmeliigid, mis ei kuulu konventsiooni ega kontrollisüsteemi
   reguleerimisalasse, kui need ei sisalda I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvaid aineid
   määral, mis põhjustab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemist.
   2.2.       Konventsiooniosaliste konverents
   Baseli konventsiooni osaliste konverents on konventsiooni peamine otsustusorgan.
   Konverentsil on volitused muuta konventsiooni lisasid ja selle istung toimub iga kahe aasta
   tagant.
   Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15. istung toimub kahes osas: esimene, veebipõhine
   osa toimus 26.–30. juulil 2021 ja teine osa toimub Genfis 6.–17. juunil 2022 füüsilise
   kohtumisena.
   2.3.       Konventsiooni muutmise ettepanek
   Venemaa Föderatsioon esitas konventsiooniosaliste konverentsi 15. istungil arutamiseks
   ettepaneku, mille eesmärk on muuta konventsiooni artikli 6 lõike 2 esimest lauset (edaspidi
   „kavandatav akt“)2.
   1
            Nõukogu otsus 93/98/EMÜ ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva,
            22. märtsil 1989 vastu võetud Baseli konventsiooni ühenduse nimel sõlmimise kohta (EÜT L 39,
            16.2.1993, lk 1).
   2
            Ettepanek         on      kättesaadav      Baseli       konventsiooni      veebisaidil,      vt
            http://www.basel.int/TheConvention/Communications/tabid/1596/Default.aspx.
ET                                                     1                                                    ET
 ---pagebreak---    Konventsiooni artikli 6 lõike 2 esimene lause on sõnastatud järgmiselt: „Sihtriik vastab
   teatajale kirjalikult, nõustudes jäätmete üle piiri viimisega tingimusteta või esitades tingimusi,
   keeldudes jäätmete üle piiri viimiseks luba andmast või nõudes lisateavet“.
   Kavandatavas aktis tehakse ettepanek seda lauset muuta, lisades 30-päevase tähtaja, mille
   jooksul peaks sihtriik teatajale vastama (et nõustuda kavandatava jäätmesaadetisega, keelduda
   saadetisele loa andmisest või nõuda lisateavet). Lisaks on ettepanekus välja jäetud koma
   sõnade „tingimusi“ ja „keeldudes“ vahel, et asendada see sõnaga „või“.
   Konventsiooni rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta
   määrusega (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta3 (edaspidi „jäätmesaadetiste määrus“).
   Kõik konventsiooni muudatused jõustuvad ELis pärast seda, kui need on kõnealuse määruse
   muudatusega rakendatud.
   Liidu ja selle liikmesriikide suhtes kehtivates eeskirjades on juba ette nähtud 30-päevane
   tähtaeg, mille jooksul peab sihtriik teatajale vastama (vt jäätmesaadetiste määruse artikkel 8).
   See kehtib vastavalt OECD otsusele ka teiste OECD riikide suhtes4.
   Liidu jaoks on Venemaa Föderatsiooni ettepanekuga seotud muudatuste ainus praktiline
   tagajärg seotud teatatud jäätmete ekspordiga OECD-välistesse riikidesse. Kuna
   jäätmesaadetiste määruse kohaselt on VIII ja II lisas mainitud jäätmete eksport OECD-
   välistesse riikidesse keelatud, oleks Venemaa ettepanekust tulenev muudatus seotud üksnes
   „loetlemata jäätmetega“ (st Venemaa ettepaneku kohaselt peaksid OECD-välised riigid, kes
   impordivad EList loetlemata jäätmeid, vastama teatajale 30 päeva jooksul), mille suhtes
   kohaldatakse jäätmesaadetiste määruse artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktide iii ja iv kohaselt
   eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri. Venemaa Föderatsiooni esitatud muudatusettepanek
   tähendaks, et sellistel juhtudel peaks importiv riik vastama liidust OECD-välisesse riiki
   suunatud jäätmesaadetisest teatajale 30 päeva jooksul.
