               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.10.2018
            COM(2018) 667 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohtaKreeka taotlus – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“)
                  1
               .

               2.Kreeka esitas 22. mail 2018 taotluse EGF/2018/003 EL/Attica, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                NACE Revision 2 osa 58 (Kirjastamine) Kreekas NUTS 2. tasandil Atika (Aττική) piirkonnas (EL30).

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2018/003 EL/Attica publishing

                        Liikmesriik

                        Kreeka

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Atika (Aττική) (EL30)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        22. mai 2018

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        22. mai 2018

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        1. august 2018

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        12. september 2018

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        24. oktoober 2018

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt b

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        3

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 58 (Kirjastamine)

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud)

                        29. mai 2017 – 28. veebruar 2018

                        Koondamiste koguarv

                        550

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        550

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        550

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        3 697 500

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        150 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        3 847 500

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        2 308 500

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Kreeka ametisasutused esitasid taotluse EGF/2018/003 EL/Attica publishing 22. mail 2018, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja taotles Kreekalt lisateavet 1. augustil 2018, st kahe nädala jooksul alates kuupäevast, mil komisjon oli saanud kätte taotluse tõlke. Lisateave esitati 1. augustil 2018, st kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 24. oktoobril 2018.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Sekkumiskriteeriumid

               5.Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NACE Revision 2 osa 58 (Kirjastamine) alla kuuluvas majandussektoris koondati Kreekas NUTS 2. tasandil Atika (Aττική) piirkonnas (EL30) 550 töötajat.

               6.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 29. maist 2017 kuni 28. veebruarini 2018.

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               7.Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Ettevõtjad

                        Vaatlusperioodil koondatud töötajate arv

                        Lambrakis Press SA (DOL)

                        324

                        Ethnos Publications SA

                        185

                        Pegasus Magazines Publications

                        41

                        Ettevõtjaid kokku: 3

                        Koondatuid kokku:

                        550

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Kõik vaatlusperioodil toimunud koondamised arvestati kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 550.

               Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga

               10.Põhjendades koondamiste seotust määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga märkis Kreeka, et ajavahemikul 2008–2016 vähenes Kreekas tegelik SKP (ühe elaniku kohta) 25 % (22 600 eurolt 17 000 euroni) ja töötus kasvas peaaegu 16 protsendipunkti (7,8 %-lt 23,6 %-ni).

               SKP elaniku kohta (tuhandetes eurodes)
                  (2005–2016, 2010. aasta püsivhindades)

                        EU28

                        Kreeka

               Allikas: INE GSEE
                  6
               , lähtudes AMECO
                  7
                andmetest.

               Üldine töötuse määr (%) − Osatähtsus töötavast elanikkonnast −

                        EU28

                        Kreeka

               Allikas: Eurostat
                  8

               11.Lisaks on Kreeka valitsus võtnud välisvõla tagasimaksmiseks alates 2008. aastast ebapopulaarseid meetmeid, nagu maksumäära suurendamine, avaliku sektori kulude ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Kreeka majanduse konkurentsivõime parandamise püüdluses on vähenenud ka erasektori palgad.

               12.Ajavahemikul jaanuar 2008 kuni jaanuar 2018 tõusis alampalk ELi liikmesriikides. Vaid Kreekas vähenes riiklik alampalk 14 %.

               Alampalk
                  (Jaanuar 2008 kuni jaanuar 2018)

                        Alampalk (eurot kuus)

                        Keskmine aastane muutus

                        Bulgaaria

                        Leedu

                        Rumeenia

                        Läti

                        Ungari

                        Horvaatia (*)

                        Tšehhi Vabariik

                        Slovakkia

                        Eesti

                        Poola

                        Portugal

                        Kreeka

                        Malta

                        Sloveenia

                        Hispaania

                        Ühendkuningriik

                        Saksamaa (*)

                        Prantsusmaa

                        Belgia

                        Madalmaad

                        Iirimaa

                        Luksemburg

                        Grupp 1

                        Grupp 2

                        Grupp 3

                        Alampalk, jaanuar 2008 (vasakpoolne skaala)

                        Alampalk, jaanuar 2018 (vasakpoolne skaala)

                        Keskmine aastane muutus, jaanuar 2008 kuni jaanuar 2018 (parempoolne skaala)

                        Märkus: Taanis, Itaalias, Küprosel, Austrias, Soomes ja Rootsis ei ole alampalka kehtestatud.

                        (1) Juuli 2008, mitte jaanuar 2008

                        (2)2008. aasta jaanuari andmed ja keskmine aastane muutus ei ole teada.

                        Allikas: Eurostat (andmekood veebilehel: earn_mw_cur)

               13.Vastavalt 2016. aasta II kvartali tööjõu-uuringu tulemustele suurenes aastatel 2009–2016 selliste töötajate osakaal, kelle igakuine sissetulek oli alla 700 euro, 26 protsendipunkti võrra (13,1%-lt 38,8%-ni); samal ajal vähenes kõikidel palgatasemetel selliste töötajate arv, kes teenisid üle 700 euro kuus
                  9
               .

               Palkade muutus Kreeka erasektoris
                  2009–2016

               (*) Ei teadnud või ei vastanud

               Allikas: INE/GSEE, lähtudes ELSTAT andmetest, tööjõu-uuring (2009. aasta II kv ja 2016. aasta II kv)
                  10

               14.Tööpuuduse kasvu ja palkade vähenemise tõttu on kodumajapidamiste sissetulek Kreekas alates 2008. aasta majandus- ja finantskriisi algusest langenud. Vähenenud sissetulekute vahetu tagajärjena on kahanenud tarbimine. Kodumajapidamiste tarbimine Kreekas vähenes ajavahemikul 2008–2013 pidevalt ja on seejärel püsinud muutumatuna. Kodumajapidamistes on oluliselt vähendatud kõiki vähemolulisi kulusid ja koomale tõmmatud ka mõningaid olulisi kulusid.

               Kodumajapidamiste sissetulek ja tarbimine (eurodes)
                  (2008 IV kv – 2016 II kv, 2010. aasta püsivhindades)

                        Kätte jääv sissetulek

                        Tarbimine

               Allikas: INE GSEE
                  11
               , lähtudes Eurostati andmetest.

               15.Ajavahemikul 2011–2017 vähenes Kreekas järsult päevalehtede ja perioodika müük. Ajalehtede müük langes 144 miljonilt eksemplarilt 2011. aastal 57 miljonile eksemplarile 2017. aastal ja ajakirjade müük langes 60 miljonilt eksemplarilt 23 miljonile. Pidev langus oli tingitud majandus- ja finantskriisist, mis avaldab Kreeka majandusele ikka veel mõju (kodumajapidamiste sissetulekute vähenemine, kõrge tööpuudus jne), ning kiirest digiarengust, mis muudab kirjastussektorit.

               Päevalehtede ja perioodika müük 2012–2017
                  – Muutus võrreldes eelmise aastaga (%) –

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        Päevalehed
                           (ajalehed)

                        –18,9

                        –10,5

                        –8,9

                        –10,7

                        –15,9

                        –19,6

                        Perioodika
                           (ajakirjad)

                        –22

                        –15,0

                        –7,3

                        –19,8

                        –9,0

                        –15,4

               Allikas: IBHS, lähtudes ELSTADTi 2017. aasta ajakirjanduse ülevaatest
                  12

               16.Käesolev taotlus on järg taotlusele EGF/2014/018 GR Attica publishing. Argumendid, mis esitati seoses nimetatud taotlusega, on endiselt jõus.

