               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.7.2021
            COM(2021) 372 final
            2021/0184(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu ühinemist Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  22. juunil 2018
                     1
                   volitas nõukogu Euroopa Komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (edaspidi „konventsioon“) ühinemise üle.

                  Konventsiooni artikli 24 lõike 2 punkti a kohaselt võivad konventsiooniosalised konsensuse alusel kutsuda konventsiooniga ühinema piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioone, kelle kalalaevad soovivad konventsioonialal kalapüügiga tegeleda.

                  Liit esitas konventsiooniga ühinemise taotlused aastatel 2018, 2019, 2020 ja 2021. Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjon (NPFC), mis on konventsiooniga hõlmatud alal kalapüügi majandamiseks loodud organ, ei saavutanud vastavalt 2018. ja 2019. aasta neljandal ja viiendal istungjärgul liidu 2018. ja 2019. aasta taotluste suhtes üksmeelt. 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu iga-aastast istungjärku ei toimunud ja seepärast NPFC liidu 2020. aasta taotlust ei kaalunud. Neljandal istungjärgul, mis toimus 23. kuni 25. veebruarini 2021, kiitis NPFC liidu taotluse heaks ja kutsus teda üles andma ratifitseerimiskirjad hoiule hoiulevõtja ehk Korea Vabariigi valitsuse kätte.

                  Konventsiooniga ühinemise kaudu püüab liit rahuldada asjaomaste liikmesriikide ja liidu laevade huvi saada juurdepääs konventsiooniala kalavarudele. Samuti püüab liit tagada mere bioloogiliste ressursside ja NPFC hallatava merekeskkonna säästva kasutamise, majandamise ja kaitse.

                  Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu otsust konventsiooniga ühineda pärast Euroopa Parlamendi nõusoleku saamist.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid (RFMOd): rahvusvahelised riikide (millest osad on rannikuriigid) organisatsioonid, piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, nagu Euroopa Liit, ja kalandusüksused, kellel on konkreetses piirkonnas kalapüügihuvid. Mõned piirkondlikud kalandusorganisatsioonid majandavad kõiki konkreetse piirkonna kalavarusid, samas kui teised keskenduvad konkreetsetele pika rändega liikidele (eelkõige tuunile) suurel geograafilisel alal. Mõnel neist on ainult nõuandev roll, kuid enamikul on majandamispädevus, mis võimaldab määrata kindlaks püügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud, tehnilised meetmed ja kontrollikohustused.

                  Kooskõlas komisjoni teatisega piirkondlikes kalandusorganisatsioonides osalemise kohta,
                     2
                   määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta)
                     3
                   artiklitega 28 ja 29 ning nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta,
                     4
                   osaleb Euroopa Liit, keda esindab komisjon, aktiivselt kuues piirkondlikus tuunikalandusorganisatsioonis ja 11 muude liikide kui tuuniga tegelevas piirkondlikus kalandusorganisatsioonis.

                  Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisteatise „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                     5
                   ja nõukogu 3. aprilli 2017 aasta järeldustega selle ühisteatise kohta edendatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide toetamise ja nende tegevuse tõhustamise meetmeid ning vajaduse korral nende juhtimise parandamist. See on ELi keskne teema neil foorumitel

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Liidu ühinemine konventsiooniga on täielikult kooskõlas nõukogu 23. oktoobri 2020. aasta järeldustega komisjoni teatise kohta, milles käsitletakse ELi elurikkuse strateegiat aastani 2030
                     6
                  .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesolev nõukogu otsuse ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingul, eriti selle artikli 43 lõikel 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei ole asjakohane.

               •Proportsionaalsus

                  Ei ole asjakohane.

               •Vahendi valik

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a kohaselt peab komisjon tegema nõukogule ettepaneku võtta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastu käesolev otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei ole asjakohane.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Liikmesriigid ja mitu liidu kalandusettevõtjat palusid 2017. aasta lõpus komisjonil alustada ühinemisläbirääkimisi. Asjaomaste organisatsioonide ja huvirühmadega konsulteeriti 2018. aasta alguses, tagamaks et nende seisukohti võetakse arvesse läbirääkimistel, mida peetakse tulevikus liidu võimaliku konventsiooniga ühinemise üle. Konsultatsioonid hõlmasid liikmesriikide haldusasutuste, ELi kalandussektori ja valitsusväliste organisatsioonide esindajaid, nagu ka ELi kodanikke ja tarbijaid. Konsultatsioonide käigus kutsus ELi kalandussektor ELi institutsioone üles tagama ELi laevastikule kokkulepe alustada püügitegevust konventsioonialal niipea kui võimalik. Kalandussektori arvates oleks see kõige kiiremini saavutatav kaheastmelise lähenemisviisiga, millega saab liit esimeses astmes mittelepinguosaliseks koostööpartneriks, kes on avaldanud soovi saada peagi NPFC täisliikmeks. Konsultatsioonide käigus muid märkusi ei laekunud.

                  Nõukogu volitustega on ette nähtud võimalus pidada läbirääkimisi NPFCga, et liit saaks mittelepinguosaliseks koostööpartneriks. Eelistati siiski võtta eesmärgiks täisliikmeks saamine, kuna mittelepinguosalise koostööpartneri staatus ei kajastaks piisavalt kaasatuse taset ja intensiivsust, millega liit kavatseb NPFC töös osaleda.

                  Sidusrühmadega tehti tihedat koostööd ka liidu ühinemistaotluste ettevalmistamisel ning samuti enne NPFC 2018., 2019. ja 2021. aasta istungjärkudel peetud ühinemisarutelusid ja nende ajal.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei ole asjakohane.

               •Mõjuhinnang

                  Ei ole asjakohane.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei ole asjakohane.

               •Põhiõigused

                  Ei ole asjakohane.

               4.MÕJU EELARVELE

               Konventsiooniga ühinemiseks peab liit tasuma NPFC-le eelarverealt 08 05 02 (kohustuslikud osamaksud piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele ja muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele) iga-aastase rahalise toetuse, mille suurus on hinnanguliselt umbes 60 000 eurot aastas. Liidu rahaline toetus võib suureneda olenevalt tema edasistest püügitegevusest konventsioonialal. Täpsed vajadused moodustavad osa summadest, mis pannakse paika asjaomastel eelarveridadel iga-aastase eelarvemenetluse käigus.

                  Tõenäolised on ka vabatahtlikud toetused NPFC eelarvesse eelarverealt 08 04 02, eelkõige teadusuuringute edendamiseks. Nende toetuste suurus on hinnanguliselt ligikaudu 200 000 eurot aastas. Nimetatud eelarverealt võimaldatakse ka tehnilist abi, et toetada teaduslike nõuannete andmist NPFC koosolekutel. Kõnealune kulu on hinnanguliselt 10 000 eurot aastas. Täpsed vajadused moodustavad osa summadest, mis pannakse paika asjaomastel eelarveridadel iga-aastase eelarvemenetluse käigus.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei ole asjakohane.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei ole asjakohane.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei ole asjakohane.

               2021/0184 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu ühinemist Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  7

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. juunil 2018
                  8
                volitas nõukogu Euroopa Komisjoni alustama läbirääkimisi Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjoniga Euroopa Liidu ühinemiseks Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (edaspidi „konventsioon“).

               (2)Liidu pädevuses on võtta ühise kalanduspoliitika alusel vastu meetmeid mere bioloogiliste ressursside kaitsmiseks ning sõlmida lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

               (3)Vastavalt nõukogu otsusele 98/392/EÜ
                  9
                on liit osaline Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsioonis, millega kohustatakse rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas.

               (4)Vastavalt nõukogu otsusele 98/414/EÜ
                  10
                on liit osaline Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kokkuleppes.

               (5)Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjon kutsus 23.–25. veebruarini 2021 toimunud kuuendal istungjärgul Euroopa Liitu konventsiooniga ühinema
                  11
               .

               (6)Konventsiooniga ühinemine aitaks järjepidevamalt järgida liidu kaitsealast lähenemisviisi kõigil maailma ookeanidel ning suurendada liidu pühendumust kalavarude pikaajalisele säilitamisele ja säästvale kasutamisele maailmas. Vastavalt ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ ning nõukogu järeldustele selle ühisteatise kohta on piirkondlike kalandusorganisatsioonide toetamise ja nende tegevuse tõhustamise meetmete edendamine ning vajaduse korral nende juhtimise parandamine liidu keskne teema neil foorumitel
                  12
               .

               (7)Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725
                  13
                artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse […].

               (8)Seepärast peaks Euroopa Liit konventsiooniga ühinema,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ühinemine Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (edaspidi „konventsioon“).

               Konventsiooni tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Komisjon annab liidu nimel ratifitseerimiskirjad hoiule Korea Vabariigi valitsusele, kes on vastavalt konventsiooni artikli 24 lõikele 4 konventsiooni hoiulevõtja, et väljendada liidu nõusolekut kõnealuse konventsiooniga ühineda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval
                  14
               .

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               Sisu

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb:

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

               1.4.2.Erieesmärgid

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

               1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viis(id)

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus.

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu ühinemist Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

                  Parem ookeanide majandamine rahvusvahelisel tasandil

               1.3.Ettepanek/algatus käsitleb:

               X uut meedet

               ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  15

               ◻ olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Üldeesmärgid

                  Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse:

                  1) Euroopa roheline kokkulepe

               –2) Euroopa maailmapositsiooni tugevdamine

               1.4.2.Erieesmärgid

                  Erieesmärk nr 1

                  Säästvam ja konkurentsivõimelisem kalandus kogu maailmas aastaks 2024

                  Erieesmärk nr 2

                  Säästvam kalandus kogu maailmas ja parem ookeanide majandamine aastaks 2024

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  ELi liikmesriikidel ja ettevõtjatel peaks olema juurdepääs konventsioonialale, mida majandab Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjon (NPFC), mis on sel eesmärgil konventsiooniga loodud organ.

                  ELi ühinemine konventsiooniga edendab lisaks liidu kaitsealase lähenemisviisi kohaldamist kõigil maailma ookeanidel ning suurendab liidu pühendumust kalavarude pikaajalisele säilitamisele ja säästvale kasutamisele maailmas.

               1.4.4.Tulemusnäitajad

               Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.

                  Püügiga tegelevate ELi kalalaevade arv

                  ELi püügimaht

                  Varude parem pikaajaline jätkusuutlikkus

                  Nende NPFC koosolekute arv, millel EL osaleb

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava

                  ELi ettevõtjad Madalmaades, Leedus, Lätis, Poolas ja Saksamaal soovivad laiendada oma püügitegevust Vaikse ookeani põhjaossa, et veelgi kindlustada oma osatähtsust maailmas. Suurendatakse ka mastaabisäästu, kuna ELi laevastik tegeleb juba püügiga lõunanaabruses asuvas piirkondlikus kalandusorganisatsioonis, nimelt Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlikus kalandusorganisatsioonis.

                  ELi osalemine NPFC töös aitab kaasa ka kalavarude pikaajalisele jätkusuutlikkusele ning toetab Vaikse ookeani põhjaosa jaoks olulisi teadusuuringuid kooskõlas ühise kalanduspoliitika (ÜKP) väliseesmärkidega.

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  ELi tasandi meetme põhjused (ex ante)

                  Mere bioloogiliste ressursside kaitse kuulub vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktile d ELi ainupädevusse.

