Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0585

Ettepanek Nõukogu määrus millega kehtestatakse ühenduse koguseliste kvootide haldamise kord (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2007/0585 lõplik - CNS 2007/0203 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 10.10.2007KOM(2007) 585 lõplik2007/0203 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse ühenduse koguseliste kvootide haldamise kord(kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrus (EÜ) nr 520/94 millega kehtestatakse ühenduse koguseliste kvootide haldamise kord[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 520/94 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas.ê 520/942007/0203 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse ühenduse koguseliste kvootide haldamise kordEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekutvõttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[6],ning arvestades järgmist:ê(1) Nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrust (EÜ) nr 520/94 millega kehtestatakse ühenduse koguseliste kvootide haldamise kord[7] on korduvalt oluliselt muudetud[8]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 520/94 põhjendus 2(2) Asutamislepingu artikli 14 järgi hõlmab siseturg alates 1. jaanuarist 1993 sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine.ê 520/94 põhjendus 3 (kohandatud)(3) Seepärast tuleks kehtestada koguseliste kvootide haldamiseks süsteem, mis oleks kooskõlas eespool nimetatud eesmärgiga ja põhineks, vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu sätestatud suunistele, ühtse ühise kaubanduspoliitika põhimõttel.ê 520/94 põhjendus 4 (kohandatud)(4) Ö Selle Õ süsteemi puhul peaks olema võimalus valida mitme eraldamismeetodi vahel, olenevalt järgmistest kriteeriumidest: ühenduse turu olukord, asjaomase toote liik, tarnijariikide erijooned ja ühenduse rahvusvahelised kohustused, eriti need, mis seavad eesmärgiks tavapäraste kaubavoogude põhimõtte järgimise.ê 138/96 põhjendus 3 (kohandatud)(5) Eraldamata, kellelegi määramata ja kasutamata koguste ümberjaotamisel tuleks võimaldada paindlikkust. Võimaliku impordi liigse kuhjumise vältimiseks tuleks siiski küsimus sellise ümberjaotamise kohta pärast kvoodi kehtivusaja lõppu iga üksiku juhtumi puhul eraldi läbi vaadata ning teha eelkõige litsentside kehtivusaja osas asjakohased korraldused, võttes arvesse asjassepuutuva toote liiki ning asjaomaste kvootide kehtestamise eesmärki.ê 520/94 põhjendus 5(6) Impordi- ja ekspordikvootide haldamine peaks põhinema liikmesriikide poolt kooskõlas ühenduse tasandil kehtestatud koguseliste kriteeriumidega väljaantud litsentside süsteemil.ê 520/94 põhjendus 6 (kohandatud)(7) Haldusprotseduur Ö peaks Õ tagama kõikidele taotlejatele võrdse juurdepääsu kvootidele ja väljaantud dokumente Ö peaks Õ saama kasutada kogu ühenduses.ê 138/96 põhjendus 4(8) Kasutamata koguste võimalikult tõhusaks ümberjaotamiseks on tarvis usaldusväärset ja ammendavat teavet väljaantud impordilitsentside tegeliku kasutamise kohta. Selleks tuleks kõik kasutatud või kasutamata impordilitsentsid tagastada pädevatele siseriiklikele asutustele hiljemalt kümne tööpäeva jooksul alates nende kehtivusaja lõppemisest.ê(9) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[9]ê 520/94 põhjendus 8(10) Käesoleva määruse sätted ja sätted, mis reguleerivad selle rakendamist, ei tohiks piirata olemasolevate siseriiklike või ühenduse ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist.ê 520/94 põhjendus 9(11) Käesoleva määruse reguleerimisalast arvatakse välja asutamislepingu I lisas loetletud tooted koos tekstiilmaterjalide ja muude toodetega, mis kuuluvad kvootide haldamise erisätteid kehtestava impordi ühise erikorra alla,ê 520/94ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKKHALDAMISE ÜLDPÕHIMÕTTEDArtikkel 11. Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millega reguleeritakse ühenduse ühepoolselt või kokkuleppeliselt sätestatud koguseliste impordi- ja ekspordikvootide (edaspidi “kvoodid”) haldamist.2. Käesolevat määrust ei kohaldata asutamislepingu I lisas loetletud toodete suhtes, samuti ei kohaldata seda kvootide haldamise erisätted kehtestava impordi ja ekspordi ühise erikorra reguleerimisalasse kuuluvate toodete suhtes.ê 520/94 (kohandatud)Artikkel 21. Kvoodid eraldatakse taotlejatele võimalikult kiiresti pärast nende avamist. Artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras võidakse otsustada, et kvoodid eraldatakse mitmes osas.ê 520/942. Kvootide haldamisel võib muu hulgas kasutada üht järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni:a) artiklitele 6–11 vastav, tavapärastel kaubavoogudel põhinev meetod;b) artiklile 12 vastav, taotluste esitamise järjekorral (põhimõttel “kes ees, see mees”) rajanev meetod;c) artiklile 13 vastav meetod, mille puhul kvoodid eraldatakse võrdeliselt taotluste esitamisel soovitud kogustega (kasutades “üheaegse läbivaatamise” menetlust).ê 520/94 (kohandatud)3. Eraldamismeetod, mida tuleb kasutada, määratakse kindlaks artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras.4. Kui ilmneb, et ükski lõikes 2 märgitud meetoditest ei vasta avatud kvoodi erinõuetele, määratakse artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras mis tahes asjakohase muu meetodi.ê 138/96 art 1 p 15. Kogused, mida ei ole eraldatud, kellelegi määratud ega kasutatud, jaotatakse artiklis 14 sätestatud korras õigeaegselt ümber, et neid oleks enne kvoodiga hõlmatud perioodi lõppu võimalik kasutada.ê 138/96 art 1 p 1 (kohandatud)Kui leitakse, et nimetatud koguseid ei olnud võimalik õigeaegselt ümber jaotada, tehakse artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras eraldi iga üksiku juhtumi puhul otsuse nende võimaliku ümberjaotamise kohta järgmisel kvoodi kehtivusajal.ê 520/946. Kui kvoodi kehtestamisel pole vastu võetud muid sätteid, võib kvoodiga hõlmatud tooteid lubada vabasse ringlusse või eksportida tingimusel, et esitatakse impordi- või ekspordilitsents, mille on liikmesriigid vastavalt käesolevale määrusele välja andnud.7. Liikmesriigid määravad haldusasutused, kes on pädevad rakendama meetmeid, mille eest nad käesoleva määruse alusel vastutavad. Nad teatavad määratud asutusest komisjonile.Artikkel 3Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas teate kvootide avamisest, määrates kindlaks väljavalitud eraldamismeetodi, litsentsitaotlustele esitatavad nõuded, taotluste esitamistähtaja ja pädevate riigiasutuste nimekirja, kellele taotlused tuleb saata.Artikkel 41. Kõik ühenduse importijad ja eksportijad, olenemata sellest, kus nad ühenduses on asutatud, võivad esitada enda valitud liikmesriigi pädevale asutusele iga kvoodi või kvoodiosa kohta ühe litsentsitaotluse, mis on koostatud asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.Kui kvoot on piiratud ühenduse ühe või mitme piirkonnaga, tuleb taotlus esitada asjaomase piirkonna või piirkondade liikmesriigi või liikmesriikide pädevatele asutustele.