Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0643

Ettepanek: Nõukogu määrus teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel  /* KOM/2008/0643 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.10.2008KOM(2008) 643 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSteatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ühenduse ja Kasahstani vahelises partnerlus- ja koostöölepingus on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemine on pooltevahelise lepingu objektiks. |120 | Üldine taust Praegused autonoomsed meetmed kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2008. Komisjoni algatused uue lepingu sõlmimiseks on jäänud vastuseta. Seega on vaja kuni uue lepingu sõlmimiseni või Kasahstani ühinemiseni WTOga võtta autonoomsed meetmed, millega määratakse kvoodid alates 1. jaanuarist 2009. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1531/2007 (ELT L 337, 21.12.2006, lk 2). |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Pooltega konsulteeriti ettepaneku suhtes. Käesoleva määrusega jätkatakse süsteemi, mis on toiminud juba mitu aastat. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Ei kohaldata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva nõukogu määrusega kehtestatakse koguselised piirnormid alates 1. jaanuarist kuni uue lepingu jõustumiseni. |310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 133. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte |331 | Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Käesoleva määrusega hõlmatud terasetoodete impordi suhtes kohaldatakse kvooti ja impordiluba. ELi importijad taotlevad vajalikku impordiluba liikmesriikide pädevatelt asutustelt. Pädev asutus kontrollib taotleja esitatud dokumentide nõuetekohasust ning täpsustab keskandmebaasist elektrooniliselt, kas nõutavad kogused on olemas, seejärel väljastab impordiloa. Rakendusmehhanism on kavandatud selliselt, et hoida sekkuvate osaliste arv võimalikult väiksena. Seega on süsteem üsna lihtne, ülimalt piiratud arvu kaasatud tasanditega ning komisjoni talituste osaluseta. |332 | Juba mitu aastat on sõlmitud samal eesmärgil sarnaste kohaldamiseeskirjadega rahvusvahelisi lepinguid. Asjaolu, et ükski asjaomane pool ei ole esitanud taotlust muudatuste tegemise kohta, võib tõlgendada kui kinnitust selle kohta, et ettevõtjad ja riiklikud ametiasutused peavad seda süsteemi küllaltki lihtsaks. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: See on ainus võimalus koguseliste piirnormide kehtestamiseks. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSteatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu[1] artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse koguselisi piirnorme käsitleva erilepinguga.(2) Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vahel 19. juulil 2005. aastal sõlmitud kahepoolne leping teatavate terasetoodetega kauplemise kohta[2] kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006. aastal. 2007. ja 2008. aastal korraldati teatavate terasetoodetega kauplemist Euroopa Ühenduste ja Kasahstani vahel nõukogu määrustega (EÜ) 1870/2006[3] ja (EÜ) nr 1531/2007[4] kehtestatud autonoomsete meetmete alusel.(3) Kuni uue lepingu allakirjutamise ja jõustumiseni või Kasahstani ühinemiseni WTOga tuleks kehtestada koguselised piirnormid aastaks 2009.(4) Kuna tingimused, mille alusel määrati kindlaks 2007. ja 2008. aasta koguselised piirnormid jäävad suures osas samaks, on asjakohane kehtestada 2009. aastaks sama suured koguselised piirmäärad kui olid 2007. ja 2008 aastal.(5) On vaja ette näha vahendid selle korra järgimiseks ühenduse piires võimalikult samaväärsete sätete näol, et see hõlbustaks uue lepingu rakendamist.(6) Tuleb tagada, et kõnealuste toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks võetakse kasutusele asjakohased halduskoostöö meetodid.(7) Toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel, ei tohiks kõnealuste toodete jaoks kehtestatud koguselisi piirnorme kohaldada.(8) Käesoleva määruse tõhusa kohaldamise eesmärgil tuleb kehtestada nõue, et kõnealused tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ühenduse impordilitsentsi alusel.(9) Selleks et tagada, et ühenduse koguselisi piirnorme ei ületata, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt liikmesriikide pädevad asutused ei anna impordilitsentse enne, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et kõnealuste koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel asjaomast kogust importida,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit terasetoodete impordi suhtes ühendusse alates 1. jaanuarist 2009. Juhul kui jõustub Euroopa Ühenduse ja Kasahstani vaheline leping nende terasetoodetega kauplemise kohta või kui Kasahstan ühineb WTOga, kaotab käesolev määrus kehtivuse lepingu jõustumise või WTOga ühinemise kuupäevast.2. Kõnealused terasetooted klassifitseeritakse tooterühmadesse vastavalt I lisale.3. I lisas loetletud toodete klassifikatsioon põhineb nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87[5] kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuril (CN).4. Lõikes 1 osutatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.Artikkel 21. I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit toodete impordi suhtes ühendusse kohaldatakse V lisas sätestatud koguselisi piirnorme. I lisas osutatud Kasahstani Vabariigist pärit toodete ühenduses vabasse ringlusse lubamiseks tuleb esitada II lisas sätestatud päritolusertifikaat ja liikmesriikide ametiasutuste poolt artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents.2. Selleks et tagada, et kogused, millele on välja antud impordilitsentsid, ei ületa kunagi ühegi tootegrupi osas koguselisi piirnorme, tuleb