                  Oodatav tekkiv liidu lisaväärtus (ex post)

                  Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) artikliga 28 on ELi peamine eesmärk konventsiooniga ühinemisel

                  a) saada juurdepääs NPFC pädevusvaldkonda kuuluvatele kalavarudele;

                  b) toetada aktiivselt teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist ning aidata sellele kaasa;

                  c) parandada liidu algatuste poliitilist sidusust, eelkõige keskkonna-, kaubandus- ja arengukoostööalases tegevuses, ning tugevdada arengukoostöö ning majandus-, teadus- ja tehnikakoostöö kontekstis võetud meetmete sidusust;

                  d) soodustada säästvat püügitegevust, mis on majanduslikult elujõuline ja edendab liidus tööhõivet;

                  e) tagada, et liidu püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel ühise kalanduspoliitika valdkonnas, edendades liidu ja kolmandate riikide käitajate jaoks võrdseid võimalusi;

                  f) edendada ja toetada kõigis rahvusvahelistes valdkondades meetmeid, mis on vajalikud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kaotamiseks;

                  g) edendada riigipõhise vastavusmehhanismi loomist ja tugevdamist.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Komisjoni rahvusvaheline tegevus ja kahepoolsed meetmed moodustavad tähtsa osa ELi prioriteedist tugevdada oma rolli maailmas. ELi seisukohad piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, mille osaline EL on, tuginevad kõik parimatele olemasolevatele teaduslikele nõuannetele, ühise kalanduspoliitika normidele ja põhimõtetele ning meie rahvusvahelisele lähenemisviisile ookeanide majandamise suhtes. Siiski ei võimalda teiste konventsiooniosaliste seisukohad ELile alati täielikku toetust tagada. Piirkondlike kalandusorganisatsioonide koosolekutel esindab ELi komisjon, mistõttu on merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat võtnud endale kõigiks asjakohasteks läbirääkimisteks juhtrolli, tagades järjepidevalt asjakohased konsultatsioonid liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega, et edendada ühise kalanduspoliitika eesmärke maailmas.

               1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Ettepanek toetab kogu maailmas säästvat kalandust edendavat ülemaailmset ja mitmepoolset tegevuskava, et käsitleda selliseid üliolulisi küsimusi nagu ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi likvideerimine ning liigse püügivõimsuse vähendamine.

                  Ettepanek aitab kaasa kalandus-, arengu-, keskkonna-, kaubandus- ja teiste põhimõtete paremale integreerimisele, et edendada säästva ja vastutustundliku majandamise eesmärke.

               1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang

                  NPFC eelarvesse ajavahemikul 2021–2027 makstav rahaline toetus tuleb vabatahtlike osamaksude (toetused) korral Euroopa Merendus- ja Kalandusfondilt (EMKF) ning kohustuslikest osamaksudest rahvusvahelistele organisatsioonidele (mõlemad kuuluvad otsese täitmise alla).

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               ◻ piiratud kestusega

               –◻
                     hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               –◻
                     finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ja maksete assigneeringutele ajavahemikul AAAA–AAAA.

               X piiramatu kestusega

               –Rakendamine alates kuupäevast, mil liit konventsiooniga ühineb, mis on tõenäoliselt 2022. aasta alguses.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viis(id)
                  16

               X Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt

               –X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –X rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetada);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Alates 2022. aastast haldab NPFC-le makstavaid rahalisi toetusi Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet (CINEA). 2021. aastal NPFC-le makstavaid rahalisi toetusi haldab Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Märkige sagedus ja tingimused.

                  NPFC peab vähemalt iga kahe aasta tagant korralise koosoleku, kuigi tegelikult kohtutakse igal aastal. Igal korralisel koosolekul võtab NPFC konsensuse alusel vastu mõlema järgmise kahe aasta eelarve. Komisjon tutvub NPFC korra kohaselt põhjalikult NPFC sekretariaadi poolt NPFC-le heakskiitmiseks esitatud eelarveprojektiga, kontrollib seda ja esitab selle kohta märkusi.

                  NPFC sekretariaat koostab igal aastal aruande NPFC eelarve täitmise kohta. NPFC kontrollib igal korralisel koosolekul ka eelarve täitmist.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus.

                  NPFC eelarve jagatakse selle liikmete vahel vastavalt kokku lepitud valemile. Komisjoni liige, kes on saanud liikmeks eelarveaasta jooksul, maksab eelarvesse summa, mis on proportsionaalne aasta järelejäänud täiskuudega alates kuupäevast, mil ta liikmeks sai.

                  Iga-aastased (kohustuslikud) rahalised toetused, mida EL maksab piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele, mille liige ta on, tasutakse otsese eelarve täitmise eelarverealt (08 05 02). Peale selle tasutakse vabatahtlikud toetused, mida EL maksab piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele, mille liige ta on, ja ka kulutused tehnilisele abile, millega toetatakse teaduslike nõuannete andmist piirkondlike kalandusorganisatsioonide koosolekutel, EMKFi otsese eelarve täitmise elemendiga seotud eelarverealt (08 04 02).

                  Kõiki ELi toetuse elemente rakendatakse otsese eelarve täitmise raames. Rakendamise mehhanismide, makseviiside ja tehingute kontrolli puhul järgitakse finantsmääruses (määrus (EL, Euratom) 2018/1046) sätestatud põhimõtteid ja eeskirju.

               2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta

                  NPFC liikmed tasuvad oma osamaksud NPFC eelarvesse korrapäraselt ja praegu ühelgi liikmel võlgnevusi ei esine. Liikmed, kes ei ole kaks järjestikust aastat osamakse täielikult tasunud, ei või osaleda otsuste tegemises ega esitada NPFC otsuste kohta vastuväiteid, kuni ta on täitnud oma rahalised kohustused.

                  NPFC finantsolukorra vaatab igal aastal läbi rahandus- ja halduskomitee. Igal aastal auditeerivad välisaudiitorid aruandeid heakskiidetud kulukohustuste ja kulude põhjal ning auditi tulemused esitatakse NPFC-le.

               2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

                  Kõikide NPFCga seotud meetmete rakendamise – nii kohustuslike toetuste (liikmemaksud) kui ka vabatahtliku panusena makstud toetuste puhul – delegeerib komisjon Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusametile (CINEA). Kui eelarve täitmine delegeeritakse CINEA-le, toob see märkimisväärset kasu merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadile protsesside optimeerimise ja mastaabisäästu näol, võimaldades peadirektoraadil keskenduda poliitikaga seotud ülesannetele.

                  Tänu iga-aastastele väikestele summadele ja tehingute laadile (liikmemaksud ja otsetoetused) on kaasnev veamäär eeldatavalt väga madal.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.

                  NPFC eelarve ja kulude prognoosi valmistab ette sekretariaat igal aastal, pärast mida vaatab selle läbi ja kiidab heaks NPFC rahandus- ja halduskomitee, kes esitab NPFC-le soovituse selle kinnitamise kohta. Igal aastal auditeerivad välisaudiitorid aruandeid heakskiidetud kulukohustuste ja kulude põhjal ning auditi tulemused esitatakse NPFC-le.

                  Kõigi käesoleva otsusega hõlmatud ja ELi eelarvest rahastatud meetmete puhul tuleb järgida kehtestatud kontrollimenetlust ning nende suhtes kohaldatakse komisjoni finantsauditeid (sh siseauditi talitus) ja Euroopa Kontrollikoja auditeid.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr

                        Liigendatud/liigendamata
                           17
                        .

                        EFTA riigid
                           18

                        kandidaatriigid
                           19

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        3

                        08 01 03 01

                        Liigendamata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        3

                        08 04 02

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        3

                        08 05 02

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        7

                        20 02 06 01

                        Liigendamata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        7

                        20 01 02 01

                        Liigendamata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele

               Aastakulude suurus oleneb toetuse suurusest, mille EL peab tasuma NPFC eelarvesse ja mis määratakse kindlaks NPFC aastakoosolekul kokkulepitud valemi alusel. Toetuse suuruseks prognoositakse praegu maksimaalselt 60 000 eurot aastas, kuid see võib suureneda olenevalt ELi laevastiku iga-aastasest püügitegevusest.

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        3 Loodusvarad ja keskkond

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        Aasta
                        2026

                        Aasta
                        2027

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida 08 05 02

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        0,030

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,39

                        Maksed

                        (2a)

                        0,030

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,39

                        Eelarverida 08 04 02

                        Kulukohustused

                        (1b)

                        0

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,2

                        Maksed

                        (2b)

                        0

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,2

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           20

                        Eelarverida 08 01 03 01

                        (3)

                        0

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 1a + 1b + 3

                        0,030

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        1,65

                        Maksed

                        = 2a + 2b

                        + 3

                        0,030

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        1,65

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        0,030

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        1,59

                        Maksed

                        (5)

                        0,030

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        1,59

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        0

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 3
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 4 + 6

                        0,030

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        1,65

                        Maksed

                        = 5 + 6

                        0,030

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        1,65

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        7

                        „Halduskulud“

               Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud

                  õigusaktile lisatava finantsselgituse lisas

                (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        Aasta
                        2026

                        Aasta
                        2027

                        KOKKU

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        • Personalikulud

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,322

                        • Muud halduskulud

                        0,008

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,128

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,054

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,450

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 7
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0,054

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,450

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        Aasta
                        2026

                        Aasta
                        2027

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–7
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,084

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        2,1

                        Maksed

                        0,084

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        2,1

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Märkige eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        Aasta
                        2026

                        Aasta
                        2027

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Liik
                           21

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           22
                         „Säästvam ja konkurentsivõimelisem kalandus kogu maailmas aastaks 2024

                        – Väljund 1

                        Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel püütud varude arv

                        0,020

                        0,040

                        0,040

                        0,040

                        0,040

                        0,040

                        0,040

                        0,260

                        – Väljund 2

                        ELi laevastiku kasumlikkus

                        0,010

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,130

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        0,030

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,390

                        ERIEESMÄRK nr 2 „Säästvam kalandus kogu maailmas ja parem ookeanide majandamine aastaks 2024“

                        – Väljund

                        Teaduslike nõuannete alusel võetud kaitsemeetmed

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,2

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,2

                        KULUD KOKKU

                        0,030

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        1,59

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Aasta
                        2025

                        Aasta
                        2026

                        Aasta
                        2027

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 7

                        Personalikulud

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,322

                        Muud halduskulud

                        0,008

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,128

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 7 kulud kokku

                        0,054

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,450

                        RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud
                           23

                        of the multiannual financial framework

                        Personalikulud

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 7 välja jäävad
                        kulud kokku

                        KOKKU

                        0,054

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,450

               Personalikulude ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta 2023

                        Aasta 2024

                        Aasta 2025

                        Aasta 2026

                        Aasta 2027

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        20 01 02 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        20 01 02 03 (delegatsioonides)

                        01 01 01 01 (kaudne teadustegevus)

                         01 01 01 11 (otsene teadustegevus)

                        Muud eelarveread (märkige)

                        • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           24

                        20 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)

                        20 02 03 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 xx yy zz
                           25

                        – peakorteris

                        – delegatsioonides

                        01 01 01 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                         01 01 01 12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (märkige)

                        KOKKU

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

               XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Panustada mere bioloogiliste ressursside säästvasse majandamisse ja kaitsesse rahvusvahelistes vetes ning NPFC tulemuslikumasse tegevusse vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele, selle välismõõtmele ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi prioriteetidele.

                        Edendada ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja norme kaitse-, kontrolli- ja täitemeetmete jaoks NPFCs ning kõnealuses kontekstis arendada välja läbirääkimisstrateegiad ELi eesmärkide saavutamiseks.

                        Teha analüüs ning luua kalapüügiga seotud kaitse- ja majandamismeetmed piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, tagades samas poliitika koordineerimise ühise kalanduspoliitika rakendamisel.