               17.Tänaseks on kirjastussektorist laekunud EGFile kolm taotlust, kõigi nende esitamise põhjusena toodi välja üleilmne finants- ja majanduskriis
                  13
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               18.Koondamiste põhjus on suurte reklaamitellijate, nagu autotootjate ja pankade reklaamikulude järsk koomale tõmbamine, ning päevalehtede ja perioodilise ajakirjanduse müügi vähenemine. Mõlemad tulenesid majanduslangusest. Müügi vähenemine on seotud ka asjaoluga, et lugejad vahetavad trükiajakirjanduse elektroonilise ajakirjanduse vastu, sest seal on sisule lihtne ja kohene juurdepääs ning enamasti on ajalehtede digiversioonid tasuta (64% vastanutest, kes osalesid uuringus „Elektroonilise meedia mõju lugeja suhtumise muutumisele“, nõustusid väitega, et nad ei loe enam trükiväljaandeid nagu varem, sest see on kulukas
                  14
               ).

               19.Kuna nende käive kriisiperioodil vähenes, pandi kirjastuste jätkusuutlikkus tõsiselt proovile. Aastatel 2005–2014 vähenes ajakirjandussektori käive 56,4%. Viimase kolme aasta jooksul on käive veelgi vähenenud (2015. aastal 14,3%, 2016. aastal 8,3% ja 2017. aastal 19,5%), mis kajastab nii reklaami- kui ka müügitulu vähenemist. Kreeka majanduslanguse kõrvalmõjuna on laenu saamine raskendatud ja tekkinud on rahavoo puudujääk, see on muutnud kirjastussektori ettevõtjate olukorra veelgi keerulisemaks ja tulemuseks on tegevuse peatamine, ettevõtete enampakkumine ja koondamised.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               20.Kõik koondamised toimusid Atika piirkonnas. Eeldatav mõju piirkonnale on seotud asjaoluga, et uut töökohta on keeruline leida, sest töökohti napib ja tööotsijaid, eriti pikaajalisi tööotsijaid, on palju.

               21.Kuigi töötuse määr on Kreekas vähenenud alates 2014. aastast, mil see näitaja saavutas kõrgeima taseme (27,2%), oli töötus 2018. aasta jaanuaris ikka veel üle 20 %
                  15
                ja pikaajaline töötus (> 12 kuud) moodustas 55,2 % töötuse üldisest määrast
                  16
               .

               22.Atika piirkonnas on registreeritud 34,7 % kogu Kreeka töötutest ja 36 % pikaajalisest töötutest. Lisaks on selles piirkonnas 57,4% kõigist tööotsijatest pikaajalised tööotsijad. See näitaja on kaks protsendipunkti kõrgem kui riigi keskmine
                  17
               .

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               23.Eeldatavalt osalevad kõnealuste meetmetega pakutavas tegevuses kõik 550 koondatud töötajat. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu

                        Mehed:

                        320

                        (58,18 %)

                        Naised:

                        230

                        (41,82 %)

                        Kodakondsus

                        ELi kodanikud:

                        549

                        (99,82 %)

                        Kolmandate riikide kodanikud:

                        1

                        (0,18 %)

                        Vanuserühm

                        15–24aastased:

                        3

                        (0,55 %)

                        25–29aastased:

                        6

                        (1,09 %)

                        30–54aastased:

                        460

                        (83,63 %)

                        55–64aastased:

                        80

                        (14,55 %)

                        üle 64aastased:

                        1

                        (0,18 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               24.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Kutsenõustamine. Seda kaasmeedet pakutakse kõigile osalejatele ning see sisaldab individuaalset nõustamist (välja arvatud üldteavet pakkuv esitlus, mis toimub kõikidele ühiselt), mis koosneb järgnevalt loetletud etappidest.

               1. Üldine teavitamine. See on esimene meede, mis on suunatud kõigile töötajatele, et anda põhiteavet projekti ja nende, kui osalejate võimaluste kohta.

               2. Arvele võtmine ja registreerimine. See hõlmab teabe andmist kättesaadavate teenuste ja koolitusprogrammide kohta ning oskuste ja koolitusvajaduste kohta.

               3. Personaalne tööalane dokument. Selle meetme eesmärk on aidata töötajatel saada ülevaade oma tugevatest ja nõrkadest külgedest ja oma huvidele vastavatest töövõimalustest ning koostada realistlik karjäärikava. Pärast nende hinnangute tegemist koostatakse igaühele isiklikku tegevuskava sisaldav personaalne tööalane dokument.

               4. Tööotsingute toetamine ja karjäärinõustamine. Need hõlmavad järgmist: 1) koolitus horisontaalsetes küsimustes, nagu sotsiaalsete oskuste arendamine, uute olukordadega kohanemine, otsuste tegemine; 2) tööotsingute toetamine, sh vabu töökohti käsitlev teave, kohalike ja piirkondlike tööhõivevõimaluste aktiivne uurimine, tööotsimise meetodid, elulookirjelduse ja kaaskirja koostamise ning tööintervjuuks valmistumise koolitus; 3) karjäärinõustamine: nõustajad pakuvad koondatud töötajatele kutsenõustamist ja suunavad neid konkreetsete tööpakkumiste juurde.

               5. Nõustamine töökoha leidmiseni. Nõustajad on töötajatele toeks ka koolituskavade ja personaalsete tööturule tagasipöördumise kavade elluviimisel. Selle etapi raames pakutakse ettevõtte asutamisest huvitatud osalejatele üldist tuge ja ettevõtlusnõustamist.

               6. Seire. Selles etapis toimub osalejate jälgimine kuue kuu jooksul pärast meetmete rakendamise lõpetamist. See tegevus toimub liikmesriigi kulul.

               –Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe. Meetme raames pakutakse kutseõppekursusi sellistes valdkondades ja sektorites, mis pakuvad häid arenguväljavaateid ja vastavad tööturu kindlakstehtud vajadustele. Koolitused hõlmavad ka töötajate vajadusi, mis on kindlaks tehtud kutsenõustamise käigus. Pakutakse kahte liiki koolitust: kutseõppeprogrammid (igaüks kestusega 300 tundi), sh erikursused, mille läbimisel saadakse kutsetunnistus või tegevusluba, ja haridusprogrammid. Kavandatav koolituspakkumine hõlmab koolitusi, mis olid taotlusega Attica I
                  18
                hõlmatud töötajate seas kõige nõutumad: ärijuhtimine; e-kaubandus; müük, turundus ja sotsiaalmeedia; IT põhi- ja süvaoskused; veebidisain; logistika. Lõplikus koolituspakkumises võetakse arvesse ka kutsenõustamise tulemusi.