kehtestada menetluskord, mille kohaselt IV lisas loetletud pädevad asutused annavad impordilitsentsi välja üksnes pärast seda, kui on komisjonilt saanud eelneva kinnituse, et asjaomase terasetoodete rühma koguseliste piirnormide kasutamata osa võimaldab veel tarnijariigist importida kogust, mille suhtes importija(d) on nimetatud asutustele esitanud taotluse.3. Lubatud import arvatakse maha V lisas sätestatud koguselistest piirnormidest. Toodete saatmise kuupäevaks loetakse nende eksportivale transpordivahendile laadimise kuupäev.Artikkel 31. V lisas nimetatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.2. Kui lõikes 1 osutatud tooted lastakse seejärel vabasse ringlusse, kas muutmata kujul või pärast töötlemist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lastud tootekogus arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest piirnormist.Artikkel 41. Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad IV lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused enne impordilitsentside väljaandmist komisjonile impordikogused, mis on esitatud saadud impordilitsentsitaotlustes ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda teatab liikmesriikidele nende teadete saabumise järjekorras (põhimõttel „kes ees, see mees”), kas taotletud kogus/kogused impordiks on olemas.2. Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad taotlused on kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomaste toodete koodid, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta.3. Võimaluse korral kinnitab komisjon asutustele iga tooterühma osas üldkoguse, mis on esitatud teatatud taotlustes.4. Pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast kogusest, mis impordilitsentsi kehtivuse tähtaja jooksul on kasutamata jäetud ja millest neile on teatatud. Need kasutamata kogused kantakse automaatselt üle kogu ühenduse koguselise piirnormi hulka iga tooterühma osas.5. Tavaliselt edastatakse lõigetes 1–4 nimetatud teatised elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.6. Impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid antakse välja artiklite 12–16 kohaselt.7. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba väljaantud impordilitsentside või samaväärsete dokumentide tühistamistest juhtudel, kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid tagasi võtnud või tühistanud. Kui Kasahstani Vabariigi pädevad asutused on siiski komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi tagasivõtmisest või tühistamisest pärast seda, kui sellega hõlmatud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused V lisas sätestatud asjaomasest koguselisest piirnormist maha.Artikkel 51. Kui komisjonil on andmeid, et I lisas loetletud Kasahstani Vabariigist pärit tooted on ümber laaditud, ümber suunatud või ühendusse imporditud muul moel artiklis 2 osutatud koguseliste piirnormide järgimisest kõrvale hoides, ja kui vastavates koguselistes piirnormides on vaja teha kohandusi, taotleb ta konsultatsioonide alustamist, et jõuda kokkuleppele vajalike kohanduste tegemises.2. Kuni lõikes 1 osutatud konsultatsioonide tulemuste selgumiseni võib komisjon nõuda Kasahstani Vabariigilt vajalike ettevaatusabinõude rakendamist, tagamaks, et kõnealustel konsultatsioonidel kokkulepitud kohandused koguselistes piirnormides tehakse.3. Kui ühendus ja Kasahstani Vabariik ei suuda leida rahuldavat lahendust ning komisjonil on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta, siis arvab komisjon sama tootekoguse Kasahstani Vabariigist pärit toodete koguselisest piirnormist maha.Artikkel 61. Selleks et lähetada mis tahes terasetoodete saadetist, mille suhtes kehtivad V lisas sätestatud piirnormid, tuleb esitada Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsents, mis on kooskõlas nimetatud piirnormidega.2. Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 12 osutatud impordilitsentsi saamiseks.Artikkel 71. Koguselistele piirangutele vastav ekspordilitsents peab olema kooskõlas II lisas esitatud näidisega ning selles tuleb muuhulgas kinnitada, et kõnealune kaubakogus on maha arvatud asjaomase tooterühma suhtes kehtestatud koguselisest piirnormist.2. Iga ekspordilitsents peab hõlmama ainult üht I lisas loetletud tooterühma.Artikkel 8Eksport arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomastest koguselistest piirnormidest ja selle lähetamine toimub artikli 2 lõike 3 tähenduses.Artikkel 91. Artiklis 6 osutatud ekspordilitsentsile võib lisada täiendavaid eksemplare, millel peab olema sellekohane märge. Ekspordilitsents ja selle koopiad, samuti päritolusertifikaat ja selle koopiad koostatakse inglise keeles.2. Kui lõikes 1 nimetatud dokumendid koostatakse käsitsi, tuleb kanded teha tindiga ja trükitähtedega.3. Ekspordilitsentsi või samaväärse dokumendi mõõdud on 210 x 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m². Kõigile osadele on trükitud giljoššmustriline taust, mis toob nähtavale mis tahes mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.4. Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaale.5. Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil peab olema kas trükitud või käsitsi kirjutatud ühtsustatud seerianumber, mille järgi on võimalik seda tuvastada.6. Seerianumber koosneb järgmistest elementidest:-  kaks tähte eksportiva riigi tähistamiseks järgmiselt: KZ = Kasahstani Vabariik;-  kaks tähte sihtliikmesriigi tähistamiseks järgmiselt:BE = BelgiaBG = BulgaariaCZ = Tšehhi VabariikDK = TaaniDE = SaksamaaEE = EestiGR = KreekaES = HispaaniaFR = PrantsusmaaIE = IirimaaIT = ItaaliaCY = KüprosLV = LätiLT = LeeduLU = LuksemburgHU = UngariMT = MaltaNL = MadalmaadAT = AustriaPL = PoolaPT = PortugalRO = RumeeniaSI = SloveeniaSK = SlovakkiaFI = SoomeSE = RootsiGB = Ühendkuningriik,-  ühekohaline number koguselise piirnormi aasta tähistamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 9 tähendab 2009;-  kahekohaline number dokumendi välja andnud ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks;-  viiekohaline number 00001st 99999ni konkreetse sihtliikmesriigi tähistamiseks.Artikkel 10Ekspordilitsentsi võib välja anda pärast sellega hõlmatud kaubasaadetise lähetamist. Sellisel juhul tuleb dokumendile teha märge „välja antud tagasiulatuvalt“.Artikkel 11Ekspordilitsentsi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle väljaandnud pädevalt riigiasutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.Selliselt väljaantud litsentsi duplikaadil peab olema märge „duplikaat“. Duplikaadile peab olema märgitud originaallitsentsi kuupäev.Artikkel 121. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on kõnealuse koguselise piirnormi piires kättesaadav, annab liikmesriigi pädev asutus välja impordilitsentsi hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. Ekspordilitsents tuleb esitada hiljemalt litsentsis nimetatud kaupade lähetamisele järgneva aasta 31. märtsiks. Kui komisjon on kooskõlas artikliga 4 kinnitanud, et taotletud kogus on asjaomaste koguseliste piirnormide piires kasutatav, annab impordilitsentsi välja mis tahes liikmesriigi pädev asutus, sõltumata sellest, milline liikmesriik on märgitud ekspordilitsentsile.2. Impordilitsents kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.3. Impordilitsentsid koostatakse III lisas esitatud näidisvormi järgi ja need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.4. Impordilitsentsi saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija esitama järgmised andmed:a) eksportija täielik nimi ja aadress;b) importija täielik nimi ja aadress;c) toodete täpne nimetus ja nende TARICi kood(id);d) kaupade päritoluriik;e) lähteriik;f) asjaomane tooterühm ja kõnealuse toote kogus;g) netomassid TARICi rubriikide kaupa;h) toodete CIF-hinnad ühenduse piiril TARICi rubriikide kaupa;i) kas asjakohased tooted on teisesordilised või standardist madalama kvaliteediga;j) vajaduse korral maksmise ja tarnimise kuupäevad ning konossemendi või ostulepingu koopia;k) ekspordilitsentsi kuupäev ja number;l) halduseesmärkidel kasutatav sisekood;m) kuupäev ja importija allkiri.5. Importijad ei ole kohustatud importima impordilitsentsis nimetatud üldkogust ühe saadetisena.Artikkel 13Liikmesriikide asutuste väljaantud impordilitsentside kehtivus sõltub Kasahstani Vabariigi pädevate asutuste väljaantud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud neis litsentsides, mille põhjal impordilitsentsid on välja antud.Artikkel 14Liikmesriikide pädevad asutused annavad impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt, diskrimineerimata ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses, ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ettenähtud tingimuste täitmist.Artikkel 151. Kui komisjon leiab, et Kasahstani Vabariigi väljaantud ekspordilitsentsis nimetatud teatava tooterühma üldkogused ületavad sellele tooterühmale kehtestatud koguselise piirnormi, teatatakse sellest viivitamata liikmesriikide pädevatele litsentseerimisasutustele, et nad peataksid impordilitsentside väljaandmise. Sellisel juhul algatatakse otsekohe konsultatsioonid komisjoniga.2. Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilitsentse nende Kasahstani Vabariigist pärit toodete jaoks, millel ei ole artiklite 6–11 sätete kohaselt väljaantud ekspordilitsentsi.Artikkel 161. Vormid, mida liikmesriikide pädevad asutused kasutavad artiklis 12 osutatud impordilitsentside väljaandmiseks, peavad vastama III lisas sätestatud impordilitsentsi näidisele.2. Impordilitsentsid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse sõnad „Omaniku eksemplar“ ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele märgitakse sõnad „Väljaandva ametiasutuse eksemplar“ ja number 2, jääb litsentsi väljaandnud ametiasutusele. Haldusotstarbel võivad pädevad asutused vormile 2. lisada täiendavaid koopiaid.3. Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Paberilehe mõõtmed on 210 × 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli); vormi küljendust tuleb täpselt järgida. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi originaali mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob nähtavale kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.4. Liikmesriigid vastutavad vormide trükkimise eest. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.5. Impordilitsentsidele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ettenähtud arvutivõrgu kaudu.6. Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid väljaandva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.7. Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoodete rühma.8. Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada survereljeefpitseriga, mis võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega. Eraldatud koguse märkimiseks kasutavad väljaandvad asutused võltsimiskindlaid võtteid, et ei oleks võimalik lisada numbreid ega viiteid.9. Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samad lahtrid, mis litsentsi või selle väljavõtte esimesel ja teisel eksemplaril. Koguseid arvestavad asutused löövad templi nii, et üks pool templist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse tempel samamoodi, nii et pool templist on sellel lehel ja pool eelmisel.10. Ühe liikmesriigi ametiasutuste väljaantud impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide ametiasutuste väljaantud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.11. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selle liikmesriigi riigikeeltest.Artikkel 17Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaI LISALehtvaltstooted |SA1. Rullitud lehtvaltsteras | SA2. Raskplaadid | SA3. Muud lehtvaltstooted | SA1. Rullitud lehtvaltsteras |7208 10 00 00 | 7208 40 00 10 | 7208 40 00 90 | 7210 49 00 10 | 7212 50 40 11 |7208 25 00 00 | 7208 51 20 00 | 7208 53 90 00 | 7210 50 00 10 | 7212 50 61 11 |7208 26 00 00 | 7208 51 91 00 | 7208 54 00 00 | 7210 61 00 10 | 7212 50 69 11 |7208 27 00 00 | 7208 51 98 00 | 7210 69 00 10 | 7212 50 90 13 |7208 36 00 00 | 7208 52 91 00 | 7208 90 80 10 | 7210 70 10 10 | 7212 60 00 11 |7208 37 00 10 | 7208 52 10 00 | 7210 70 80 10 | 7212 60 00 91 |7208 37 00 90 | 7208 52 99 00 | 7209 15 00 00 | 7210 90 30 10 | 7219 21 10 00 |7208 38 00 10 | 7208 53 10 00 | 7210 90 40 10 | 7219 21 90 00 |7208 38 00 90 | 7211 13 00 00 | 7209 16 10 00 | 7210 90 80 91 | 7219 22 10 00 |7208 39 00 10 | 7211 14 00 90 | 7219 22 90 00 |7208 39 00 90 | 7209 16 90 00 | 7211 19 00 90 | 7219 23 00 00 |7211 14 00 10 | 7209 17 10 00 | 7211 23 20 10 | 7219 24 00 00 |7211 19 00 10 | 7209 17 90 00 | 7211 23 30 10 | 7219 31 00 00 |7219 11 00 00 | 7209 18 10 00 | 7211 23 30 91 | 7219 32 10 00 |7219 12 10 00 | 7209 18 91 00 | 7211 23 80 10 | 7219 32 90 00 |7219 12 90 00 | 7209 18 99 00 | 7211 23 80 91 | 7219 33 10 00 |7219 13 10 00 | 7209 25 00 00 | 7211 29 00 10 | 7219 33 90 00 |7219 13 90 00 | 7209 26 10 00 | 7211 90 80 10 | 7219 34 10 00 |7219 14 10 00 | 7209 26 90 00 | 7212 10 10 00 | 7219 34 90 00 |7219 14 90 00 | 7209 27 10 00 | 7212 10 90 11 | 7219 35 10 00 |7225 30 10 00 | 7209 27 90 00 | 7212 20 00 11 | 7219 35 90 00 |7225 30 30 10 | 7209 28 10 00 | 7212 30 00 11 | 7225 40 12 90 |7225 30 90 00 | 7209 28 90 00 | 7212 40 20 10 | 7225 40 90 00 |7225 40 15 10 | 7209 90 80 10 | 7212 40 20 91 |7225 50 20 10 | 7210 11 00 10 | 7212 40 80 11 |7210 12 20 10 | 7212 50 20 11 |7210 12 80 10 | 7212 50 30 11 |7210 20 00 10 |7210 30 00 10 |7210 41 00 10 |II LISAEXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |EXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |III LISAEuroopa Ühenduse impordilitsents1 | 1. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber) | 2. Dokumendi number |Omaniku eksemplar | 3. Aasta |4. Väljastamise eest vastutav ametiasutus (nimi, aadress ja telefoninumber) |5. Deklarant/esindaja (nimi ja täisaadress) | 6. Päritoluriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |7. Lähteriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |1 | 8. Viimane kehtivuspäev |9. Kauba liik | 10. TARICi kood |11. Kogus kvoodi mõõtühikutes |12. Tagatis (vajaduse korral) |13. Täiendavad andmed |14. Pädeva asutuse kinnitus Kuupäev: …………………………………. (Allkiri) (Tempel) |15. ARVESTUSKANDED Märkida piirnormi kasutamata kogus 17. veeru 1. ossa ja eraldatud kogus sama veeru 2. ossa. |16. Netokogus (netomass või muu mõõt koos mõõtühikuga) | 19. Tollidokument (liik ja number) või väljavõtte number ja arvestuskuupäev | 20. Arvestuskande teinud ametiasutuse nimi, liikmesriik ja pitser ning ametniku allkiri |17. Numbritega | 18. Eraldatud kogus sõnadega |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Lisatakse täiendavad leheküljed. |Euroopa Ühenduse impordilitsents2 | 1. Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber) | 2. Dokumendi number |Väljaandva asutuse eksemplar | 3. Aasta |4. Väljaandmise eest vastutav ametiasutus (nimi, aadress ja telefoninumber) |5. Deklarant/esindaja (nimi ja täisaadress) | 6. Päritoluriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |7. Lähteriik (ja riigi numbrikood GEONOMi järgi) |2 | 8. Viimane kehtivuspäev |9. Kauba liik | 10. TARICi kood |11. Kogus kvoodi mõõtühikutes |12. Tagatis (vajaduse korral) |13. Täiendavad andmed |14. Pädeva asutuse kinnitus Kuupäev: …………………………………. (Allkiri) (Tempel) |15. ARVESTUSKANDED Märkida piirnormi kasutamata kogus 17. veeru 1. ossa ja eraldatud kogus sama veeru 2. ossa. |16. Netokogus (netomass või muu mõõt koos mõõtühikuga) | 19. Tollidokument (liik ja number) või väljavõtte number ja arvestuskuupäev | 20. Arvestuskande teinud ametiasutuse nimi, liikmesriik ja pitser ning ametniku allkiri |17. Numbritega | 18. Eraldatud kogus sõnadega |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Lisatakse täiendavad leheküljed. |IV LISALISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie Direction générale du potentiel économique Service des licences Rue de Louvain 44 B-1000 Bruxelles Fax (32-2) 277 50 63 | БЪЛГАРИЯ дирекция ‘Регистриране, лицензиране и контрол’ ул. ‘Славянска’ № 8 1052 София Факс: (359-2) 981 50 41 Fax: (359-2) 980 47 10 (359-2) 988 36 54 |Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie Algemene Directie Economisch Potentieel Dienst Vergunningen Leuvenseweg 44 B-1000 Brussel Fax (32-2) 277 50 63 | ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: (420) 224 21 21 33 |DANMARK Erhvervs- og Byggestyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Langelinie Allé 17 DK-2100 København Ø Fax: (45) 35 46 60 01 | FRANCE Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie Direction générale des entreprises Sous-direction des biens de consommation Bureau textile-importations Le Bervil 12, rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax (33) 153 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Straße 29—35 D-65760 Eschborn 1 Fax: (49) 6196 90 88 00 | ITALIA Ministero delle Attività produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America, 341 I-00144 Roma Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36 |EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Faks: + 372 631 3660 | KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: (357) 22 37 51 20 |IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fax: + 353-1-631 25 62 | LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV-1519 Rīga Fakss: + 371-728 08 82 |ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Φαξ: (30-210) 328 60 94 | LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT-01104 Vilnius Fax: + 370-5-26 23 974 |ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E-28046 Madrid Fax: + 34-91 349 38 31 | LUXEMBOURG Ministère de l'économie et du commerce extérieur Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax (352) 46 61 38 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: (36-1) 336 73 02 | ROMÂNIA Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale Direcția Generală Politici Comerciale Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 București, sector 1 Cod poștal 010036 Tel.: (40-21) 315 00 81, Fax: (40-21) 315 04 54 e-mail: clc@dce.gov.ro |MALTA Diviżjoni għall-Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax: (356) 25 69 02 99 | SLOVENIJA Ministrstvo za finance Carinska uprava Republike Slovenije Carinski urad Jesenice Spodnji plavž 6C SI-4270 Jesenice Faks (386-4) 297 44 56 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax (31-50) 523 23 41 | SLOVENSKO Ministerstvo hospodárstva Mierová 19 827 15 Bratislava 212 Slovenská republika Fax: (421-2) 48 54 31 16 |ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Außenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax: (43-1) 7 11 00/83 86 | SUOMI/FINLAND Tullihallitus PL 512 FI-00101 Helsinki Faksi + 358-20-492 28 52 Tullstyrelsen PB 512 FI-00101 Helsingfors Fax.: + 358-20-492 28 52 |POLSKA Ministerstwo Gospodarki Plac Trzech Krzyży 3/5 00-507 Warszawa Polska Fax: (48-22) 693 40 21/693 40 22 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-113 86 Stockholm Fax (46-8) 30 67 59 |PORTUGAL Ministério das Finanças e da Administração Pública Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua da Alfândega, n.o 5, r/c P-1149-006 Lisboa Fax: (+ 351) 218 81 39 90 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House — West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax + (44-1642) 36 42 69 |V LISAKOGUSELISED PIIRNORMID(tonnides)Tooted |SA. Lehtvaltstooted |SA1. Rullitud lehtvaltsteras | 87 125 |SA2. Raskplaadid | 0 |SA3. Muud lehtvaltstooted | 117 875 |[1] EÜT L 196, 28.7.1999, lk 3.[2] ELT L 232, 8.9.2005, lk 64.[3] ELT L 360, 19.12.2006, lk 1.[4] ELT L 337, 21.12.2007, lk 2.[5] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0742

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal  /* KOM/2007/0742 lõplik - ACC 2007/0261 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 26.11.2007KOM(2007) 742 lõplik2007/0261 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS ,millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal( esitanud komisjon)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidSelleks, et vastata pingele Euroopa Liidu teraviljaturgudel, on käesoleva ettepaneku eesmärk soodustada ühenduse turu varustamist teraviljadega, lihtsustades nende importi kolmandatest riikidest.Käesoleva ettepaneku ajendiks on tagasihoidlik saak kogu Euroopas ning kõrged turuhinnad nii maailma kui ka ühenduse tasandil. Isegi kui praegune kaitsetase teraviljade sisseveo puhul on suhteliselt madal, kohaldatakse mitmete oluliste teraviljade puhul ikkagi impordimakse, et Euroopa Liidu turgu tasakaalustada.-  Üldine taust1.1. Ülemaailmsete teraviljaturgude suunitlusRahvusvahelise teraviljanõukogu andmetel on ülemaailmse teraviljatarbimise tase 2007/2008. aastal (1669 miljonit tonni) kolmandat aastat järjest kõrgem ülemaailmse tootmise tasemest (1655 miljonit tonni). Nisukultuuridele ebasoodsate suviste ilmastikutingimuste tagajärjel põhjapoolkeral ning põua tõttu Austraalias on ülemaailmse nisutoodangu prognoos langetatud 601 miljoni tonnini, samas kui ülemaailmselt maisitoodangult oodatakse rekordtaset 766 miljonit tonni tänu erakordsele saagile Ameerika Ühendriikides. Ülemaailmse teraviljanõudluse struktuurse kasvu on tinginud ühelt poolt biomassist kütuse tootmise areng ja teiselt poolt uute riikide elatustaseme tõus, mis väljendub valge liha (linnu- ja sealiha) tarbimise kasvus, mis omakorda suurendab nõudlust teraviljade järele. Ülemaailmse nõudluse kasvu taustal peaksid üleilmsed varud 2007/2008. turustusaasta lõpuks olema madalaimal tasemel alates aastast 1979/1980. Nisuvarusid hinnatakse 107 miljonile tonnile, millest 25 miljonit tonni asuvad viies peamises ekspordiriigis, võrreldes vastavalt 118 ja 38 miljoni tonniga 2006/2007. turustusaasta lõpul.[pic]Ülemaailmse kättesaadavuse vähenemise taustal on nisu ekspordihinnad 2007/2008. turustusaasta algusest tõusnud märgatavalt, umbes 50%; maailmaturu noteering 2007. aasta septembri lõpul küündis tasemeni 360 USA dollarit tonni kohta (FOB-hind). Lisaks põhjapoolkeral nisukultuuride jaoks valitsenud ebasoodsatele suvistele ilmastikutingimustele, mis mõjusid esmajoones tootlikkusele ja kvaliteedile Euroopas, on turge mõjutanud tugev nõudlus importijatelt, kes püüdsid rahvusvahelist hinnatõusu arvestades oma vajadusi katta. Hoolimata kõrgetest hindadest on pikaajalised importijad edasise hinnatõusu kartuses koguseid ette ostnud. Alates 2007/2008. turustusaasta algusest on märkimisväärseid koguseid ostnud Põhja-Aafrika, Lähis-Ida ja India, seda eeskätt Ameerika ja Venemaa turgudelt: septembri alguse seisuga moodustavad USA ekspordikohustused juba peaaegu 60% USA põllumajandusministeeriumi (United States Department of Agriculture) ekspordiprognoosist kogu turustusaastaks.Nisu märkimisväärse hinnatõusu ja ekspordi nõudluse taustal on kiiresti arenenud ka söödaodra maailmaturg. 