                        Pidada korrapärast dialoogi sidusrühmadega ning säilitada konstruktiivseid suhteid muude institutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

                        Koosseisuväline personal

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               –X
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. Põhjaliku ümberplaneerimise korral tuleb esitada Exceli tabel.

               –◻
                     tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele ning nimetades kasutatavad rahastamisvahendid.

               –◻
                     nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               –X
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               –◻
                     hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           26

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Nimetage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               ◻
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               ◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               ◻
                     omavahenditele

               ◻
                     muudele tuludele

               ◻
                     palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu

                    miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           27

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ….

               Sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  Puudub

               Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave).

                  Puudub

                     (1)

                        ST 10082 2018.

                     (2)

                        COM(1999) 613 (lõplik), 8. detsember 1999.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (4)

                        COM(2011) 424 (lõplik), 13. juuli 2011.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 (final), 10. november 2016.

                     (6)

                        COM(2020) 380 (final), 20. mai 2020.

                     (7)

                        ELT C , , lk .

                     (8)

                        ST 10082 2018.

                     (9)

                        Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/392/EÜ, mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).

                     (10)

                        Nõukogu 8. juuni 1998. aasta otsus 98/414/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppe ratifitseerimise kohta Euroopa Ühenduse poolt, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14).

                     (11)

                        Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjoni 23.–25. veebruari 2021. aasta kuuenda istungjärgu (videokonverents) aruanne, mis võeti vastu 25. veebruaril 2021.

                     (12)

                        JOIN(2016) 49 (final).

                     (13)

                        ELT L 259, 21.11.2018, lk 39.

                     (14)

                        Kooskõlas määrusega (EL, Euratom) 2015/2264 tõlgitakse rahvusvahelised lepingud iiri keelde alles alates 1. jaanuarist 2022.

                     (15)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (16)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/ET/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (17)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (18)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (19)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (20)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (21)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (22)

                        Vastavalt punktile 1.4.2 „Erieesmärk/erieesmärgid…“.

                     (23)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (24)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (25)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (26)

                        Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (27)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral tuleb märkida netosummad, s.t brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.7.2021
            COM(2021) 372 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu ühinemist Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga

               LISA

               VAIKSE OOKEANI PÕHJAOSA AVAMERE
               KALAVARUDE KAITSE JA MAJANDAMISE
               KONVENTSIOON

               KONVENTSIOONIOSALISED,

               kohustudes tagama Vaikse ookeani põhjaosa kalavarude pikaajalise kaitse ja säästva kasutamise ning selle kaudu kaitsma mereökosüsteeme nende varude asukohas;

               meenutades asjakohaseid rahvusvahelise õiguse sätteid, mida kajastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsioon, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. detsembri 1995. aasta rakenduskokkulepe ning 24. novembri 1993. aasta kokkulepe, millega kutsutakse avamerekalalaevu üles täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju, ning võttes arvesse ka vastutustundliku kalapüügi juhendit, mis võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) konverentsi 28. istungil 31. oktoobril 1995, samuti avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvahelisi suuniseid, mille FAO võttis vastu 29. augustil 2008;

               võttes teadmiseks ÜRO Peaassamblee resolutsioonides 61/105 ja 64/72 tehtud üleskutse astuda samme, et kaitsta ohualteid mereökosüsteeme ja nendega seotud liike hävitavate tagajärgedega püügitavade kahjuliku mõju eest, ning resolutsiooni 60/31, milles kannustatakse riike, kui see on asjakohane, tunnistama, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. detsembri 1995. aasta rakenduskokkulepet tuleks kohaldada ka avamere üksikute kalavarude suhtes;

               tunnistades vajadust koguda teadusandmeid, et mõista piirkonna merekeskkonna elurikkust ja ökoloogilisi olusid ning hinnata kalanduse mõju mereliikidele ja ohualdistele mereökosüsteemidele;

               olles teadlikud vajadusest vältida kahjulikku mõju merekeskkonnale, kaitsta elurikkust, säilitada mereökosüsteemide terviklikkus ja vähendada püügitoimingute pikaajalisest või pöördumatust mõjust tulenevat ohtu;

               tundes muret reguleerimata põhjapüügi võimaliku kahjuliku mõju pärast Vaikse ookeani põhjaosa avamere mereliikidele ja ohualdistele mereökosüsteemidele;

               olles jätkuvalt kohustunud tegelema vastutustundliku kalapüügiga ja tegema tulemuslikku koostööd ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüügi) ning sellest maailma kalavarudele ja nende asukohaks olevatele ökosüsteemidele tuleneva kahjuliku mõju vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks,

               ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

               Artikkel 1
               Mõisted

               Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„1982. aasta konventsioon“ – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsioon;

               (b)„1995. aasta kokkulepe“ – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. detsembri 1995. aasta rakenduskokkulepe;

               (c)„põhjapüük“ – kalapüük, kus püügivahendid puutuvad tavaliste püügitoimingute käigus tõenäoliselt kokku merepõhjaga;

               (d)„konsensus“ – asjaolu, et otsuse tegemise ajal ei ole esitatud ühtegi ametlikku vastuväidet;

               (e)„konventsiooniosaline“ – riik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kes on nõustunud end käesoleva konventsiooniga siduma ja kelle suhtes see konventsioon kehtib;

               (f)„konventsiooniala“ – piirkond, mille suhtes käesolevat konventsiooni kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõikele 1;

               (g)„FAO rahvusvahelised suunised“ – avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvahelised suunised, mille FAO võttis vastu 29. augustil 2008 ja mida võidakse aeg-ajalt muuta;

               (h)„kalavarud“ – kõik konventsioonialal kalalaevadega püütud kalad, molluskid, koorikloomad ja muud mereliigid, v.a:

               i)sessiilsed liigid, mis kuuluvad rannikuriikide suveräänsete õiguste alla vastavalt 1982. aasta konventsiooni artikli 77 lõikele 4, ja ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliigid, mis on loetletud või vastu võetud vastavalt käesoleva konventsiooni artikli 13 lõikele 5;

               ii)katadroomsed liigid;

               iii)mereimetajad, -roomajad ja -linnud ning

               iv)muud mereliigid, mis juba kuuluvad olemasolevate kalanduse majandamist käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide pädevusalasse;

               (i)„kalapüük“ – järgmine tegevus:

               i)kalavarude tegelik otsimine, püüdmine, väljatõmbamine või nende saagi kogumine, samuti nende otsimise, püüdmise, väljatõmbamise või nende saagi kogumise katse;

               ii)iga tegevus, mille puhul võib põhjendatult oodata, et selle tulemuseks on kalavarude asukoha kindlakstegemine, nende püüdmine, väljatõmbamine või nende saagi kogumine mis tahes eesmärgil;

               iii)nende varude töötlemine merel ja nende ümberlaadimine merel või sadamas ning

               iv)merel tehtavad toimingud, millega toetatakse vahetult või valmistatakse ette punktides i–iii kirjeldatud tegevust, v.a toimingud, mis on seotud hädaolukordadega, milles on kaalul meeskonnaliikmete tervis ja ohutus või kalalaevade ohutus;

               (j)„kalalaev“ – laev, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kalapüügiks, sh kalatöötlemislaevad, abilaevad, transpordilaevad ja muud laevad, mis on sellise kalapüügiga otseselt seotud;

               (k)„ETR-kalapüük“ – tegevus, mis on määratud kindlaks FAO 2001. aasta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise rahvusvahelise tegevuskava punktis 3, ning muu tegevus, mille komisjon võib määrata kindlaks oma otsuses;

               (l)„ettevaatusprintsiip“ – 1995. aasta kokkuleppe artiklis 6 sätestatud ettevaatusprintsiip;

               (m)„piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon“ – piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kellele tema liikmesriigid on üle andnud volitused käesoleva konventsiooniga reguleeritavates küsimustes, sh õiguse teha neis küsimustes oma liikmesriikide jaoks siduvaid otsuseid, ning

               (n)„ümberlaadimine“ – konventsioonialal püütud kalavarude või sellistest kalavarudest saadud toodete laadimine ühelt kalalaevalt teisele kas merel või sadamas.

               Artikkel 2

               Eesmärk

               Käesoleva konventsiooni eesmärk on tagada konventsiooniala kalavarude pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine ning kaitsta nende kalavarude asukohaks olevaid mereökosüsteeme Vaikse ookeani põhjaosas.

               Artikkel 3

               Üldpõhimõtted

               Käesoleva konventsiooni eesmärgi saavutamiseks tehakse vastavalt vajadusele kas eraldi või üheskoos järgmist:

               (a)edendatakse kalavarude optimaalset kasutamist ja tagatakse nende pikaajaline jätkusuutlikkus;

               (b)parima olemasoleva teadusteabe põhjal võetakse vastu meetmeid, millega tagatakse kalavarude säilitamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või nende taastamine sellele tasemele, võttes seejuures arvesse püügitavasid, varude omavahelist sõltuvust ning üldiselt soovitatavaid rahvusvahelisi allpiirkondlikke, piirkondlikke või üleilmseid miinimumnõudeid;

               (c)võetakse vastu ja rakendatakse meetmeid, järgides ettevaatusprintsiipi ja ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalanduses ning rahvusvahelise õiguse asjakohaseid eeskirju, mida kajastavad eelkõige 1982. aasta konventsioon, 1995. aasta kokkulepe ja muud asjakohased rahvusvahelised õigusaktid;

               (d)hinnatakse kalapüügi mõju liikidele, mis kuuluvad samasse ökosüsteemi või sõltuvad sihtliikide varudest või on nendega seotud, ning võetakse vajaduse korral vastu kõnealuste liikide kaitse ja majandamise meetmeid, et taastada nende populatsioonid suuremaks tasemest, millest allapoole jäämine võib tõsiselt ohustada nende paljunemist;

               (e)kaitstakse merekeskkonna elurikkust, vältides muu hulgas olulist kahjulikku mõju ohualdistele mereökosüsteemidele, ning võetakse seejuures arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid ja suuniseid, sh FAO rahvusvahelisi suuniseid;

               (f)hoitakse ära või lõpetatakse ülepüük ja liigne püügivõimsus ning tagatakse, et püügikoormus ja saagikogus põhineb parimal olemasoleval teadusteabel ega ületa kalavarude säästvale kasutamisele vastavat taset;

               (g)tagatakse, et kalapüügi kohta, sh kõigi siht- ja mittesihtliikide püügi kohta konventsioonialal, kogutakse ja jagatakse õigel ajal ning sobival viisil täielikke ja täpseid andmeid;

               (h)tagatakse, et püügikoormuse suurendamine, uue või uurimusliku püügitegevuse arendamine ega olemasolevas püügitegevuses kasutatavate püügivahendite muutmine ei toimu ilma eelnevalt hindamata sellise kalapüügi mõju kalavarude pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja kindlaks tegemata, et selline püük ei avalda olulist kahjulikku mõju ohualdistele mereökosüsteemidele, või tagatakse, et kõnealune püük toimub sellist mõju vältival viisil või et seda püüki ei lubata;

               (i)kooskõlas 1995. aasta kokkuleppe artikliga 7 tagatakse, et avamere piirialade kalavarude suhtes kehtestatud kaitse- ja majandamismeetmed sobivad kokku riikliku jurisdiktsiooni all olevate alade suhtes kehtestatud kaitse- ja majandamismeetmetega, et tagada nende kalavarude kaitse ja majandamine tervikuna;

               (j)tagatakse kaitse- ja majandamismeetmete järgimine ning piisavalt karmid karistused rikkumiste eest, et tulemuslikult tagada nõuete järgimine, hoida ära rikkumisi kõikjal, kus need esineda võivad, ja võtta rikkujatelt ära nende ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud hüved;

               (k)vähendada nii palju kui võimalik kalalaevadelt pärit reostust ja jäätmeid, tagasiheidet, kaotatud või mahajäetud püügivahenditega toimuvat püüki ning mõju muudele liikidele ja mereökosüsteemidele, võttes meetmeid, mis hõlmavad niivõrd kui see on võimalik selektiivsete, keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite ja -tehnikate arendamist ja kasutamist, ning

               (l)kohaldada käesolevat konventsiooni õiglasel, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

               Artikkel 4

               Kohaldamisala

               1.Käesolevat konventsiooni kohaldatakse Vaikse ookeani põhjaosa avamerepiirkonna vete suhtes, v.a Beringi mere avamerepiirkonnad ja muud avamerepiirkonnad, mida ümbritseb üheainsa riigi majandusvöönd. Kohaldamisala piirneb lõunas pideva joonega, mis algab Ameerika Ühendriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete merepoolsest piirist Põhja-Mariaani Ühenduse ümber kahekümnendal (20.) põhjalaiuskraadil, kulgeb seejärel ida suunas ja ühendab järgmisi koordinaate:

               ·20°00’00” N, 180°00’00” E/W;

               ·10°00’00” N, 180°00’00” E/W;

               ·10°00’00” N, 140°00’00” W;

               ·20°00’00” N, 140°00’00” E/W ning

               ·sealt edasi ida suunas Mehhiko kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvate vete merepoolse piirini.