               –Ettevõtluse alustamise toetus. Töötajad, kes loovad oma ettevõtte, saavad tegevuse alustamisega seotud kulude katmiseks kuni 15 000 eurot toetust. Kreekas on ettevõtlusega alustajate üks suurimaid probleeme juurdepääs rahastamisele. Pangad lükkavad suure osa laenutaotlustest rahapuuduse tõttu tagasi. Meetme eesmärk on edendada ettevõtlust rahalise toetuse abil.

               –Tööotsimis- ja koolitustoetus. Kutsenõustamise meetmes osalemisega kaasnevate kulude katmiseks makstakse toetusesaajatele 40 eurot osaluspäeva kohta. Koolitusel osalemise toetus on 3,33 eurot tunnis.

               –Värbamisstiimulid. See hüvitis hõlbustab koondatud töötajate tööle võtmist teistes ettevõtetes. Ettevõttele makstakse kuni kuue kuu jooksul igakuiselt 650 eurot tingimusel, et pärast hüvitise maksmise lõpetamist hoitakse töötajat töökohal veel vähemalt kuue kuu jooksul.

               25.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               26.Kreeka ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt peavad võtma. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               27.Hinnangulised kogukulud on 3 847 500 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 3 697 500 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 150 000 eurot.

               28.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 308 500 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           19

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Kutsenõustamine
                           (Επαγγελματική συμβουλευτική)

                        550

                        1 250

                        68 7500

                        Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe
                           (Επαγγελματική Κατάρτιση, Εξειδικευμένη κατάρτιση)

                        550

                        1 573

                        865 000

                        Ettevõtluse alustamise toetus
                           (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης)

                        60

                        15 000

                        900 000

                        Vahesumma a:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        2 452 500

                        (66,33 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Tööotsingu toetus

                        550

                        1 000

                        550 000

                        Koolitustoetus

                        500

                        1 000

                        500 000

                        Töölevõtustiimulid
                           (Επιδότηση θέσεων εργασίας)

                        50

                        3 900

                        195 000

                        Vahesumma b:

                        protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        1 245 000

                        (33,67 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        10 000

                        2. Haldamine

                        –

                        80 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        30 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        30 000

                        Vahesumma c:

                        protsent kogukuludest:

                        –

                        150 000

                        (3,90 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        3 847 500

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        2 308 500

               29.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               30.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate, idufirmade ja töötajate poolt väljaostetud ettevõtete puhul ei ületa investeeringuteks ettenähtud summad 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               31.Kreeka ametiasutused hakkasid sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 22. augustil 2018. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 22. augustist 2018 kuni 22. augustini 2020.

               32.Kreeka ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 22. juunist 2018. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 22. juunist 2018 kuni 22. veebruarini 2021.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               33.Riikliku eel- või kaasrahastamise allikas on Kreeka majandus- ja arenguministeeriumi avalike investeeringute programm.

               34.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               35.Kreeka märkis, et taotluse ja kooskõlastatud individuaalse teenustepaketiga seotud küsimusi arutati 11. mail 2018 Ateena päevalehtede ajakirjanike ametiühingu (ΕΣΗΕΑ), Ateena päevalehtede kirjastuste töötajate ametiühingu (ΕΠΗΕΑ) ja tööministeeriumi esindajatega.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               36.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalise toetuse haldamine ja kontrollimine toimub järgmiselt:

               –korraldusasutuseks on tööhõive, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalse solidaarsuse ministeeriumi tööhõive ja sotsiaalmajanduse osakonna NSRFi
                  20
                töörühm,

               –auditeerimisasutuseks on EDEL (finantsauditite komitee) ning

               –sertifitseerimisasutuseks on kaasrahastatavate programmide sertifitseerimise ja kontrollimise eriteenistus.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               37.Kreeka on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma juriidilised kohustused ning on kooskõlas nendega oma töötajate eest hoolt kandnud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               38.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  21
                artiklis 12.

               39.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 308 500 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               40.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  22
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               41.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 308 500 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               42.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  Kreeka taotlus – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  23
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  24
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  25
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)22. mail 2018 esitas Kreeka taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osa 58 (Kirjastamine) alla kuuluvas majandussektoris Kreekas ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS)
                  26
                2. tasandi piirkonnas Atika (Aττική) (EL30). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka taotluse alusel rahalist toetust summas 2 308 500 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 308 500 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev].*

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)

                  Allikas: INE/GSEE. Kreeka majandus ja tööhõive. 2017. aasta aruanne.

                     (7)

                        AMECO on Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi makromajanduslik iga-aastane andmebaas.

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tps00203.

                     (9)

                  Allikas: INE/GSEE. Kreeka majandus ja tööhõive. 2017. aasta aruanne.

                     (10)

                        Samas.

                     (11)

                        Samas.

                     (12)

                  https://www.ibhs.gr/joomla-pages/joomla-content/list-all-categories/23-news/arthrography/172-newspapers-magazines.

                     (13)

                        EGF/2009/024 NL/Noord Holland ja Zuid Holland, KOM(2010) 532.
                     EGF/2014/018 GR Attica publishing, COM(2015) 040 ja käesolev taotlus.

                     (14)

                  „The influence of electronic media on the changing attitudes of the reading audience towards the printed press.“ Karamanlis Michalis, Ateena, september 2016.

                     (15)

                        Allikas: ELSTAT,
                  12. aprilli 2018. aasta pressiteade.

                     (16)

                        Allikas: OAED (Kreeka tööhõiveamet).
                  Kreeka tööhõiveametis tööotsijad, jaanuar 2018.

                     (17)

                        Samas.

                     (18)

                        EGF/2014/018 GR Attica publishing, COM(2015) 040.

                     (19)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (20)

                        Riiklik strateegiline raamistik.

                     (21)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (22)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (23)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (24)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (25)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (26)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.12.2018
            COM(2018) 799 final
            2018/0410(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe liidu nimel allakirjutamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määruse (EL) nr 2016/1624 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet)
                  1
                artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist operatiivkoostööd välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet viia välispiiridel ellu tegevusi, milles osalevad üks või mitu liikmesriiki ja vähemalt üks asjaomase liikmesriigi naabruses paiknev kolmas riik, kes on selleks oma nõusoleku andnud, ning mida võidakse teostada kolmanda riigi territooriumil.

               Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke, eelkõige operatsiooni ulatuse kirjeldust, tsiviil- ja kriminaalvastutust ning rühma liikmete ülesandeid ja õigusi. Staatust käsitleva kokkuleppega tagatakse, et operatsioonide käigus austatakse täielikult põhiõigusi.

               Nõukogu läbirääkimisjuhistele toetudes on Euroopa Komisjon pidanud Serbia Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevuse üle Serbia Vabariigis („staatust käsitlev kokkulepe“) eesmärgiga kehtestada õiguslik raamistik, mis võimaldab operatsiooniplaanide alusel kohest tegutsemist juhtudel, mil on vaja kiiresti reageerida. Piirkonna rändevood on küll palju väiksemad kui 2015. ja 2016. aastal, kuid organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti mistahes uute tingimustega. Pärast staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimist suudavad Serbia Vabariigi ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, sellistele võimalikele arengutele palju kiiremini reageerida.

               Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend staatust käsitleva kokkuleppe allakirjutamiseks Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahel.

               21. veebruaril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi Serbia Vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe osas, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis.

               Läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe üle algasid 7. aprillil 2017 ja teine voor toimus 11. mail 2017. Kokkulepe saavutati lõpuks 3. augustil 2018. Rände, siseasjade ja kodakondsuse volinik D. Avramopoulos ja Serbia Vabariigi siseminister N. Stefanović parafeerisid staatust käsitleva kokkuleppe 20. septembril 2018 Belgradis.

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja kokkuleppe eelnõu on liidule vastuvõetav.

               Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomases nõukogu töörühmas.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega

               Serbia Vabariigiga on praeguse seisuga sõlminud kahepoolse kokkuleppe kuusteist liikmesriiki. Serbia Vabariigi siseministeeriumi ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vaheline koostöö toimub vastavalt nendevahelisele kokkuleppele, mis hõlmab eelkõige Serbia piiripolitsei esindajate korrapärast osalemist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates ühisoperatsioonides, kus nad kokkuleppel vastuvõtva liikmesriigiga tegutsevad vaatlejatena liikmesriikide territooriumil.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Euroopa rände tegevuskava
                  2
                toetub neljale põhimõttele. Üks neist on piirihaldus, mis hõlmab ELi välispiiri paremat haldamist, eelkõige solidaarsuse kaudu nende liikmesriikidega, mis asuvad välispiiridel, ning piiriületuspunktide tõhususe suurendamist. Kontrolli tugevdamine Serbia Vabariigi piiridel avaldab positiivset mõju ka ELi välispiiridele, eelkõige Bulgaaria, Horvaatia, Ungari ja Rumeenia välispiiridele ja samuti Serbia Vabariigi piiridele. Julgeoleku jätkuv tugevdamine välispiiridel on kooskõlas ka Euroopa julgeoleku tegevuskavaga
                  3
               .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5.

               Staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt on sõnaselgelt välja toodud määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4, kus on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub ka rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt. Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt asjaomase kolmanda riigiga. Seega kuulub käesolevale dokumendile lisatud kokkulepe Serbia Vabariigiga Euroopa Liidu ainupädevusse.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Võttes arvesse, et organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad kiiresti rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid, on Serbia Vabariigi piirikontrolli täiustamiseks vaja ELi osalust. Staatust käsitlev kokkulepe on vajalik selleks, et Serbia Vabariigi vastutavad ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, suudaksid sellistele võimalikele arengutele kiiresti reageerida. Kokkulepe võimaldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil lähetada ootamatu ebaseadusliku rändajatevoo korral Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi Serbia Vabariiki liikmesriikidest.

               •Vahendi valik

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste kokkulepete kohta võtab vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõjuhinnang

                  Staatust käsitleva kokkuleppe läbirääkimisteks ei ole mõju hindamine vajalik.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Kuna tegemist on uue kokkuleppega, ei olnud võimalik olemasolevaid õigusakte hinnata ega nende toimivust kontrollida.

               •Põhiõigused

                  Staatust käsitlev kokkulepe sisaldab sätteid, millega tagatakse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates tegevustes osalevate rühmaliikmete tegevusest mõjutatud isikute põhiõigused on kaitstud.

                  Põhiõigusi käsitlevaid sätteid on põhjalikumalt selgitatud punktis 5 „Muu teave“.

               4.MÕJU EELARVELE

               Staatust käsitleval kokkuleppel puudub finantsmõju. Tegelik operatsiooniplaani ja asjaomase toetuslepingu alusel toimuv Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine hõlmab kulutusi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvest. Staatust käsitleva kokkuleppe alusel toimuvaid tulevasi operatsioone rahastatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti omavahenditest.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Komisjon tagab nõuetekohase järelevalve staatust käsitleva kokkuleppe rakendamise üle.

               Iga ühis- või kiirreageerimisoperatsiooni hindavad Serbia Vabariik ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ühiselt.

               Eelkõige koostavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Serbia Vabariik ja konkreetses meetmes osalevad liikmesriigid iga meetme lõppedes aruande kokkuleppe sätete kohaldamise kohta, hõlmates ka isikuandmete töötlemist.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Kokkuleppe kohaldamisala

               Käesoleva kokkuleppe kohaselt võib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet Serbia Vabariiki ühisoperatsioonideks ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonideks lähetada täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi. Käesolev kokkulepe ei laienda Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelist riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu (edaspidi „EÜ ja Serbia Vabariigi vaheline tagasivõtuleping“)
                  4
                kohaldamisala, kuid Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmadel on konkreetse tagasisaatmisoperatsiooni käigus lubatud aidata Serbia Vabariiki sinna tagasivõetavate isikute tuvastamisel vastavalt Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelisele tagasivõtulepingule.

               Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi võib lähetada ainult Serbia Vabariigi ELi välispiiridega piirnevatesse piirkondadesse ja rühma liikmetel on neis Serbia Vabariigi piirkondades operatsiooniplaaniga ettenähtud täitevvolitused.

               Tegevuse algatamine

               Amet võib teha ettepaneku tegevuse algatamiseks. Serbia Vabariigi pädevad ametiasutused võivad teha ametile ettepaneku kaaluda tegevuse algatamist. Tegevuse läbiviimiseks on vaja Serbia Vabariigi pädevate asutuste ja ameti nõusolekut.

               Operatsiooniplaan

               Enne iga ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni peavad amet ja Serbia Vabariik kokku leppima operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma ka operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid.

               Operatsiooniplaanis täpsustatakse üksikasjalikult ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühisoperatsiooni või kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid.

               Rühma liikmete ülesanded ja volitused

               Reeglina on rühmadel volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide läbiviimiseks. Nad järgivad Serbia Vabariigi siseriiklikku õigust.

               Rühmad tegutsevad Serbia Vabariigi territooriumil üksnes Serbia Vabariigi piirivalveametnikelt või politseiametnikelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul.

               Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel vormiriietust, nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Lisaks peab neil kaasas olema akrediteerimisdokument, et Serbia Vabariigi ametiasutused neid selgelt tuvastada saaks.

               Rühma liikmed võivad kanda päritoluliikmesriigi ja Serbia Vabariigi õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Serbia Vabariigi ametiasutused teatavad ametile eelnevalt, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning milline on asjakohane õigusraamistik ja nende kasutamise tingimused.

               Rühma liikmed võivad kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust päritoluliikmesriigi ja Serbia Vabariigi ametivõimude nõusolekul, Serbia Vabariigi piirivalveametnike või politseiametnike juuresolekul ning kooskõlas Serbia Vabariigi siseriikliku õigusega. Serbia Vabariigi ametiasutused võivad lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma oma piirivalvurite juuresolekuta. Rühma liikmed võivad kasutada relvi üksnes juhul, kui see on vajalik enesekaitseks või nende endi või teiste isikute vastu suunatud vahetu eluohtliku ründe tõrjumiseks kooskõlas Serbia õigusega.

               Serbia Vabariigi pädevad ametiasutused võivad edastada rühma liikmetele nende nõudmisel riiklikes andmebaasides leiduvat asjakohast teavet, kui see on vajalik rühma liikmetele nende ülesannete täitmiseks. Amet võib edastada Serbia pädevatele ametiasutustele operatiiveesmärkide saavutamiseks vajalikku teavet.