   Konventsiooni muutmise kord on sätestatud konventsiooni artiklis 17. Kõik sellised
   muudatused tuleb vastu võtta konventsiooniosaliste konverentsi istungil. Muudatus on siduv
   nendele konventsiooniosalistele, kes annavad oma ratifitseerimis-, heakskiitmis-,
   vastuvõtmiskirjad või dokumendid ametliku kinnitamise kohta hoiule vastavalt konventsiooni
   artikli 17 lõikele 5, milles on sätestatud: „Muudatuste ratifitseerimis-, heakskiitmis-,
   vastuvõtmiskirjad või dokumendid ametliku kinnitamise kohta antakse hoiule hoidja arhiivi.
   Lõigete 3 ja 4 kohaselt vastuvõetud muudatused jõustuvad vastuvõtnud osalisriikide vahel
   üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoidja on saanud vähemalt kolmelt neljandikult
   osalisriikidelt, kes nõustusid vastava protokolli muudatustega, nende ratifitseerimis-,
   heakskiitmis-, vastuvõtmiskirjad või dokumendid ametliku kinnitamise kohta, kui kõnealuses
   protokollis pole sätestatud teisiti. Teiste osalisriikide suhtes jõustuvad muudatused
   üheksakümnendal päeval pärast seda, kui kõnealune osalisriik on muudatuste ratifitseerimis-,
   heakskiitmis-, vastuvõtmiskirja või dokumendi ametliku kinnitamise kohta hoiule andnud“.
   Seepärast peavad kolm neljandikku konventsiooniosalistest (st 141 osalist) konventsiooni mis
   tahes muudatuse jõustumiseks selle ratifitseerima, heaks kiitma, ametlikult kinnitama või
   vastu võtma.
   Seni on konventsiooni põhiosa muudetud üks kord, kui konventsioonile lisati artikkel 4A ja
   hiljem VII lisa („Baseli keelu muudatus“). Konventsiooniosaliste konverents kiitis selle
   muudatuse heaks oma 3. istungil 1995. aastal ja see jõustus 2019. aastal nende osaliste suhtes,
   kes on selle ratifitseerinud.
   3
            ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.
   4
            Otsus taaskasutamistoiminguteks ettenähtud jäätmete riikidevahelise veo   kontrolli kohta,
            https://legalinstruments.oecd.org/en/instruments/OECD-LEGAL-0266.
ET                                                         2                                           ET
 ---pagebreak---    3.      LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT
   (1)     Liit ei peaks toetama Venemaa Föderatsiooni poolt konventsiooni artikli 6 lõike 2
           kohta esitatud muudatusettepanekut.
   (2)     Muudatuse esimene osa (30-päevane tähtaeg, mille jooksul peab importiv riik
           teatajale vastama) ei tähendaks liidule ega selle liikmesriikidele suurt muutust, sest
           muudatuses sätestatud importivate riikide 30-päevast tähtaega teatajale vastamiseks
           kohaldatakse juba enamiku jäätmesaadetiste suhtes, millest EL ja selle liikmesriigid
           liidu õiguse alusel teatavad (välja arvatud loetlemata jäätmete eksport OECD-
           välistesse riikidesse). Samuti ei muudetaks sellega teatiseid saava ELi ja selle
           liikmesriikide kohustusi, kuna liidu õiguse kohaselt kehtib juba vastamiseks 30-
           päevane tähtaeg.
   (3)     Muudatuse teine osa (koma asendamine sõnaga „või“) ei tundu olevat vajalik ja
           tekitaks õiguskindlusetust. Praeguses sõnastuses on piisavalt selge, et importiv riik
           saab teatajale vastamisel reageerida kolmel erineval viisil (andes nõusoleku jäätmete
           üle piiri viimiseks, keeldudes sellest või nõudes lisateavet). Seepärast ei ole vaja seda
           lauset muuta.