               2.Ükski käesoleva konventsiooni säte ega käesoleva konventsiooni kohane tegu või tegevus ei ole aluseks ühegi konventsiooniosalise nõudmiste või seisukohtade tunnustamisele seoses sellise konventsiooniosalise taotlustega vete ja piirkondade õigusliku seisundi ja ulatuse suhtes.

               Artikkel 5

               Komisjoni loomine

               1.Käesolevaga luuakse Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjon (edaspidi „komisjon“). Komisjon töötab kooskõlas käesoleva konventsiooni sätetega. Iga konventsiooniosaline on komisjoni liige.

               2.Konventsioonis osutatud kalandusüksus võib osaleda komisjoni töös kooskõlas lisaga. Kalandusüksuse osalemine komisjoni töös ei kujuta endast kõrvalekaldumist rahvusvahelise õiguse, sh 1982. aasta konventsiooni üldtunnustatud kohaldamisest.

               3.Komisjon peab vähemalt iga kahe aasta tagant tema valitud ajal ja kohas korralise koosoleku ning võib pidada muid koosolekuid, mis võivad olla vajalikud tema ülesannete täitmiseks käesoleva konventsiooni alusel.

               4.Igal komisjoni liikmel on õigus soovida komisjoni koosoleku kokkukutsumist ning kokkukutsumine toimub komisjoni liikmete enamuse konsensuse alusel. Eesistuja kutsub seejärel sellise koosoleku aegsasti kokku ajal ja kohas, mille ta on määranud pärast komisjoni liikmetega nõu pidamist.

               5.Komisjon valib konventsiooniosaliste esindajate hulgast eesistuja ja ase-eesistuja, kellest kumbki esindab eri konventsiooniosalist. Nad valitakse kaheks aastaks ja neid võib tagasi valida, kuid nad ei või järjest samas ametis olla kauem kui neli aastat. Eesistuja ja ase-eesistuja on ametis kuni nende ametijärglaste valimiseni.

               6.Komisjon rakendab komisjoni ja selle allorganite koosolekute sageduse, kestuse ja kavandamise suhtes kulutõhususe põhimõtet.

               7.Komisjon on rahvusvaheline juriidiline isik sellise õigus- ja teovõimega, mis on vajalik tema ülesannete ja eesmärkide täitmiseks. Komisjoni ja selle ametnike privileegid ja immuniteedid konventsiooniosalise territooriumil määratakse kindlaks komisjoni ja asjaomase konventsiooniosalise vahelise lepinguga.

               8.Kõigil komisjoni ja tema allorganite koosolekutel võivad osaleda volitatud vaatlejad komisjoni poolt vastu võetava töökorra kohaselt. Seotud dokumendid tehakse sellise töökorra kohaselt üldsusele kättesaadavaks.

               9.Komisjon võib luua alalise sekretariaadi, millesse kuuluvad täitevsekretär ja muud komisjonile vajalikud töötajad, ja/või sõlmida teenuste osutamise lepingu mõne olemasoleva organisatsiooni sekretariaadiga. Täitevsekretär määratakse ametisse konventsiooniosaliste heakskiidul.

               Artikkel 6

               Allorganid

               1.Käesolevaga luuakse teaduskomitee ja tehniline vastavuskomitee. Komisjon võib konsensuse alusel aeg-ajalt luua muid allorganeid, kes aitavad käesoleva konventsiooni eesmärki täita.

               2.Iga allorgan esitab iga koosoleku järel komisjonile oma töö kohta aruande, mis hõlmab vajaduse korral komisjonile antavaid nõuandeid ja soovitusi.

               3.Allorganid võivad luua töörühmi ja kasutada välisekspertide nõuandeid kooskõlas komisjoni juhistega.

               4.Allorganid vastutavad komisjoni ees ja tegutsevad komisjoni töökorra kohaselt, kui komisjon ei ole otsustanud teisiti.

               Artikkel 7

               Komisjoni ülesanded

               1.Komisjon täidab kooskõlas artiklis 3 sätestatud põhimõtetega ning parima olemasoleva teadusteabe ja teaduskomitee nõuannete põhjal järgmisi ülesandeid:

               (a)võtab vastu kaitse- ja majandamismeetmeid, et tagada konventsiooniala kalavarude pikaajaline jätkusuutlikkus, sh nende kalavarude lubatud kogupüük või nende suhtes rakendatav kogu lubatud püügikoormus, mida komisjon peab vajalikuks;

               (b)tagab, et lubatud kogupüük või kogu lubatud püügikoormus on kooskõlas teaduskomitee nõuannete ja soovitustega;

               (c)võtab vajaduse korral vastu samasse ökosüsteemi kuuluvate või sihtliikide varudest sõltuvate või nendega seotud liikide kaitse ja majandamise meetmeid;

               (d)võtab vajaduse korral vastu mis tahes kalavarude ja samasse ökosüsteemi kuuluvate või sihtliikide varudest sõltuvate või nendega seotud liikide majandamise strateegiaid, mis võivad olla vajalikud käesoleva konventsiooni eesmärgi saavutamiseks;

               (e)võtab selleks, et vältida olulist kahjulikku mõju konventsiooniala ohualdistele mereökosüsteemidele, vastu kaitse- ja majandamismeetmeid, mis hõlmavad muu hulgas järgmist:

               i)meetmed selliste mõju hindamiste läbiviimiseks ja -vaatamiseks, millega selgitatakse välja, kas kalapüük avaldab konkreetses piirkonnas kõnealustele ökosüsteemidele kõnealust mõju;

               ii)meetmed sellise olukorra käsitlemiseks, kus tavapärase põhjapüügi käigus puututakse ootamatult kokku ohualdiste mereökosüsteemidega, ning

               iii)vajaduse korral meetmed selliste asukohtade kindlaksmääramiseks, kus kalapüügiga ei tohi tegeleda;

               (f)määrab kindlaks olemasolevas püügitegevuses osalemise laadi ja ulatuse, sh kalapüügivõimaluste eraldamise kaudu;

               (g)näeb konsensuse alusel ette konventsioonialal toimuva uue püügitegevuse tingimused ning sellises püügitegevuses osalemise laadi ja ulatuse, sh kalapüügivõimaluste eraldamise kaudu, ning

               (h)lepib kokku vahendites, millega võtta arvesse uute konventsiooniosaliste kalapüügihuvisid viisil, mis on kooskõlas vajadusega tagada käesoleva konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude pikaajaline jätkusuutlikkus.

               2.Komisjon võtab vastu meetmeid, millega tagatakse tulemuslik seire, kontroll ja järelevalve ning käesoleva konventsiooni sätete ja selle kohaselt vastu võetud meetmete järgimine ja nende järgimise tagamine. Sel eesmärgil komisjon

               (a)kehtestab korra, mille alusel reguleeritakse ja jälgitakse konventsioonialal püütud kalavarude või sellistest kalavarudest saadud toodete ümberlaadimist, sh teatatakse komisjonile ümberlaadimise koht ja ümberlaaditud kogus;

               (b)töötab välja Vaikse ookeani põhjaosa kalandusalaste vaatlejate programmi (edaspidi „vaatlejate programm“) ja rakendab seda, võttes arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid ja suuniseid;

               (c)kehtestab konventsioonialal tegutsevate kalalaevade pardale mineku ja inspekteerimise korra;

               (d)kehtestab tulemuslikuks seireks, kontrolliks ja järelevalveks asjakohased koostöömehhanismid, millega kindlustatakse komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete järgimise tagamine, sh ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise mehhanismid;

               (e)töötab välja standardid, spetsifikatsioonid ja korra, mille kohaselt komisjoni liikmed teatavad konventsioonialal kalapüügiga tegelevate laevade liikumisest ja tegevusest, kasutades reaalajas asukoha määramise satelliitsaatjaid, ning järgides kõnealust korda, koordineerib liikmete laevaseire satelliitsüsteemidest kogutud andmete õigeaegset levitamist;

               (f)kehtestab korra, mille alusel teatatakse komisjonile õigel ajal selliste kalalaevade konventsioonialale sisenemisest ja sealt väljumisest, millega püütakse konventsioonialal kalavarusid või kavatsetakse seda teha;

               (g)kehtestab, kui see on asjakohane, rahvusvahelisele õigusele vastavaid mittediskrimineerivaid turumeetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, ning

               (h)kehtestab korra, mille alusel vaadatakse läbi käesoleva konventsiooni sätete ja selle kohaselt vastu võetud meetmete järgimine.

               3.Komisjon

               (a)võtab konsensuse alusel vastu oma koosolekute läbiviimiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud eeskirjad, sh töökorra, finantseeskirjad ja muud eeskirjad, ja/või muudab neid vajaduse korral konsensuse alusel;

               (b)võtab vastu teaduskomitee, tehnilise vastavuskomitee ning vajaduse korral muude allorganite töökava ja pädevusulatuse;

               (c)pöördub teaduskomitee poole kõigi küsimustega, mis puudutavad teaduslikku alust otsustele, mida komisjonil võib olla vaja teha kalavarude ning samasse ökosüsteemi kuuluvate või sihtliikide varudest sõltuvate või nendega seotud liikide kaitse ja majandamise kohta ning kalapüügist ohualdistele mereökosüsteemidele tuleneva mõju hindamise ja käsitlemise kohta;

               (d)kehtestab konventsioonialal toimuva katselise, teadusliku ja uurimusliku kalapüügi tingimused ning määrab kindlaks kalavarusid, ohualteid mereökosüsteeme ja samasse ökosüsteemi kuuluvaid või sihtliikide varudest sõltuvaid või nendega seotud liike käsitlevate koostööpõhiste teadusuuringute ulatuse;

               (e)võtab vastu loetelu ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikidest, mille sihtpüük on keelatud, ja muudab seda loetelu aeg-ajalt;

               (f)korraldab komisjoni välissuhteid ning

               (g)viib ellu muid ülesandeid ja muud tegevust, mis võivad olla vajalikud käesoleva konventsiooni eesmärgi saavutamiseks.