               Tegevuse peatamine ja lõpetamine

               Nii amet kui ka Serbia Vabariigi ametiasutused võivad tegevuse peatada või lõpetada, kui neile tundub, et teine osapool ei järgi kokkulepet või operatsiooniplaani.

               Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid

               Rühma liikmetel on Serbia Vabariigis ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus, kuid teenistusvälisel ajal sooritatud tegude suhtes see puudub.

               Operatsiooniplaanis on üksikasjalikult sätestatud tegevused, mille suhtes kehtib Serbia Vabariigis kriminaalõiguslik puutumatus.

               Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, esitab ameti tegevdirektor enne kohtumenetluse algatamist Serbia Vabariigi pädevale kohtuasutusele tõendi selle kohta, kas rühma liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel või mitte. Ameti tegevdirektor võtab otsuse vastu pärast piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud liikmesriigi ja Serbia Vabariigi pädevate asutuste kõigi esildiste hoolikat arvessevõtmist.

               Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus Serbia Vabariigis ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.

               Sarnane kord kehtib ka rühma liikmete tsiviil- ja haldusvastutuse puhul.

               Rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist Serbia Vabariigis saab loobuda liikmesriik, kes on asjaomase piirivalvuri või muu asjaomase töötaja lähetanud. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.

               Kokkuleppes on sätestatud mehhanism kahjude kompenseerimiseks. Kompensatsioonimehhanism põhineb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklil 42. Kui kahju on põhjustatud rühma liikme poolt ametiülesannete täitmisel, vastutab Serbia Vabariik. Kui kahju on tekitatud osaleva liikmesriigi rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see tekitati teenistusvälisel ajal, võib Serbia Vabariik ameti tegevdirektorilt taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik. Kui kahju on põhjustanud ameti töötajad, võib Serbia Vabariik taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.

               Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud kriminaal- või tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega.

               Rühma liikmete varustust, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes mingisuguseid isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

               Rühma liikmete kohta ei kehti seoses ametile osutatud teenustega Serbia Vabariigis kehtivad võimalikud sotsiaalkindlustust käsitlevad sätted. Nad on vabastatud ka ameti või liikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Serbia Vabariiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Serbia Vabariigis.

               Serbia Vabariigi ametiasutused lubavad rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid riiki tuua ja sealt välja viia ning vabastavad need tollimaksudest, lõivudest ja muudest sellistest tasudest, välja arvatud ladustamis-, veo- ja muude sarnaste teenuste tasud.

               Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida juhul, kui on alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Serbia Vabariigi õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Serbia Vabariigi karantiinieeskirju. Isikliku pagasi kontrolli võib läbi viia üksnes asjaomase rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul.

               Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud täitemenetluse puhul. Rühma liikmed ei ole kohustatud tunnistajana ütlusi andma.

               Akrediteerimisdokument

               Amet väljastab koostöös Serbia Vabariigiga igale rühma liikmele akrediteerimisdokumendi, mis võimaldab Serbia Vabariigi ametiasutustel tuvastada rühma liikmete isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesolevas kokkuleppes ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Serbia Vabariiki, vajamata selleks viisat või eelnevat luba. Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada. Amet annab Serbia pädevatele ametiasutustele akrediteerimisdokumendi näidise enne kokkuleppe kohaldamise algust ja alati, kui näidist muudetakse.

               Põhiõigused

               Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas juurdepääsu varjupaigamenetlustele, inimväärikust, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeldu, õigust vabadusele, tagasisaatmise lubamatust ja kollektiivse väljasaatmise keeldu, lapse õigusi ning õigust era- ja perekonnaelule. Nad ei diskrimineeri kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ega seksuaalse sättumuse alusel. Kõik meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.

               Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord liikmete poolt toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Amet on kehtestanud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklis 72 osutatud kaebuste lahendamise korra ning seega on nimetatud kohustus täidetud. Selliste väidetavate rikkumistega võiks tegeleda Serbia Vabariigi ombudsman („kodanike kaitsja“), välja arvatud juhul, kui Serbia Vabariigi ametiasutused otsustavad luua mehhanismi spetsiaalselt käesoleva kokkuleppe alusel esitatud kaebuste tarvis.

               Isikuandmete töötlemine

               Rühma liikmed töötlevad isikuandmeid siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne vastavalt ameti ja ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavatele õigusnormidele. Serbia Vabariigi ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt.

               Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ja Serbia Vabariigi ametiasutused ühisaruande, mis käsitleb isikuandmete töötlemist rühma liikmete poolt. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja isikuandmete kaitse ametnikule ning Serbia Vabariigi pädevale isikuandmete kaitse asutusele. Ameti põhiõiguste ametnik ja isikuandmete kaitse ametnik annavad aru ameti tegevdirektorile.

               Vaidlused ja tõlgendamine

               Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Serbia pädevad ametiasutused ja ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad Serbia Vabariigi naabruses asuvate liikmesriikidega.

               Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused Serbia Vabariigi ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne Serbia Vabariigi naabruses paikneva liikmesriigiga.

               Pädevad asutused kokkuleppe rakendamiseks

               Serbia Vabariigi pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamiseks on siseministeerium. Euroopa Liidu jaoks on see Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet.

               Ühisdeklaratsioonid

               Mõlemad kokkuleppeosalised võtavad arvesse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet toetab Serbia Vabariiki, et tõhusalt kontrollida oma piiri mis tahes riigiga, mis ei ole Euroopa Liidu liige, muude vahenditega kui täitevvolitustega Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine.

               Mõlemad kokkuleppeosalised nõustuvad, et käesolev kokkulepe ega ükski selle rakendamisel kokkuleppeosaliste poolt või nende nimel sooritatud tegevus, sealhulgas operatsiooniplaanid või osalemine piiriüleses tegevuses, ei mõjuta mingil viisil Serbia Vabariigi ega Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumide rahvusvahelisest õigusest tulenevat staatust ja piire.

               Kokkuleppele on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               2018/0410 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe liidu nimel allakirjutamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt määruse (EL) 2016/1624
                  5
                artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe peaks hõlmama kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke.

               (2)21. veebruaril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi Serbia Vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe osas, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis.

               (3)Läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks avati 7. aprillil 2017 ja need lõppesid edukalt 20. septembril 2018 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise kokkuleppe (edaspidi „staatust käsitlev kokkulepe“) parafeerimisega.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  6
               ; Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  7
               ; Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (7)Seepärast tuleks kokkuleppele liidu nimel alla kirjutada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse, ja sellele lisatud deklaratsioonid heaks kiita.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) allakirjutamine kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks eeldusel, et nimetatud kokkulepe hiljem sõlmitakse.

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu peasekretariaat annab kokkuleppele allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud kokkuleppe läbirääkija, tingimusel et kokkulepe sõlmitakse.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 251, 16.9.2016, lk 1.