ê 520/94 (kohandatud)2. Litsentsitaotlused esitatakse vastavalt artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ menetlusele kindlaksmääratud korras.ê 520/94Artikkel 5Komisjon tagab, et litsentsid väljastatakse majanduslikult oluliste koguste kohta, võttes arvesse asjassepuutuva kvoodiga hõlmatud toote laadi.II PEATÜKKERINEVATE HALDAMISMEETODITE ERIKORDA JAGUTAVAPÄRASTEL KAUBAVOOGUDEL PÕHINEV MEETODArtikkel 61. Kui kvootide eraldamisel võetakse arvesse tavapäraseid kaubavooge, hoitakse kvootidest üks osa tavapärastele importijatele või eksportijatele ja teine osa pannakse kõrvale muude importijate või eksportijate tarvis.2. Tavapärasteks peetakse neid importijaid või eksportijaid, kui nad es suudavad tõendada, et eelmise perioodi jooksul, mida nimetatakse “vaatlusperioodiks”, on nad ühendusse importinud või ühendusest eksportinud kvoodiga hõlmatud toodet või tooteid.ê 520/94 (kohandatud)3. Tavapäraste importijate või eksportijate jaoks kõrvale pandav osa, vaatlusperiood ja muudele taotlejatele eraldatav osa määratakse kindlaks artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras.ê 520/944. Eraldamine leiab aset artiklites 7–11 sätestatud põhimõtete alusel.Artikkel 7Selleks et saada kasutada nende jaoks kõrvale pandud kvoodiosa ja tõestada vaatlusperioodil teostatud importi või eksporti, tuleb tavapärastel importijatel ja eksportijatel oma litsentsitaotlustele lisada:-  tõestatud koopia vabasse ringlusse suunamise deklaratsioonist või ekspordideklaratsioonist, mis on koostatud asjaomase importija või eksportija nimel, vajaduse korral ettevõtja nimel, kelle tegevuse nad on üle võtnud,ê 520/94 (kohandatud)-  iga samaväärne tõend, mis määratakse kindlaks artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras.ê 520/94Artikkel 8Liikmesriigid teatavad komisjonile ajavahemikus, mis on kindlaks määratud asjakohase kvoodi avamist käsitlevas teates, impordi- või eksporditaotluste arvu ja kogumahu, arvestades tavapäraste importijate või eksportijate ja teiste importijate või eksportijate taotlusi eraldi, samuti vaatlusperioodi jooksul taotlejate teostatud varasema impordi- või ekspordi mahu.Artikkel 9Samal ajal kontrollib komisjon liikmesriikide esitatud teavet ning kehtestab tavapäraste importijate või eksportijate taotluste rahuldamise suhtes järgmised koguselised kriteeriumid:a) kui taotletav üldkogus on tavapäraste importijate või eksportijate jaoks kõrvale pandud kogusega võrdne või sellest väiksem, rahuldatakse taotlused täies ulatuses;b) kui taotletav üldkogus on suurem kui tavapäraste importijate või eksportijate jaoks kõrvale pandud kogus, rahuldatakse taotlused proportsionaalselt, arvutades välja iga taotleja osa vaatlusperioodi koguimpordis või -ekspordis;c) kui selle koguselise kriteeriumi kasutamine tingib taotletavatest kogustest suuremate koguste eraldamise, siis jaotatakse ülemäärased kogused artiklis 14 sätestatud korras ümber.Artikkel 10Tavapäraste importijate või eksportijate hulka mittekuuluvate importijate või eksportijate jaoks kõrvale pandud kvoodiosa eraldatakse kooskõlas artikliga 12.Artikkel 11Kui tavapärastelt importijatelt või eksportijatelt ei laeku ühtki taotlust, võivad kõik taotluse esitanud importijad või eksportijad kasutada kogu kvooti või asjaomast kvoodiosa.Sel juhul leiab eraldamine aset artiklis 12 sätestatud korras.B JAGUTAOTLUSTE ESITAMISE JÄRJEKORRAL RAJANEV MEETODê 520/94 (kohandatud)Artikkel 121. Kui kvoot või kvoodiosa eraldatakse põhimõttel “kes ees, see mees”, kohaldatakse artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korda, et määrata kindlaks kogus, mida on ettevõtjatel õigus saada, kuni kvoot on ammendatud.ê 520/94Kõnealuse kõikide ettevõtjate jaoks ühesuguse koguse kindlaksmääramisel arvestatakse vajadust määrata majanduslikult olulised kogused, võttes arvesse asjaomase toote laadi.2. Kui pädevad asutused on kontrollinud ühenduse käsutuses olevaid ülejäänud koguseid, määravad nad igale importijale või eksportijale kooskõlas lõikega 1 kindlaksmääratud koguse.ê 520/94 (kohandatud)3. Kui litsentsisaajad suudavad tõestada, et nad on tõesti importinud või eksportinud koguse, mille kohta neile väljastati litsents, või artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras kindlaksmääratud osa, võivad nad esitada uue litsentsitaotluse. Seda taotlust käsitletakse samadel tingimustel kui eelmise litsentsi puhul. Kõnealust menetlust võib korrata, kuni kvoot on ammendatud.ê 520/944. Selleks et tagada kõikidele taotlejatele võrdne võimalus kvooti kasutada, täpsustab komisjon kvoodi avamist käsitlevas teates, missugustel kuupäevadel ja kellaaegadel on võimalik kasutada ühenduse käsutuses olevat ülejäänud kogust.C JAGUMEETOD, MILLE PUHUL KVOODID ERALDATAKSE VÕRDELISELT TAOTLETUD KOGUSTEGAê 520/94 (kohandatud)Artikkel 131. Kui kvoot eraldatakse võrdeliselt taotletud kogustega, teavitavad liikmesriikide pädevad asutused komisjoni artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras kehtestatud tähtaegadel ja tingimustel laekunud litsentsitaotlustest.ê 520/94Kõnealuses teabes täpsustatakse taotlejate arv ja taotletud koguste kogumaht.ê 520/94 (kohandatud)2. Artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras määratud tähtaja jooksul vaatab komisjon samal ajal läbi liikmesriikide pädevate asutuste esitatud teabe ning määrab kindlaks kvoodi või asjaomaste osade koguse, mille jaoks nimetatud asutustel tuleb väljastada impordi- või ekspordilitsentsid.ê 520/943. Kui taotletav üldkogus on asjassepuutuva kvoodiga hõlmatud kogusega võrdne või sellest väiksem, rahuldatakse taotlused täies ulatuses.4. Kui taotletav üldkogus on suurem kui asjassepuutuva kvoodiga hõlmatud kogus, rahuldatakse taotlused võrdeliselt taotletud kogustega.D JAGUÜMBERJAOTATAVATE KOGUSTE ERALDAMINEArtikkel 141. Ümberjaotatavad kogused määrab komisjon kindlaks kooskõlas artikliga 20 liikmesriikide esitatud teabe alusel.2. Kui kvoodi esialgsel eraldamisel kasutatakse artiklis 12 sätestatud meetodit, lisab komisjon ümberjaotatavad kogused viivitamata järelejäänud kogustele või kasutab neid kvoodi taastamiseks, kui see on ammendatud.ê 520/94 (kohandatud)3. Kui kvoodi esialgsel eraldamisel kasutatakse mõnda muud meetodit, määratakse ümberjaotatavad kogused kindlaks artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras.ê 520/94Sel juhul avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas lisateate.III PEATÜKKIMPORDI- JA EKSPORDILITSENTSE KÄSITLEVAD EESKIRJADArtikkel 151. Kui kasutatakse artiklis 12 sätestatud meetodit, väljastavad liikmesriigid litsentsi viivitamata pärast ühenduse käsutuses oleva ülejäägi kontrollimist.2. Muudel juhtudel:ê 520/94 (kohandatud)a) teatab komisjon ajavahemikus, mis tuleb kindlaks määrata artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras, liikmesriikide pädevatele asutustele kogused, mille kohta nad erinevatele taotlejatele litsentsid väljastavad. Ta teavitab sellest teisi liikmesriike;ê 520/94b) väljastavad liikmesriikide pädevad asutused impordi- või ekspordilitsentsid kümne tööpäeva jooksul pärast teadet komisjoni otsuse kohta või komisjoni määratud tähtajaks;ê 520/94 (kohandatud)c) teavitavad Ö pädevad Õ asutused komisjoni impordi- või ekspordilitsentside väljaandmisest.Artikkel 16Litsentside väljastamise tingimuseks võidakse vastavalt artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korrale teha tagatise esitamine.ê 520/94Artikkel 171. Impordi- ja ekspordilitsentsid lubavad importida või eksportida kvoodiga hõlmatud tooteid ja need kehtivad kogu ühenduses, olenemata impordi- või ekspordikohast, mida ettevõtjad on maininud taotluses.Kui kvoot on piiratud ühenduse ühe või mitme piirkonnaga, kehtivad impordi- ja ekspordilitsentsid ainult asjaomase piirkonna või piirkondade liikmesriigis või liikmesriikides.ê 520/94 (kohandatud)2. Impordi- ja ekspordilitsentsid, mida tuleb väljastada liikmesriikide pädevatel asutustel, kehtivad neli kuud. Artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras võib määrata teistsuguse kehtivusaja.ê 520/943. Impordi- ja ekspordilitsentside saajad võivad taotleda ja saada litsentsi väljastanud liikmesriigi pädevatelt asutustelt litsentsist väljavõtteid.Koguste suhtes, mille kohta litsentsid on väljastatud, on sellistel väljavõtetel samasugune õiguslik mõju nagu litsentsidel, millest nad on tehtud.ê 520/94 (kohandatud)4. Impordi- ja ekspordilitsentside taotlused, litsentsid ning väljavõtted koostatakse plankidel, mis vastavad näidisele, mille tunnused määratakse kindlaks kooskõlas artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ menetlusega.Artikkel 18Ilma et see piiraks artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras vastu võetavate erisätete kohaldamist, ei või isik, kelle nimele dokument on väljastatud, impordi- või ekspordilitsentse ega nendest tehtud väljavõtteid tasu eest ega tasuta laenata ega edasi anda.ê 520/94Artikkel 191. Kui tegemist pole vääramatu jõuga, tagastatakse jäänud impordi- ja ekspordilitsentsid ning väljavõtted need väljastanud pädevatele asutustele liikmesriikides hiljemalt kümne tööpäeva jooksul pärast nende kehtivusaja lõppemist.2. Kui impordi- või ekspordilitsentside väljastamise tingimuseks on tagatise esitamine, jäädakse lõikes 1 märgitud tähtaja ületamisel tagatisest ilma, välja arvatud vääramatu jõu esinemisel.Artikkel 20Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile eraldatud, aga kasutamata jäänud kvootide kogused kohe, kui nad neist teada on saanud, kuid hiljemalt 20 päeva möödumisel litsentside kehtivusaja lõppemisest, silmas pidades nende hilisemat ümberjagamist vastavalt artikli 2 lõikele 5.Artikkel 21Liikmesriikide pädevad asutused teatavad iga kuu lõpus komisjonile kvoodiga hõlmatud toodete kogused, mis on imporditud või eksporditud eelmise kuu jooksul.IV PEATÜKKLÕPPSÄTTEDê 806/2003 art 2 ja lisa II p 11Artikkel 221. Komisjoni abistab komitee.ê 806/2003 art 2 ja lisa II p 11 (kohandatud)2. Käesolevale Ö lõikele Õ viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.ê 806/2003 art 2 ja lisa II p 11Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.ê 520/94 (kohandatud)Artikkel 23Käesoleva määruse kohaldamise korra võ etakse vastu artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras. See kord määrab eelkõige eraldamismeetodite rakendamise, teabe, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad edastama, ja meetmed, mille eesmärk on tagada käesoleva määruse järgimine.ê 520/94Artikkel 241. Teavet, mida nõukogu, komisjon või liikmesriigid käesoleva määruse alusel saavad, võib kasutada ainult sel eesmärgil, milleks seda nõuti.2. Nõukogu, komisjon, liikmesriigid ega nende esindajad ei avalikusta teavet, mille suhtes on esitatud nõuetekohaselt põhjendatud konfidentsiaalse käsitlemise taotlus, välja arvatud juhul, kui teabe edastanud pool annab selleks selgesõnalise loa.3. Käesolev artikkel ei takista ühenduse asutustel avalikustamast üldist laadi teavet, eriti käesoleva määruse alusel tehtud otsuste põhjendusi või tõendeid, mida nad kasutavad oma väidete õigustamiseks kohtumenetluse korral. Sellisel avalikustamisel tuleb arvesse võtta asjaomaste poolte õigustatud huvitatust oma ärisaladuste hoidmise suhtes.ê 520/94 (kohandatud)Artikkel 25Liikmesriigid ja komisjon edastavad üksteisele vajalikku teavet ja teevad käesoleva määruse rakendamiseks koostööd. Teabevahetuse ja -levi kord kehtestatakse vajaduse korral artikli 22 lõikes 2 Ö nimetatud Õ korras.êArtikkel 26Määrus (EÜ) nr 520/94 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.ê 520/94 (kohandatud)Artikkel 27Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal Õ päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .ê 520/94Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaéLISA IKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustegaNõukogu määrus (EÜ) nr 520/94 (EÜT L 66, 10.3.1994, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 138/96 (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 6) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | ainult lisa II punkt 11 |______________LISA IIVastavustabelMäärus (EÜ) nr 520/94 | Käesolev määrus |Artiklid 1 kuni 5 | Artiklid 1 kuni 5 |Artikkel 6 lõiked 1, 2 ja 3 | Artikkel 6 lõiked 1, 2 ja 3 |Artikkel 6 lõige 4 | _ |Artikkel 6 lõige 5 | Artikkel 6 lõige 4 |Artiklid 7 ja 8 | Artiklid 7 ja 8 |Artikkel 9 sissejuhatav sõnastus | Artikkel 9 sissejuhatav sõnastus |Artikkel 9 esimene, teine ja kolmas taane | Artikkel 9 punktid a, b ja c |Artiklid 10 kuni 14 | Artiklid 10 kuni 14 |Artikkel 15 lõige 1 | Artikkel 15 lõige 1 |Artikkel 15 lõige 2 sissejuhatav sõnastus | Artikkel 15 lõige 2 sissejuhatav sõnastus |Artikkel 15 lõige 2 esimene, teine ja kolmas taane | Artikkel 15 lõige 2 punktid a, b ja c |Artiklid 16 kuni 21 | Artiklid 16 kuni 21 |Artikkel 22 lõige 1 | Artikkel 22 lõige 1 |Artikkel 22 lõige 2 | Artikkel 22 lõige 3 |Artikkel 23 esimene lõik | Artikkel 22 lõige 2 esimene lõik |Artikkel 23 teine lõik | Artikkel 22 lõige 2 teine lõik |Artikkel 24 | Artikkel 23 |Artikkel 25 | Artikkel 24 |Artikkel 26 | Artikkel 25 |Artikkel 27 | _ |_ | Artikkel 26 |.Artikkel 28 | Artikkel 27 |_ | Lisa I |_ | Lisa II |_____________[1] KOM (87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku I lisa.[5] ELT C , , lk .[6] ELT C , , lk .[7] EÜT L 66, 10.3.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr. 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).[8] Vt lisa I.[9] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0412