   (4)     Konventsiooni muutmise protsess on väga koormav ja aeganõudev, eriti seetõttu, et
           muudatuse jõustumiseks peab iga konventsiooniosaline viima läbi riikliku
           ratifitseerimisprotsessi ja kolm neljandikku kõikidest konventsiooniosalistest peavad
           muudatuse ratifitseerima. Muudatusel võib lõppkokkuvõttes olla ka piiratud mõju,
           sest muudatused on siduvad ainult nendele, kes on need ratifitseerinud. Seega ei ole
           kõnealune muudatusettepanek tõhus viis konventsiooni tulemuslikkuse
           parandamiseks, sest sellega algatataks konventsiooni raames pikk ja raske protsess
           selle osaliste jaoks.
   (5)     Liit ei toeta muudatusettepanekut, kuid rõhutab, et konventsiooniosalised peaksid
           edendama teatamisprotseduuri paremat toimimist Baseli konventsiooni raames. See
           võiks hõlmata muude tähtaegade kehtestamist teatajatele vastamiseks (eelkõige
           transiitriikide puhul), samuti elektrooniliste andmevahetussüsteemide kasutamise
           soodustamist või Baseli konventsiooni raamistikku sellise mõiste nagu „eelneva
           nõusoleku saanud käitluskohad“ lisamist, mis pärineb OECD otsusest jäätmete
           riikidevahelise veo kohta. Nimetatud küsimustega seoses on konventsiooni raames
           juba käimas mitu protsessi, mis on kasulikud, kuid on seni andnud vaid piiratud
           tulemusi. Liit peaks rõhutama nende küsimuste tähtsust ja uurima, kas neid saaks
           käsitleda osana olemasolevatest või uutest algatustest, mis ei too kaasa konventsiooni
           muutmist. Liit peaks olema selliste võimalike algatuste suhtes avatud.
   (6)     Lõpetuseks tuleks märkida, et kuigi muudatusettepaneku vastuvõtmisel ei ole selget
           lisaväärtust, ei kahjustaks see ka liidu huve.
   4.      ÕIGUSLIK ALUS
   4.1.    Menetlusõiguslik alus
   4.1.1.  Põhimõtted
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...]
   ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu
   nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte,
ET                                                 3                                                 ET
 ---pagebreak---    välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist
   raamistikku“.
   Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi
   suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised
   õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad
   mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“5.
   4.1.2.    Kohaldamine käesoleval juhul
   Baseli konventsiooni osaliste konverents on Baseli konventsiooniga ettenähtud organ.
   Akt, mille konventsiooniosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt.
   Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas konventsiooni artikliga 18.
   Kavandatav akt võib mõjutada järgmise ELi õigusakti sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
   14. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta. Selle määrusega
   rakendatakse konventsiooni ning kehtestatakse muu hulgas jäätmete liidust eksportimise ja
   liitu importimise ning liikmesriikidevahelise veo kord.
   Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.
   Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
   4.2.      Materiaalõiguslik alus
   4.2.1.    Põhimõtted
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige
   selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui
   kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht
   neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik
   alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
   4.2.2.    Kohaldamine käesoleval juhul
   Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnakaitsega.
   Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.
   4.3.      Kokkuvõte
   Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1
   koostoimes artikli 218 lõikega 9.
   5
            Euroopa Liidu Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258,
            punktid 61–64.
ET                                                   4                                                 ET
 ---pagebreak---                                                             2022/0046 (NLE)
                                                 Ettepanek:
                                           NÕUKOGU OTSUS
     seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja
      kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooni osaliste 15. konverentsil seoses
                         teatavate muudatustega konventsiooni artikli 6 lõikes 2
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes
   artikli 218 lõikega 9,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Liit kiitis 1992. aastal jõustunud Baseli konventsiooni ohtlike jäätmete üle piiri viimise
            ja kõrvaldamise kontrolli kohta (edaspidi „konventsioon“) heaks nõukogu otsusega
            93/98/EMÜ ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva,
            22. märtsil 1989 vastu võetud Baseli konventsiooni ühenduse nimel sõlmimise kohta6.
   (2)      Konventsiooni artikli 15 lõike 5 punktis b on öeldud, et konventsiooniosaliste
            konverents arutab ja võtab vajaduse korral vastu konventsiooni muudatusi.