                     (2)

                        COM(2015) 240 final.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        ELT L 334, 19.12.2007, lk 46.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

                     (6)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (7)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.12.2018
            COM(2018) 799 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe liidu nimel allakirjutamise kohta

               LISA

               KOKKULEPE

               Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahel, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis

               EUROOPA LIIT

               ja SERBIA VABARIIK,

               edaspidi „kokkuleppeosalised“,

               ARVESTADES, et võib tekkida olukordi, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida operatiivkoostööd ELi liikmesriikide ja Serbia Vabariigi vahel, sealhulgas Serbia Vabariigi territooriumil,

               ARVESTADES, et tuleks sõlmida staatust käsitleva kokkuleppe kujul õigusraamistik olukordadeks, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühma liikmed teostavad Serbia Vabariigi territooriumil täitevvõimu,

               ARVESTADES, et kokkuleppeosalised järgivad käesoleva staatust käsitleva kokkuleppe rakendamisel nõuetekohaselt lisatud deklaratsioone,

               VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kogu tegevuse puhul Serbia Vabariigi territooriumil tuleks täiel määral järgida põhiõigusi,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA JÄRGMISE KOKKULEPPE:

               Artikkel 1

               Kokkuleppe kohaldamisala

               1. Käesolev kokkulepe hõlmab kõiki Serbia Vabariigi ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koostöö aspekte, mis on seotud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevusega, mis võib toimuda Serbia Vabariigi territooriumil, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühma liikmed teostavad täitevvõimu.

               2.Käesolev kokkulepe ei laienda Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelist riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingut (edaspidi „ELi ja Serbia vaheline tagasivõtuleping“). Artikli 2 punktis d määratletud tagasisaatmisoperatsioonide puhul käsitleb käesolev kokkulepe üksnes operatiivtoetust tagasisaatmisoperatsioonidele, mida teostatakse vastavalt ELi ja Serbia vahelisele tagasivõtulepingule.

               3.Käesolev kokkulepe kehtib Serbia Vabariigi kohta. Käesolev kokkulepe ei kehti Kosovo
                  1
               * kohta.

               Artikkel 2

               Mõisted

               Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)
                     „tegevus“ – ühisoperatsioon, kiirreageerimisoperatsioon või tagasisaatmisoperatsioon;

               (b)
                     „ühisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on ebaseadusliku rände või piiriülese kuritegevusega võitlemine või tõhustatud tehnilise ja operatiivabi andmine Serbia Vabariigi ja naabruses paikneva liikmesriigi välispiiril ning mida viiakse ellu Serbia Vabariigi territooriumil;

               (c)
                     „kiirreageerimisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on reageerida liikmesriigi naabruses paikneva Serbia Vabariigi piiril esinevale spetsiifilisele ja ebaproportsionaalsele survele, ning mida viiakse ellu Serbia Vabariigi territooriumil piiratud ajavahemiku jooksul;

               (d)
                     „tagasisaatmisoperatsioon“ – ameti korraldatav või koordineeritav ja ühe või mitme liikmesriigi pakutavat tehnilist ja operatiivtuge hõlmav operatsioon, mille raames ühest või mitmest liikmesriigist saadetakse isikud, kelle kohta on tehtud lõplik tagasisaatmisotsus, sunniviisiliselt või vabatahtlikult tagasi Serbia Vabariiki kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepinguga;

               (e)
                     „piirikontroll“ – piiril teostatav isikute, reisidokumentide, transpordivahendite ja riigipiiri ületamisel kaasas olevate esemete kontroll, mis seisneb piiripunktis teostatavas kontrollis ning piiri valvamisest piiripunktide vahelisel alal;

               (f)
                     „rühma liige“ – ameti töötaja või osalevatest liikmesriikidest pärit piirivalveametnike ja muude asjakohaste töötajate rühma liige, sealhulgas liikmesriikide poolt ametisse lähetatud piirivalveametnikud ja asjakohased töötajad, keda kasutatakse tegevuse raames;

               (g)
                     „liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik;

               (h)
                     „päritoluliikmesriik“ – liikmesriik, kus rühma liige on piirivalveametnik või muu asjaomane töötaja;

               (i)
                     „isikuandmed“ – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta. Tuvastatav isik on isik, keda võimaldavad otseselt või kaudselt tuvastada identifitseerimistunnused, näiteks nimi, identifitseerimisnumber, nt kodaniku unikaalne isikukood, asukohateave ja võrguidentifikaator, või üks või mitu füüsilist, füsioloogilist, geneetilist, vaimset, majanduslikku, kultuurilist või sotsiaalset tunnust;

               (j)
                     „osalev liikmesriik“ – liikmesriik, kes osaleb Serbia Vabariigis toimuvas tegevuses, tagades tehnilised seadmed, piirivalveametnikud ja muud asjakohased töötajad, keda kasutatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade raames;

               (k)
                     „amet“ – Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mis on loodud määrusega (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet.

               Artikkel 3

               Tegevuse algatamine ja operatsiooniplaan

               1. Amet võib omal algatusel teha Serbia Vabariigi pädevatele asutustele tegevuse algatamise ettepaneku. Serbia Vabariigi pädevad asutused võivad teha ametile ettepaneku kaaluda tegevuse algatamist.

               2. Tegevuse läbiviimiseks on vaja nii Serbia Vabariigi pädevate asutuste kui ka ameti nõusolekut.

               3. Iga ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni puhul lepivad amet ja Serbia Vabariik kokku ühise operatsiooniplaani. Euroopa Komisjon jälgib, et järgitaks Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruse artikli 54 lõike 3 sätteid.

               Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühisoperatsiooni või kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid. Ühisoperatsiooni või kiirreageerimisoperatsiooni hindamise viivad ühiselt läbi Serbia Vabariigi pädev asutus ja amet.

               Artikkel 4

               Rühma liikmete ülesanded ja volitused

               1.Rühma liikmetel on volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide jaoks.

               2.Rühma liikmed järgivad Serbia Vabariigi siseriiklikku õigust.

               3.Rühma liikmed võivad täita ülesandeid ja kasutada volitusi Serbia Vabariigi territooriumil üksnes Serbia Vabariigi piirivalveametnikelt või muudelt politseiametnikelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul. Vajaduse korral annab Serbia Vabariigi pädev asutus rühmale korraldusi kooskõlas operatsiooniplaaniga. Serbia Vabariigi pädev asutus võib volitada rühmade liikmeid tegutsema enda nimel tingimusel, et üldvastutus ja juhtimisfunktsioonid jäävad alati Serbia Vabariigi piirivalveametnikele või politseiametnikele.

               Amet võib oma koordineeriva ametniku kaudu teatada Serbia Vabariigi pädevale asutusele oma seisukohad rühmale antavate korralduste kohta. Sellisel juhul võtab Serbia Vabariigi pädev asutus neid seisukohti arvesse ja järgib neid nii palju kui võimalik.

               Kui rühmale antud korraldused ei ole operatsiooniplaaniga kooskõlas, teatab koordineeriv ametnik sellest viivitamata ameti tegevdirektorile. Tegevdirektor võib võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas tegevuse peatada või lõpetada.

               4.Rühma liikmed kannavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel vormiriietust. Nad kannavad vähemalt nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ja sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Et Serbia Vabariigi pädevatel asutustel oleks rühma liikmeid võimalik tuvastada, kannavad nad igal ajal kaasas artiklis 7 osutatud akrediteerimisdokumenti.