               Artikkel 8
               Otsuste tegemine

               1.Üldjuhul teeb komisjon otsused konsensuse alusel.

               2.Kui komisjoni eesistuja leiab, et kõikidest pingutustest hoolimata ei saavutata konsensust, ja kui käesolevas konventsioonis ei ole otseselt sätestatud, et otsus võetakse vastu konsensuse alusel, toimitakse järgmiselt:

               (a)menetlusküsimusi käsitlevad komisjoni otsused võetakse vastu poolt või vastu hääletavate komisjoni liikmete häälteenamusega ning

               (b)sisulisi küsimusi käsitlevad otsused võetakse vastu poolt või vastu hääletavate komisjoni liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega.

               3.Kui tekib vaidlus selle üle, kas küsimus on sisulist laadi või mitte, käsitatakse seda sisulisena.

               4.Otsuseid tehakse vaid siis, kui otsuse tegemise ajal viibib kohal kahest kolmandikust komisjoni liikmetest koosnev kvoorum.

               Artikkel 9

               Komisjoni otsuste rakendamine

               1.Komisjoni siduvad otsused jõustuvad järgmisel viisil:

               (a)komisjoni eesistuja teatab kirjalikult kõikidele komisjoni liikmetele sellisest otsusest kohe, kui komisjon on selle vastu võtnud;

               (b)otsus muutub kõigile komisjoni liikmetele siduvaks üheksakümmend (90) päeva pärast edastamiskuupäeva, mis on täpsustatud punkti a kohases eesistuja teates otsuse vastuvõtmise kohta komisjoni poolt, kui otsuses ei ole teisiti määratud;

               (c)komisjoni liige võib esitada otsuse suhtes vastuväiteid üksnes põhjusel, et otsus ei ole kooskõlas käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni või 1995. aasta kokkuleppe sätetega või et see on vastuväite esitanud liikme suhtes vormiliselt või faktiliselt põhjendamatult diskrimineeriv;

               (d)kui komisjoni liige esitab vastuväite, teatab ta sellest komisjoni eesistujale kirjalikult vähemalt kaks nädalat enne kuupäeva, mil asjaomane otsus muutub siduvaks kooskõlas punktiga b; sel juhul ei ole otsus täpsustatud määral asjaomase liikme suhtes siduv; otsus jääb aga kõigi teiste liikmeste suhtes siduvaks, kui komisjon ei ole otsustanud teisiti;

               (e)komisjoni liige, kes esitab punkti d kohase teate, täpsustab, kas otsus ei ole kooskõlas käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni või 1995. aasta kokkuleppe sätetega või kas see on tema suhtes vormiliselt või faktiliselt põhjendamatult diskrimineeriv, ning esitab samal ajal oma seisukoha kirjaliku põhjenduse. Kõnealune liige peab ühtlasi võtma vastu ja rakendama alternatiivseid meetmeid, millel on samaväärne toime kui otsusel, mille kohta ta on esitanud vastuväite, ning mida kohaldatakse samast kuupäevast alates;

               (f)eesistuja saadab viivitamata kõigile komisjoni liikmetele punktide d ja e kohaselt saadud teate ja põhjenduse üksikasjad;

               (g)kui komisjoni liige tegutseb punktides d ja e sätestatud korras, toimub ükskõik millise muu liikme taotlusel komisjoni koosolek, et vaadata läbi otsus, mille kohta vastuväide on esitatud; komisjon kutsub omal kulul sellele koosolekule kaks või rohkem eksperti, kes on muu kui komisjoni liikmeks oleva riigi kodanikud ning kellel on kalandusega seotud rahvusvahelise õiguse ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide toimimise kohta piisavalt teadmisi, et anda komisjonile asjaomases küsimuses nõu. Need eksperdid valitakse ja nad tegutsevad komisjoni poolt vastu võetavas korras;

               (h)komisjoni koosolekul kaalutakse, kas komisjoni liikme poolt esitatud vastuväite põhjendused on õigustatud ja kas vastuvõetud alternatiivsetel meetmetel on samaväärne toime kui otsusel, mille kohta on vastuväide esitatud;

               (i)kui komisjon ei pea otsust, mille kohta vastuväide on esitatud, vastuväite esitanud komisjoni liikmele vormiliselt või faktiliselt diskrimineerivaks ega leia, et otsus on vastuolus käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni või 1995. aasta kokkuleppega, kuid leiab, et asjaomastel alternatiivsetel meetmetel on samaväärne toime kui komisjoni otsusel ning et komisjon peaks need sellisena heaks kiitma, on need alternatiivsed meetmed vastuväite esitanud liikmele siduvad otsuse asemel, mille kohta vastuväide on esitatud, ning

               (j)kui komisjon ei pea otsust, mille kohta vastuväide on esitatud, vastuväite esitanud liikmele vormiliselt või faktiliselt diskrimineerivaks ega leia, et otsus on vastuolus käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni või 1995. aasta kokkuleppega, kuid leiab, et asjaomastel alternatiivsetel meetmetel ei ole samaväärset toimet kui otsusel, mille kohta asjaomane liige on vastuväite esitanud, võib vastuväite esitanud liige:

               i)esitada komisjonile kaalumiseks muud alternatiivsed meetmed;

               ii)rakendada neljakümne viie (45) päeva jooksul algse otsuse, mille kohta ta on vastuväite esitanud, või

               iii)algatada vaidluste lahendamise menetluse vastavalt artiklile 19 või lisa punktile 4.

               2.Komisjoni liige, kes kasutab lõike 1 kohast vastuväite esitamise õigust, võib oma vastuväidet käsitleva teate igal ajal tagasi võtta ja seega muutub asjaomane otsus tema suhtes siduvaks kohe, juhul kui see on juba jõus, või siis, kui see käesoleva artikli kohaselt jõustub.

               Artikkel 10

               Teaduskomitee

               1.Teaduskomitee annab teaduslikke nõuandeid ja soovitusi kooskõlas komitee pädevusulatusega, mis võetakse vastu komisjoni esimesel korralisel koosolekul ja mida võidakse aeg-ajalt muuta.

               2.Kui komisjon ei otsusta teisiti, tuleb teaduskomitee kokku vähemalt iga kahe aasta tagant ja enne komisjoni korralist koosolekut.

               3.Teaduskomitee teeb kõik võimaliku, et võtta oma aruanded vastu konsensuse alusel. Kui kõik võimalik on tehtud ja konsensust ei ole saavutatud, sisaldab aruanne enamuse ja vähemuse seisukohti ning võib sisaldada liikmete esindajate lahknevaid seisukohti aruande kõigi või mis tahes osade kohta.

               4.Teaduskomitee täidab järgmisi ülesandeid:

               (a)soovitab komisjonile teadusuuringute kava, sh konkreetsed teemad ja küsimused, mida vastavalt vajadusele kas teaduseksperdid või muud organisatsioonid või üksikisikud peavad käsitlema, ning teeb kindlaks andmevajadused ja koordineerib nende vajaduste täitmiseks vajalikku tegevust;

               (b)kavandab korrapäraselt ning viib ja vaatab korrapäraselt läbi konventsiooniala kalavarude seisundi teaduslikke hindamisi, teeb kindlaks nende varude kaitseks ja majandamiseks vajalikud meetmed ning annab komisjonile nõuandeid ja soovitusi;

               (c)kogub, analüüsib ja levitab asjakohast teavet;

               (d)hindab kalapüügi mõju kalavarudele ja samasse ökosüsteemi kuuluvatele või sihtliikide varudest sõltuvatele või nendega seotud liikidele;

               (e)töötab välja ohualdiste mereökosüsteemide kindlakstegemise protsessi, sh selleks kasutatavad asjakohased kriteeriumid, ning teeb parima olemasoleva teadusteabe põhjal kindlaks alad või elemendid, kus sellised ökosüsteemid teatavasti või tõenäoliselt esinevad, ja põhjalähedase kalapüügi asukoha seoses nende alade või elementidega, ning võtab seejuures nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust;

               (f)teeb kindlaks ohualdiste mereökosüsteemide täiendavad indikaatorliigid, mille sihtpüük on keelatud, ja annab komisjonile nende kohta nõu;

               (g)kehtestab teaduspõhised standardid ja kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, kas põhjapüük avaldab tõenäoliselt olulist kahjulikku mõju teatava ala ohualdistele mereökosüsteemidele või -liikidele, võttes aluseks rahvusvahelised standardid, nagu FAO rahvusvahelised suunised, ning soovitab meetmeid sellise mõju vältimiseks;

               (h)vaatab läbi hinnanguid, otsuseid ja majandamismeetmeid ning esitab vajalikke soovitusi käesoleva konventsiooni eesmärgi saavutamiseks;

               (i)töötab komisjonile vastuvõtmiseks välja eeskirjad ja standardid selliste andmete kogumise, kontrollimise, edastamise, turvalisuse, vahetamise, juurdepääsetavuse ja levitamise kohta, milles käsitletakse konventsioonialal esinevaid kalavarusid ja samasse ökosüsteemi kuuluvaid või sihtliikide varudest sõltuvaid või nendega seotud liike ning konventsioonialal toimuvat kalapüüki;

               (j)koostab komisjonile niivõrd kui see on võimalik alternatiivsete kaitse- ja majandamismeetmete analüüse hinnanguga selle kohta, mil määral võimaldaks iga alternatiivne meede saavutada nende majandamisstrateegiate eesmärke, mille komisjon on vastu võtnud või mida ta kaalub, ning

               (k)annab komisjonile muid teaduslikke nõuandeid, mida ta peab asjakohaseks või mida komisjon nõuab.

               5.Teaduskomitee võib vahetada vastastikust huvi pakkuvate küsimustega seotud teavet muude asjakohaste teadusorganisatsioonidega või muude asjakohaste korralduste raames kooskõlas eeskirjade ja standarditega, mille komisjon on võtnud vastu lõike 4 punkti i ja artikli 21 kohaselt.

               6.Teaduskomitee ei dubleeri muude selliste teadusorganisatsioonide poolt ja muude selliste teaduskorralduste raames läbiviidavat tegevust, mis hõlmavad konventsiooniala.

               Artikkel 11

               Tehniline vastavuskomitee

               1.Tehniline vastavuskomitee täidab järgmisi ülesandeid:

               (a)jälgib ja vaatab läbi komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete järgimist ning esitab komisjonile vajalikke soovitusi ning

               (b)vaatab läbi komisjoni poolt seire, kontrolli, järelevalve ning nõuete järgimise tagamise valdkonnas vastu võetud koostöömeetmete rakendamise ja esitab komisjonile vajalikke soovitusi.

               2.Komisjon otsustab, millal toimub tehnilise vastavuskomitee esimene koosolek. Kui komisjon ei otsusta teisiti, tuleb tehniline vastavuskomitee seejärel kokku vähemalt iga kahe aasta tagant ja enne komisjoni korralist koosolekut.

               3.Tehniline vastavuskomitee teeb kõik võimaliku, et võtta oma aruanded vastu konsensuse alusel. Kui kõik võimalik on tehtud ja konsensust ei ole saavutatud, sisaldab aruanne enamuse ja vähemuse seisukohti ning võib sisaldada liikmete esindajate lahknevaid seisukohti aruande kõigi või mis tahes osade kohta.