2007. aasta septembri lõpus küündis FOB-ekspordihind Mustal merel 314 USA dollarini tonni kohta, mis on umbes 30% enam võrreldes turustusaasta algusega.Vaatamata maisitoodangu prognooside suurendamisele Ameerikas, on selle teravilja ülemaailmsed ekspordihinnad siiski tõusnud. Ameerika noteeringud olid 2007. aasta septembri lõpuks võrreldes turustusaasta algusega kerkinud 20% ehk umbes 180 USA dollarini tonni kohta (FOB-hind). Argentinas oli Up River'i teatatud ekspordihind 2007. aasta septembri lõpus 30% võrra kõrgem ehk umbes 180 USA dollarit tonni kohta (FOB-hind). Hinnatõusu toetas tugev nõudlus, samas kui operaatorid tõstsid hindu seoses Brasiilia ekspordi noteeringute kiire tõusuga, mis ületas 200 USA dollari piiri tonni kohta (FOB-hind), seda peamiselt Euroopa Liidu nõudluse tõttu.1.2. Teraviljaturu olukord Euroopa Liidus2007/2008. turustusaasta alguse teraviljatagavarad on eelmise turustusaastaga võrreldes vähenenud 13 miljoni tonni võrra. See märkimisväärne langus tuleneb kahe teguri koosmõjust, nimelt 2006/2007. turustusaasta tagasihoidlikust viljasaagist ja ühenduse sekkumisvarude olulisest kahanemisest kõnealusel turustusaastal. Just vastuseks siseturu nõudmistele pandi 2006/2007. turustusaastal müüki enam kui kaheksa miljonit tonni sekkumisvarusid (3,1 miljonit tonni nisu, 3,4 miljonit tonni maisi, 1,4 miljonit tonni otra ja ligikaudu 395 000 tonni rukist). Ühenduse sekkumisvarud olid 2007/2008. turustusaasta alguseks kasvanud 2,4 miljoni tonnini, millest enamuse moodustas Ungari mais.Mis puutub 2007. aasta saaki, siis on sademete rohkus põhjustanud teraviljasaagi kvaliteedi halvenemist Euroopa Liidu lääneosas, eriti Prantsusmaal, Saksamaal ja Ühendkuningriigis. Kesk- ja Ida-Euroopas (Rumeenias, Bulgaarias ja Ungaris) on järjestikused põuaperioodid (kõrge temperatuur ja sademete puudumine) vähendanud teraviljakultuuride võimekust. Üksnes Pürenee poolsaarel ja Läänemere-äärsetes riikides on ilmastikutingimused olnud teraviljakultuuridele soodsad. Euroopa Liidu kogutoodangut hinnatakse 258 miljonile tonnile, mis on 8 miljonit tonni ehk 3% vähem võrreldes juba niigi tagasihoidliku viljasaagiga 2006/2007. turustusaastal.Niisiis väheneb Euroopa teraviljatoodang, samas kui Euroopa Liidu teraviljavarud on niigi madalad. Seetõttu peab Euroopa Liit 2007/2008. turustusaastal importima teravilja rohkem kui 2006/2007. turustusaastal. Traditsioonilise netoeksportijana on Euroopa Liit 2007/2008. turustusaastal netoimportija suurusjärgus 2,5 miljonit tonni[1], samas kui Euroopa Liidu ekspordimaht on jäänud samaks.Euroopa teraviljaturgudel on täheldatud hindade märgatavat tõusu alates 2007/2008. turustusaasta algusest. Kasv on märkimisväärne nii absoluutväärtuselt kui ka müügihindade ja sekkumishinna erakordselt suurt vahet (101,3 €/t) arvesse võttes. Olukord on pingeline nii väikeseteralise teravilja kui ka maisi osas. Sellise olukorra on põhjustanud pehme nisu ja maisi piiratud kättesaadavus ühenduse riikides, prognoosidest madalam kvaliteet ja ühenduse sekkumisvarude lõppemine (praegu on alles vaid 0,5 miljonit tonni).[pic]Toidunisu hind Rouenis on tõusnud alates uue turustusaasta algusest, 2. juulist 2007 (179 €/t), jõudes septembri alguseks 2007 hinnatasemeni peaaegu 300 €/t. Saksamaal müüdi küpsetuskvaliteediga nisu juba 70% kallimalt kui eelmise aasta augusti keskpaigas. Pehmet nisu toodetakse Euroopas põhiliselt Prantsusmaal, Saksamaal, Ühendkuningriigis, Poolas ja Rumeenias. Harilikult on aastane ekspordimäär suurusjärgus 12–14 miljonit tonni, seejuures eksporditakse peamiselt Põhja-Aafrika riikidesse. Aastane import on umbes 5 miljonit tonni, millest 1,5 miljonit tonni moodustab Põhja-Ameerikast pärinev kõrgekvaliteediline pehme nisu. Ülejäänu moodustab keskmise ja madala kvaliteediga nisu, mis pärineb peamiselt Musta mere äärsetest riikidest.[pic]Nisu järel on tõusnud ka söödaodra müügihinnad. Prantsusmaa turul on söödaodra hind võrreldes 2006. aasta suvega enam kui kahekordistunud, ulatudes Rouenis septembri lõpus 2007 tasemeni 270 €/t. Otra toodetakse peamiselt Saksamaal, Prantsusmaal, Hispaanias, Ühendkuningriigis, Taanis ja Poolas. Harilikult on aastane ekspordimäär suurusjärgus 6 miljonit tonni, seejuures on peamine sihtkoht Saudi-Araabia. Aastane import on tähtsusetu ning jääb alla 0,5 miljoni tonni.[pic]Odra kõrge hind on tekitanud suurema nõudluse söödamaisi järele. Bayonne’is müüdav Prantsuse mais on järginud sama suundumust ning selle hind on alates uue turustusaasta algusest, 2. juulist 2007, tõusnud 183 eurolt tonni kohta 255 eurole tonni kohta 2007. aasta septembri keskel. Maisi toodetakse peamiselt Prantsusmaal, Itaalias, Ungaris, Rumeenias ja Poolas. Maisi aastane eksport on harilikult väike, umbes 0,5 miljonit tonni. Aastane import ulatub 3–4 miljoni tonnini ning pärineb peamiselt Lõuna-Ameerikast, Ukrainast ja viimasel ajal ka Serbiast.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidTeraviljade tollimaksumäärad vastavalt GATT-ile on järgmised:Toode | Tollimaksumäär |Kõva nisu | 148 €/t |Pehme nisu | 95 €/t |Rukis | 93 €/t |Oder | 93 €/t |Kaer | 89 €/t |Mais (välja arvatud seemnevili ja teatavad hübriidid) | 94 €/t |Sorgo | 94 €/t |Tatar | 37 €/t |Hirss | 56 €/t |Tritikale | 93 €/t |Euroopa Liit on konsolideerinud kõikide teraviljade suhtes kohaldatavad tollimaksud üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) raames. Tollimaksude suhtes kohaldatakse GATT-ile lisatud EÜ CXL loendi 6. märkuses („headnote“), mis põhineb USA-ga sõlmitud Blair House'i lepingul. Selle tulemuseks, välja arvatud odra ning keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu puhul, on selgelt määratletud teraviljasortide ülemaailmsete võrdlushindade põhjal fikseeritud tollimaksud.Tollimaks määratakse kindlaks järgmiste hindade