               5.Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võivad rühma liikmed kanda päritoluliikmesriigi õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Serbia Vabariik teatab enne rühma liikmete lähetamist ametile, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning milline on asjakohane õigusraamistik ja nende kasutamise tingimused. Amet esitab Serbia Vabariigi pädevale asutusele eelnevalt rühma liikmete teenistusrelvade loendi, milles on relva liik, seerianumber ning laskemoona liik ja kogus.

               6.Rühma liikmed võivad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust, päritoluliikmesriigi ja Serbia Vabariigi nõusolekul, Serbia Vabariigi piirivalveametnike või muude politseiametnike juuresolekul ning kooskõlas Serbia Vabariigi siseriikliku õigusega. Serbia Vabariik võib lubada rühma liikmetel kasutada jõudu juhul, kui Serbia Vabariigi piirivalveametnikud või politseiametnikud ei viibi juures. Rühma liikmed võivad kasutada relvi kooskõlas Serbia Vabariigi siseriikliku õigusega üksnes juhul, kui see on vajalik enesekaitseks või nende endi või teiste isikute vastu suunatud vahetu eluohtliku ründe tõrjumiseks.

               7.Serbia Vabariigi pädev asutus võib edastada rühma liikmetele nende nõudmisel riiklikes andmebaasides leiduvat asjakohast teavet, kui see on vajalik rühma liikmetele operatsiooniplaanis täpsustatud eesmärkide saavutamiseks ja meetmete rakendamiseks. Rühma liikmetele võib edastada üksnes sellist asjakohast teavet, mis on nende ülesannete täitmiseks ja volituste kasutamiseks vajalik. Amet võib edastada Serbia Vabariigi pädevatele asutustele asjakohast teavet, mis on vajalik operatsiooniplaanis täpsustatud eesmärkide saavutamiseks ja ühismeetmete rakendamiseks.

               8. Operatsiooniplaanis täpsustatud eesmärkide saavutamiseks ja meetmete rakendamiseks võivad Serbia Vabariigi pädevad asutused ja rühma liikmed vahetada ka muud teavet ja järeldusi.

               9. Lõigetes 1 ja 3–6 nimetatud rühma liikmed ei kuulu ameti töötajate hulka.

               Artikkel 5

               Tegevuse peatamine ja lõpetamine

               1. Ameti tegevdirektor võib pärast seda, kui ta on Serbia Vabariigi pädevat asutust kirjalikult teavitanud, tegevuse peatada või lõpetada, kui Serbia Vabariik ei järgi nõuetekohaselt käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani. Tegevdirektor teavitab Serbia Vabariigi pädevat asutust tegevuse peatamise või lõpetamise põhjustest.

               2. Serbia Vabariik võib pärast seda, kui ta on ametit kirjalikult teavitanud, tegevuse peatada või lõpetada, kui amet või mõni osalev liikmesriik ei järgi nõuetekohaselt käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani. Serbia Vabariigi pädev asutus peab teavitama ametit selle põhjustest.

               3. Eelkõige võib ameti peadirektor või Serbia Vabariik tegevuse peatada või lõpetada põhiõiguste, tagasisaatmise lubamatuse põhimõtte või andmekaitsenormide rikkumise korral.

               4. Tegevuse lõpetamine ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesoleva kokkuleppe või operatsiooniplaani kohaldamisest enne sellist lõpetamist.

               Artikkel 6

               Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid

               1. Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud lõikega 6 lubatud täitemenetluse puhul.

               2. Rühma liikmetel on Serbia Vabariigis ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuse käigus sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus.

               Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, teavitab käesoleva kokkuleppe artikli 12 lõikes 1 nimetatud pädev asutus sellest viivitamata ameti tegevdirektorit ja päritoluliikmesriigi pädevat asutust.

               Pärast päritoluliikmesriigi ja Serbia Vabariigi esildise põhjalikku kaalumist ning tuginedes mõlema kokkuleppeosalise esitatud teabele teeb ameti tegevdirektor kindlaks, kas kõnealune tegu pandi toime rühma liikme ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuse käigus.

               Kui ameti tegevdirektor teeb kindlaks, et tegu pandi toime rühma liikme ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuse käigus, on rühma liikmel Serbia Vabariigis ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuse käigus sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus.

               3. Rühma liikmetel on Serbia Vabariigis ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuse käigus sooritatud tegude suhtes tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus.

               Kui rühma liikmete suhtes on mis tahes kohtus algatatud tsiviilasi, teavitab käesoleva kokkuleppe artikli 12 lõikes 1 nimetatud pädev asutus sellest viivitamata ameti tegevdirektorit ja päritoluliikmesriigi pädevat asutust.

               Pärast päritoluliikmesriigi ja Serbia Vabariigi esildise põhjalikku kaalumist ning tuginedes mõlema kokkuleppeosalise esitatud teabele, teeb ameti tegevdirektor kindlaks, kas kõnealune tegu pandi toime rühma liikme ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuse käigus.

               Kui ameti tegevdirektor teeb kindlaks, et tegu pandi toime rühma liikme ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuse käigus, on rühma liikmel Serbia Vabariigis ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuse käigus sooritatud tegude suhtes tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus.

               4. Kooskõlas lõigetega 2 ja 3 võib päritoluliikmesriik olenevalt asjaoludest loobuda rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist Serbia Vabariigis. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.

               5. Rühma liikmed ei ole kohustatud tunnistajana ütlusi andma.

               6.Kui kahju on tekitatud rühma liikme poolt tema ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuste käigus, vastutab mistahes kahju korral Serbia Vabariik.

               Kui kahju on tekitatud osaleva liikmesriigi rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see pandi toime teenistusvälisel ajal, võib Serbia Vabariik tegevdirektori kaudu taotleda, et asjaomane osalev liikmesriik maksaks kompensatsiooni.

               Kui kahju on tekitatud ameti töötajast rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see pandi toime teenistusvälisel ajal, võib Serbia Vabariik taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.

               Kui kahju Serbia Vabariigis tekib vääramatu jõu tõttu, ei kanna vastutust ei Serbia Vabariik, osalev liikmesriik ega amet.

               7. Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud kriminaal- või tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega. Rühma liikmete varustust, mis on ameti tegevdirektori tõenduse kohaselt vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa kohtuotsuse, -lahendi või -määruse täitmiseks arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

               8. Rühma liikmetele antud puutumatus Serbia Vabariigi jurisdiktsiooni suhtes ei vabasta neid asjakohaste päritoluliikmesriikide jurisdiktsiooni alt.

               9. Rühma liikmete kohta ei kehti seoses ametile osutatud teenustega Serbia Vabariigis kehtivad võimalikud sotsiaalkindlustust käsitlevad sätted.

               10. Rühma liikmed on vabastatud ka ameti või päritoluliikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Serbia Vabariiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Serbia Vabariigis.

               11. Serbia Vabariik lubab vastavalt õigusnormidele, mida ta võib vastu võtta, rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid riiki tuua ja riigist välja viia ning vabastab need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ja muudest vastavatest tasudest, välja arvatud tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude sarnaste teenustega.

               12. Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida juhul, kui on tõsiselt alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Serbia Vabariigi õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Serbia Vabariigi karantiinieeskirju. Isikliku pagasi kontrolli võib läbi viia üksnes asjaomase rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul.

