Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0197

Ettepanek Nõukogu määrus teatavate Kasahstani Vabariigist pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta  /* KOM/2005/0197 lõplik - ACC 2005/0096 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 19.5.2005KOM(2005) 197 lõplik2005/0096 (ACC).EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSteatavate Kasahstani Vabariigist pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIÜhenduse partnerlus- ja koostöölepingus Kasahstani Vabariigiga sätestatakse, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse lepinguosaliste vahelise lepinguga.Läbirääkimisi peetakse uue lepingu üle, millega kehtestatakse koguselised piirnormid teatavate terasetoodete ühendusse importimise suhtes ning mida kohaldatakse jõustumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2006 või seni, kuni Kasahstan ühineb WTOga, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.Käesoleva ettepanekuga nõukogu määruse kohta sätestatakse vajalikud rakendusaktid.2005/0096 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSteatavate Kasahstani Vabariigist pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Partnerlus- ja koostööleping, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahel[1] jõustus 1. juulil 1999.(2) Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 17 lõikes 1 sätestatakse, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse nimetatud lepingu III jaotisega, välja arvatud lepingu artikkel 11, ning koguselisi piirnorme käsitleva lepinguga.(3) [kuupäev] sõlmisid Euroopa Ühendus ja Kasahstani Vabariik sellise lepingu teatavate terasetoodetega kauplemise kohta (edaspidi „leping“).[2](4) Tuleb töötada välja vahendid kõnealuse lepingu tingimuste haldamiseks ühenduses, võttes arvesse samalaadset korda käsitlevate eelmiste lepingute kehtivuse ajal omandatud kogemusi.(5) On asjakohane liigitada kõnealused tooted nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta kehtestatud koondnomenklatuuri (CN) põhjal.[3](6) Tuleb tagada, et kõnealuste toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks võetakse kasutusele asjakohased halduskoostöö meetodid.(7) Lepingu tõhusaks kohaldamiseks on vaja kehtestada nõue, et kõnealuste toodete vabasse ringlusse laskmiseks ühenduses esitatakse ühenduse impordiluba; samuti on vaja kasutusele võtta süsteem kõnealuste ühenduse impordilubade andmise haldamiseks.(8) Kõnealustele toodetele kehtestatud koguselised piirangud ei kehti toodete suhtes, mis asuvad vabatsoonis, mis on tolliladustatud, ajutiselt imporditud või on seestöödeldud peatamissüsteemi korras.(9) Koguseliste piirangute järgimise tagamiseks tuleb kehtestada halduskord, millele vastavalt liikmesriikide pädevad asutused ei väljasta impordiluba enne, kui komisjon on kinnitanud, et vastavad kogused jäävad piirangu piiresse.(10) Lepinguga on ette nähtud Kasahstani Vabariigi ja ühenduse vahelise koostöö süsteem, mille eesmärk on takistada lepingust kõrvalehoidmist ümberlaadimise teel, ettenähtud teekonna muutmise teel või muul viisil. Tuleb kehtestada konsulteerimiskord, mille alusel võib kõnealuse riigiga kokku leppida, et koguselist piirnormi korrigeeritakse samaväärses mahus, kui ilmneb, et lepingust on kõrvale hoitud. Kasahstani Vabariik on kohustunud võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide korrigeerimiste kiire kohaldamine. Kui ettenähtud ajavahemiku jooksul kokkulepet ei saavutata, peab ühendusel lepingust kõrvalehoidmise kindlate tõendite olemasolu korral olema võimalik kohaldada samas mahus korrigeerimisi.(11) 1. jaanuarist 2005 nõutakse litsentsi käesoleva määrusega hõlmatud toodete impordil ühendusse vastavalt nõukogu 20. detsembri 2004. aasta määrusele (EÜ) 2265/2004 teatavate terasetoode kaubanduse kohta ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel.[4] Lepinguga nähakse ette, et kõnealune import arvestatakse käesoleva määrusega 2005. aastaks kehtestatud piirnormide sisse.(12) Selguse huvides tuleb seetõttu asendada määrus (EÜ) 2265/2004 käesoleva määrusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I peatükkÜldsättedArtikkel 11. Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit terasetoodete impordi suhtes ühendusse.2. Kõnealuste terasetoodete liigitus tooterühmadesse on esitatud I lisas.3. Lõikes 1 viidatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.4. Lõikes 1 nimetatud toodete päritolu kontrollimise kord kehtestatakse II ja III peatükiga.Artikkel 21. I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit toodete impordi suhtes ühendusse kohaldatakse V lisas sätestatud iga-aastaseid koguselisi piirnorme. I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit toodete ühenduses vabasse ringlusesse lubamisel tuleb esitada II lisas sätestatud päritolusertifikaat ja liikmesriikide ametkondade poolt artikli 4 sätete kohaselt väljaantud impordiluba.Lubatud impordikogused peavad jääma koguseliste piirangute ulatusse, mis on kehtestatud toodete ekspordimaalt tarnimise aastaks.2. Tagamaks, et kogused, mille kohta antakse välja impordiluba, ei ületa kunagi ühegi tooterühma puhul üldisi koguselisi piirnorme, annavad liikmesriikide pädevad asutused importija või importijate esitatud taotluse põhjal impordiloa välja ainult siis, kui komisjon on kinnitanud, et asjaomase tarnijariigi puhul on asjaomase terasetoodete tooterühma osas veel olemas kasutamata koguselisi piirnorme. Käesolevas määruses nimetatud liikmesriikide pädevad asutused on loetletud IV lisas.3. Kui alates 1. jaanuarist 2005 imporditakse tooteid, mille suhtes nõuti vastavalt otsusele (EÜ) 2265/2004 litsentsi, siis arvatakse need V lisas sätestatud 2005. aasta asjaomastest piirnormidest maha.4. Käesoleva määruse kohaldamisel ning alates kohaldamiskuupäevast loetakse tooted teele saadetuks kuupäeval, mil need laaditi ekspordiks kasutatavale transpordivahendile.Artikkel 31. V lisas nimetatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.2. Kui lõikes 1 osutatud tooted lastakse seejärel vabasse ringlusse, kas muutmata kujul või pärast töötlemist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lastud tootekogus arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest tootekogusest.Artikkel 41. Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad liikmesriikide pädevad asutused enne impordilubade väljaandmist komisjonile impordikogused, mis vastuvõetud impordiloa taotlustes on esitatud ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda kinnitab, et nimetatud taotletud kogust/koguseid võib importida liikmesriikide teadete saabumise järjekorras.2. Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad taotlused kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomaste toodete koodid, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta.3. Komisjon kinnitab nii palju kui võimalik asutustele taotlustes esitatud üldkoguse iga tooterühma osas. Lisaks sellele võtab komisjon viivitamata ühendust Kasahstani Vabariigi pädevate asutustega juhul, kui teatatud taotletud kogused ületavad koguselisi piirnorme, et saada selgitusi ja leida kiire lahendus.4. Pädevad asutused teavitavad viivitamata komisjoni, kui neile on teatatud impordiloa kehtivusaja jooksul kasutamata kogustest. Sellised kasutamata kogused liidetakse automaatselt ühenduse kehtestatud koguseliste piirangute tooterühmadele.5. Tavaliselt edastatakse lõigetes 1–4 nimetatud teatised elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.6. Impordiload või samaväärsed dokumendid antakse välja II peatüki kohaselt.7. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba väljaantud impordilubade või samaväärsete dokumentide tühistamistest juhtudel, kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid ära võtnud või tühistanud. Kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused on siiski komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi äravõtmisest või tühistamisest pärast seda, kui sellega seotud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused maha selle aasta koguselistest piirnormidest, mille jooksul toodete saatmine toimus.Artikkel 5Käesolevaga volitatakse komisjoni tegema lepingu artikli 3 lõigete 3 ja 4 kohaldamiseks vajalikud parandused.Artikkel 61. Kui III peatükis kehtestatud korra kohaselt läbiviidud uurimise järel jõuab komisjon oma käsutuses olevale teabele tuginedes järeldusele, et Kasahstani Vabariigist pärinevad I lisas loetletud tooted on ümber laaditud, nende teekonda on muudetud või need on muul viisil imporditud ühendusse artiklis 2 osundatud koguselistest piirnormidest kõrvale hoides, taotleb komisjon konsultatsioonide alustamist, et saavutada asjaomaste koguseliste piirnormide korrigeerimise kokkulepe.2. Kui kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, võib komisjon kuni lõikes 1 nimetatud konsultatsioonide tulemuste saamiseni paluda Kasahstani Vabariigil võtta tarvitusele vajalikud ettevaatusabinõud tagamaks, et konsultatsioonide tulemusel kokkulepitud koguselisi piirnorme saab korrigeerida konsultatsioonitaotluse esitamise aastal või sellele järgneval aastal, kui jooksva aasta koguselised piirnormid on ammendatud.3. Kui ühendus ja Kasahstani Vabariik ei suuda leida rahuldavat lahendust ning komisjonil on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta, siis arvab komisjon sama tootekoguse Kasahstani Vabariigist pärit toodete koguselisest piirnormist maha.Artikkel 7Käesoleva määrusega ei tehta mingeid erandeid lepingu sätetest ja neid sätteid kohaldatakse kõigi vastuolude korral.II peatükkKoguseliste piirnormide haldamisel kohaldatav kord1. jaguLIIGITAMINEArtikkel 8Käesoleva määrusega hõlmatud tooteid liigitatakse määrusega (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud koondnomenklatuuri (CN) alusel.Artikkel 9Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 asutatud nomenklatuurikomitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakond vaatab komisjoni või liikmesriigi algatusel nimetatud määruse sätete kohaselt kiiresti läbi kõik küsimused, mis on seotud käesoleva määrusega hõlmatud toodete liigitamisega koondnomenklatuuri alusel, et liigitada need õigetesse tooterühmadesse.Artikkel 10Komisjon teatab Kasahstani Vabariigile kõikidest käesoleva määrusega hõlmatud tooteid mõjutavatest koondnomenklatuuri ja TARICi koodide muudatustest ette vähemalt üks kuu enne nende jõustumist ühenduses.Artikkel 11Komisjon teavitab Kasahstani Vabariigi pädevaid asutusi kõikidest ühenduses kehtiva korra kohaselt vastuvõetud otsustest, mis käsitlevad käesoleva määrusega reguleeritud toodete liigitamist, hiljemalt ühe kuu jooksul alates otsuste vastuvõtmisest. Selles teatises peab olema:a) asjaomaste toodete kirjeldus;b) asjaomane tooterühm, koondnomenklatuuri kood (CN-kood) ja TARICi kood;c) otsuse tegemise põhjused.Artikkel 121. Kui ühenduses kehtiva korra kohaselt vastuvõetud liigitamisotsus toob kaasa muutuse liigitamises või käesoleva määrusega reguleeritud toote tooterühma muutuse, annavad liikmesriikide pädevad asutused otsuse jõustamiseks 30 päeva alates komisjonilt teate saamise kuupäevast.2. Enne otsuse jõustamist tarnitud tooted kuuluvad varasema liigitamiskorra alla tingimusel, et kõnealused kaubad imporditakse 60 päeva jooksul pärast seda kuupäeva.Artikkel 13Kui käesoleva lisa artiklis 12 nimetatud ühenduses kehtiva korra kohaselt vastuvõetud liigitamisotsus käsitleb tooterühma, mille suhtes kohaldatakse koguselist piirnormi, algatab komisjon vajaduse korral viivitamata konsultatsiooni artikli 9 kohaselt, et kokku leppida V lisas ettenähtud asjaomaste koguseliste piirnormide vajalike korrigeerimiste osas.Artikkel 141. Kui käesoleva määrusega reguleeritud toodete impordiks vajalikes dokumentides märgitud liigitus erineb kaupade sihtliikmesriigi pädevate asutuste otsustatud liigitusest, kehtib kõnealustele kaupadele ajutiselt impordikorraldus, mida neile käesoleva määruse sätete alusel kohaldatakse eelnimetatud pädevate asutuste otsustatud liigituse alusel, piiramata sellega teiste seda küsimust reguleerivate sätete täitmist.2. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile lõikes 1 nimetatud juhtudest, märkides eelkõige:a) kõnealuste toodete koguse;b) impordidokumentides märgitud tooterühma ja pädevate asutuste määratud tooterühma;c) ekspordilitsentsi numbri ja selles märgitud kategooria.3. Liikmesriikide pädevad asutused ei anna terasetoodete jaoks, mille suhtes kohaldatakse ümberliigitamise järel V lisas esitatud ühenduse koguselist piirnormi, uut impordiluba välja enne, kui nad on saanud komisjonilt kinnituse, et imporditavad kogused mahuvad kasutamata koguseliste piirnormide piiresse käesoleva määruse artiklis 4 ettenähtud korra kohaselt.4. Komisjon teavitab asjaomaseid ekspordimaid käesolevas artiklis viidatud juhtudest.Artikkel 15Artiklis 14 nimetatud juhtudel ning Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste poolt arutamiseks saadetud samalaadsetel juhtudel alustab komisjon vajaduse korral Kasahstani Vabariigiga konsultatsioone, et jõuda kokkuleppele liigitusüksuse suhtes, mida lõplikult vaidlusaluste toodete suhtes kohaldada.Artikkel 16Komisjon võib kokkuleppel importiva liikmesriigi või liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi pädevate asutustega artiklis 15 nimetatud juhtudel kindlaks määrata liigitusüksuse, mida lõplikult vaidlusaluste toodete suhtes kohaldada.Artikkel 17Kui artiklis 14 nimetatud vaidlusaluseid juhtumeid ei saa lahendada artikli 15 kohaselt, peab komisjon määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 10 sätete kohaselt võtma meetme, millega kehtestatakse nende kaupade liigitamine koondnomenklatuuris.2. jaguKAHEKORDNE KONTROLLISÜSTEEM KOGUSELISTE PIIRNORMIDE HALDAMISEKSArtikkel 181. Kasahstani Vabariigi pädevad asutused annavad välja ekspordilitsentsi kõikide saadetiste jaoks, mis sisaldavad terasetooteid, mille suhtes kohaldatakse V lisas ettenähtud koguselisi piirnorme, arvestades nimetatud piirnormide suurust.2. Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 21 nimetatud impordiloa saamiseks.Artikkel 191. Koguseliste piirnormide eksporilitsents peab vastama II lisas toodud näidisele ning selles tuleb muuhulgas kinnitada, et asjaomase kauba kogus on arvatud maha asjakohase tooterühma suhtes kehtestatud koguselistest piirnormidest.2. Iga ekspordilitsents peab hõlmama ainult üht I lisas loetletud tooterühma.Artikkel 20Eksport arvatakse maha koguselistest piirnormidest, mis on kehtestatud selleks aastaks, mille jooksul ekspordilitsentsiga hõlmatud tooteid artikli 2 lõike 4 tähenduses veeti.Artikkel 211. Kui komisjon on artikli 4 kohaselt kinnitanud, et taotletud koguse võib lugeda kõnealuse koguselise piirnormi hulka, annab liikmesriigi asjaomane asutus välja impordiloa hiljemalt kümne tööpäeva jooksul alates kuupäevast, kui importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. See esitamine ei või toimuda hiljem kui litsentsiga hõlmatud toodete saatmise aastale järgneva aasta 31. märtsil. Impordiloa väljastab mis tahes liikmesriigi pädev asutus olenemata ekspordilitsentsis viidatud liikmesriigist, ületamata kogust, mille kohta komisjon on artikli 4 kohaselt kinnitanud, et see mahub kõnealuse koguselise piirnormi kasutamata osasse.2. Impordiluba kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada, kuid mitte üle nelja kuu.3. Impordiload koostatakse III lisas toodud näidise kohaselt ning need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.4. Impordiloa saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija esitama:a) eksportija täieliku nime ja aadressi;b) importija täieliku nime ja aadressi;c) kaupade täpse kirjelduse ja TARICi koodi(d);d) kaupade päritoluriigi;e) lähteriigi;f) asjaomase tooterühma ja toote koguse;g) netomassid CN rubriikide kaupa;h) toodete CIF-hinnad ühenduse piiril CN rubriikide kaupa;i) vajaduse korral maksmise ja tarnimise kuupäevad ning veokirja ja ostulepingu koopia;j) ekspordilitsentsi kuupäeva ja numbri;k) halduseesmärkidel kasutatava sisekoodi;l) kuupäeva ja importija allkirja.5. Importijad ei ole kohustatud importima impordiloas nimetatud üldkogust ühe saadetisena.6. Impordiluba võib väljastada elektrooniliselt, kui asjaomastel tolliasutustel on sellele dokumendile juurdepääs arvutivõrgu kaudu.Artikkel 22Liikmesriikide asutuste väljaantud impordilubade kehtivus sõltub Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud neis litsentsides, mille põhjal impordiload on välja antud.Artikkel 23Liikmesriikide pädevad asutused annavad impordiload või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses diskrimineerimata, ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ettenähtud tingimuste kohaldamist.Artikkel 241. Kui komisjon tuvastab, et Kasahstani Vabariigi poolt mis tahes aastal konkreetse tooterühma kohta väljaantud ekspordilitsentsiga hõlmatud üldkogus ületab selle tooterühma suhtes kehtestatud koguselise piirnormi, teavitatakse sellest viivitamata liikmesriikide pädevaid asutusi, et peatada impordilubade edasine väljaandmine. Sel juhul alustab komisjon viivitamata konsultatsioone.2. Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilubasid Kasahstani Vabariigist pärit toodetele, millel ei ole käesoleva peatüki sätete kohaselt väljaantud ekspordilitsentsi.3. jaguÜHISSÄTTEDArtikkel 251. Artiklis 18 nimetatud ekspordilitsentsile ning artiklis 2 nimetatud päritolusertifikaadile võib vajaduse korral lisada nõuetekohaselt märgistatud koopiaid. Nende dokumentide originaal ja koopiad koostatakse inglise keeles.2. Kui lõikes 1 nimetatud dokumendid koostatakse käsitsi, tuleb kanded teha tindiga ja trükitähtedega.3. Ekspordilitsentside või samaväärsete dokumentide ning päritolusertifikaatide mõõdud on 210 X 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m². Iga osa trükitakse rohelisele giljoššmustriga paberile, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.4. Liikmesriikide pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaale.5. Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil ja päritolusertifikaadil peab olema trükitud või käsitsi kirjutatud standardne seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida.6. See number koosneb järgmistest elementidest:-  kaks tähte eksportiva riigi identifitseerimiseks järgmiselt: KZ = Kasahstani Vabariik,-  kaks tähte ettenähtud sihtliikmesriigi identifitseerimiseks järgmiselt:BE = BelgiaCZ = Tšehhi VabariikDK = TaaniDE = SaksamaaEE = EestiEL = KreekaES = HispaaniaFR = PrantsusmaaIE = IiriIT = ItaaliaCY = KüprosLV = LätiLT = LeeduLU = LuxembourgHU = UngariMT = MaltaNL = MadalmaadAT = AustriaPL = PoolaPT = PortugalSI = SloveeniaSK = SlovakkiaFI = SoomeSE = RootsiGB = Ühendkuningriik,-  ühekohaline number koguselise piirangu aasta identifitseerimiseks vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 5 tähendab 2005,-  kahekohaline number dokumendi väljaandnud eksportiva riigi ametiasutuse identifitseerimiseks,-  viiekohaline järjekorranumber 00001st kuni 99999ni, mis on antud konkreetsele sihtliikmesriigile.Artikkel 26Ekspordilitsentsi ja päritolusertifikaadi võib välja anda pärast nendes nimetatud toodete lähetamist. Sellisel juhul kannavad need märget „väljaantud tagasiulatuvalt“.Artikkel 27Ekspordilitsentsi või päritolusertifikaadi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle väljaandnud pädevalt asutuselt duplikaati oma valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. Sel viisil väljaantud litsentsi või sertifikaadi duplikaadil peab olema märge „duplikaat“.Duplikaadile peab olema märgitud litsentsi või sertifikaadi originaali kuupäev.4. jaguÜHENDUSE IMPORDILUBA – ÜHINE VORMArtikkel 281. Artiklis 21 viidatud impordilubade väljaandmiseks kasutavad liikmesriikide pädevad asutused III lisas esitatud impordiloa näidise kohast vormi.2. Impordilubasid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse sõnad „Omaniku eksemplar“ ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele märgitakse sõnad „Väljaandva ametiasutuse eksemplar“ ja number 2, jääb litsentsi väljaandnud ametiasutusele. Haldusotstarbel võib pädev asutus teha eksemplarist nr 2 täiendavaid koopiaid.3. Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Vormi mõõdud on 210 X 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli); vormi kujundust ja mõõte tuleb täpselt järgida. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi enda mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.4. Vormide trükkimine on liikmesriikide ülesanne. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.5. Impordilubadele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused. Impordiloa number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ettenähtud arvutivõrgu kaudu.6. Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid väljaandva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.7. Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoodete rühma.8. Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste märgid tehakse pitsatiga. Väljaandva asutuse märgi võib siiski asendada survereljeeftrüki ja perforeeritud tähtede või numbrite kombinatsiooniga, või litsentsile trükkimisega. Eraldatud koguse märkimiseks kasutavad väljaandvad asutused võltsimiskindlaid võtteid, et ei oleks võimalik lisada numbreid ega viiteid.9. Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samasugused lahtrid kui litsentsi või selle väljavõtte esimesel ja teisel eksemplaril. Koguseid arvestavad asutused löövad templi nii, et üks pool templist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse tempel samamoodi, nii et pool templist on sellel lehel ja pool eelmisel.10. Ühe liikmesriigi ametiasutuste väljaantud impordilubadel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide ametiasutuste väljaantud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.11. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selle liikmesriigi riigikeeltest.III peatükkHalduskoostööArtikkel 29Komisjon edastab liikmesriikide asutustele nende Kasahstani Vabariigi asutuste nimed ja aadressid, kes on pädevad välja andma päritolusertifikaate ja ekspordilitsentse, ning nende asutuste pitsatite jäljendid.Artikkel 301. Päritolusertifikaatide või ekspordilitsentside järelkontrolli tehakse pisteliselt või siis, kui liikmesriikide pädevatel asutustel tekib põhjendatud kahtlus, kas päritolusertifikaat või ekspordilitsents on ehtne või kas teave kõnealuste toodete tegeliku päritolu kohta on õige.Sel juhul tagastavad ühenduse pädevad asutused päritolusertifikaadi või ekspordilitsentsi või selle koopia Kasahstani Vabariigi asjaomasele pädevale asutusele, esitades vajaduse korral sisust või vormist lähtuvad põhjendused. Kui kaubaarve on esitatud, lisatakse kaubaarve või selle koopia päritolusertifikaadile või ekspordilitsentsile või selle koopiale. Samuti edastavad pädevad asutused kõik saadud andmed, mille põhjal võib oletada, et nimetatud sertifikaadis või litsentsis esitatud andmed on ebaõiged.2. Lõike 1 sätteid kohaldatakse ka päritoludeklaratsioonide järelkontrollimisel.3. Lõike 1 kohase järelkontrolli tulemused edastatakse ühenduse pädevatele asutustele hiljemalt kolme kuu jooksul. Edastatud teabes märgitakse, kas vaidlustatud sertifikaat, litsents või deklaratsioon käsitleb tegelikult eksporditud kaupa ja kas kaup vastab käesoleva peatüki kohase ühendusse eksportimise tingimustele. Ühenduse pädevad asutused võivad samuti nõuda kõikide nende dokumentide koopiaid, mis on vajalikud kõikide faktide, sealhulgas eelkõige kauba päritolu tõendavate faktide täielikuks kindlakstegemiseks.4. Kui kontrolli tulemused osutavad, et päritoludeklaratsiooni on kasutatud vääriti või eeskirju jämedalt eirates, teatab asjaomane liikmesriik sellest komisjonile. Komisjon edastab teabe teistele liikmesriikidele.5. Käesolevas artiklis sätestatud pisteline kontroll ei takista kõnealuste toodete vabasse ringlusse lubamist.Artikkel 311. Kui artiklis 30 nimetatud kontrollimenetlus või ühenduse pädevatele asutustele kättesaadav teave näitab, et käesoleva peatüki sätteid on rikutud, paluvad nimetatud asutused Kasahstani Vabariigil teha või lasta teha asjakohased järelepärimised toimingute kohta, mis on või tunduvad olevat vastuolus käesoleva peatüki sätetega. Nende järelepärimiste tulemused edastatakse ühenduse pädevatele asutustele koos kogu asjakohase teabega, mis võimaldab kindlaks teha kauba tegeliku päritolu.2. Käesoleva peatüki sätete kohaste meetmete raames võivad ühenduse pädevad asutused vahetada Kasahstani Vabariigi pädevate asutustega igasugust teavet, et vältida käesoleva peatüki sätete rikkumist.3. Kui on tuvastatud, et käesoleva peatüki sätetega on satutud vastuollu, võib komisjon võtta vajalikke meetmeid, et vältida sellise vastuolu kordumist.Artikkel 32Komisjon kooskõlastab meetmeid, mida liikmesriikide pädevad asutused käesoleva peatüki sätete kohaselt võtavad. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad võetud meetmetest ja saadud tulemustest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.IV peatükkLõppsättedArtikkel 33Määrus (EÜ) nr 2265/2004 tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 34Käesolev määrus jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaI LISASA Lehtvaltstooted |SA1. Rullid | SA2. Paks terasplekk | SA3. Muud lehtvaltstooted |7208 10 00 00 | 7208 40 00 10 | 7208 40 00 90 | 7210 70 80 10 | 7219 22 90 00 |7208 25 00 00 | 7208 51 20 10 | 7208 53 90 00 | 7210 90 30 10 | 7219 23 00 00 |7208 26 00 00 | 7208 51 20 91 | 7208 54 00 00 | 7210 90 40 10 | 7219 24 00 00 |7208 27 00 00 | 7208 51 20 93 | 7210 90 80 91 | 7219 31 00 00 |7208 36 00 00 | 7208 51 20 97 | 7208 90 00 10 | 7211 14 00 90 |7208 37 00 10 |7208 37 00 90 | 7208 51 20 98 | 7209 15 00 00 | 7211 19 00 90 | 7219 32 10 00 |7208 38 00 10 |7208 38 00 90 | 7208 51 91 10 | 7209 16 10 00 | 7211 23 20 10 | 7219 32 90 00 |7208 39 00 10 |7208 39 00 90 | 7208 51 91 90 | 7209 16 90 00 | 7211 23 30 10 |7211 14 00 10 | 7208 51 98 10 | 7209 17 10 00 | 7211 23 30 91 | 7219 33 10 00 |7211 19 00 10 | 7208 51 98 91 | 7209 17 90 00 | 7211 23 80 10 | 7219 33 90 00 |7219 11 00 00 | 7208 51 98 99 | 7209 18 10 00 | 7211 23 80 91 |7219 12 10 00 | 7208 52 91 10 | 7209 18 91 00 | 7211 29 00 10 | 7219 34 10 00 |7219 12 90 00 | 7208 52 91 90 | 7209 18 99 00 | 7211 90 00 11 | 7219 34 90 00 |7219 13 10 00 | 7208 52 10 00 | 7209 25 00 00 | 7212 10 10 00 |7219 13 90 00 | 7208 52 99 00 | 7209 26 10 00 | 7212 10 90 11 | 7219 35 10 00 |7219 14 10 00 | 7208 53 10 00 | 7209 26 90 00 | 7212 20 00 11 | 7219 35 90 00 |7219 14 90 00 | 7211 13 00 00 | 7209 27 10 00 | 7212 30 00 11 |7225 20 00 10 | 7209 27 90 00 | 7212 40 20 10 | 7225 40 12 90 |7225 30 10 00 | 7209 28 10 00 | 7212 40 20 91 | 7225 40 90 00 |7225 30 90 00 | 7209 28 90 00 | 7212 40 80 11 |7209 90 00 10 | 7212 50 20 11 |7210 11 00 10 | 7212 50 30 11 |7210 12 20 10 | 7212 50 40 11 |7210 12 80 10 | 7212 50 61 11 |7210 20 00 10 | 7212 50 69 11 |7210 30 00 10 | 7212 50 90 13 |7210 41 00 10 |7210 49 00 10 | 7212 60 00 11 |7210 50 00 10 | 7212 60 00 91 |7210 61 00 10 | 7219 21 10 00 |7210 69 00 10 | 7219 21 90 00 |7210 70 10 10 | 7219 22 10 00 |II LISAEKSPORDILITSENTS1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. 2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | ORIGINAAL | 2. Nr |3. Aasta | 4. Tooterühm |EKSPORDILITSENTS (teatavad terasetooted) |5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) |6. Päritoluriik | 7. Sihtriik |8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed |10. Kauba kirjeldus – tootja | 11. TARICi kood | 12. Kogus¹ | 13. FOB-väärtus² |14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool kirjeldatud kaubad on Euroopa Ühendusega toimuvate terasekaubandust reguleerivate sätete alusel maha arvatud lahtris nr 4 nimetatud tooterühma jaoks lahtris nr 3 nimetatud aastateks kehtestatud koguselisest piirnormist. |15. Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (Allkiri) (Tempel) |EKSPORDILITSENTS1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. 2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | KOOPIA | 2. Nr |3. Aasta | 4. Tooterühm |EKSPORDILITSENTS (teatavad terasetooted) |5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) |6. Päritoluriik | 7. Sihtriik |8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed |10. Kauba kirjeldus - tootja | 11. TARICi kood | 12. Kogus¹ | 13. FOB-väärtus² |14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool kirjeldatud kaubad on Euroopa Ühendusega toimuvate terasekaubandust reguleerivate sätete alusel maha arvatud lahtris nr 4 nimetatud tooterühma jaoks lahtris nr 3 nimetatud aastateks kehtestatud koguselisest piirnormist. |15. Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (Allkiri) (Tempel) |PÄRITOLUSERTIFIKAAT1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. 2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | ORIGINAAL | 2. Nr |3. Aasta | 4. Tooterühm |PÄRITOLUSERTIFIKAAT (teatavad terasetooted) |5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) |6. Päritoluriik | 7. Sihtriik |8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed |10. Kauba kirjeldus – tootja | 11. CN-kood | 12. Kogus¹ | 13. FOB-väärtus² |14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, tõendan, et eespool kirjeldatud kaubad on pärit lahtris 6 näidatud riigist vastavalt Euroopa Ühenduses kehtivatele õigusaktidele. |15. Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (Allkiri) (Tempel) |PÄRITOLUSERTIFIKAAT1) Näidatakse netokaal (kg) ja kogus ettenähtud ühikutes, kui tegemist ei ole netokaaluga. 2) Müügilepingus näidatud vääringus. | 1. Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) | KOOPIA | 2. Nr |3. Aasta | 4. Tooterühm |PÄRITOLUSERTIFIKAAT (teatavad terasetooted) |5. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) |6. Päritoluriik | 7. Sihtriik |8. Saadetise väljasaatmise koht ja kuupäev – transpordivahend | 9. Lisaandmed |10. Kauba kirjeldus – tootja | 11. CN-kood | 12. Kogus¹ | 13. FOB-väärtus² |14. PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS Mina, allakirjutanu, tõendan, et eespool kirjeldatud kaubad on pärit lahtris 6 näidatud riigist vastavalt Euroopa Ühenduses kehtivatele õigusaktidele. |15. Pädev asutus (nimi, täielik aadress, riik) | ………………………………….. (koht), ………………………… (kuupäev) (Allkiri) (Tempel) |III LISAEuroopa Ühenduse impordiluba1 | 1. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber) | 2. Dokumendi number |Omaniku eksemplar | 3. Aasta |4. Väljastamise eest vastutav ametiasutus (nimi, aadress ja telefoninumber) |5. Deklarant/esindaja (nimi ja täielik aadress) | 6. Päritoluriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |7. Lähteriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |1 | 8. Viimane kehtivuspäev |9. Kauba kirjeldus | 10. TARICi kood |11. Kogus kvoodi mõõtühikutes |12. Tagatis (vajaduse korral) |13. Täiendavad andmed |14. Pädeva asutuse kinnitus Kuupäev: ……………………………… (Allkiri) (Tempel) |15. ARVESTUSKANDED Märkida piirnormi kasutamata kogus 17. veeru 1. ossa ja eraldatud kogus sama veeru 2. ossa. |16. Netokogus (netomass või muu mõõt koos mõõtühikuga) | 19. Tollidokument (liik ja number) või väljavõtte number ja arvestuskuupäev | 20. Arvestuskande teinud ametiasutuse nimi, liikmesriik ja pitser ning ametniku allkiri |17. Numbritega | 18. Eraldatud kogus sõnadega |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Lisatakse täiendavad leheküljed |Euroopa Ühenduse impordiluba2 | 1. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber) | 2. Dokumendi number |Väljaandnud asutuse eksemplar | 3. Aasta |4. Väljastamise eest vastutav ametiasutus (nimi, aadress ja telefoninumber) |5. Deklarant/esindaja (nimi ja täielik aadress) | 6. Päritoluriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |7. Lähteriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |2 | 8. Viimane kehtivuspäev |9. Kauba kirjeldus | 10. TARICi kood |11. Kogus kvoodi mõõtühikutes |12. Tagatis (vajaduse korral) |13. Täiendavad andmed |14. Pädeva asutuse kinnitus Kuupäev: ……………………………… (Allkiri) (Tempel) |15. ARVESTUSKANDED Märkida piirnormi kasutamata kogus 17. veeru 1. ossa ja eraldatud kogus sama veeru 2. ossa. |16. Netokogus (netomass või muu mõõt koos mõõtühikuga) | 19. Tollidokument (liik ja number) või väljavõtte number ja arvestuskuupäev | 20. Arvestuskande teinud ametiasutuse nimi, liikmesriik ja pitser ning ametniku allkiri |17. Numbritega | 18. Eraldatud kogus sõnadega |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Lisatakse täiendavad leheküljed. |IV LISALISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public Fédéral Economie, P.M.E., Classes Moyennes & Energie Administration du potentiel économique Direction Industries (Textile – Diamant et autres secteurs) Rue du Progrès 50 B-1210 Bruxelles Fax: +32-2-2775309 | EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Fax: + 372-6313 660 |Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie Bestuur Economisch Potentieel Directie Nijverheid (Textiel – Diamant en andere sectoren) Vooruitgangsstraat 50 B-1210 Brussel Fax: +32-2-2775309 | ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fax : + 301-328 60 94 |ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: + 420-22421 21 33 | ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E- 28046 Madrid Fax: + 34-91-349 38 31 |DANMARK Erhvervs- og Boligstyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Vejlsøvej 29 DK-8600 Silkeborg Fax: + 45-35-46 64 01 | FRANCE Ministère de l'Economie des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises Sous-direction des Biens de Consommation Bureau Textile-Importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Strasse 29-35 D-65760 Eschborn 1 Fax: + 49-61-96 9 42 26 | IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/ Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fax: + 353-1-631 25 62 |ITALIA Ministero delle Attivita Produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 | ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Aussenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax: + 43-1-7 11 00/ 83 86 |KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 | POLSKA Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki Społecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Fax: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 |LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Fax: + 371-728 08 82 | PORTUGAL Ministério das Finanças Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa PT- 1140-060 Lisboa Fax: + 351-218 814 261 |LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT- 01104 Vilnius Fax: + 370-5-26 23 974 | SLOVENIJA Ministrstvo za gospodarstvo Področje ekonomskih odnosov s tujino Kotnikova 5 SI-1000 Ljubljana Fax: + 386-1-478 36 11 |LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax: + 352-46 61 38 | SLOVENSKÁ REPUBLIKA Ministerstvo hospodárstva SR Odbor licencií Mierová 19 SK-827 15 Bratislava 212 Fax: + 421-2-43 42 39 19 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: + 36-1-336 73 02 | SUOMI Tullihallitus PL 512 FIN-00101 Helsinki Telekopio: + 358-20-492 28 52 |MALTA Diviżjoni għall -Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax: + 356-25-69 02 99 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fax: + 46-8-30 67 59 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax : + 31-50-523 23 41 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax: + 44-1642-36 42 69 |V LISAKOGUSELISED PIIRANGUD(tonnides)Tooted | 2005 | 2006 |SA. Lehtvaltstooted |SA1. Rullid | 85000 | 87125 |SA2. Paks terasplekk | 0 | 0 |SA3. Muud lehtmetalltooted | 115000 | 117875 |