   (3)      Konventsiooniosaliste konverents arutab 2022. aasta juunis toimuval 15. istungil
            Venemaa Föderatsiooni poolt artikli 6 lõike 2 kohta esitatud muudatusettepaneku
            vastuvõtmist. Selle ettepaneku eesmärk on kehtestada importivale riigile 30-päevane
            tähtaeg jäätmesaadetisest teatajale vastamiseks ja teha veel üks redaktsiooniline
            muudatus.
   (4)      On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooniosaliste konverentsil
            kõnealuse ettepaneku suhtes võetav seisukoht, kuna konventsiooni teksti muutmisel on
            õiguslik toime. Kui konventsiooniosaliste konverents selle vastu võtab, on akt liidule
            siduv ja mõjutab järgmise liidu õigusakti sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
            14. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta7.
   (5)      Liit ei peaks toetama eespool osutatud konventsioonimuudatusi, kuna nende
            jõustumine oleks pikk ja raske protsess, mille algatamine tundub ebaproportsionaalne,
            arvestades seda, et muudatuste eesmärgid oleksid saavutatavad ka muude vahenditega.
            Liit peaks pigem olema avatud algatustele, mille eesmärk on parandada eelnevalt
            teatatud nõusoleku protseduuri toimimist, tingimusel et nende kohaldamisala on laiem
            kui konventsiooniosaliste konverentsi 15. istungile esitatud ettepanekul, need on
            kooskõlas liidu üldiste poliitikavaldkondade ja eesmärkidega ega nõua konventsiooni
            muutmist. Tuleks märkida, et kuigi muudatusettepaneku vastuvõtmisel ei ole selget
            lisaväärtust, ei kahjustaks see ka liidu huve,
   6
            EÜT L 39, 16.2.1993, lk 1.
   7
            ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.
ET                                                    5                                                ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                                Artikkel 1
   1.        Liidu nimel Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungil võetav seisukoht
             on, et liit ei toeta Venemaa Föderatsiooni poolt artikli 6 lõike 2 kohta esitatud
             muudatusettepanekut.
   2.        Kui Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungil esitatakse muid
             ettepanekuid eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri toimimise parandamiseks,
             toetab liit neid järgmistel tingimustel:
             (a)   ettepanekutega parandatakse kõnealuse protseduuri toimimist, selleks
                   tegeletakse viivituste ja probleemidega, millega lähte-, transiit- või sihtriigid
                   teatiste käsitlemisel kokku puutuvad, ning toetatakse eelnevalt teatatud
                   nõusoleku protseduuri digiteerimist, et jäätmeid saaks ilma asjatu viivituseta
                   üle piiri vedada, kui kõnealused saadetised vastavad konventsiooni sätetele,
                   ilma et oleks vaja konventsooni muuta;
             (b)   ettepanekutega aidatakse kaasa keskkonnahoidlikule jäätmekäitlusele ja
                   üleminekule üleilmsele ringmajandusele ning
             (c)   ettepanekutega toetatakse konventsioonis sätestatud kontrollimehhanismide
                   nõuetekohast rakendamist ja aidatakse sellega seoses kaasa õigusselgusele.
                                                Artikkel 2
   Olenevalt olukorra arengust konventsiooniosaliste konverentsi 15. istungil võivad liidu
   esindajad liikmesriikidega kohapeal koordinatsioonikohtumistel konsulteerides kokku leppida
   artiklis 1 osutatud seisukoha täpsustamises ilma nõukogu täiendava otsuseta.
                                                Artikkel 3
   Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
   Brüssel,
                                                  Nõukogu nimel
                                                  eesistuja
ET                                                    6                                              ET


                           EUROOPA
                           KOMISJON
                                                    Brüssel, 24.2.2022
                                                    COM(2022) 63 final
                                                    2022/0043 (NLE)
                                         Ettepanek:
                                   NÕUKOGU OTSUS
         seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatavate
   ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses IV lisa muutmisega
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                 SELETUSKIRI
   1.        KAVANDATAV REGULEERIMISESE
   Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mille
   komisjon võtab Euroopa Liidu nimel seoses OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi
   kokkuleppe muutmisega, mis piirdub selle IV lisaga (sektorilepe taastuvate energiaallikate,
   kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning veeprojektide ekspordikrediitide
   kohta). IV lisa on tuntud ka kui kliimamuutuste sektorilepe ehk CCSU.