               Artikkel 7

               Akrediteerimisdokument

               1. Amet väljastab koostöös Serbia Vabariigiga igale rühma liikmele dokumendi, mis on koostatud Serbia Vabariigi ametlikus keeles ja mõnes Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles ning mis võimaldab Serbia Vabariigi asutustel tuvastada rühma liikmete isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesoleva kokkuleppe artiklis 4 ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada selles osutatud volitusi. Dokument sisaldab iga liikme kohta järgmist teavet: nimi ja kodakondsus; auaste või ametinimetus; hiljuti tehtud digitaalfoto ja ülesanded, mida ta on volitatud lähetuse kestel täitma. Selles mainitakse ka, et selle dokumendi omanikul on õigus ilma täiendavate menetlusteta elada tegevuse kestel Serbia Vabariigi territooriumil.

               2. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Serbia Vabariiki, vajamata selleks viisat või eelnevat luba.

               3. Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada.

               4. Amet annab Serbia Vabariigi pädevale asutusele lõikes 1 nimetatud akrediteerimisdokumendi näidise enne kokkuleppe kohaldamise algust ja alati, kui näidist muudetakse.

               Artikkel 8

               Põhiõigused

               1. Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, mille hulka kuuluvad juurdepääs varjupaigamenetlustele, inimväärikus, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele, tagasisaatmise lubamatus ja kollektiivse väljasaatmise keeld, lapse õigused ning õigus era- ja perekonnaelule. Oma ülesannete täitmisel ja õiguste teostamisel ei diskrimineeri nad kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Kõik nende ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võetavad meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.

               2. Iga kokkuleppeosaline kasutab olemasolevat mehhanismi käesoleva kokkuleppe raames toimunud ühisoperatsiooni, kiirreageerimisoperatsiooni või tagasisaatmisoperatsiooni käigus liikmete poolt ametiülesannete täitmisel toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks.

               Artikkel 9

               Isikuandmete töötlemine

               1. Isikuandmeid töödeldakse üksnes juhtudel, kui Serbia Vabariik, amet või osalevad liikmesriigid seda käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajavad.

               2. Serbia Vabariigi pädev asutus töötleb isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt.

               3. Isikuandmete töötlemine haldusotstarbel ametis ja osalevas liikmesriigis (osalevates liikmesriikides), sealhulgas isikuandmete edastamine Serbia Vabariigile, peab toimuma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusele 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta ja vastavalt meetmetele, mille amet on võtnud määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/1624 artikli 45 lõikes 2.

               4. Kui andmete töötlemine hõlmab isikuandmete edastamist, teavitavad liikmesriigid ja amet isikuandmete edastamise hetkel Serbia Vabariigi pädevat asutust mis tahes üldistest või konkreetsetest juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise ja hävitamisega. Nad teavitavad Serbia Vabariigi pädevat asutust ka juhul, kui selliste piirangute vajadus ilmneb pärast isikuandmete edastamist.

               5. Tegevuse käigus haldusotstarbel kogutud ja töödeldavaid isikuandmeid võivad amet, osalevad liikmesriigid ja Serbia Vabariigi pädev asutus töödelda vastavalt kohaldatavatele isikuandmete kaitse normidele.

               Käesoleva kokkuleppe rakendamiseks peab Serbia Vabariigi pädev asutus käesoleva artikli alusel kogutud ja töödeldud isikuandmete registrit. See register sisaldab järgmisi andmeid: ees- ja perekonnanimi, sünniaeg ja -koht, päritoluriik, isikuttõendavate või muude dokumentide liik ja number, andmete töötlemise koht ja kuupäev ning andmete kogumise ja töötlemise põhjus.

               Nimetatud registris sisalduvaid andmeid säilitatakse kolm aastat pärast kogumise kuupäeva.

               6. Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ja Serbia Vabariik ühisaruande lõigete 1–5 kohaldamise kohta. Kõnealune aruanne saadetakse Serbia Vabariigi pädevatele asutustele, ameti põhiõiguste ametnikule ja andmekaitseametnikule. Kaks viimatinimetatut ametnikku annavad aru ameti tegevdirektorile.

               Artikkel 10

               Vaidlused ja tõlgendamine

               1. Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Serbia pädevad asutused ja ameti esindajad ühiselt.

               2. Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused Serbia Vabariigi pädevate asutuste ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel.

               3. Lõigete 1 ja 2 tingimuste täitmiseks on Euroopa piiri- ja rannikuvalve amet ja Euroopa Komisjon pidevas kontaktis operatiivpiirkonnaga piirneva liikmesriigi või liikmesriikidega.

               Artikkel 11

               Seos muude rahvusvaheliste kohustustega

               Käesolev kokkulepe ei piira kohustusi, mille Serbia Vabariik või Euroopa Liit on võtnud rahvusvaheliste lepingute või kokkulepete alusel kooskõlas rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtetega ega piira nende kohaldamist.

               Artikkel 12

               Pädevad asutused kokkuleppe rakendamiseks

               1. Serbia Vabariigi pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamisel on siseasjade eest vastutav ministeerium.

               2. Euroopa Liidu pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamisel on amet.

               Artikkel 13

               Kokkuleppe jõustumine, kestus, peatamine ja lõpetamine

               1. Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma õigusmenetluse kohaselt.

               2. Kokkulepe jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui kokkuleppeosalised on teineteisele teatanud lõikes 1 osutatud õigusmenetluse lõpuleviimisest.

               3. Käesoleva kokkuleppe võib lõpetada või peatada kokkuleppeosaliste kirjalikul kokkuleppel või kumbki kokkuleppeosaline ühepoolselt. Viimasel juhul teatab kokkulepet lõpetada sooviv kokkuleppeosaline teisele kokkuleppeosalisele kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu oma kavatsusest käesolev kokkulepe lõpetada või peatada.

               Peatamine jõustub kümne (10) tööpäeva pärast teate saatmist.

               Lõpetamine jõustub teate esitamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

               4. Selle artikli kohased teated saadetakse Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ja Serbia Vabariigi puhul Serbia Vabariigi välisasjade eest vastutavale ministeeriumile.

               (Koht) … (kuupäev) …..

               kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja Serbia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               ÜHISDEKLARATSIOON ARTIKLI 2 PUNKTI b KOHTA

               Kokkuleppeosalised võtavad arvesse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet toetab Serbia Vabariiki piiride tõhusal kontrollimisel Serbia Vabariigi ja kõigi Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide vahel muude vahenditega kui Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti täitevvolitustega rühmade lähetamine.

               Ühisdeklaratsioon territooriumide staatuse ja piiride kohta

               Käesolev kokkulepe ega ükski selle rakendamisel kokkuleppeosaliste poolt või nende nimel sooritatud tegevus, sealhulgas operatsiooniplaanid või osalemine piiriüleses tegevuses, ei mõjuta mingil viisil ei Serbia territooriumi ega territooriumide, kus kehtivad Euroopa Liidu leping ja Euroopa Liidu toimimise leping, rahvusvahelisest õigusest tulenevat staatust ja piire.

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

               Kokkuleppeosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               Antud tingimusi arvestades on soovitav, et Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Serbia Vabariigi asutused sõlmiksid viivitamata kahepoolsed kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis.

                     (1)
                  * Kõnealune nimetus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.