[1] EÜT L 196, 28.7.1999, lk 3.

[2] Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk X.

[3] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1989/2004 (ELT L 344, 20.11.2004, lk 5).

[4] ELT L 395, 31.12.2004, lk 1.


|

52011PC0457

/* KOM/2011/0457 lõplik - 2011/0198 (NLE) */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise osalise taasalustamise lõpetamise kohta

	SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) importi käsitlevas menetluses.20. mail 2010 taasalustati vahepealne läbivaatamine seoses kõnealuse dumpinguvastase menetlusega. Taasalustamine hõlmas üksnes Üldkohtu otsuse rakendamist äriühingu MTZ Polyfilms Limited osas.Käesoleva ettepaneku eesmärk on osalise taasalustamise lõpetamine.-  Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidJõusolevad lõplikud meetmed kehtestati nõukogu 30. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1292/2007. Viimati muudeti meetmeid nõukogu 13. mai 2011. aasta rakendusmäärusega (EÜ) nr 469/2011, võttes arvesse varem paralleelselt kehtinud tasakaalustusmeetmete aegumist. Teade vahepealse läbivaatamise osalise taasalustamise kohta seoses kõnealuse menetlusega avaldati 20. mail 2010 (2010/C 131/03).-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaMenetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmäärusega ei nähta ette üldist mõjuhinnangut, kuid see sisaldab ammendavat nimekirja tingimustest, mida tuleb hinnata.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKomisjon taasalustas 20. mail 2010 osaliselt muu hulgas Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise, mille tõttu muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006 dumpinguvastaseid meetmeid. Osalise taasalustamise põhjus oli Üldkohtu 17. novembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-143/06, milles Üldkohus tunnistas kehtetuks muutmismääruse äriühingule MTZ Polyfilms dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise osas (edaspidi „kohtuotsus”). Üksnes äriühingut MTZ Polyfilms hõlmav osaline taasalustamine oli vajalik selleks, et rakendada eespool nimetatud Üldkohtu otsust äriühingu MTZ Polyfilms osas. Käesolevale dokumendile lisatud määruse ettepanekuga lõpetatakse kõnealune osaline taasalustamine ning ei kehtestata äriühingu MTZ Polyfilms valmistatud PET-kile impordi suhtes uuesti dumpinguvastaseid tollimakse.Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku.-  Õiguslik alusNõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel.Meetmete vormi kirjeldatakse eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha riiklikke otsuseid.Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ning kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.-  Õigusakti valikKavandatav vahend: määrus.Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel.Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.2011/0198 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSIndiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise osalise taasalustamise lõpetamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[1] (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõikeid 3 ja 6,võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1.  MENETLUS2.  Kehtivad meetmed3.  Määrusega (EÜ) nr 1676/2001[2] (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes. 8. märtsil 2006 muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006[3] (edaspidi „muutmismäärus”) ning pärast osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimist Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.4.  6. novembril 2007 kinnitati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1292/2007[4] (edaspidi „aegumise läbivaatamise määrus”) ning pärast aegumise läbivaatamist Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu.5.  India eksportiv tootja MTZ Polyfilms Ltd (edaspidi „MTZ Polyfilms”), kes tegi eespool nimetatud uurimises koostööd, sai vastavalt esialgsele määrusele kasutada individuaalset tollimaksumäära. Kõnealune tollimaksumäär vaadati läbi muutmismäärusega.6.  MTZ Polyfilms esitas 27. veebruaril 2006 Üldkohtule (enne Lissaboni lepingu jõustumist „Esimese Astme Kohus”) taotluse tühistada muutmismäärus äriühinguga MTZ Polyfilms seotud osas[5].7.  Üldkohus tunnistas oma 17. novembri 2009. aasta otsusega kohtuasjas T–143/06[6] muutmismääruse kehtetuks äriühingule MTZ Polyfilms kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu osas (edaspidi „kohtuotsus”). Üldkohus leidis, et muutmismäärus oli vastu võetud valel õiguslikul alusel. Üldkohus oli eelkõige seisukohal, et algmääruse artikli 11 lõige 3 ei saa olla selline õiguslik alus, mis lubab institutsioonidel ekspordihinna kindlaksmääramisel jätta kohaldamata algmääruse artikli 2 lõigetes 8 ja 9 kirjeldatud meetod.8.  13. mail 2011 muudeti määrusega (EÜ) nr 469/2011[7] Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, võttes arvesse paralleelse tasakaalustava tollimaksu kehtivuse aegumist 9. märtsil 2011.9.  Osaline taasalustamine10.  20. mail 2010 avaldati Euroopa Liidu Teatajas asjakohane teade[8]. Selles teavitati huvitatud isikuid asjaolust, et vastavalt eespool põhjenduses 5 osutatud Üldkohtu otsusele ei kohaldata äriühingu MTZ Polyfilms Ltd valmistatud PET-kile impordi suhtes Euroopa Liitu enam muutmismääruse ja aegumise läbivaatamise määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ning et äriühingu MTZ Polyfilms valmistatud asjaomase toote impordi eest nende määruste kohaselt makstud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud tuleb tagasi maksta või neid vähendada.11.  Ühtlasi osaliselt taasalustati teatega muu hulgas Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamisega seotud uurimine, et rakendada eespool nimetatud Üldkohtu otsust äriühingu MTZ Polyfilms osas.12.  Lisaks kutsuti äriühingut MTZ Polyfilms sama teatega üles esitama kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 nõuetekohaselt põhjendatud taotlus läbivaatamiseks, kui ta leiab, et muutmismääruse vastuvõtmise tinginud muud järelduste aspektid kui need, millele on osutatud eespool põhjenduses 5, ei kehti enam.13.  Komisjon andis uurimise osalisest taasalustamisest ametlikult teada äriühingule MTZ Polyfilms, ekspordiriigi esindajatele, teistele India eksportivatele tootjatele, kes tegid muutmismääruse vastuvõtmise põhjustanud uurimises koostööd, ning liidu tootmisharule. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist teates sätestatud tähtaja jooksul.14.  Märkused saadi kahelt India eksportivalt tootjalt (üks neist oli otseselt asjaga seotud osaline, st äriühing MTZ Polyfilms) ja liidu tootmisharult.15.  KOHTUOTSUSE RAKENDAMINE16.  Sissejuhatav märkus17.  Sissejuhatava märkusena on oluline teatada, et MTZ Polyfilms ei vastanud eespool põhjenduses 9 osutatud üleskutsele.18.  Huvitatud isikute märkused19.  MTZ Polyfilms väitis, et läbivaatamisega seotud uurimise osaline taasalustamine on ebaseaduslik, kuna algmääruses ei ole konkreetseid sätteid, mis võimaldaksid uurimist taasalustada. Sama äriühing väitis ka, et komisjoni viide eespool põhjenduses 7 osutatud teatele IPSi kohtuasjas (edaspidi „IPSi kohtuotsus”)[9] oli väär, kuna asjaomane kohtuotsus hõlmas dumpinguvastast menetlust, mis oli algatatud teistsuguses õigusraamistikus, kuna tol ajal jõusoleva algmääruse kohaselt koosnes dumpinguvastane menetlus mitmest etapist: esialgne uurimine ja kõik järgnevad läbivaatamisega seotud uurimised. Seega käsitletakse IPSi kohtuotsuses võimalust avada uus uurimine käimasoleva menetluse raames. Menetluse ja uurimise erinevus oleks olnud sätestatud 1995. aasta algmääruses ning antud juhul ei ole komisjon menetluse raames uut uurimist algatanud, vaid taasalustas uurimise, mis äriühingu MTZ Polyfilms sõnul oleks juba pidanud olema lõpetatud lõplike meetmete kehtestamisega. MTZ Polyfilms väitis, et IPSi kohtuasi ei tohiks olla pretsedent seetõttu, et selle aluseks on nõukogu 11. juuli 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 2423/88 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[10] (edaspidi „endine algmäärus”), mille kohaselt ei kehtinud veel kohustuslikud tähtajad, eriti läbivaatamisega seotud uurimise lõpetamise maksimaalne tähtaeg, milleks oli 15 kuud alates uurimise algatamise kuupäevast. Ta väitis, et antud juhul sai 15-kuuline tähtaeg läbi vahetult pärast uurimise taasalustamist 20. mail 2010. aastal, kuna muudetud meetmed olid kehtestatud rohkem kui 14 kuud pärast osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise algatamist. Äriühingu MTZ Polyfilms sõnul ei nõuta kohtuotsusega rakendusmeetmete kehtestamist, kuna kohtuotsus on selge kõigis sisulistes tahkudes, see on lihtne ning ilma eri reservatsioonideta ja/või omaduseta, mille alusel võiks tühistada muutmismääruse MTZ Polyfilms valmistatud PET-kile impordi osas Euroopa Liitu.20.  Teine PET-kilet eksportiv India tootja, kes tegi koostööd vahepealses läbivaatamises, väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel on institutsioonid kohaldanud sama lähenemisviisi, mille Üldkohus oli oma kohtuotsuses kõlbmatuks tunnistanud, ning institutsioonid peaksid nüüd vaatama läbi ka kõnealuse äriühingu dumpingumarginaali arvutamise metoodika, mille tagajärjel dumpingumarginaal kaob.21.  