               4.Oma ülesannete täitmisel teeb tehniline vastavuskomitee järgmist:

               (a)toimib foorumina, kus vahetatakse teavet selle kohta, mil viisil rakendavad komisjoni liikmed komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid konventsioonialal ning vajaduse korral täiendavaid meetmeid sellega piirnevates vetes;

               (b)toimib foorumina, kus vahetatakse teavet nõuete järgimise tagamise, sh nõuete järgimise tagamise meetmete, strateegiate ja kavade kohta;

               (c)võtab kõigilt komisjoni liikmetelt vastu aruanded meetmete kohta, mida iga liige on võtnud käesoleva konventsiooni sätete rikkumise ja konventsiooni kohaselt vastu võetud meetmete järgimata jätmise juhtude jälgimiseks, uurimiseks ning nende korral karistuste määramiseks;

               (d)esitab komisjonile oma tähelepanekud või järeldused kaitse- ja majandamismeetme järgimise ulatuse kohta;

               (e)esitab komisjonile soovitusi seire, kontrolli, järelevalve ja nõuete järgimise tagamisega seotud küsimustes;

               (f)töötab välja eeskirjad ja korra andmete ning muu teabe kasutamise kohta seire, kontrolli ja järelevalve eesmärgil ning

               (g)kaalub ja/või uurib muid küsimusi, millega komisjon palub tal tegeleda.

               5.Tehniline vastavuskomitee täidab oma ülesandeid vastavalt korrale ja suunistele, mida komisjon võib aeg-ajalt vastu võtta.

               Artikkel 12
               Eelarve

               1.Kõik komisjoni liikmed kannavad ise oma kulud, mis on seotud komisjoni ja selle allorganite koosolekutel osalemisega.

               2.Igal korralisel koosolekul võtab komisjon konsensuse alusel vastu mõlema järgmise kahe aasta eelarve. Täitevsekretär edastab nende kahe aasta eelarveprojektid liikmetele koos osamaksude maksmise ajakavaga hiljemalt kuuskümmend (60) päeva enne komisjoni korralist koosolekut, kus neid eelarveid arutatakse. Kui komisjon ei jõua teatava aasta eelarve vastuvõtmise suhtes konsensusele, kantakse sellesse aastasse üle komisjoni eelmise aasta eelarve.

               3.Eelarve jagatakse komisjoni liikmete vahel vastavalt valemile, mille komisjon võtab vastu konsensuse alusel. Komisjoni liige, kes on saanud liikmeks eelarveaasta jooksul, maksab eelarvesse summa, mis on proportsionaalne aasta järelejäänud täiskuudega alates kuupäevast, mil ta liikmeks sai.

               4.Täitevsekretär teatab igale komisjoni liikmele tema osamaksu summa. Osamaks makstakse nelja kuu jooksul pärast kõnealuse teate kuupäeva selle riigi vääringus, kus asub komisjoni sekretariaat. Komisjoni liige, kel ei ole võimalik sellest tähtajast kinni pidada, põhjendab seda komisjonile.

               5.Komisjoni liige, kes ei ole oma täit osamaksu maksnud kaks järjestikust aastat, ei või osaleda komisjoni otsuste tegemises ega esitada komisjoni otsuste kohta vastuväiteid, kuni ta on täitnud oma rahalised kohustused komisjoni ees.

               6.Komisjoni rahanduslikku olukorda kontrollivad igal aastal komisjoni valitud välisaudiitorid.

               Artikkel 13
               Lipuriigi kohustused

               1.Iga konventsiooniosaline võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et kalalaevad, millel on õigus tema lipu all sõita:

               (a)järgivad konventsioonialal tegutsedes käesoleva konventsiooni sätteid ja konventsiooni kohaselt vastu võetud meetmeid ega osale tegevuses, mis kahjustab nende meetmete tulemuslikkust, ning

               (b)ei tegele loata kalapüügiga muu riigi jurisdiktsiooni all olevatel aladel, mis piirnevad konventsioonialaga.

               2.Konventsiooniosaline ei luba kasutada kalalaeva, millel on õigus tema lipu all sõita, konventsioonialal kalapüügiks, kui selle konventsiooniosalise asjakohane ametiasutus või asjakohased ametiasutused ei ole andnud laevale vastavat luba. Konventsiooniosaline lubab kasutada laevu, millel on õigus tema lipu all sõita, konventsioonialal kalapüügiks vaid seal, kus ta on suuteline tulemuslikult täitma talle käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni ja 1995. aasta kokkuleppega pandud kohustusi kõnealuste laevade suhtes.

               3.Konventsiooniosaline tagab, et kalapüük, millega on tegelenud kalalaevad, millel on õigus tema lipu all sõita, ja millega on rikutud käesoleva konventsiooni sätteid ja konventsiooni kohaselt vastu võetud meetmeid ning lõike 2 kohast luba, on tema õigusraamistiku kohaselt rikkumine.

               4.Konventsiooniosaline nõuab kalalaevadelt, millel on õigus tema lipu all sõita ja mis tegelevad konventsioonialal kalapüügiga, järgmist:

               (a)kasutada konventsioonialal tegutsemise ajal reaalajas asukoha määramise satelliitsaatjaid vastavalt korrale, mis on välja töötatud artikli 7 lõike 2 punkti e kohaselt;

               (b)teatada komisjonile oma kavatsusest konventsioonialale siseneda ja sealt väljuda vastavalt korrale, mis on välja töötatud artikli 7 lõike 2 punkti f kohaselt, ning

               (c)teatada komisjonile konventsioonialal püütud kalavarude või sellistest kalavarudest saadud toodete ümberlaadimise asukohad, kuni komisjon on võtnud vastu ümberlaadimise reguleerimise ja jälgimise korra vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile a.

               5.Konventsiooniosaline keelab laevadel, millel on õigus tema lipu all sõita, sihilikult püüda seltside Alcyonacea, Antipatharia, Gorgonacea ja Scleractinia isendeid ning muid ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliike, mille teaduskomitee võib aeg-ajalt kindlaks määrata ja komisjon vastu võtta.

               6.Konventsiooniosaline saadab selliste kalalaevade pardale, millel on õigus tema lipu all sõita ja mis tegutsevad konventsioonialal, vaatlejad kooskõlas vaatlejate programmiga, mis kehtestatakse vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile b. Vaatlejate programmi alusel hõlmab vaatlemine sadat (100) protsenti konventsioonialal põhjapüügiga tegelevatest kalalaevadest. Konventsioonialal muud liiki kalapüügiga tegelevaid kalalaevu hõlmab vaatlemine ulatuses, mille määrab kindlaks komisjon.

               7.Konventsiooniosaline tagab, et kalalaevad, millel on õigus tema lipu all sõita, lubavad pardale nõuetekohaselt volitatud inspektorid vastavalt konventsioonialal tegutsevate kalalaevade pardale mineku ja inspekteerimise korrale, mille komisjon on vastu võtnud artikli 7 lõike 2 punkti c kohaselt. Nõuetekohaselt volitatud inspektorid järgivad kõnealust korda.

               8.Et kõnealust konventsiooni tulemuslikult rakendada, teeb konventsiooniosaline järgmist:

               (a)peab kooskõlas komisjoni poolt vastu võetud teabenõuete, eeskirjade, standardite ja korraga registrit kalalaevade kohta, millel on õigus tema lipu all sõita ja mida on lubatud konventsioonialal kalapüügiks kasutada;

               (b)esitab komisjonile igal aastal vastavalt komisjoni poolt kehtestatavale korrale komisjoni nõutud teabe iga kalalaeva kohta, mis on kantud registrisse, mida tuleb käesoleva lõike kohaselt pidada, ning teavitab komisjoni viivitamata kõigist selle teabe muudatustest, ning

               (c)esitab komisjonile artikli 16 kohase iga-aastase aruande raames selliste registrisse kantud laevade nimed, mis tegelesid eelmisel kalendriaastal kalapüügiga.

               9.Konventsiooniosaline teatab komisjonile viivitamata:

               (a)kõigist registri täiendustest ning

               (b)kõigist registrist kustutamistest, märkides ühe järgmistest põhjustest:

               i)kalalaeva omaniku või käitaja vabatahtlik loobumine kalapüügiloast;

               ii)kalalaevale lõike 2 kohaselt antud kalapüügiloa tühistamine või uuendamata jätmine;

               iii)asjaolu, et asjaomasel kalalaeval ei ole enam õigust sõita tema lipu all;

               iv)asjaomase kalalaeva lammutamine, kasutuselt kõrvaldamine või hukkumine, või

               v)muu täpselt selgitatud põhjus.

               10.Komisjon peab ka ise kalalaevade registrit talle lõigete 8 ja 9 kohaselt esitatud teabe põhjal. Komisjon teeb selle registri kokkulepitud viisil üldsusele kättesaadavaks, võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust kooskõlas iga konventsiooniosalise riigisiseste tavadega. Peale selle edastab komisjon igale konventsiooniosalisele selle taotluse korral sellise teabe komisjoni registrisse kantud mis tahes laeva kohta, mis ei ole muidu üldsusele kättesaadav.

               11.Konventsiooniosaline, kes ei esita artikli 16 lõikes 3 nõutud andmeid ja teavet mis tahes aasta kohta, mil kalalaevad, millel on õigus tema lipu all sõita, on konventsioonialal kalapüügiga tegelenud, ei osale asjakohases püügitegevuses, kuni need andmed ja teave on esitatud. Käesoleva lõike rakendamisel juhindutakse täiendavalt komisjoni poolt vastu võetavast töökorrast.

               Artikkel 14
               Sadamariigi kohustused

               1.Konventsiooniosalisel on õigus ja kohustus võtta kooskõlas rahvusvahelise õigusega meetmeid, et suurendada allpiirkondlike, piirkondlike ning üleilmsete kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust.

               2.Konventsiooniosaline:

               (a)jõustab sellised komisjoni poolt vastu võetud sadamariigi meetmed seoses konventsioonialal kalapüügiga tegelenud kalalaevade sisenemisega tema sadamatesse ja tema sadamate kasutamisega, mis hõlmavad muu hulgas kalavarude lossimist ja ümberlaadimist, kalalaevade, dokumentide, pardal leiduva saagi ja püügivahendite inspekteerimist ning sadamateenuste kasutamist, ning

               (b)abistab lipuriike, kui see on mõistlikult võimalik ja kooskõlas tema riigi ja rahvusvahelise õigusega, kui kalalaev viibib vabatahtlikult tema sadamas ning laeva lipuriik palub konventsiooniosalise abi, et tagada käesoleva konventsiooni sätete ja komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete järgimine.

               3.Kui konventsiooniosalisel on põhjust arvata, et tema sadamaid kasutav kalalaev on rikkunud käesoleva konventsiooni sätet või komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeedet, teatab ta sellest asjaomasele lipuriigile, komisjonile ja muudele asjakohastele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Konventsiooniosaline esitab lipuriigile ja vajaduse korral komisjonile kõik kõnealust küsimust käsitlevad tõendid, sh kõik inspekteerimisega seotud dokumendid.

               4.Käesolev artikkel ei mõjuta kuidagi konventsiooniosaliste suveräänsete õiguste kasutamist nende territooriumil asuvate sadamate suhtes kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sh õigus keelata sisenemine nende territooriumil asuvatesse sadamatesse ning õigus võtta vastu rangemaid sadamariigi meetmeid kui need, mille komisjon on käesoleva konventsiooni kohaselt vastu võtnud.

               Artikkel 15

               Kalandusüksuste kohustused

               Artiklit 13 ning artikli 14 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis kõigi kalandusüksuste suhtes, kes on kooskõlas lisaga kinnitanud kindla kohustuse võtmist.