   Kokkuleppe osaliste tasandil arutlusel olev muudatusettepanek keskendub konkreetsemalt
   CCSU III liitele, milles on määratletud kliimamuutustega kohanemise projektide
   rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid. See on kooskõlas Euroopa Liidu ettepanekuga, mille
   eesmärk on tõhustada neid kriteeriume asjaomaste kohanemisprojektide kindlaksmääramisel.
   Euroopa Liit peaks jätkuvalt näitama oma tugevaid püüdlusi kliimameetmete vallas ja
   valmistuma seisukoha võtmiseks võimaliku kokkuleppe suhtes, mille võiks saavutada enne
   osaliste järgmist kohtumist 2022. aasta märtsis.
   2.        ETTEPANEKU TAUST
   2.1.      Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkulepe
   Tegemist on Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Kanada, Jaapani, Korea, Norra, Šveitsi,
   Austraalia, Uus-Meremaa, Türgi ja Ühendkuningriigi vahelise suulise kokkuleppega, mille
   eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatavate ekspordikrediitide korrakohaseks
   kasutamiseks. Tegelikkuses tähendab see, et luuakse võrdsed tingimused (mille puhul
   konkurents põhineb eksporditavate kaupade ja teenuste hinnal ja kvaliteedil, mitte sellel,
   millised on finantseerimistingimused) ning püütakse kõrvaldada riiklikult toetatavate
   ekspordikrediitidega seotud subsideerimine ja kaubanduse moonutamine. Kokkulepe, mis
   jõustus 1978. aasta aprillis, on sõlmitud määramata ajaks, ja see ei ole OECD õigusakt, 1 kuigi
   OECD sekretariaat aitab seda hallata.
   Kokkulepet ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse finantsturu ja poliitika
   arengusuundi, mis mõjutavad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide andmist. Kokkulepe on
   üle võetud ja muudetud ELis õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega
   (EL) nr 1233/20112 3. Kokkuleppe tingimuste läbivaatamine on inkorporeeritud ELi õigusesse
   delegeeritud õigusaktidega kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt.
   2.2.      Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osalised
   Euroopa Komisjon esindab liitu kokkuleppe osaliste kohtumistel ja nende kirjalikus
   otsustusmenetluses. Otsused kokkuleppe muutmise kohta tehakse konsensuse alusel. Liidu
   seisukoha võtab vastu nõukogu ja liikmesriigid arutavad seda nõukogu ekspordikrediidi
   töörühmas4.
   1
           Nagu on määratletud OECD konventsiooni punktis 5.
   2
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb
           riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks
           nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).
   3
           OECD kokkuleppe varasemad versioonid on võetud ELi õigusesse üle nõukogu otsustega.
   4
           Nõukogu otsus, millega moodustatakse krediidikindlustus-, krediidigarantii- ja finantskrediidipoliitika
           koordineerimisrühm (EÜT 66, 27.10.1960, lk 1339).
ET                                                      1                                                          ET
 ---pagebreak---    2.3.       Kliimamuutuste sektorileppe osaliste kavandatav akt
   Kliimamuutuste sektorileppe III liites esitatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide
   ajakohastamist arutatakse osaliste tasandil Euroopa Liidu 16. novembril 2021 esitatud
   ettepaneku alusel.