Liidu tootmisharu väitis, et nüüd, mil Üldkohus on tühistanud muutmismääruse äriühingule MTZ Polyfilms dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise osas, tuleks 2001. aastal arvutatud ja kehtestatud individuaalne tollimaksumäär uuesti kehtestada, kuna vahepealse läbivaatamise käigus on äriühingu MTZ Polyfilms puhul jätkuvalt leitud märkimisväärne dumpingumäär. Samuti tõstis ta esile India eksportijate väidetava pikaajalise meetmetest kõrvalehoidmise ja pettuse tava. Lisaks väitis ta, et Indias esineb tohutu ületootmine ning et India PET-kile vastu on sisse seatud mitmed muud olulised maailmaturu kaubanduse kaitsemeetmed. Ületootmine tooks vältimatult kaasa äriühingu MTZ Polyfilms toodetud PET-kile suurema impordimahu liidu turule.22.  Liidu tootmisharu nõudis ka komisjonilt impordi registreerimise tagamist, kuna tema arvates on algmääruses artikli 10 lõikes 4 sätestatud registreerimise kaks tingimust täidetud.23.  Märkuste analüüs24.  Seoses uurimise taasalustamise väidetava ebaseaduslikkusega tuletatakse meelde, et Üldkohus on IPSi kohtuotsuses kinnitanud, et kohtuasjade puhul, mille menetlus koosneb mitmest haldustoimingust, ei tähenda ühe etapi tühistamine kogu menetluse tühistamist. Dumpinguvastane menetlus on üks näide sellisest mitmest etapist koosnevast menetlusest. Sellest tulenevalt ei tähenda muutmismääruse tühistamine selles osas, mis on seotud ühe poolega, kogu nimetatud määruse vastuvõtmisele eelnenud menetluse tühistamist. Peale selle peavad liidu institutsioonid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 266 täitma kohtuotsust. See tähendab ka võimalust parandada muutmismääruse neid tahke, mis viisid selle tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata vaidlustamata osad, mida kohtuotsus ei mõjuta, nagu on otsustatud kohtuasjas C–458/98 P[11] (edaspidi „apellatsioonkaebus IPSi kohtuasjas”). Eespool esitatut arvesse võttes peeti põhjendamatuks väidet, et läbivaatamisega seotud uurimise osaliseks taasalustamiseks puudub õiguslik alus.25.  Samuti peeti põhjendamatuks väidet, mille kohaselt dumpinguvastase uurimise lõpuleviimiseks ette nähtud tähtaegade kehtestamise tõttu ei saa komisjon järgida IPSi kohtuasja aluseks olnud lähenemisviisi. Leitakse, et kõnealune tähtaeg ei ole Euroopa Liidu Kohtu otsuse rakendamise seisukohalt asjakohane. Nimetatud tähtaeg kehtib tõepoolest esialgse läbivaatamisega seotud uurimise lõpetamise suhtes selle algatamiskuupäevast kuni lõplike meetmete võtmise kuupäevani ning ei kehti ühegi järgneva meetme suhtes, mis tuleb võib-olla võtta näiteks meetme kohtuliku läbivaatamise tulemusena. Märkida tuleks, et ei ole ühtegi Üldkohtu otsust, mille puhul kohaldataks sellist arutluskäiku, kuna see muudaks võimatuks lõpetada igasugune dumpinguvastane uurimine, mille Üldkohus on kehtetuks tunnistanud, et võtta arvesse Üldkohtu järeldusi (nagu nõuab ELi toimimise lepingu artikkel 266). Üldkohtu otsus tehakse alati ajal, mil uurimise tähtaeg on möödunud.26.  Teise India PET-kile eksportiva tootja väitega seoses tuletatakse meelde, et kohus tunnistas muutmismääruse kehtetuks üksnes äriühingu MTZ Polyfilms suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu osas. Selle tulemusena ei anna kohtuotsus alust vaadata üle lähenemisviis ja/või arvutamine seoses teiste eksportivate tootjatega. Seetõttu tuleb kõnealune väide tagasi lükata.27.  Eespool põhjenduses 15 nimetatud liidu tootmisharu väitega seoses on samavõrd asjakohane ka põhjenduses 17 esitatud arutluskäik, st kohtupraktika on kinnitanud, et kui kohus tuvastab ebaseaduslikkuse, siis võib komisjon uurimismenetlust jätkata alates vahetult ebaseaduslikkuse ilmnemisele eelnenud ajast. Seetõttu ei ole otsest vajadust kasutada eelnevalt kindlaks tehtud andmeid, nagu on väitnud liidu tootmisharu.28.  Seoses liidu tootmisharu taotlusega import registreerida, järeldati taotluses esitatud teabe ja komisjonile kättesaadavate statistiliste andmete põhjal, et algmääruse artikli 10 lõike 4 punktis b esitatud tingimus – st asjaomase impordi märkimisväärne suurenemine – ei ole täidetud (vt ka põhjendus 24 allpool). Registreerimise taotlus lükati seetõttu tagasi.29.  Uurimine30.  Nagu on märgitud eespool põhjenduses 5, tunnistas Üldkohus kehtetuks muutmismääruse ettevõtte MTZ Polyfilms osas, kuna ta oli seisukohal, et algmääruse artikli 11 lõige 3 ei saa olla selline õiguslik alus, mis võimaldab institutsioonidel ekspordihinna kindlaksmääramisel kõrvale kalduda algmääruse artikli 2 lõigetes 8 ja 9 kirjeldatud meetodi rakendamisest. Peale selle märgitakse, et kõik läbivaatamismääruse järeldused, v.a. need, mida Üldkohus peab vääraks, jäävad ametlikult kehtima. Eelkõige kehtib see järelduse kohta, et esinesid märkimisväärsed muutused asjaoludes, mis õigustab äriühingu MTZ Polyfilms suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu muutmist. Seetõttu ei uuritud antud menetlusega seoses uuesti läbivaatamise seda tahku. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportis MTZ Polyfilms asjaomast toodet liitu hinnakohustuse alusel ning müügi puhul täideti kohustuse tingimusi, st müük toimus kokkulepitud miinimumhinnast kõrgema hinnaga. Läbivaatamismääruses selgitatud põhjustel kinnitatakse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal liitu saadetud ekspordi hindu ei saa kasutada MTZ Polyfilmsi dumpingumarginaali arvutamiseks.31.  Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes piirdus praegune uurimine institutsioonidele kättesaadavate faktide analüüsiga seoses MTZ Polyfilmsi eksporditegevusega. Institutsioonidel on vastavalt Euroopa Kohtu otsusele IPSi kohtuotsuses (juba viidatud eespool) õigus dumpinguvastase uurimise jätkamisel pärast kohtuotsust, millega tunnistatakse kehtetuks dumpinguvastaseid tollimakse kehtestav määrus, võtta arvesse uut teavet, sealhulgas esialgsest uurimisperioodist hilisemat teavet. Kõnealusest kohtuotsusest tuleneb ka see, et võimalus võtta arvesse uut teavet kehtib samuti läbivaatamiste korral, millega on tegemist antud juhul.32.  Märgitakse, et pärast muutmismääruse jõustumist ning vastavalt kättesaadavale statistilisele teabele vähenes oluliselt äriühingu MTZ Polyfilms toodetud PET-kile impordimaht ning alates 2008. aastast import isegi lõppes. Lisaks märgib nõukogu, et kohtuotsus, millega tühistati läbivaatamismäärus äriühingu MTZ Polyfilms osas, tehti 17. novembril 2009. Põhjenduses 7 osutatud teade, milles oli märgitud, et pärast asjaomast kohtuotsust ei kehtinud äriühingu MTZ Polyfilms toodetud PET-kile impordi suhtes enam dumpinguvastased meetmed, avaldati 20. mail 2010. See tähendab, et üle ühe aasta on kõnealuse impordi suhtes kehtinud üksnes tasakaalustavad ja tavatollimaksud, mitte aga dumpinguvastane tollimaks. Algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmetest nähtub, et viimastel aastatel ei ole kõnealust importi toimunud.33.  Järeldus34.  Võttes arvesse kõiki eespool nimetatud asjaolusid, eriti käesoleva uurimise piiratud kohaldamisala, mille puhul ei uuritud Üldkohtu otsust silmas pidades uuesti järeldusi muutunud asjaolude olemasolu kohta ning usaldusväärse ekspordihinna puudumist, järeldab nõukogu, et MTZ Polyfilmsi dumpingumarginaali ümberarvutamine ja dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestamine MTZ Polyfilmsi toodetud PET-kile ekspordi suhtes oleks asjakohatu. Selle tulemusena järeldatakse, et läbivaatamisega seotud uurimine, mis algatati eesmärgiga rakendada kohtu järeldusi, tuleks lõpetada tollimaksu taaskehtestamata.35.  Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulisematest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti lõpetada Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise osaline taasavamine. Liidu tootmisharult saadud märkustes korrati juba eespool põhjenduses 15 öeldut, et 2001. aastal arvutatud ja kehtestatud individuaalne tollimaksumäär tuleks MTZ Polyfilmsile uuesti kehtestada, ning väljendati seisukohta, et MTZ Polyfilmsi vähenenud eksport liitu ei tähenda, et tulevikus ei võiks äriühing tõenäoliselt tegelda kahjustava dumpinguga. Samuti märkis liidu tootmisharu, et PET-kile import Indiast on viimasel ajal üldmahult suurenenud. Põhjenduses 15 esitatud märkustele on juba vastatud põhjenduses 20. Mis puudutab äriühingu MTZ Polyfilms tõenäolist tulevast tegutsemist, siis ollakse seisukohal, et kuna tükk aega ei ole sellelt äriühingult importi olnud, samas kui sel perioodil kehtis nende suhtes madal tollimaksumäär, nagu on selgitatud põhjenduses 24, näitab see piisavalt veenvalt, et äriühing ei hakka tõenäoliselt tegelema kahjustava dumpinguga. Vaatamata asjaolule, et import Indiast on viimasel ajal suurenenud, on äriühingu MTZ Polyfilms import endiselt null,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga lõpetatakse Indiast pärit ja äriühingu MTZ Polyfilms toodetud polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise osaline taasalustamine.2. Indiast pärit ja äriühingu MTZ Polyfilms toodetud PET-kile impordi suhtes ei kehti vastavalt käesolevale menetlusele dumpinguvastane tollimaks.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.[3] ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.[4] ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.[5] Otsus kohtuasjas T–143/06: MTZ Polyfilms vs. nõukogu (EKL 2009, lk II–04133).[6] Euroopa Kohtu lahendid 2009, lk II–04133.[7] ELT L 129, 17.5.2011, lk 1.[8] ELT C 131, 20.5.2010, lk 3.[9] Kohtuasi T–2/95: Industrie des poudres sphériques (IPS) vs. nõukogu (EKL 1998, II–3939).[10] EÜT L 209, 2.8.1988, lk 1.[11] Kohtuasi C–458/98: P Industrie des poudres sphériques (IPS) vs . nõukogu (EKL 2000, I–08147).