erinevuse alusel: ühenduse teraviljade kehtiv sekkumishind, mille puhul on arvesse võetud igakuiseid hinnatõuse ja mis on korrutatud 1,55-ga, ning teraviljade tüüpiline CIF-impordihind Rotterdami turul.Selliselt arvestatud tollimaks on praegu 0 €/t kõva nisu, kõrgekvaliteedilise pehme nisu, rukki ja sorgo puhul. Maisi võrdlushindade volatiilsuse tõttu Ameerika turul on maisi suhtes kohaldatav tollimaks alates 2007/2008. turustusaasta algusest tugevalt kõikunud: 16,21 eurost tonni kohta kuni 0 euroni tonni kohta alates 1. oktoobrist 2007.Odra ning keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu impordile kehtestati 2002. aastal tariifikvoodid. Väljaspool neid kvoote on maksimaalne tollimaksumäär odra puhul 93 €/t ja keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu puhul 95 €/t.Keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu jaoks on avatud aastane tariifikvoot 2 989 240 tonni ning see sisaldab 572 000tonnist erikvooti USA-st pärit impordile ja 38 853tonnist kvooti Kanadast pärit impordile. Ülejäänud 2 378 387 tonni on avatud muudele kolmandatele riikidele kvartali kaupa. Kvoodile kehtestatud imporditollimaksu määr on 12 eurot tonni kohta.Järgmine tabel näitab pehme nisu importi kolme kõnealuse alamkvoodi raames alates 2007. aasta algusest:alamkvoot I | alamkvoot II | alamkvoot III |Kvoot (tonnides) | 572 000 | 38 853 | 2 378 387 |Täitmine aastal 2007 (tonnides) | 191 378 | 38 800 | 900 390 |Täitmine (%) | 33,5 | 99,9 | 37,9 |Allesjäänud kogus (tonnides) | 380 622 | 53 | 1 477 997 |Odra jaoks on avatud aastane tariifikvoot 306 215 tonni tollimaksumääraga 16 eurot tonni kohta. Samuti on avatud 50 000 tonni suurune lisakvoot õlleodrale tollimaksumääraga 8 eurot tonni kohta.Järgmine tabel näitab odra importi kahe kõnealuse kvoodi raames alates 2007. aasta algusest:oder | õlleoder |Kvoot (tonnides) | 306 215 | 50 000 |Täitmine aastal 2007 (tonnides) | 103 708 | 0 |Täitmine (%) | 33,9 | 0 |Allesjäänud kogus (tonnides) | 202 507 | 50 000 |2006. aastal kehtestati maisile 242 074tonnine maksuvaba kvoot erga omnes pärast ühinemisläbirääkimisi kümne uue liikmesriigiga. 2007. aasta kvoot on täielikult ära kasutatud.Hispaaniasse ja Portugali imporditud maisi ja sorgo suhtes kohaldatakse alates Euroopa Liiduga ühinemisest madalamaid imporditollimakse. Euroopa Liidu ja USA vahel sõlmitud leping lubab kolmandatest riikidest importida kindlaksmääratud koguse soodushinnaga maisi ja sorgo, et kompenseerida USA-le Pürenee poolsaare turgude kaotust. Praegune leping kehtib Hispaaniast imporditud 2 miljonile tonnile maisile ja 300 000 tonnile sorgole aastas. Nimetatud kogustest lahutatakse teatavad teravilja asendustooted (tärklisetööstuse jäägid, maisigluteensööt ja tsitruspulp), mida Hispaania samal aastal on importinud. Samuti lepiti kokku tariifikvoodis 500 000 tonni maisi impordiks Portugali (maksustamine maksimaalmääraga 50 eurot tonni kohta peab tagama kvoodi täieliku ärakasutamise). Tollimaksude madala taseme ning maisi impordi piiratuse tõttu ei tehtud 2007. aastal ühtki soodustust.-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi ole asjakohane.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaEi ole asjakohane.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineEi ole asjakohane.-  Mõju hindamineEi ole asjakohane, võttes arvesse meetme konjunktuurilist iseloomu.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva ettepaneku eesmärk on peatada tollimaksud teatavate teraviljade impordilt nii vähendatud tollimaksudega tariifikvootide raames kui ka ühise tollitariifistiku tollimaksumäärdega impordi puhul.See meede piirdub 2007/2008. turustusaastaga ning vajaduse korral peab seda olema võimalik viivitamata tühistada. Seetõttu tuleb ette näha võimalus, et komisjon saaks võtta sobivaid meetmeid tollimaksude taastamiseks kohe, kui turuolukord seda nõuab, ning määrata kindlaks kriteeriumid, mille alusel otsustatakse, kas selline turuolukord on tekkinud, määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 25 (teraviljaturu korralduskomitee) raames.-  Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamisleping, eriti selle artiklid 26 ja 133.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEi ole asjakohane.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel:tegemist on olemasoleva määruse sätte ajutise peatamisega.4. MÕJU EELARVELEMeede võib hinnangute kohaselt kaasa tuua omavahendite vähenemise netosummas (pärast 25% kinnipidamist liikmesriikide poolt) umbes 2,9 miljonit eurot 2007. eelarveaastal ja 17,6 miljonit eurot 2008. eelarveaastal.2007/0261 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastalEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26 ja artikli 133 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta[2] on ette nähtud kaitserežiimi impordi võimaliku kahjuliku mõju eest, mille eesmärk on ühenduse turu stabiliseerimine.2.  Enamikul juhtudel on Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepingutes kindlaks määratud põllumajandussaadustele kohaldatavad tollimaksud sätestatud ühises tollitariifistikus. Teatavate teraviljade impordi puhul tariifikvootide raames, mis tulenevad kooskõlas asutamislepinguga sõlmitud rahvusvahelistest kokkulepetest või muudest nõukogu dokumentidest, kohaldatakse siiski koguselisi tollimakse.3.  Kuna ülemaailmses nõudluses valitseb seoses uute riikide elatustaseme tõusuga ja biokütuse tootmise arenguga struktuurne kasv, on maailma teraviljavarud 2007/2008. turustusaasta lõpuks langenud juba kolm aastat järjest ning on jõudnud oma madalaimale tasemele alates 1979/1980. turustusaastast. Seejuures on teraviljade maailmaturuhinnad 2007/2008. turustusaasta algusest tugevalt tõusnud: ligikaudu 50% pehme nisu puhul, 30% odra puhul ja 20–30% maisi puhul.4.  