   Euroopa Liit tegi ettepaneku muuta kohanemist käsitlev osa (III liide) kokkuleppe püsivaks
   osaks, võttes arvesse kliimameetmete rahastamise suurendamise olulisust, ning ajakohastada
   III liites esitatud kohanemisprojektide rahastamiskõlblikkuse kriteeriume. Kavandatud
   ajakohastamisega lähendataks kohanemisprojektide tuvastamise kriteeriume mõnele
   arengupankades kasutatavale standardile, kuna kogemused näitavad, et praegused
   kriteeriumid – millele vastavalt peab kohanemine olema projekti põhieesmärk – ei sobi
   ekspordikrediiditehingute puhul, sest tavaliselt hõlmavad need ka äritegevust rahavoogude
   loomiseks. Väljapakutud kriteeriumid hõlmaksid osalise kohanemise projekte, kusjuures
   CCSU tingimused kehtiksid ainult projekti kohanemisega seotud osa suhtes.
   III liite ajakohastamise ettepanekut arutati 1. detsembril 2021 osaliste 151. koosolekul, kus
   see toetust leidis. Üks osaline palus uute kriteeriumide puhul leppida kokku aegumisklausli
   osas, mis võimaldab nende asjakohasust õigeaegselt ümber hinnata.
   Võttes arvesse toetust, tegi eesistuja ettepaneku, et Euroopa Liit vaataks oma ettepaneku läbi,
   võttes arvesse sõnastusettepanekuid, mille teised osalised saadavad 2021. aasta lõpuks, et
   algatada 2022. aasta alguses kirjalik menetlus selle vastuvõtmiseks.
   Seega peaks osaliste kavandatavad aktis otsustatama, kuidas CCSU kohanemisprojektide
   rahastamiskõlblikkuse kriteeriume 2022. aasta alguses kirjaliku menetluse teel muuta.
   3.         LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT
   Euroopa Liidu ettepanekut, mida osalised laialdaselt toetasid, arutati kõigepealt nõukogu
   ekspordikrediidi töörühmas, kus see vastu võeti.
   Liidu nimel võetav seisukoht on lisatud käesolevale otsusele ning see põhineb Euroopa Liidu
   ettepanekul ja 1. detsembril 2021 toimunud arutelu tulemustel.
   Kavandatav seisukoht seisneb CCSU III liites esitatud kohanemisprojektide kriteeriumide
   ajakohastamises, kasutades inspiratsiooniallikana kliimamuutustega kohanemise rahastamise
   jälgimise ühiseid põhimõtteid, mille on välja töötanud mõned mitmepoolsed arengupangad.
   Kuna uued kriteeriumid hõlmavad ka osalise kohanemise projekte, toob III liite kavandatud
   ajakohastamine kaasa mõned muudatused mõnes CCSU artiklis, et seda arvesse võtta.
   Kuna OECD positiivset hoogu tuleks säilitada, püüab Euroopa Liit jõuda võimalikult kiiresti
   kokkuleppele, et teha see CCSU asjakohane ajakohastus.
   4.         ÕIGUSLIK ALUS
   4.1.       Menetlusõiguslik alus
   4.1.1.     Põhimõtted
   Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on
   ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad
   seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud
   õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
   Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi
   suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised
ET                                                 2                                               ET
 ---pagebreak---    õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad
   mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“5.
   4.1.2.   Kohaldamine käesoleval juhul
   Kavandatav akt võib otsustavalt mõjutada järgmise ELi õigusakti sisu: Euroopa Parlamendi ja
   nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult
   toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks
   nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ. Põhjus on see, et selle määruse artiklis 2 on
   sätestatud, et „komisjon võtab vastavalt artiklile 3 vastu delegeeritud õigusakte II lisa
   muutmiseks seoses kokkuleppe osaliste vahel kokku lepitud muudatustega suunistes“. See
   hõlmab kokkuleppe lisade muutmist.
   Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
   4.2.     Materiaalõiguslik alus
   4.2.1.   Põhimõtted
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige
   selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui
   kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist
   võib pidada peamiseks või ülekaalukaks ja teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise
   lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, s.t peamise
   või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
   4.2.2.   Kohaldamine käesoleval juhul
   Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ekspordikrediidiga, mis kuulub ühise
   kaubanduspoliitika valdkonda. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi
   toimimise lepingu artikkel 207.