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0565

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses  /* KOM/2006/0565 lõplik - COD 2006/0180 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.10.2006KOM(2006) 565 lõplik2006/0180 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Lissaboni strateegia vahepealse läbivaatamise tulemusena esitas komisjon 2005. aasta veebruaris majanduskasvu ja töökohtade teemalise teatise, milles tehti ettepanek taaskäivitada Lissaboni strateegia, suunates jõupingutused peamiselt kahele eesmärgile, milleks on jõulisema ja kestvama majanduskasvu saavutamine ning uute ja paremate töökohtade loomine. Läbi vaadati ka Euroopa tööhõivestrateegia juhtimine, et viia selle tõhusus ning riiklike ja ühenduse meetmete vaheline sünergia võimalikult kõrgele tasemele. Eelnevaga seonduvalt on kesksel kohal töötasud, sest need mõjutavad tootmise üldkulusid, tööhõive taset ja sissetulekut ning töötajate ja nende perede sotsiaalset olukorda. Teave palkade ja neid mõjutavate tegurite kohta on äärmiselt oluline majanduse, tööhõive, hariduse ja soolise võrdõiguslikkuse poliitika järelevalve seisukohast, et tagada ELi majanduskasvust ja tööhõive suurenemisest tulenevate eeliste jõudmine kõigi ühiskonna liikmeteni. Need andmed on abiks ka uue 2005.–2010. aasta sotsiaalmeetmete kava hindamisel. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajab komisjon teavet töötasude struktuuri ja jaotuse kohta liikmesriikides sotsiaalmajanduslike karakteristikute kaupa ja ka seoses palgatöö erinevate vormidega. See teave on oluline tööturul ning tööjõu struktuuris toimuvate muutuste analüüsimisel ja mõistmisel. Üldteada on eelised, mida pakub selliste andmete omamine sissetulekute kohta, mida saab võrrelda teiste tööhõive karakteristikutega. Tööjõu-uuring on põhimõtteliselt esimene ja kõige autoriteetsem tööturualase teabe allikas ning seetõttu tuleks palgad tööturu toimimist selgitavate põhimuutujatena lülitada tööjõu-uuringu kohustuslike muutujate hulka, et võimaldada tööturu täiuslikumat analüüsimist. |Üldine taust 1998. aastal võeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 577/98 kasutusele uus vaatluskarakteristik „sissetulek“, mille kohta tuleks tööjõu uuringu raames andmeid esitada. Kuna sedalaadi teabe puhul on tegemist tundliku teemaga oli selle esitamine vabatahtlik, et liikmesriigid saaksid katsetada sedalaadi teabe kogumise teostatavust tööjõu-uuringu raames ning leiaksid parima lahenduse selliste andmete kogumiseks ilma üldise vastamata jätmise määra suurenemiseta ja kontrolliksid kogutud teabe kvaliteeti. Algselt, koosnes sissetuleku moodul rakendusmääruses viiest muutujast: põhitöökohast saadud töötasu kuus, põhitöökohast saadud lisatasu, töötu abiraha, lisaks töötu abirahale makstav toetus ning haigus-, võimetus- ja invaliidsustoetus. Käesolevas ettepanekus piirdutakse ühe muutujaga: „põhitöökohast saadud palk kuus“. Selle muutujaga ei taheta koguda teavet ELi liikmesriikide palkade tasemete kohta; seda kasutatakse tööturu toimimist selgitava muutujana. 1998. aastal kogusid seda teavet ja esitasid selle Eurostatile ainult kaks liikmesriiki. Pärast seda on toetatud liikmesriike, kes on valmis katsetama asjaomase muutuja uuringusse lülitamist või kontrollima tööjõu-uuringu tulemuste ja haldusallikate omavahelise ühendamise võimalust. Umbes pooled liikmesriikidest koguvad nüüdseks rahuldavate tulemustega tööjõu-uuringus teavet palkade kohta ja samuti on kindlaks tehtud, kuidas neid andmeid kõige paremini koguda. Kuigi selle teabe kogumise väärtust poliitika eesmärkide elluviimisel on laialt tunnustatud ning vaja on andmeid kogu EL kohta. Siiski soovivad teatavad liikmesriigid eelneva vabatahtliku muutuja lihtsustatud varianti, selleks et nende andmete kogumisega algust teha, ning teised jällegi saavad kõnealuse muutuja oma tööjõu-uuringu tavapärasesse küsimustikku lülitada ainult siis, kui nad on õiguslikult kohustatud seda teavet esitama. Seetõttu on oluline muuta vastavalt nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 ja lülitada „palk põhitöökohast“ tööjõu-uuringu kohustuslike muutujate hulka. |Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrusega (EÜ) nr 577/98 lisati tööjõu-uuringu raames esitatavate andmete hulka uue vabatahtliku vaatluskarakteristikuna sissetulek. Käesolevas seletuskirjas käsitletava määruse ettepaneku eesmärgid on: - muuta nimetatud vaatluskarakteristiku vabatahtlikkuse printsiipi, - piirata sissetuleku kohta esitatav teave teabega „põhitöökoha palga“ kohta, - lubada liikmesriikidel, kes edastavad nimetatud teavet haldusallikate põhjal, edastada nimetatud andmed 18 kuu jooksul, et vähendada vastamise koormust. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsulteeriti tööturustatistika töörühma liikmetega ja sotsiaalstatistika valdkonna juhtidega ja nende arvamusi võeti arvesse. Nii sotsiaalstatistika valdkonna juhid kui ka tööturustatistika töörühm toetasid ettepanekut. |Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Lisakoormuse vältimiseks soovisid mitmed liikmesriigid kasutada käesolevas ettepanekus käsitlevate andmete esitamise alusena haldusandmeid. Haldusandmete kasutamine tähendab, et andmete edastamise aeg on pikem. Komisjon on selle olukorra heaks kiitnud ja see kajastub käesolevas määruse ettepanekus. Palga temaatika on tundlik teema ja üldiselt on palgaga seotud küsimuste puhul vastamata jätmise määr kõrge. Hoolimata sellest saab vastamise määra parandada. Mõnedes riikides saadi suhteliselt head vastamise määrad selle muutuja osas ning edu põhjused on kindlaks tehtud ja heade tavadena esitatud. Teine laialdaselt nimetatud probleem on see, kuidas leppida kokku palga ühtlustatud mõistes. Mõned riigid võivad esitada ainult brutopalkasid, teised netopalkasid ja mõnede teiste riikide palga mõiste ei vasta kummalegi neist kahest kontseptsioonist. Kui tahetakse mõõta palkade tasemeid ja palgatrende, on oluline palga mõiste ühtne määratlemine. Kuid tööjõu-uuringu raames kogutavaid palgaandmeid kasutatakse üksnes taustteabena palkade järjestamisel (detsiilid), eesmärgiga analüüsida, kuidas palgad mõjutavad tööturu toimimist. Sel juhul ei ole ühtne mõiste asjakohane, sest ta ei mõjuta järjestust märkimisväärselt. Lõpetuseks soovitasid mõned liikmesriigid, et palgal põhineva analüüsi toetamiseks võiks kasutada EU-SILCi, kuna mõiste ja vastamismäära probleemid tunduvad selle allika kasutamise korral vähem olulised. Kuna tööjõu-uuring ei ole ehk palgaandmete kogumiseks parim allikas, võimaldab EU-SILC teiste sotsiaalmajanduslike muutujate laiaulatuslikkust ja tal on palju suurem valim. Viimase puhul on võimalik üksikasjalikum ristklassifikatsioon. Neid kaht aspekti peeti piisavaks, et õigustada tööjõu-uuringu kasutamist kõnealuses kontekstis. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Eurostati tööturustatistika töörühma riiklikud esindajad on eksperdid, kellel on töötasude ja tööjõu-uuringu valdkonnas põhjalikud teadmised. |Kasutatud metoodika Tööturustatistika töörühma koosolekul peetud avameelsed ekspertide vahelised arutelud, mille järeldused jäädvustati protokollides, ning enamikus liikmesriikides läbiviidud pilootuuringud. Toetati liikmesriike, kes olid valmis katsetama asjaomase muutuja lülitamist oma uuringutesse või kontrollima tööjõu-uuringu tulemuste ja haldusallikate omavahelise ühendamise võimalust. Nimetatud toetuste raames liikmesriikide esitatud tehniliste aruannete põhjal määrati kindlaks sedalaadi andmete kogumise parimad tavad. |Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Eksperdid olid riiklikest statistikaametitest. |Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole nimetatud. |Tehti kindlaks ja edastati parimad tavad palka käsitlevate andmete kogumiseks tööjõu-uuringu raames. Heade tavade näitena võiks esile tuua järgmised: - küsimustele on lihtne vastata ja küsimusi on vähe; küsimuste esitajad peavad olema valmis põhjalikult selgitama, kas konkreetseid toetusi arvestatakse või ei, - on parem alustada küsimusega palga täpse suuruse kohta ning võimalusel kontrollida seda palgatõendi alusel ja kui isik ei oska vastata, teha ettepanek vastata palgakategooriate alusel, - küsimuste esitaja sissejuhatav kirjalik või suuline selgitus annab enamasti häid tulemusi vaatlusaluse teema küsimustele vastamise valmisoleku osas. Paljudes