Ebasoodsate ilmastikuolude tõttu enamikus liikmesriikides hinnatakse 2007/2008. turustusaasta teraviljatoodangut 258 miljonile tonnile, mis on 8 miljonit tonni (3%) vähem võrreldes juba niigi tagasihoidliku saagiga 2006/2007. turustusaastal. Ühenduse tootmise vähenemine puudutab eriti pehmet nisu ja maisi, ent sel on tagajärjed kogu teraviljasektorile, kuna see toob kaasa raskusi ühenduse turu tasakaalustatud varustamises teraviljaga. Tasakaalutus esineb eeskätt söödateravilja puhul, kuna ühenduse eri piirkondades on erinevusi toodetud teravilja kvaliteedis ja kvantiteedis ning sellest tulenevalt ka ettevõtjate käitumises, mis on tingitud eri saadaolevate teraviljade kasutamisest. Üleilmset tootmislangust ei ole seejuures olnud võimalik kompenseerida kohaliku odra-, rukki- ja kaeratootmise kasvuga.5.  Ühenduse teraviljaturgudel on täheldatud hindade märgatavat tõusu alates 2007/2008. turustusaasta algusest. Kasv on märkimisväärne nii absoluutväärtuselt kui ka müügihindade ja sekkumishinna erakordselt suurt vahet arvesse võttes. Olukord on pingeline nii väikeseteraliste teraviljade kui ka maisi osas. 2007/2008. turustusaasta algusest tõusis toidunisu hind Rouenis 179 eurolt tonni kohta peaaegu 300 euroni tonni kohta 2007. aasta septembri alguseks, samas kui söödaodra hind Rouenis on võrreldes 2006. aasta suvega kahekordistunud ja ulatus 2007. aasta septembri lõpuks tasemeni 270 eurot tonni kohta. Ka õlleodra hind on märkimisväärselt tõusnud, jõudes 2007. aasta septembri lõpuks tasemeni ligi 310 eurot tonni kohta. Bayonne'is müüdav Prantsuse mais on järginud sama suundumust ning selle hind on alates turustusaasta algusest (183 €/t) tõusnud tasemeni 255 €/t 2007. aasta septembri keskel. Sellist olukorda põhjustavad pehme nisu ja maisi piiratud kättesaadavus ühenduse riikides, prognoosidest madalam kvaliteet ja ühenduse sekkumisvarude lõppemine (praegu on alles vaid alla 500 000 tonni).6.  Selleks, et lahendada kõnealust pingelist olukorda turgudel, tuleks soodustada ühenduse turu varustamist teraviljadega ning peatada selleks tollimaksud teatavate teraviljade impordilt nii vähendatud tollimaksudega tariifikvootide raames kui ka ühise tollitariifistiku tollimaksumääradega impordi puhul. Sellist meedet tuleks kohaldada siiski ainult 2007/2008. turustusaastal.7.  Samas peaks kõnealust meedet olema võimalik viivitamata tühistada, kui ühenduse turul esineb häireid või oht nende tekkeks. Seega tuleb ette näha võimalus, et komisjon saaks viivitamata võtta sobivaid meetmeid tollimaksude taastamiseks kohe, kui turuolukord seda nõuab, ning määrata kindlaks kriteeriumid, mille alusel otsustatakse, kas selline turuolukord on tekkinud.8.  Kõnealused meetmed tuleb vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[3]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Imporditollimaksude kohaldamine CN-koodide 1001 90 99, 1001 10, 1002 00 00, 1003 00, 1005 90 00, 1007 00 90 ja 1008 alla kuuluvate toodete suhtes peatatakse kuni 30. juunini 2008 ühise tollitariifistiku tollimaksumääradega impordi puhul, mis toimub kooskõlas määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 9, ja vähendatud tollimaksumääraga tariifikvootide puhul, mis on avatud kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 12.2. Komisjon võib taastada tollimaksud määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 10 sätestatud tasemel ja tingimustel, juhul kui ühe või mitme lõikes 1 nimetatud toote FOB-hind ekspordil väljapoole ühendust on ühenduse sadamas madalam kui 180% sekkumishinnast või ilma sekkumishinnata toodete puhul madalam kui 180% hinnast 101,3 eurot tonni kohta.3. Vajaduse korral võetakse käesoleva määruse rakenduseeskirjad vastu määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolevat määrust kohaldatakse impordi suhtes, mis toimub impordisertifikaatide alusel, mis on väljastatud alates määruse avaldamise kuupäevast.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS |1. | EELARVERUBRIIK: Peatükk 1 0 – Põllumajandussaaduste tollimaksud | ASSIGNEERINGUD: 2007. aasta eelarve: 1486,7 miljonit eurot 2008. aasta esialgne eelarveprojekt: 1683,2 miljonit eurot |2. | PEALKIRI: Nõukogu määrus, millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Asutamislepingu artiklid 26 ja 133 |4. | EESMÄRGID: Meetme eesmärk on soodustada ühenduse turu varustamist teraviljadega, lihtsustades nende importi kolmandatest riikidest. |5. | FINANTSMÕJU | 12-KUULINE PERIOOD (miljonites eurodes) | JOOKSEV EELARVEAASTA 2007 (miljonites eurodes) | JÄRGMINE EELARVEAASTA 2008 (miljonites eurodes) |5.0 | KULUD – EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED / SEKKUMISED) – RIIGIASUTUSED – MUUD | – | – | – |5.1 | TULUD – EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) – RIIKLIKUD | – | – 2,9 | – 17,6 |2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |6.3 | KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? | JAH EI |MÄRKUSED: Tulude osas ning võrreldes võimalusega status quo, st sellega, mis oleks toimunud, kui ettepanekut ei oleks tehtud, võib oletada, et meede võib kaasa tuua omavahendite vähenemise netosummas (pärast 25% kinnipidamist liikmesriikide poolt) umbes 2,9 miljonit eurot 2007. eelarveaastal ja 17,6 miljonit eurot 2008. eelarveaastal. Kulude osas mõju puudub, sest ettepaneku eesmärk on korvata puudujääki ning seega ei tohiks ettepanek kaasa tuua sekkumist, vaatamata teravilja kättesaadavuse tõenäolisele suurenemisele siseturul. |[1] 10. oktoobri 2007. aasta seisuga.[2] ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169 29.6. 2007, lk 6).[3] ELT L 184 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200 22.7.2006, lk 11).