   4.3.     Järeldus
   Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene
   lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.
   5
           Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12,
           ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
ET                                                3                                               ET
 ---pagebreak---                                                                 2022/0043 (NLE)
                                                    Ettepanek:
                                             NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatavate
     ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses IV lisa muutmisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218
   lõikega 9,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes (edaspidi „kokkulepe“)
           sisalduvad suunised on ELi õigusesse üle võetud ja muudetud liidus õiguslikult
           siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/20116.
   (2)     Kooskõlas kokkuleppe IV lisa artikliga 9 vaatavad osalised 2020. aasta lõpuks läbi
           selle III liite, et hinnata kohanemisega seotud rahvusvahelisi algatusi, turutingimusi
           ning teavitamise protsessi tulemusena saadud kogemusi eesmärgiga määrata kindlaks,
           kas mõisted ning projektidele kehtestatud kriteeriumid ja tingimused tuleks säilitada
           või neid muuta.
   (3)     Osalised teevad oma otsuse kavandatava otsuse kohta, millega muudetakse
           kokkuleppe IV lisa III liidet kirjaliku menetluse teel.
   (4)     Kavandatav otsus peaks olema kooskõlas Pariisi kokkuleppest tulenevate Euroopa
           Liidu rahvusvaheliste kohustuste ja liidu kliimapoliitikaga.
   (5)     On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel seoses
           kokkuleppe osaliste kirjaliku menetlusega, kuna kokkuleppe osaliste kavandatud otsus
           on liidule siduv ja võib otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu määruse (EL) nr
           1233/2011 artikli 2 kohaselt,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                                    Artikkel 1
   Liidu nimel võetav seisukoht seoses sellega, et osalised võtavad kirjaliku menetluse teel vastu
   otsuse, millega muudetakse riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe IV lisa, on
   esitatud lisas.
   6
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb
           riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks
           nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45) (edaspidi „määrus (EL) nr
           1233/2011“).
ET                                                       4                                                   ET
 ---pagebreak---                                               Artikkel 2
   Liidu esindajad võivad ilma nõukogu täiendava otsuseta leppida kokku väikeste muudatuste
   tegemises riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe IV lisa muudatusettepanekutes, mis
   on esitatud lisas.
                                              Artikkel 3
   Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                 5                                             ET
 ---documentbreak---                            EUROOPA
                           KOMISJON
                                                    Brüssel, 24.2.2022
                                                    COM(2022) 63 final
                                                    ANNEX
                                           LISA
                               järgmise dokumendi juurde:
                                Ettepanek: Nõukogu otsus
         seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatavate
   ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses IV lisa muutmisega
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                      LISA
                                                ETTEPANEK
   Euroopa Liidu seisukoht on toetada riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe IV lisa
   järgmisi muudatusi:
   IV lisa artikkel 3 tuleks asendada järgmisega:
             „3. KOHALDAMISALA KLIIMAMUUTUSTEGA KOHANEMISE PROJEKTIDE
             PUHUL, MIS ON TOETUSKÕLBLIKUD III LIITE KOHASELT
                    a)    Käesolevas sektorileppes sätestatakse finantseerimistingimused, mida
                          kohaldatakse sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi suhtes, mis on
                          seotud käesoleva sektorileppe III liite toetuskõlblikkuse tingimustele
                          vastavate kohanemisega seotud osa sisaldavate projektide lepingutega.
                    b)    Sellised lepingud on seotud täielike projektide või nende osade
                          ekspordiga, kaasa arvatud kõik koostisosad, seadmed, vahendid ja
                          teenused (sealhulgas töötajate koolitamine), mida on otseselt vaja
                          kindlakstehtava projekti teostamiseks ja kasutuselevõtuks, järgmistel
                          tingimusel:
                          1)     III liites sätestatud tingimused on täidetud;
                          2)     sätestatud tingimusi laiendatakse ainult projekti käigus ettetulevate
                                 konkreetsete finantsraskuste lahendamiseks ja need põhinevad iga
                                 projekti rahalistel vajadustel ning konkreetsetel turutingimustel.