riikides õnnestus vastamata jätmised kaudse arvestamise abil ära parandada, kasutades teisi allikaid nagu haldusregistrid või muud uuringud (sh töötasude struktuuri uuring). Paljud riigid proovisid seda ja said häid tulemusi. |Vahendid, mida kasutati ekspertide nõuannete avalikult kättesaadavaks tegemiseks Kõik tööjõu-uuringu raames palga kohta esitatavate küsimuste katsetamiseks antud toetusi käsitlevad lõpparuanded või lingid tööjõu-uuringu andmete haldusallikatele pandi üles Circa veebilehele. Sama tehakse kaudse arvestamise aluseks oleva teabega. Mõjude ja järelduste analüüs Me kaalusime kolme järgmist võimalust: Võimalus A: Jätta sissetuleku muutuja vabatahtlikuks ja kasutada liikmesriikide töötasude struktuuri ja jaotumise andmete kogumiseks EU SILCi sotsiaalmajanduslikke karakteristikuid. Võimalus B: Muuta tööjõu-uuringu raames küsitavale „sissetuleku“ muutujale vabatahtlik vastamine (nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 577/98) kohustuslikuks ning kehtestada ühtne palga mõiste ja sama tähtaeg andmete edastamiseks kui teiste tööjõu-uuringu raames esitatavate andmete puhul (12 nädalat pärast võrdlusperioodi lõppu). Võimalus C: Muuta tööjõu-uuringu raames küsitavale muutujale „palk põhitöökohast“ vastamine vabatahtlikust kohustuslikuks, olla paindlik kasutatava palga mõiste suhtes ja lubada andmeid edastada pikema aja, st 18 kuu jooksul nende riikide puhul, kes kasutavad haldusallikaid. Valituks osutus võimalus C, sest see on hea kompromiss ühenduse poliitikavajaduste ja liikmesriikide suhteliselt madala koormuse vahel. Palga mõistele paindliku lähenemise vastuvõtmine katab poliitikavajadused vajaliku teabe osas ja võimaldab liikmesriikidel seda lähenemist paremini rakendada, sest tööjõu-uuringu küsimustikku on vaja lisada vähem küsimusi. Lisaks võimaldab see liikmesriikidel kasutada haldusandmeid ilma kahjustavate mõjudeta. Võimalus A on äärmiselt ebarahuldav poliitikavajaduste kohapealt, sest mitte kõik riigid ei ole suutelised tööjõu-uuringu põhjal andmeid esitama ning EU SILC raames ei esitata sama ulatuslikku teavet. Võimalus B on liialt jäik ning mõnedele liikmesriikidele liialt koormav. Esiteks, nõuaks see mitmeid lisaküsimusi tööjõu-uuringu küsimustikes, teiseks võib ta tööjõu-uuringu üldist kvaliteeti alandada vastamata jätmise määra suurenemise tõttu ning kolmandaks välistab ta haldusandmete kasutamise. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Põhieesmärk on varustada komisjon sotsiaalmajandusliku analüüsi ettevalmistamise vahenditega sidudes kõigi liikmesriikide põhitöökoha palgad tööturu näitajatega. Nõukogu ja parlamendi määrus, millega muudetakse tööjõu-uuringu muutuja „palk põhitöökohast“ vabatahtlikust kohustuslikuks, on vahend selle eesmärgi saavutamiseks. Samal ajal võimaldab see pikendada nende andmete edastamiseks antavat aega neil riikidel, kes soovivad kasutada haldusandmeid. |Õiguslik alus Ühenduse statistika õiguslik alus on sätestatud asutamislepingu artiklis 285. Nõukogu võib kaasotsustamisemenetluse alusel võtta vastu meetmeid ühenduse tegevuse seisukohalt olulise statistika koostamiseks. Selle artikliga sätestatakse ühenduse statistika koostamist käsitlevad nõuded ning vastavus erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Käesoleva ettepanekuga lubatakse kasutada haldusallikaid, mis vähendavad vastajate koormust. Paindlik lähenemine palga mõistele annab poliitikavajadusteks vajaliku teave ja võimaldab liikmesriikidel määrust lihtsamini rakendada, sest tööjõu-uuringu küsimustikule tuleb lisada vähem küsimusi. |Ettepanekuga tõuseb töökoormus vähe ja tal puudub märkimisväärne finantsmõju, sest ilmselt tuleb lisada ainult üks või kaks küsimust riiklikesse tööjõu-uuringu küsimustikesse või siis on võimalik palgaandmeid saada haldusallikatest. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt(id): määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Euroopa Parlamendi ja nõukogu õigusakti valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Kui teavet vajatakse Euroopa tasandil, on olnud ühenduse statistika suundumus kasutada algaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et määrusega kehtestatakse sama seadus kogu ühenduses ja liikmesriikidel ei ole võimalik seda osaliselt või valikuliselt kohaldada; määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda pole vaja siseriiklikku õigusse üle võtta. Direktiivide eesmärk seevastu on liikmesriikide õigusnormide ühtlustamine, nad on liikmesriikidele siduvad eesmärkide osas, kuid jätavad ühenduse tasandil kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks vajaliku vormi ja meetodite valiku riikide ametiasutuste otsustada. Direktiivid peab üle võtma riiklikku õigusesse. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1998. aastast. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |Euroopa majanduspiirkond Kavandatud õigusaktis käsitletakse EMPga seotud küsimusi, mistõttu peaks ta laienema Euroopa Majanduspiirkonnale. |1.  2006/0180 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]pärast nõukogu 19. juuni 1989. aasta otsuse 89/382/EMÜ[2] artikli 3 kohast konsulteerimist statistikaprogrammi komiteega,tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[3]ning arvestades järgmist:(1) Kooskõlas Lissaboni strateegiaga ja nagu kinnitas selle vahepealne läbivaatamine 2005. aastal, tuleb Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks suunata Euroopa poliitika põhirõhk majanduskasvule ja tööhõivele.(2) Ühenduse areng ja siseturul toimuv suurendavad selliste võrreldavate andmete vajadust, mille abil uurida palga struktuuri ja jaotumise mõju tööturule, eelkõige majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamise analüüsivahendina.(3) Selleks et välja töötada sellega seonduvad ülesanded vajab komisjon andmeid palkade järjestuse kohta sotsiaalmajanduslike karakteristikute kaupa ja ka seoses tasulise töö erinevate vormidega, mis on olulised tööturu ning tööjõu struktuuris toimuvate muutuste analüüsimiseks ja mõistmiseks. Seega on laialdaselt tunnustatud eelised, mida annab andmete omamine (detsiilide kaupa) seoses teiste tööhõive karakteristikutega.(4) Ühenduse tööjõu-uuring on olulisuselt esimene ja kõige autoriteetsem tööturualase võrdleva teabe allikas Euroopa Liidus ning seetõttu peavad olema palgaandmed tööturu toimimist selgitava põhimuutujana tööjõu-uuringu standardkoostises, et võimaldada tööturu täiuslikumat analüüsimist.(5) Nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98[4] tuleb seetõttu vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 577/98 muudetakse järgmiselt:1. Artikli 4 lõike 1 punkt l asendatakse järgmisega:„l. palk põhitöökohast;“.2. Artikkel 6 asendatakse järgmisega:„Artikkel 6Tulemuste edastamineLiikmesriigid edastavad Euroopa Ühenduste Statistikaametile (Eurostat) vaatlustulemused ilma otseste identifitseerimisandmeteta kaheteistkümne nädala jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu.Vaatluskarakteristiku „palk põhitöökohast“ alla kuuluvad andmed võib edastada Euroopa Ühenduste Statistikaametile kaheksateistkümne kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu, kui nende andmete saamiseks kasutatakse haldusandmeid.“.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C , , lk .[2] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.[3] ELT C , , lk .[4] EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2257/2003 (ELT L 336, 23.12.2003, lk 6).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.3.2016
            COM(2016) 142 final
            2016/0075(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud
            (Gruusia)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ELi ja Gruusia vahelist viisanõude kaotamise dialoogi alustati 2012. aasta juunis. 2013. aasta veebruaris esitas Euroopa Komisjon Gruusia valitsusele viisanõude kaotamise tegevuskava. Komisjon kohustus tegema ettepaneku muuta biomeetrilise passiga Gruusia kodanikele lühiajaline Euroopa Liidus viibimine viisavabaks, kui Gruusia valitsus on täitnud kõik viisanõude kaotamise tegevuskavas sätestatud kriteeriumid.

               Enne viisanõude kaotamise dialoogi algust sõlmisid EL ja Gruusia korraga viisalihtsustuslepingu ja tagasivõtulepingu, mis jõustusid 1. märtsil 2011. Viisadialoogi alustamise ja jätkamise peatingimus oli nende lepingute täielik ja tõhus rakendamine.