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus meetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2006. aasta Torino olümpia ja/või paraolümpia talimängudel  /* KOM/2005/0412 lõplik - COD 2005/0169 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 07.09.2005KOM(2005) 412 lõplik2005/0169 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmeetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2006. aasta Torino olümpia ja/või paraolümpia talimängudel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ÜLDKAALUTLUSED2004. aastal sai Kreekast esimene sisepiirideta Schengeni alasse kuuluv liikmesriik, kelle territooriumil toimusid olümpia- ja paraolümpiamängud. Et Kreeka saaks täita talle Rahvusvahelise Olümpiakomitee poolt antud ülesannet ja edendamaks spordi hariduslikku väärtust, võttis EL vastu erimeetmed Schengeni viisa andmise hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele. Nende meetmete võtmist õigustas sündmuse erandlikkus ning Kreeka vajadus täita olümpiahartast tulenevaid ülesandeid, mille alusel on olümpiapere liikmetel õigus pääseda korraldava riigi territooriumile, kahjustamata Schengeni ala peamisi põhimõtteid ja selle tõrgeteta toimimist.Selleks võttis nõukogu 15. juulil 2003 vastu määruse (EÜ) nr 1295/2003,[1] mille eesmärk oli viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamine olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2004. aasta Ateena olümpia- või paraolümpiamängudel.Kuigi selles säilitati viisakohustus nendele olümpiapere liikmetele, kelle suhtes kohaldatakse seda nõuet määruse (EÜ) nr 539/2001 alusel, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud,[2] sätestati määruses (EÜ) nr 1295/2003 olümpiapere liikmete viisataotluste esitamise hõlbustatud kord olümpiale akrediteerimissüsteemi kaudu, et lihtsustada tõendavate dokumentide nõuet ja võimaldada viisa andmist eriviisanumbrina, mis kantakse olümpia akrediteerimiskaardile. Täiendavalt piirati olümpiapere liikmete kontrollimist välispiiridel ja piirduti vaid hädavajaliku kontrolliga, võttes arvesse viisade suhtes kohaldatavaid erisätteid. Erandisüsteem kehtis üksnes 2004. aasta Ateena olümpia- ja paraolümpiamängude ajal.Määruse (EÜ) nr 1295/2003 artiklis 10 on sätestatud, et Kreeka rakendatud erandikorrale tuleb pärast paraolümpiamängude lõppu anda hinnang aruande alusel, mille Kreeka esitab nelja kuu jooksul pärast seda kuupäeva, ja mis tahes teabe alusel, mille on esitanud teised liikmesriigid sama aja jooksul. Saadud teabe alusel on komisjon koostanud hinnangu erandisüsteemi toimimise kohta ja andnud aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kuidas selline erandikord tegelikkuses toimis. Hinnangu on eesmärk on tagada kogu erandikorra tõhusus, pidades silmas võimalust võtta vastu samasugused sätted 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude jaoks ning ka teiste liikmesriikide jaoks, kelle linnad võidakse tulevikus valida olümpia- ja paraolümpiamängude korralduskohaks. Nõukogu ja komisjon väitsid, et „hinnates käesolevas määruses sätestatud viisade andmise erandikorda olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2004. aasta olümpia- ja/või paraolümpiamängudel Ateenas ja kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, pööratakse eritähelepanu sellele, kas olümpiapere liikmetele 2004. aasta olümpiamängude organiseerimiskomitee poolt antud ja pädevate Kreeka ametiasutuste antud viisat sisaldava akrediteerimiskaardi turvalisuse tase mõjutab erandikorra nõuetekohast toimimist“.Kreeka ametiasutused esitasid 2005. aasta veebruaris komisjonile ja nõukogule aruande määruse (EÜ) nr 1295/2003 rakendamise kohta.[3] Aruandes rõhutati erandisüsteemi edukat rakendamist ja kinnitati, et määruse sätted lubasid rakendada tõhusat ja paindlikku viisarežiimi, mille alusel sai Kreeka Schengeni liikmesriigina täita olümpiahartast tulenevat kohustust, vähendamata julgeolekutaset sisepiirideta ühisalal.Kreeka ametiasutuste esitatud teabe alusel moodustati Kreeka seaduse nr 3207/2003 alusel välisministeeriumi eritalitusena olümpiakonsulaat, mis vaatas läbi viisataotlusi ja andis viisasid olümpiaperele. Olümpiakonsulaat andis 13 077 ühtset viisat. Taotlused saadi elektrooniliselt 2004. aasta Ateena olümpiamängude organiseerimiskomitee akrediteerimisosakonnalt, järgides menetlust, mida on kirjeldatud määruses kooskõlas 2004. aasta Ateena akrediteerimiskaardi käsiraamatuga. 2004. aasta olümpiamängude olümpiapere liikmete valimisse oli kaasatud 298 vastutatavat organisatsiooni, paraolümpiamängude puhul oli neid 321. Olümpia akrediteerimiskaardid vastasid ühises ministrite otsuses 1016/114/125–a sisalduva tehnospetsifikaadi kohastele kõrgeimatele turvalisusstandarditele (mis käsitlevad kaardi mittekonfidentsiaalset osa). 2004. aasta Ateena olümpia akrediteerimiskaardi turvalisusstandardid vastasid ühtse viisavormi turvalisusstandarditele, sisaldades nii nähtavaid kui nähtamatuid optilisi ja füüsilisi turvaelemente, kaitstes fotot ja isikuandmevälju nii, et nende võltsimine oli äärmiselt keeruline. Kuigi erandiperioodi (olümpia- ja paraolümpiamängud) kogupikkus oli 108 päeva ja mõned olümpiapere liikmed olid akrediteeritud mõlematele mängudele, ei täheldatud 90 päeva pikkuse maksimaalse kohalviibimise põhireegli rikkumisi. Tõhusa sidepidamise tagamiseks Schengeni partneritega võtsid Kreeka ametiasutused erandiperioodi jooksul näiteks järgmisi meetmeid: kontaktpunktide võrk Schengeni riikide saatkondades Ateenas, sidevõrk ja ühendused Schengeni riikide pealinnades, ööpäevaringne valvekõnekeskus, eriveebisait turvalise juurdepääsukoodiga ja tasuta infotelefon.Kõik märkused, mida liikmesriigid esitasid aprilli lõpuni 2005, kinnitasid erandisüsteemi head toimimist 2004. aasta Ateena olümpia- ja paraolümpiamängude ajal ning kogu korra tõhusust, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1295/2003.Selle positiivse kogemuse alusel soovitatakse komisjoni talituste aruandes erandisüsteemi toimimise kohta, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1295/2003 (meetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2004. aasta Ateena olümpia- või paraolümpiamängudel), et EL võtaks vastu peaaegu samasuguse korra, et 2006. aasta Torino taliolümpiamängude korraldajariik Itaalia saaks täita olümpiahartaga kooskõlas olevat kohustust.Samasuguse erandisüsteemi kehtestamine 2006. aasta Torino mängude jaoks on õigustatud, isegi kui 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude osaliste arv on eeldatavasti väiksem kui 2004. aastal Ateenas. 