               Artikkel 16

               Andmete kogumine, koostamine ja vahetus

               1.Komisjon töötab 1995. aasta kokkuleppe I lisa ning artiklite 10 ja 11 asjakohaseid sätteid täielikult arvesse võttes välja standardid, eeskirjad ja korra muu hulgas selleks, et

               (a)komisjoni liikmed koguksid ja kontrolliksid kõiki asjakohaseid andmeid ning teataksid need õigel ajal komisjonile;

               (a)komisjon koostaks ja haldaks täpseid ja täielikke andmeid, et lihtsustada tõhusat varude hindamist ning tagada seega, et on võimalik anda parimat teaduslikku nõu;

               (b)vahetada andmeid komisjoni liikmete vahel, teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega ja teiste piirkondlike kalanduskorralduste raames ning muude asjakohaste organisatsioonidega, sh andmeid ETR-kalapüügiga tegelevate kalalaevade kohta ja vajaduse korral nende kalalaevade tulusaavate omanike kohta, eesmärgiga konsolideerida selline teave tsentraliseeritud vormingusse, et seda vajaduse korral levitada;

               (c)hõlbustada piirkondlike kalandusorganisatsioonide vahel ja eri piirkondlike kalanduskorralduste raames koordineeritud dokumentatsiooni ja andmete jagamist, sh laevaregistreid ja vajaduse korral turumeetmeid käsitlevate andmete vahetuse korda, ning

               (d)auditeerida regulaarselt seda, kuidas komisjoni liige andmekogumise ja -vahetuse nõudeid täidab, ning võtta meetmeid, kui auditiga on välja selgitatud nõuetele mittevastavused.

               2.Komisjon tagab järgmiste andmete kättesaadavuse üldsusele: konventsioonialal tegutsevate kalalaevade arv, käesoleva konventsiooni alusel majandatavate kalavarude seisund, kalavarude hindamine, konventsioonialal rakendatavad uurimisprogrammid ning piirkondlike ja üleilmsete organisatsioonidega tehtava koostöö algatused.

               3.Komisjon kehtestab kõigi komisjoni liikmete esitatava iga-aastase aruande vormi. Kõik komisjoni liikmed esitavad komisjonile viivitamata oma iga-aastase aruande kõnealuses vormis. Iga-aastane aruanne sisaldab kirjeldust selle kohta, kuidas komisjoni liige on rakendanud komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid ning seire, kontrolli, järelevalve ja nõuete järgimise tagamise korda, sh liikme poolt artikliga 17 seoses võetud mis tahes meetmete tulemusi, samuti teavet muude teemade kohta, mille määrab kindlaks komisjon.

               4.Komisjon kehtestab eeskirjad, et tagada andmete, sh reaalajas asukoha määramise satelliitsaatjate kaudu edastatud andmete turvalisus, juurdepääsetavus ja levitamine, säilitades samas vajaduse korral andmete konfidentsiaalsuse ning võttes nõuetekohaselt arvesse konventsiooniosaliste riigisiseseid tavasid.

               Artikkel 17

               Nõuete järgimine ja järgimise tagamine

               1.Kõik komisjoni liikmed tagavad käesoleva konventsiooni ja komisjoni mis tahes asjakohaste otsuste sätete järgimise.

               2.Iga komisjoni liige uurib omal algatusel või muu komisjoni liikme taotlusel ja asjakohase teabe saamise korral täielikult kõiki väiteid, mille kohaselt on kalalaevad, millel on õigus tema lipu all sõita, rikkunud mõnd käesoleva konventsiooni sätet või komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeedet.

               3.Kui on piisavalt teavet käesoleva konventsiooni sätete või komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete väidetava rikkumise kohta kalalaeva poolt, millel on õigus komisjoni liikme lipu all sõita, siis

               (a)teatatakse asjaomasele komisjoni liikmele viivitamata väidetavast rikkumisest ning

               (b)asjaomane komisjoni liige võtab asjakohaseid meetmeid kooskõlas oma õigusnormidega, sh algatab viivitamata menetluse ja peab vajaduse korral asjaomase laeva kinni.

               4.Kui komisjoni liikme õigusnormide kohaselt on kindlaks tehtud, et kalalaev, millel on õigus kõnealuse liikme lipu all sõita, on osalenud käesoleva konventsiooni sätete või komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetme tõsises rikkumises, annab see komisjoni liige asjaomasele kalalaevale korralduse tegevus lõpetada ning kui see on asjakohane, konventsioonialalt kohe lahkuda. Kõnealune komisjoni liige tagab, et asjaomane laev ei tegele konventsioonialal kalavarude püügiga seni, kuni on täidetud kõik karistused, mis see liige on rikkumise eest määranud.

               5.Käesoleva artikli tähenduses on tõsised rikkumised 1995. aasta kokkuleppe artikli 21 lõike 11 punktides a–h sätestatud rikkumised ning muud rikkumised, mille komisjon võib kindlaks määrata.

               6.Kui komisjon ei suuda kolme (3) aasta jooksul alates käesoleva konventsiooni jõustumisest kokku leppida konventsioonialal tegutsevate kalalaevade pardale mineku ja inspekteerimise korda, kohaldatakse 1995. aasta kokkuleppe artikleid 21 ja 22 nii, nagu need oleksid käesoleva konventsiooni osa. Konventsioonialal tegutsevate kalalaevade pardale minnakse ja neid inspekteeritakse ning sellest tulenevaid nõuete järgimise tagamise meetmeid võetakse neis artiklites sätestatud korras ja muu praktilise lisakorra kohaselt, mille komisjon on kindlaks määranud.

               7.Ilma et see piiraks lipuriigi vastutuse ülimuslikkust, teeb iga komisjoni liige oma õigusnormidega kooskõlas järgmist:

               (a)võtab võimalikult suures ulatuses meetmeid ja teeb koostööd tagamaks, et tema riigi kodanikud ja tema riigi kodanike omanduses olevad või nende poolt käitatavad või kontrollitavad kalalaevad järgivad käesoleva konventsiooni sätteid ning kõiki komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid, ning

               (b)uurib omal algatusel või muu komisjoni liikme taotlusel ja asjakohase teabe saamise korral viivitamata täielikult kõiki rikkumisi, mille tema riigi kodanikud või tema riigi kodanike omanduses olevad või nende poolt käitatavad või kontrollitavad kalalaevad on väidetavalt käesoleva konventsiooni sätete või mõne komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetme suhtes toime pannud.

               8.Kõik uurimised ja kohtumenetlused viiakse läbi kiiresti. Komisjoni liikmete asjakohastes õigusnormides ettenähtud karistused on piisavalt karmid, et tulemuslikult tagada nõuete järgimine ja hoida ära rikkumisi kõikjal, kus need esineda võivad, ning nendega võetakse rikkujatelt ära nende ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud hüved.

               9.Taotluse esitanud komisjoni liikmele ja komisjonile esitatakse niipea kui võimalik ja igal juhul kahe kuu jooksul alates taotluse esitamisest aruanne lõike 2, 3, 4 või 7 kohaste uurimiste edenemise kohta, mis hõlmab ka väidetava rikkumise suhtes võetud või kavandatud meetmete üksikasju. Pärast uurimise lõppu esitatakse taotluse esitanud komisjoni liikmele ja komisjonile uurimise tulemust käsitlev aruanne.

               10.Käesolev artikkel ei piira

               (a)komisjoni liikmete õigusi vastavalt nende õigusnormidele kalanduse valdkonnas ning

               (b)konventsiooniosaliste õigusi seoses nõuete järgimist ja järgimise tagamist käsitlevate sätetega, mis sisalduvad asjakohastes kahe- või mitmepoolsetes lepingutes ega ole vastuolus käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni ega 1995. aasta kokkuleppe sätetega.

               Artikkel 18
               Läbipaistvus

               Komisjon edendab oma otsustusprotsesside ja muu tegevuse läbipaistvust. Käesoleva konventsiooni rakendamisse puutuvate küsimustega seotud valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide esindajatele antakse võimalus osaleda komisjoni ja selle allorganite koosolekutel vaatlejana või muul viisil, nagu komisjon liikmed peavad asjakohaseks ja nagu on ette nähtud komisjoni poolt vastu võetavas töökorras. Selle küsimusega seotud kord ei tohi olla põhjendamatult piirav. Kõnealustele valitsustevahelistele ja valitsusvälistele organisatsioonidele antakse õigel ajal juurdepääs asjakohasele teabele vastavalt eeskirjadele ja korrale, mille komisjon võib vastu võtta. Kõik komisjoni või allorganite kindlaks määratud kaitse-, majandamis- ja muud meetmed või küsimused tehakse üldsusele kättesaadavaks, kui komisjon ei ole otsustanud teisiti.

               Artikkel 19

               Vaidluste lahendamine

               Konventsiooniosaliste vaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse 1995. aasta kokkuleppe VIII osa kohaseid vaidluste lahendamise sätteid mutatis mutandis olenemata sellest, kas nad on ka 1995. aasta kokkuleppe osalised.

               Artikkel 20

               Koostöö konventsiooniga ühinemata osalistega

               1.Komisjoni liikmed vahetavad teavet selliste konventsioonialal tegutsevate kalalaevade tegevuse kohta, millel on õigus sõita käesoleva konventsiooniga ühinemata osalise lipu all.

               2.Komisjon juhib käesoleva konventsiooniga ühinemata osalise tähelepanu mis tahes tegevusele, mida viivad läbi tema kodanikud või kalalaevad, millel on õigus tema lipu all sõita, ning mis komisjoni arvates mõjutab käesoleva konventsiooni eesmärgi saavutamist.

               3.Komisjon palub lõike 2 kohasel konventsiooniga ühinemata osalisel komisjoniga igati koostööd teha kas konventsiooniosaliseks saamise teel või nõustudes rakendama komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid. Vastavalt tingimustele, mille komisjon võib kehtestada, võib selline koostööd tegev käesoleva konventsiooniga ühinemata osaline saada asjaomases püügitegevuses osalemisest hüvesid määral, mis vastab muu hulgas tema pühendumisele järgida asjaomaste kalavarude kaitse ja majandamise meetmeid ja nende tegelikule järgimisele ning komisjonile tehtavale rahalisele panusele.

               4.Kõik komisjoni liikmed võtavad meetmeid kooskõlas käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni, 1995. aasta kokkuleppe ja muu asjakohase rahvusvahelise õigusega, et takistada sellistel laevadel, millel on õigus sõita käesoleva konventsiooniga ühinemata osalise lipu all, tegevust, mis kahjustab komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust.

               5.Kõik komisjoni liikmed võtavad oma õigusnormidega kooskõlas asjakohaseid meetmeid, et takistada laevadel, millel on õigus nende lipu all sõita, kanda oma registreering üle käesoleva konventsiooniga ühinemata osalise juurde, et vältida käesoleva konventsiooni sätete järgimist.

               Artikkel 21

               Koostöö muude organisatsioonidega või muude korralduste raames

               1.Komisjon teeb vastastikku huvi pakkuvates küsimustes vajaduse korral koostööd FAOga, ÜRO muude spetsialiseeritud asutustega ning asjakohaste piirkondlike organisatsioonidega või asjakohaste piirkondlike korralduste raames, eriti selliste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega või selliste piirkondlike kalanduskorralduste raames, mille vastutusse kuulub konventsiooniala lähedal asuvatel või sellega piirnevatel merealadel toimuv püügitegevus.