               Viisanõude kaotamise tegevuskavas on neli teemarühma: dokumentide turvalisus, sealhulgas biomeetria (I teemarühm), integreeritud piirihaldus, rände haldamine ja varjupaigaküsimused (II teemarühm), avalik kord ja julgeolek (III teemarühm) ning välissuhted ja põhiõigused (IV teemarühm). Tegevuskavas on sätestatud iga nelja tehniliselt olulisi küsimusi käsitleva teemarühma täpsed kriteeriumid eesmärgiga võtta vastu poliitiline, institutsiooniline ja õigusraamistik (1. etapp) ning tagada selle tõhus ja jätkusuutlik rakendamine (2. etapp).

               Alates ELi ja Gruusia vahelise viisanõude kaotamise dialoogi alustamisest on komisjon esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruandeid Gruusia edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava esimese ja teise etapi nelja teemarühma raames kindlaksmääratud kriteeriumite täitmisel. Edusammude hindamiseks käisid ELi liikmesriikide eksperdid kohapeal ja Gruusia ametiasutused esitasid üksikasjalikku teavet.

               15. novembril 2013 võttis komisjon vastu esimese eduaruande
                  1
                viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Gruusias ning andis mitu soovitust esimese etapi (õigusraamistik ja kavandamine) lõpuleviimiseks.

               29. oktoobril 2014. võttis komisjon vastu teise eduaruande,
                  2
                milles esitati järeldus, et Gruusia on täitnud viisanõude kaotamise tegevuskava esimese etapi kriteeriumid ja on valmis teise etapi kriteeriumite täitmise hindamiseks. Oma 17. novembri 2014. aasta järeldustes nõustus nõukogu komisjoni hinnanguga. Aruandele oli lisatud hinnang ELi reisivate Gruusia kodanike viisanõude tulevase kaotamise võimaliku mõju kohta rändele ja julgeolekule.

               8. mail 2015 võttis komisjon vastu kolmanda eduaruande
                  3
                viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Gruusias. Aruandes kinnitati, et Gruusia on üldjoontes täitnud kõik viisanõude kaotamise tegevuskava neljas teemarühmas sätestatud kriteeriumid, ning määrati kindlaks need meetmed, mille võtmise korral oleks tagatud, et Gruusia vastab kõikidele viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi kriteeriumitele.

               18. detsembril 2015 vastu võetud viimases, neljandas eduaruandes
                  4
                leidis komisjon, et Gruusia on teinud nõutavaid edusamme ja viinud ellu kõik vajalikud reformid ülejäänud kriteeriumite tõhusa ja jätkusuutliku saavutamise tagamiseks. Võttes arvesse seda hinnangut ning ELi ja Gruusia viisanõude kaotamise dialoogi algusest saadik toimunud pideva seire ja hindamiste tulemusi, kinnitas komisjon, et Gruusia on täitnud kõik viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi nelja teemarühma jaoks sätestatud kriteeriumid ja et komisjon esitab 2016. aasta alguses seadusandliku ettepaneku muuta määrust (EÜ) nr 539/2001 ja kanda Gruusia nende riikide nimekirja, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud (II lisa).

               Lisaks viisanõude kaotamise tegevuskava täitmise jälgimisele jätkas komisjon ka viisalihtsustuslepingu ja tagasivõtulepingu rakendamise seiret. Seda tehti kummagi lepingu alusel moodustatud ühiskomiteede abil. Mõlema komitee seni viimane koosolek toimus 13. oktoobril 2015 Brüsselis. Seal märkis komisjon, et mõlemat lepingut rakendatakse üldiselt vägagi rahuldaval tasemel.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormide ja liidu muude tegevuspõhimõtetega

               Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001
                  5
                on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Määrust (EÜ) nr 539/2001 kohaldavad kõik liikmesriigid peale Iirimaa ja Ühendkuningriigi ning Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits. Määrus kuulub ELi ühisesse viisapoliitikasse ja reguleerib lühiajalist, kuni 90-päevast viibimist mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Gruusia on praegu kantud määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisasse, s.t nende riikide hulka, kelle kodanikelt nõutakse ELi liikmesriikide territooriumile reisimiseks viisat.

               Määrust (EÜ) nr 539/2001 muudeti viimati määrusega (EL) nr 259/2014,
                  6
                et kanda Moldova pärast viisanõude kaotamise tegevuskava täitmist nende riikide nimekirja, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud, ja määrusega (EL) nr 509/2014,
                  7
                millega viis Kariibi mere
                  8
                ja üksteist Vaikse ookeani
                  9
                piirkonna riiki ning Colombia, Peruu ja Araabia Ühendemiraadid vabastati viisanõude kohaldamist käsitlevate nimekirjade korrapärase läbivaatamise tulemusel viisanõudest tingimusel, et sõlmitakse ELi ja asjaomaste kolmandate riikide vahelised viisavabaduslepingud.

               Kolmandad riigid, kelle kodanikelt nõutakse viisat, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud, määratakse kindlaks igat riiki eraldi analüüsides vastavalt kriteeriumitele, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 539/2001 artiklis -1 (mis lisati määrusega (EL) nr 509/2014). Need kriteeriumid on seotud ebaseadusliku sisserände, avaliku korra ja julgeoleku, majandusliku kasu, eelkõige turismi ja väliskaubanduse aspektist, ning liidu ja asjaomaste kolmandate riikide välissuhetega, arvestades eelkõige inimõigusi ja põhivabadusi, samuti piirkondlikku ühtekuuluvust ja vastastikkuse põhimõtet
                  10
               . Erilist tähelepanu tuleks pöörata asjaomaste kolmandate riikide välja antud reisidokumentide turvalisusele.

               Kuna Gruusia on juba vabastanud viisanõudest ELi kodanikud, kes viibivad Gruusias 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, ei ole põhjust siduda Gruusia kodanike viisanõudest vabastamist tingimusega, et Gruusia sõlmiks ELiga viisavabastuse lepingu. Selle otsuse tühistamise või viisavabastuse kuritarvitamise vastu pakuvad piisavat kaitset määrusega (EÜ) nr 539/2001 ettenähtud vastastikkuse ja peatamise mehhanismid.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kuna ettepanekuga muudetakse ELi ühist viisapoliitikat, on ettepaneku õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 77 lõike 2 punkt a. Kavandatav määrus kujutab endast Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist.

                •Subsidiaarsus

                  Määrus (EÜ) nr 539/2001 on ELi õigusakt ja seda saab muuta vaid samaväärse õigusaktiga. Liikmesriigid ei saa eraldi tegutseda.

               •Proportsionaalsus

                  Vt eespool – muid võimalusi poliitilise eesmärgi saavutamiseks ei ole.

               •Vahendi valik

                  Vt eespool.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Järelhindamine ja kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Korrapärased arutelud liikmesriikidega on toimunud nõukogu Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia töörühma raames; mitmel korral on viisanõude kaotamise käiku tutvustatud Euroopa Parlamendis.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Komisjon on kogunud põhjalikke andmeid kõikide viisanõude kaotamise tegevuskava kriteeriumite Gruusia-poolse täitmise kohta. Nii nagu kahele eelmisele Gruusiat käsitlevale eduaruandele on ka käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument,
                  11
                milles on esitatud üksikasjalikumat taustteavet iga kriteeriumi täitmise kohta.

               •Mõju hindamine

                  Komisjoni talituste töödokumendi lisas on komisjon esitanud ajakohastatud faktilise analüüsi ja statistika ELi reisivate Gruusia kodanike viisanõude kaotamise võimaliku mõju kohta rändele ja julgeolekule, tuginedes asjakohastelt ELi ametitelt ja sidusrühmadelt saadud teabele. Täiendavat mõju hindamist ei ole vaja.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

                  Ettepanek ei kahjusta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ei kohaldata

               5.MUUD TAHUD

               •Rakenduskavad ning seire-, hindamis- ja aruandluskord

                  Muudetud määrust kohaldatakse alates selle jõustumisest ning liikmesriigid hakkavad seda kohe rakendatama. Rakenduskava järgi puudub vajadus.

                  Komisjon jätkab olemasolevate assotsieerimisstruktuuride ja dialoogide ning vajaduse korral eriotstarbeliste järelkontrolli mehhanismide kaudu aktiivset järelevalvet selle üle, kas Gruusia rakendab endiselt kõiki viisanõude kaotamise tegevuskava nelja teemarühma kohaseid kriteeriume.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus

                  Määrust (EÜ) nr 539/2001 muudetakse, kandes Gruusia I lisast (nimekiri riikidest, kelle kodanikelt nõutakse liikmesriikide välispiiride ületamisel viisat) II lisasse (nimekiri riikidest, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud). Lisatakse joonealune märkus täpsustusega, et viisavabadus kehtib biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle pass on välja antud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele.

               2016/0075 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

               (Gruusia)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001
                  12
                on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. I ja II lisas esitatud kolmandate riikide nimekirjad peaksid praegu ja edaspidi vastama selles määruses sätestatud kriteeriumitele. Kolmandad riigid, kelle puhul on olukord seoses kõnealuste kriteeriumitega muutunud, tuleks vajaduse korral kanda ühest lisast teise.

               (2)Ollakse seisukohal, et Gruusia on täitnud kõik Gruusia valitsusele 2013. aasta veebruaris esitatud viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi neljas teemarühmas sätestatud nõuded ning seega vastab kriteeriumitele, mille kohaselt võib tema kodanikud, kes reisivad ELi liikmesriikide territooriumile, vabastada viisanõudest.

               (3)Seega tuleks Gruusia kanda määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisast II lisasse. Viisavabadust tuleks kohaldada ainult biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle pass on välja antud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele.

               (4)Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  13
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  14
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (6)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ
                  15
                artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

               (7)Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2008/146/EÜ
                  16
                artikliga 3.

               (8)Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL
                  17
                artikliga 3,

                  ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määrust (EÜ) nr 539/2001 muudetakse järgmiselt.

               a)Gruusia kustutatakse I lisa 1. osast (RIIGID).

               b)II lisa 1. ossa (RIIGID) lisatakse järgmine tekst:

               „Gruusia”*

               ______________

               *
                     Viisavabadus kehtib biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle pass on välja antud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  COM(2013) 808 final.

                     (2)
                  COM(2014) 681 final.

                     (3)
                  COM(2015) 199 final.

                     (4)
                  COM(2015) 684 final.

                     (5)
                  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 259/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 105, 20.5.2014, lk 9).

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 509/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 149, 20.5.2014, lk 67).

                     (8)
                  Dominica, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Trinidad ja Tobago.

                     (9)
                  Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Palau, Samoa, Saalomoni Saared, Ida-Timor, Tonga, Tuvalu, Vanuatu.

                     (10)
                  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud.

                     (11)
                  SWD(2015) 299 final.

                     (12)
                  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

                     (13)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (14)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (15)
                  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

                     (16)
                  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

                     (17)
                  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).