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude jaoks on eeldatavasti vaja 3000 viisat.Seoses sellega järgitakse käesolevas ettepanekus samu põhimõtteid kui määruses (EÜ) nr 1295/2003: viisanõue säilitatakse nendele olümpiapere liikmetele, kelle suhtes kohaldatakse seda nõuet kodakondsuse tõttu määruse (EÜ) nr 539/2001 alusel; kavandatud korra eesmärk on vaid hõlbustada viisataotluste esitamist ja lihtsustada viisade andmise vormi; erandit kohaldatakse üksnes 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude ajal. See periood on 2006. aasta taliolümpiamängude puhul 10. jaanuarist 2006 (üks kuu enne ametlikku avamist 10. veebruaril) 26. märtsini 2006 (üks kuu pärast mängude lõpetamist 26. veebruaril) ja 2006. aasta paraolümpia talimängude puhul 10. veebruarist 2006 (üks kuu enne ametlikku avamist 10. märtsil) 19. aprillini 2006 (üks kuu pärast mängude lõpetamist 19. märtsil).Määruse (EÜ) nr 1295/2003 väga rahuldava toimimise tõttu „kopeeritakse“ ettepanekus selle sätteid, neid 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude jaoks vaid kohandades:-  erandina Schengeni acquis ’ eeskirjadest ei pea viisat taotlevad üksikisikud minema konsulaati viisataotluse esitamiseks ega viisa kättesaamiseks ning taotlust ei tule esitada selleks ettenähtud standardsel Schengeni vormil. Viisataotlusega esitatavate tõendavate dokumentide nõudeid on samuti leevendatud. Viisat ei anta kleebisena, see vormistatakse erinumbrina 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude akrediteerimiskaardil. Kavandatav süsteem ei mõjuta mingil moel Schengeni acquis’ eeskirju, mis käsitlevad avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks nõutavaid menetlusi ja tõendamist;-  olümpiapere liikmete esitamise eest vastutavad organisatsioonid esitavad 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele koos akrediteerimistaotlusega nende isikute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet ja kes osalevad 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel;-  asjaomaste isikute põhiandmed, nagu nimi, eesnimi, sugu, sünniaeg ja -koht ning passi number, selle tüüp ja kehtivusaeg edastatakse akrediteerimiskaardi taotlusvormil. Iga isiku puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, saadab 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee selle vormi koopia asutusele, kes vastutab viisade väljaandmise eest Itaalias;-  pärast seda, kui vastutatav asutus on kontrollinud iga viisataotlust kooskõlas acquis communautaire ’iga, teatab ta antud viisa numbri 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele. Antav viisa on ühtne mitmekordne viisa, mis kehtib maksimaalselt ainult kolm kuud alates esimesest sissesõidust. Kui ühtse viisa andmise tingimused ei ole täidetud, võivad Itaalia ametiasutused anda olümpiapere liikmetele piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid. Kui olümpiapere liikmete viibimine ületab eeldatavasti kolmekuulist maksimaalset aega, võivad Itaalia ametiasutused anda ajutisi erielamislubasid kooskõlas nende siseriiklike õigusaktidega;-  olümpiapere liikmele antud viisa kantakse akrediteerimiskaardile, märkides sellel asjaomase isiku viisa ja passi numbrid;-  kogu erandiperioodi jooksul teatavad Itaalia ametiasutused teistele Schengeni riikidele kõigist asjaoludest ja sündmustest, mis võivad mõjutada julgeolekutaset Schengeni alal, ja edastavad neile kõik asjassepuutuvad andmed;-  eespool kirjeldatud erandimenetlus ei välista võimalust, et olümpiapere liige esitab individuaalse viisataotluse kooskõlas Schengeni acquis ’ga;-  käesolev ettepanek ei puuduta neid olümpiapere liikmeid, kes on kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, ja kellel on Schengeni acquis ’d rakendava liikmesriigi antud elamisluba või ajutine elamisluba. Elamislubade omanikud teatavad sellest, kui nad täidavad akrediteerimiskaardi taotlusvormi;-  ettepanekus on sätestatud erandikorra hindamine pärast olümpia- ja paraolümpiamänge. Komisjon esitab nõukogule ja parlamendile aruande Itaalia ametiasutuste koostatud aruande ja asjaomaste liikmesriikide edastatud teabe alusel;-  kui käesolevas ettepanekus ei ole sätestatud konkreetseid erandeid, kohaldatakse viisasid ja liikmeriikide välispiiride kontrolli käsitlevaid acquis communautaire ’i asjaomaseid sätteid.2. PROPORTSIONAALSUSEÜ asutamislepingu artiklis 5 on sätestatud, et „ükski ühenduse meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks“. Ühenduse võetavate meetmete vorm peab olema kõige lihtsam, mis võimaldab ettepanekul saavutada oma eesmärki, ning neid meetmeid tuleb rakendada võimalikult tõhusalt.Ettepanekus on sätestatud olümpiapere liikmetele 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude ajaks erand asjaomastest Schengeni acquis ’ sätetest, mis käsitlevad viisa taotlemise ja andmise menetlusi. Eesmärgiks on hõlbustada isikute pääsu Itaalia territooriumile, kus mängud toimuvad, ja läbisõitu ühest või mitmest Schengeni liikmesriigist, täites samas julgeolekunõudeid alal, kus on kaotatud sisepiirikontroll.Eesmärgi olemuse tõttu on see saavutatav üksnes ühenduse meetmega, sest ühelgi liikmesriigil ei oleks õigust võtta soovitud tulemuse saavutamiseks vaid siseriiklikke meetmeid ja teha erandeid Schengeni acquis ’st.3. ALUSLEPINGUTELE LISATUD ERINEVATEST PROTOKOLLIDEST TULENEVAD TAGAJÄRJEDEttepaneku õiguslik alus puudutab ajutisi erandeid viisasid käsitlevatest ühenduse õigusaktidest, mis on vastu võetud EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel, ning ettepanekut mõjutab Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohti käsitlevatest protokollidest tulenev muutruumilise arengu aspekt. Määruse ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis ’d. Seetõttu tuleb arvesse võtta erinevatest protokollidest tulenevaid teatavaid tagajärgi:Ühendkuningriik ja IirimaaKooskõlas Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklitega 4 ja 5 „võivad Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, kes ei ole seotud Schengeni acquis ’ga, igal ajal taotleda osalemist mõningates või kõigis selle acquis ’ sätetes“.Määruse ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis ’d, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale, kooskõlas nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusega 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes ning sellele järgneva nõukogu otsusega 2000/926/EÜ Schengeni acquis ' osade jõustamise kohta ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa selle vastuvõtmisel, otsus ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.TaaniEÜ asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli alusel ei osale Taani EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel ettepandud meetmete võtmisel nõukogus, välja arvatud „meetmed, millega määratakse kindlaks need kolmandad riigi, kelle kodanikel peab välispiiride ületamiseks olema viisa“ ja “meetmed, mis on seotud ühtse viisavormiga“ (endine artikkel 100c).Kuigi antud juhul arendatakse ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’d, on protokolli artiklis 5 öeldud, et „Taani otsustab kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise sätete alusel otsuse Schengeni acqui s’l põhineva ettepaneku või algatuse kohta, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses“.Norra ja IslandKooskõlas Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 6 esimese lõikega sõlmiti 18. mail 1999 leping nõukogu, Islandi ja Norra vahel nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.