               2.Komisjon võtab arvesse kaitse- ja majandamismeetmeid või soovitusi, mis on vastu võetud selliste piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt ja selliste piirkondlike kalanduskorralduste raames ning muude selliste asjakohaste valitsustevaheliste organisatsioonide poolt, mille pädevus on seotud konventsioonialaga piirnevate aladega või käesoleva konventsiooni kohaldamisalasse mittekuuluvate kalavarude ja samasse ökosüsteemi kuuluvate või sihtliikide varudest sõltuvate või nendega seotud liikidega, ning mille eesmärgid on kooskõlas käesoleva konventsiooni eesmärgiga ja toetavad seda.

               3.Komisjon püüab arendada koostöösuhteid ja võib selleks sõlmida lepinguid valitsustevaheliste organisatsioonidega, kes võivad tema tööle kaasa aidata ning on pädevad tagama elusressursside ja nende ökosüsteemide pikaajalise kaitse ja säästva kasutamise. Ta võib paluda neil organisatsioonidel saata oma või oma allorganite koosolekutele vaatlejaid. Ta võib vajaduse korral püüda osaleda nende organisatsioonide koosolekutel.

               4.Komisjon püüab võtta sobivaid abinõusid konsultatsioonide pidamiseks ja koostööks muude piirkondlike kalandusorganisatsioonidega või muude piirkondlike kalanduskorralduste raames, et kasutada olemasolevaid institutsioone niipalju kui võimalik käesoleva konventsiooni eesmärgi saavutamiseks. Sellega seoses püüab komisjon luua nõuete järgimise tagamise tegevusega seotud koostöösuhteid nende organisatsioonidega, kes konventsioonialal sellist tegevust läbi viivad, või nende korraldustega, mille raames seda tehakse.

               Artikkel 22
               Läbivaatamine

               1.Komisjon korraldab korrapäraseid läbivaatamisi, et hinnata tema poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust ja järgimist käesoleva konventsiooni eesmärgi täitmisel. Selline läbivaatamine võib hõlmata konventsiooni enda sätete tulemuslikkuse uurimist.

               2.Komisjon määrab kindlaks selliste läbivaatamiste pädevusulatuse ja metoodika, mille kohaselt

               (a)võetakse arvesse muudes piirkondlikes kalandusorganisatsioonides kasutatavaid tulemuslikkuse läbivaatamise tavasid;

               (b)kasutatakse vajaduse korral allorganite kaasabi ning

               (c)osaleb (osalevad) tegevuses komisjoni liikmetest sõltumatu(d) tunnustatud pädevusega isik(ud).

               3.Komisjon võtab arvesse sellistest läbivaatamistest tulenevaid soovitusi ning võtab vajaduse korral meetmeid, sh muudab asjakohaselt oma kaitse- ja majandamismeetmeid ning nende rakendamise mehhanisme. Käesoleva konventsiooni sätete muutmise ettepanekuid, mis tulenevad sellistest läbivaatamistest, käsitletakse vastavalt artiklile 29.

               4.Sellise läbivaatamise ja sellele järgneva komisjonipoolse hindamise tulemused tehakse üldsusele kättesaadavaks võimalikult kiiresti pärast nende esitamist komisjonile.

               Artikkel 23

               Allakirjutamine, ratifitseerimine, vastuvõtmine ja heakskiitmine

               1.Konventsioon on allakirjutamiseks avatud Seoulis 1. aprillil 2012 riikidele, kes osalesid Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude majandamist käsitlevatel mitmepoolsetel kohtumistel, ja jääb allakirjutamiseks avatuks kaheteistkümneks (12) kuuks.

               2.Allakirjutajad peavad käesoleva konventsiooni ratifitseerima, vastu võtma või heaks kiitma. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Korea Vabariigi valitsusele, kes täidab hoiulevõtja ülesandeid. Hoiulevõtja teatab kõikidele allakirjutajatele ja konventsiooniosalistele kõigist hoiule antud ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjadest ning täidab muid rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini 1969. aasta konventsioonis ja rahvusvahelises tavaõiguses sätestatud ülesandeid.

               Artikkel 24

               Ühinemine

               1.Konventsioon on ühinemiseks avatud artikli 23 lõikes 1 osutatud riikidele.

               2.Pärast käesoleva konventsiooni jõustumist võivad konventsiooniosalised konsensuse alusel kutsuda konventsiooniga ühinema

               (a)muid riike või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioone, kelle kalalaevad soovivad konventsioonialal kalavarude püügiga tegeleda, ning

               (b)muid konventsiooniala rannikuriike.

               3.Konventsiooniosaline, kes lõikega 2 seotud konsensusega ei ühine, esitab komisjonile selle kohta kirjaliku põhjenduse.

               4.Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. Hoiulevõtja teatab kõikidele allakirjutajatele ja konventsiooniosalistele kõigist ühinemistest.

               Artikkel 25
               Jõustumine

               1.Konventsioon jõustub sada kaheksakümmend (180) päeva pärast seda, kui hoiuleandja on kätte saanud neljanda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja.

               2.Nende konventsiooniosaliste suhtes, kes on konventsiooni ratifitseerimise, vastuvõtmise, heakskiitmise või sellega ühinemise kirja hoiule andnud pärast jõustumisnõuete täitmist, kuid enne jõustumise kuupäeva, jõustub ratifitseerimine, vastuvõtmine, heakskiitmine või ühinemine konventsiooni jõustumise kuupäeval või kolmkümmend (30) päeva pärast kirja hoiule andmise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb on hilisem.

               3.Nende konventsiooniosaliste suhtes, kes on ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andnud pärast konventsiooni jõustumise kuupäeva, jõustub konventsioon kolmkümmend (30) päeva pärast kirja hoiule andmise kuupäeva.

               Artikkel 26

               Reservatsioonid ja erandid

               Konventsiooni suhtes ei või teha reservatsioone ega erandeid.

               Artikkel 27

               Deklaratsioonid ja avaldused

               Artikkel 26 ei takista riiki ega piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni konventsiooni allakirjutamisel, ratifitseerimisel, vastuvõtmisel, heakskiitmisel või sellega ühinemisel esitamast mis tahes sõnastuse või nimetusega deklaratsioone või avaldusi, mille eesmärk on muu hulgas ühtlustada oma õigusnorme konventsiooni sätetega, tingimusel et selliste deklaratsioonide või avaldustega ei vähendata ega muudeta konventsiooni õiguslikku toimet selle kohaldamisel kõnealuse riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes.

               Artikkel 28

               Seos muude lepingutega

               1.Konventsioon ei muuda konventsiooniosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad muudest konventsiooniga kooskõlas olevatest lepingutest ja mis ei mõjuta teistel konventsiooniosalistel konventsioonist tulenevate õiguste kasutamist või kohustuste täitmist.

               2.Konventsioon ei kahjusta kuidagi konventsiooniosaliste õigusi, jurisdiktsiooni ega kohustusi, mis tulenevad 1982. aasta konventsioonist või 1995. aasta kokkuleppest. Konventsiooni tõlgendatakse ja kohaldatakse 1982. aasta konventsiooni ja 1995. aasta kokkuleppe alusel ning viisil, mis on nendega kooskõlas.

               Artikkel 29
               Muudatused

               1.Konventsiooni muutmise ettepanek saadetakse kirjalikult komisjoni eesistujale vähemalt üheksakümmend (90) päeva enne selle arutamiseks kavandatud koosoleku kuupäeva ning komisjoni eesistuja edastab selle viivitamata kõigile komisjoni liikmetele. Konventsiooni muutmise ettepanekuid arutatakse komisjoni korralisel koosolekul, kui komisjoni liikmete enamus ei soovi muudatusettepanekut arutada erakorralisel koosolekul. Erakorralise koosoleku kokkukutsumise etteteatamisaeg on vähemalt üheksakümmend (90) päeva.

               2.Konventsiooniosalised võtavad komisjoni poolt konventsiooni tehtavad muudatused vastu konsensuse alusel. Hoiulevõtja edastab vastuvõetud muudatuste teksti kõigile konventsiooniosalistele.

               3.Muudatus jõustub kõigi konventsiooniosaliste suhtes sada kakskümmend (120) päeva pärast edastamiskuupäeva, mis on märgitud hoiulevõtja teates selle kohta, et ta on kõigilt konventsiooniosalistelt kätte saanud kirjaliku teate heakskiitmise kohta.

               4.Kõik riigid ja piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, kellest on saanud käesoleva konventsiooni osaline pärast muudatuse vastuvõtmist kooskõlas lõikega 2, loetakse olevat selle muudatuse heaks kiitnud.

               Artikkel 30
               Lisa

               Lisa on konventsiooni lahutamatu osa ja kui ei ole selgelt sätestatud teisiti, hõlmab viide konventsioonile ka viidet selle lisale.

               Artikkel 31

               Väljaastumine

               1.Iga konventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni osaliste hulgast välja astuda mis tahes aasta 31. detsembril, teatades sellest sama aasta 30. juunil või varem hoiulevõtjale, kes edastab selle teate koopiad teistele konventsiooniosalistele.

               2.Mis tahes muu konventsiooniosaline võib seejärel sama aasta 31. detsembril käesoleva konventsiooni osaliste hulgast välja astuda, teatades sellest hoiulevõtjale ühe kuu jooksul alates kuupäevast, mil saadi lõike 1 kohaselt esitatud väljaastumisteate koopia.

               SELLE KINNITUSEKS on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale konventsioonile alla kirjutanud.

               KOOSTATUD kahekümne neljandal veebruaril 2012 Tokios inglise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed.

               Lisa

               Kalandusüksused

               1.Pärast konventsiooni jõustumist võib iga kalandusüksus, kelle kalalaevad on tegelenud või kavatsevad tegeleda kalavarude püügiga, kinnitada hoiulevõtjale saadetud kirjaliku teatega, et ta on võtnud kindla kohustuse täita konventsiooni tingimusi ning järgida kõiki selle konventsiooni kohaselt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid. Selline kohustus jõustub kolmkümmend (30) päeva pärast kõnealuse teate kättesaamist. Iga selline kalandusüksus võib sellisest kohustusest taanduda mis tahes aasta 31. detsembril, teatades sellest sama aasta 30. juunil või varem hoiulevõtjale.

               2.Iga punktis 1 osutatud kalandusüksus võib hoiulevõtjale saadetava kirjaliku teatega kinnitada, et ta on võtnud kindla kohustuse täita konventsiooni tingimusi artikli 29 lõike 3 kohaselt muudetavas vormis. See kohustus jõustub alates artikli 29 lõikes 3 osutatud kuupäevadest või käesolevas lõikes osutatud kirjaliku teate kättesaamise kuupäevast, olenevalt sellest, kumb on hilisem.

               3.Kalandusüksus, kes on kooskõlas punktiga 1 kinnitanud, et ta on võtnud kindla kohustuse täita konventsiooni tingimusi ning järgida kõiki selle konventsiooni kohaselt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid, peab täitma komisjoni liikmete kohustusi ja võib osaleda komisjoni töös, sh otsuste tegemises, kooskõlas konventsiooni sätetega. Konventsiooni kohaldamisel hõlmavad viited komisjonile või komisjoni liikmetele ka sellist kalandusüksust.

               4.Sellise vaidluse korral, mis hõlmab kalandusüksust, kes on käesoleva lisa kohaselt kinnitanud, et on võtnud kohustuse siduda end konventsiooni tingimustega, ja mida ei ole võimalik lahendada rahumeelsel viisil, taotletakse vaidlusele mis tahes vaidlusosalise nõudel lõplikku ja siduvat otsust vastavalt alalise vahekohtu asjakohastele eeskirjadele.

               5.Käesoleva lisa sätted kalandusüksuse osalemise kohta on ette nähtud üksnes käesoleva konventsiooni jaoks.