                    c)    Käesolevat sektorilepet kohaldatakse olemasolevate projektide
                          moderniseerimiseks, et võtta arvesse kohandamisvajadusi juhtudel, kui
                          projekti kasutusiga pikeneb tõenäoliselt vähemalt määratava
                          tagasimakseperioodi võrra. Kui see kriteerium on täitmata, kohaldatakse
                          kokkuleppe tingimusi.“
   IV lisa artikli 5 punkt d tuleks asendada järgmisega:
                    „d)   Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide puhul, mis on seotud III liites
                          määratletud kohanemisega seotud osa sisaldavate lepingutega, on
                          kliimamuutustega          kohanemisega       seotud    projektiosa     pikim
                          tagasimaksetähtaeg 15 aastat. Projekti ülejäänud osa suhtes kohaldatakse
                          kokkuleppe tingimusi.“
   IV lisa artikli 9 punktid d ja e tuleks asendada järgmistega:
                    „d)   Osalised vaatavad käesoleva sektorileppe III liite läbi 2027. aasta lõpuks,
                          et hinnata kohanemisega seotud rahvusvahelisi algatusi, turutingimusi
                          ning teavitamise protsessi tulemusena saadud kogemusi eesmärgiga
                          määrata kindlaks, kas mõisted ning projektidele kehtestatud kriteeriumid
                          ja tingimused tuleks säilitada või neid muuta.
                    e)    Pärast 31. detsembrit 2027 kaotavad III liites sätestatud tingimused
                          kehtivuse, kui osalised ei lepi kokku teisiti.“
   IV lisa III liide tuleks asendada järgmisega:
             „III         LIIDE:            RAHASTAMISKÕLBLIKKUSE                    KRITEERIUMID
             KLIIMAMUUTUSTEGA KOHANEMISE PROJEKTIDE PUHUL
ET                                                      1                                              ET
 ---pagebreak---       Kohanemisega seotud osa moodustavad need projektitegevused (projektid, projekti
      komponendid, elemendid või projektide osad), mis on selgelt seotud haavatavuse
      vähendamisega kliimamuutuste suhtes.
      Projekti kohanemisega seotud osa vastab käesolevas sektorileppes sätestatud
      rahastamistingimustele, kui:
            a)     see aitab oluliselt vähendada projektivaldkonnas tuvastatud haavatavust
                   kliimamuutuste suhtes. Seda tuleks projektikavas ja lisatud dokumentides
                   sõnaselgelt märkida ja selgitada kui projekti ülesehituse seisukohast
                   põhilist elementi. Projekti dokumentatsioonis tuleks näidata selget ja
                   otsest seost kliimatundlikkuse konteksti ja konkreetsete projektitegevuste
                   vahel;
            b)     projektiettepanek sisaldab sõnaselget kavatsust tegeleda haavatavusega
                   kliimamuutustega suhtes. Seda toetab analüüs selle kohta, kuidas projekti
                   kohanemisega seotud tegevused käsitlevad otseselt haavatavust
                   kliimamuutuste suhtes ja/või tugevdavad kogukondade, kaupade või
                   ökosüsteemide vastupidavust kliimamuutustele;
            c)     projektide puhul, mis on seotud lepingutega, mille maksumus on
                   vähemalt 10 miljonit SDRi,1 toimub projekti sõltumatu läbivaatamine
                   kolmanda isiku poolt kas eraldi või projektidokumentatsiooni lahutamatu
                   osana. Ülevaade on avalikult kättesaadav, näiteks avaldatud projekti
                   veebisaidil või asjaomase avalik-õigusliku asutuse veebisaidil.
                   Läbivaatamises hinnatakse kliimamuutustega seonduvaid spetsiifilisi ja
                   asjaomaseid ohtusid ja haavatavusprobleeme ja seda, kuidas projektis
                   välja pakutud meetmed nendega otseselt tegelevad.“
   1
     See summa viitab projekti koguväärtusele, mitte ainult kohanemisega seotud osale.
ET                                                 2                                          ET