[4]Selle lepingu artiklis 1 on öeldud, et Norra ja Island osalevad EÜ ja ELi tegevustes, mis on reguleeritud lepingu A lisas (Schengeni acquis ’ sätted) ja B lisas (Euroopa Ühenduse õigusaktide sätted, mis on asendanud Schengeni konventsiooni vastavad sätted või mis on nende alusel vastu võetud) osutatud sätetega, ja nende edasiarendamises.Lepingu artikli 2 alusel rakendavad ja kohaldavad Norra ja Island Euroopa Liidu võetud kõiki akte või meetmeid, millega muudetakse või arendatakse edasi integreeritud Schengeni acquis ’d (A ja B lisa).Käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis ’d vastavalt lepingu A lisas olevale määratlusele.Seetõttu tuleb küsimust arutada lepingu artiklis 4 sätestatud segakomitees, et Norra ja Island saaksid selgitada probleeme, mis neil on tekkinud seoses meetmega, ja väljendada oma arvamust kõigis küsimustes, mis käsitlevad neid puudutavate sätete edasiarendamist või rakendamist.ŠveitsŠveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad nõukogu otsuse 2004/860/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel lepingule allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist) artikli 4 lõikes 1 osutatud valdkonda.26. oktoobril 2004 Šveitsiga sõlmitud lepingus on sätestatud teatavate sätete ajutine kohaldamine pärast lepingule allakirjutamist, eelkõige Šveitsi osalemine segakomitee töös, mis tegeleb Schengeni acquis ’ edasiarendamisega.4. SCHENGENI ACQUIS ’L PÕHINEVATE ÕIGUSAKTIDE KAHEETAPILISE RAKENDAMISE TAGAJÄRJEDKümne uue liikmesriigi ühinemisakti artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et Schengeni acquis ’ sätted ning Schengeni acquis ’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, mis on loetletud selles artiklis osutatud lisas, on uutele liikmesriikidele siduvad ja neid kohaldatakse alates ühinemisest. Need sätted ja õigusaktid, millele ei ole selles lisas osutatud, on uutele liikmesriikidele siduvad alates ühinemisest, kuid neid kohaldatakse uues liikmesriigis üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis tehakse kooskõlas ühinemisakti artikli 3 lõikega 2.Ühtset viisat käsitlevad Schengeni sätted ei ole lisas loetletud ning seetõttu, kuigi need on siduvad pärast ühinemist, kohaldatakse neid uutes liikmesriikides ainult pärast eespool osutatud nõukogu otsust.[5]Välispiire käsitlevad Schengeni sätted on selles lisas loetletud ja need on seega uutele liikmesriikidele siduvad ja nendes kohaldatavad alates ühinemisest.[6] Seetõttu kohaldatakse uute liikmesriikide suhtes üksnes käesoleva ettepaneku artiklit 9.5. KOMMENTAARID ARTIKLITE KAUPAArtikkel 1Artiklis 1 määratletakse määruse eesmärk, s.o teha erand 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude ajal olümpiapere liikmetele viisade andmises: erand piirdub vaid nende acquis ’ sätetega, mis käsitlevad viisade taotlemist, andmist ja viisa vormi.Artikkel 2Artiklis 2 on erinevate kasutatud mõistete määratlused.Artikli 2 lõikes 1 osutatakse vastutavatele organisatsioonidele, kelle ülesandeks on teha ettepanekuid isikute kohta, kes võivad osaleda 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel. Need organisatsioonid vastutavad osaliste akrediteerimiskaartide taotluste esitamise, akrediteerimiskaartide kättesaamise ja osaliste valiku muutmise eest, kui see on asjakohane.Isiku määratlus, keda võib valida olümpiapere liikmeks (artikli 2 lõige 2), on soovituslik, loetledes need isikukategooriad, keda tavaliselt kutsutakse osalema olümpia- ja/või paraolümpiamängudel.Artikli 2 lõikes 3 sätestatakse kaks akrediteerimiskaarti – üks olümpiamängude jaoks ja teine paraolümpiamängude jaoks. Igale olümpiapere liikmele antava isikut tõendava dokumendi tehnilised omadused on määratlenud 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee kooskõlas rahvusvaheliste turvalisusstandarditega.Erandi kestuse kavandatav määratlus (artikli 2 lõige 4) on vajalik selleks, et täita acquis ’s sätestatud viisaeeskirju (kuue kuu jooksul viibimine mitte üle kolme kuu), võttes arvesse olümpiahartas sätestatud 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude kavandatud kestust.Selles artiklis (lõiked 5 ja 6) määratletakse ka olümpiamängude organiseerimiskomitee ja viisade väljaandmise eest vastutavad asutused.Artikkel 3Tingimused, mida olümpiapere liikmed peavad täitma, et neile tehtaks kavandatav erand, põhinevad Schengeni konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud sissesõidutingimustel, aga neid on tehtud paindlikumaks, et võtta arvesse olümpia- ja paraolümpiamängudel osalemise eriomadusi (ei tule tõendada viibimistingimuste täitmist ega omada piisavalt elatusvahendeid).Artikkel 4Artiklis on sätestatud, et vastutavad organisatsioonid võivad koos akrediteerimiskaardi taotlusega esitada 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele kollektiivse viisataotluse nende olümpiapere liikmete jaoks, kellelt nõutakse viisat kooskõlas määrusega (EÜ) nr 539/2001.Kogu olümpia- ja paraolümpiamängude kestuse ajaks võib esitada ühe taotluse isiku kohta.2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee edastab kollektiivsed viisataotlused ning akrediteerimisega seotud dokumendid ametiasutustele, kes vastutavad viistaotluste läbivaatamise eest.Artikkel 5Artiklis määratletakse viisade andmise kord, sätestades, et viisa antakse pärast seda, kui on kontrollitud, kas artiklis 3 nimetatud tingimused on täidetud (lõige 1). Antav viisa on ühtne lühiajaline mitmekordne viisa, mis kehtib kolm kuud. Viisa kehtivusaja jooksul võib selle omanik viibida Itaalias ja teistes Schengeni riikides. Viisa lubab selle omanikel läbida teisi Schengeni riike oma teel Itaaliasse, et osaleda 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel, või lahkudes Itaaliast pärast mängudel osalemist.Itaalia ametiasutused võivad anda piiratud territoriaalse kehtivusega viisa neile olümpiapere liikmetele, kes ei kuulu artikli 3 punktides c ja d sätestatud kategooriatesse; näiteks neile, kellel on sissesõidukeeld või kes kujutavad ohtu avalikule korrale, riigi julgeolekule või ühe liikmesriigi rahvusvahelistele suhetele.Võimalus anda välja piiratud territoriaalse kehtivusega viisa on ette nähtud Schengeni konventsiooni artikli 5 lõikes 2, milles on üldiselt sõnastatud, et piiratud territoriaalse kehtivusega viisa võib anda välja kolmanda riigi kodanikule, kes ei vasta kõigile sissesõidutingimustele, seda võib vajadusel teha humanitaarsetel kaalutlustel, riigi huvides või rahvusvahelistest kohustustest tulenevalt.Artikkel 6Pädevad asutused peavad edastama antud viisade numbrid 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele, kes lisab asjaomase isiku viisa ja passi numbrid akrediteerimiskaardile.Artikkel 7Sündmuse erandlikkust ja selle eesmärki silmas pidades tuleb olümpiapere liikmetele anda viisa tasuta.Artikkel 8Artiklis määratletakse menetlus, mida tuleb järgida, kui vastutava organisatsiooni tehtud valikut muudetakse viimasel minutil. Kuna see tava on üsna levinud, kuigi piiratud kasutusalaga, tehakse ettepanek tühistada viisad, mis anti välja isikutele, kes enam ei ole olümpiapere liikmed.Antud viisa tuleks tühistada ka siis, kui osaleja pass kaob või asendatakse. Itaalia ametiasutused peavad edastama teabe viisade tühistamise kohta teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, kes vastutavad piirikontrolli eest.Kui viisa on niimoodi tühistatud, võib asjaomane isik taotleda viisat tavalises korras.Artikkel 9Siin sätestatakse piirikontrolli ulatus, mida läbivad olümpiapere liikmed. Kontroll piirdub käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tingimustele vastavuse tõendamisega, mis on leebem, kui välispiiride kontrolli suhtes kohaldatavad tavaeeskirjad.Esitatakse süsteemselt viis, kuidas sisse- ja väljasõidutempel tuleb lüüa osaleja passi samale leheküljele, mis võimaldab teha kindlaks ühisalal viibitud aja.Kõigi 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängudel osalevate olümpiapere liikmete kontrollimine välispiiridel toimub hõlbustatud tingimustel, olenemata sellest, kas nende suhtes kehtib viisakohustus või nad on sellest vabastatud.Artikkel 10Erandikorrale antakse hinnang pärast 2006. aasta paraolümpia talimängude lõppu. Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande alusel, mille Itaalia esitab nelja kuu jooksul pärast seda kuupäeva, ja mis tahes teabe alusel, mille on esitanud teised liikmesriigid sama aja jooksul, kuidas see erandikord toimis.Artikkel 11See on standardne lõppsäte määruse kohaldamisest liikmesriikides, kes rakendavad täielikult Schengeni acquis ’d.2005/0169 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmeetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2006. aasta Torino olümpia ja/või paraolümpia talimängudelEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja punkti b alapunkti ii,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[7]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1295/2003 (meetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2004. aasta Ateena olümpia- või paraolümpiamängudel)[9] kehtestati ajutine tavalisest viisade andmise korrast erinev kord erandi tegemiseks 2004. aasta Ateena olümpiamängudel osalevatele olümpiapere liikmetele, et Kreeka saaks esimese sisepiirideta Schengeni ala liikmesriigina korraldada olümpia- ja paraolümpiamänge ning saaks täita olümpiahartast tulenevat kohustust.(2) Määrusega (EÜ) nr 1295/2003 nähti ette erisätted, millega hõlbustati ühtse viisa taotluste esitamise korda ja olümpiapere liikmetele antava viisa vormi, ning lihtsustati selle kategooria isikute välispiirikontrolli. Selles oli hindamisklausel ja nõue, et komisjon esitaks sel eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande.(3) Komisjon tegi oma hinnangus järelduse, et määruse (EÜ) nr 1295/2003 rakendamine oli edukas, ning erandisüsteemi peeti tõhusaks, paindlikuks ja piisavaks, et reguleerida mängudel osalevate olümpiapere liikmete sissesõitu ja lühiajalist viibimist sisepiirideta Schengeni alal.(4) Seetõttu peaks Euroopa Liit võtma vastu samasuguse erandisüsteemi 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängudeks, et Itaalia saaks võõrustava riigina täita olümpiahartast tulenevaid kohustusi, tagades samas kõrgetasemelise julgeoleku sisepiirideta Schengeni alal.(5) Kuigi viisakohustus säilitatakse nendele olümpiapere liikmetele, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 alusel, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud,[10] tuleks 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude ajaks kehtestada ajutine erand.(6) Selle erandi ulatus peaks piirduma acquis ’ sätetega, mis käsitlevad viisataotluste esitamist, viisade andmist ja nende vormi. Samamoodi tuleks kohandada välispiiride kontrollimismeetodeid sellises ulatuses, et võtta arvesse muudatusi viisasüsteemis.(7) Vastutavad organisatsioonid peaksid esitama 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängudel osalevate olümpiapere liikmete viisataotlused koos akrediteerimistaotlusega. Akrediteerimiskaardi taotlusvormil on asjaomaste isikute põhiandmed, nagu nimi, sugu, sünniaeg ja -koht, passi number, selle tüüp ja kehtivusaeg ning viide Schengeni riigi antud elamisloale, selle tüübile ja kehtivusajale. Taotlused tuleks esitada viisade väljaandmise eest vastutavatele Itaalia asutustele.(8) 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee annab kooskõlas Itaalia? seadustes määratletud erieeskirjadega olümpiapere liikmetele akrediteerimiskaardid. Akrediteerimiskaart on väga turvaline dokument, mis võimaldab ligipääsu võistluste toimumiskohtadesse ja muudele olümpia- ja paraolümpiamängude ajaks kavandatud üritustele, pidades silmas tõsiasja, et mängud võivad olla terrorirünnakute sihtmärk. Antud viisa kantakse akrediteerimiskaardile numbrina.(9) Vaatamata käesoleva määruse sätetele võivad olümpiapere liikmed esitada isiklikke viisataotlusi vastavalt asjakohasele Schengeni acquis ’le.(10) Kui käesolevas määruses puuduvad asjakohased sätted, kohaldatakse viisasid ja liikmeriikide välispiiride kontrolli käsitlevaid Schengeni acquis ’ asjaomaseid sätteid. Käesolevat määrust ei kohaldata nende olümpiapere liikmete suhtes, kes on kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, ja kellel on Schengeni acquis ’d rakendava liikmesriigi antud elamisluba või ajutine elamisluba. Olümpiapere liikmetele võib kooskõlas Itaalia õigusaktidega anda välja ajutisi elamislubasid, kui kavandatud viibimine ühisalal ületab 90 päeva.(11) Tuleks sätestada käesoleva määrusega kehtestatud erandikorra rakendamise hindamine pärast 2006. aasta paraolümpia talimängude lõppu.(12) Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on olümpiapere liikmetele viisade andmise hõlbustamise peamise eesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane võtta vastu ajutine erand teatavatest Schengeni acquis ’ sätetest. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik kavandatud eesmärgi saavutamiseks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 5 lõikega 3. Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist ja kuulub seega nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[11] artikli 1 punktis B määratletud valdkonda.(13) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel nõukogus, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Kuna käesolev määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis ’d Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.(14) Käesolev määrus on Schengeni acquis ' edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklitele 4 ja 5, ning Ühendkuningriik ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.(15) Käesolev määrus on Schengeni acquis ' edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklitele 4 ja 5 ning Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.(16) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse 2004/860/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel lepingule allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist) [12] artikli 4 lõikes 1 osutatud valdkonda.(17) Kõik käesoleva määruse sätted, välja arvatud artikkel 9, on Schengeni acquis ' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I peatükkeesmärk ja mõistedArtikkel 1EesmärkKäesoleva määrusega kehtestatakse erisätted, millega kehtestatakse ajutine erand teatavatest viisade taotlemist ja andmist, samuti ühtset viisavormi käsitlevatest Schengeni acquis ' sätetest olümpiapere liikmetele 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude ajal. Vaatamata neile erisätetele kehtivad Schengeni acquis ' ühtse viisa taotlemist ja andmist käsitlevad sätted.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1. Vastutavad organisatsioonid – 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel osalevatele olümpiapere liikmetele viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks kavandatud meetmete puhul sellised ametlikud organisatsioonid olümpiaharta tähenduses, kellel on õigus esitada 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele olümpiapere liikmete nimekirju, pidades silmas mängude akrediteerimiskaartide andmist;2. Olümpiapere liige – kõik isikud, kes on Rahvusvahelise Olümpiakomitee, Rahvusvahelise Paraolümpiakomitee, rahvusvaheliste föderatsioonide, siseriiklike olümpia- ja paraolümpiakomiteede, olümpiamängude organiseerimiskomiteede ja siseriiklike liitude liikmed, nagu sportlased, spordikohtunikud, treenerid ja muud sporditehnikud, võistkondade või üksiksportlastega seotud meditsiinitöötajad ning meedia akrediteeritud ajakirjanikud, tippjuhid, rahastajad, sponsorid või muud ametlikult kutsutud isikud, kes nõustuvad juhinduma olümpiahartast, tegutsema Rahvusvahelise Olümpiakomitee kontrolli ja ülima pädevuse all, kuuluvad vastutavate organisatsioonide nimekirjadesse ja kelle 2006. aasta olümpia- ja paraolümpiamängude organiseerimiskomitee on akrediteerinud 2006. aasta olümpia- ja/või paraolümpiamängudel osalejana;3. Olümpia akrediteerimiskaardid, mille annab 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee vastavalt Itaalia seaduse .../... artiklile ... – üks kahest turvalisest dokumendist, üks olümpiamängude ja teine paraolümpiamängude jaoks, millel on omaniku foto ja mis kinnitavad olümpiapere liikme isikusamasuse ja võimaldavad ligipääsu võistluste toimumiskohtadesse ja muudele mängude ajaks kavandatud üritustele;4. Olümpiamängude ja paraolümpiamängude kestus – 2006. aasta taliolümpiamängude puhul ajavahemik 10. jaanuarist 2006 kuni 26. märtsini 2006 ja 2006. aasta paraolümpia talimängude puhul ajavahemik 10. veebruarist 2006 kuni 19. aprillini 2006;5. 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee – Itaalia tsiviilkoodeksi (RD 16/3/1942 nr 262) artikli 12 alusel 27. detsembril 1999 loodud komitee Torinos 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude korraldamiseks, mis otsustab neil mängudel osalevate olümpiapere liikmete akrediteerimise;6. Viisade andmise eest vastutavad asutused – Itaalias olümpiapere liikmete taotluste läbivaatamiseks ja neile viisade andmiseks määratud asutused.II peatükkVIISADE ANDMINEArtikkel 3TingimusedVastavalt käesolevale määrusele võib viisa anda üksnes juhul, kui kõnealune isik:a) on nimetatud mõne vastutava organisatsiooni poolt ja 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee on ta akrediteerinud 2006. aasta olümpia- ja/või paraolümpiamängudel osalejana;b) omab 19. juuni 1990. aasta Schengeni konventsiooni (millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel 14. juunil 1985 sõlmitud Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta nende ühispiiridel) (edaspidi "Schengeni konventsioon")[13] artiklis 5 nimetatud välispiiride ületamist võimaldavat kehtivat reisidokumenti;c) ei ole isik, kelle suhtes on kehtestatud sissesõidukeeld;d) ei ohusta ühegi liikmesriigi avalikku korda, riigi julgeolekut ega rahvusvahelisi suhteid.Artikkel 4Taotluse esitamine1. Kui vastutav organisatsioon koostab 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel osalevate inimeste nimekirja, võib ta koos valitud isikutele olümpia akrediteerimiskaardi taotlusega esitada kollektiivse viisataotluse neile valitud isikutele, kelle suhtes vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2001 kohaldatakse viisanõuet, välja arvatud siis, kui nendel isikutel on Schengeni liikmesriigi antud elamisluba.2. Kõnealuste isikute kollektiivsed viisataotlused edastatakse koos taotlustega olümpia akrediteerimiskaardi andmiseks 2004. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele tema kehtestatud korras.3. Iga 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängudel osaleva isiku kohta esitatakse üksainus viisataotlus.4. 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee edastab viisade andmise eest vastutavatele asutustele võimalikult kiiresti kollektiivsed viisataotlused koos kõnealuste isikute olümpia akrediteerimiskaardi taotluste koopiatega, kuhu on märgitud nende täisnimi, kodakondsus, sugu, sünniaeg ja -koht, passi number, tüüp ning kehtivusaeg.Artikkel 5Kollektiivse viisataotluse läbivaatamine ja antava viisa tüüp1. Viisade andmise eest vastutavad asutused annavad viisa pärast seda, kui nad on kontrollinud artiklis 3 sätestatud tingimuste täitmist.2. Antav viisa on ühtne lühiajaline mitmekordne viisa, mis lubab maksimaalselt üheksakümne (90) päeva pikkust viibimist 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängude kestel.3. Kui olümpiapere liige ei vasta artikli 3 punktides c või d sätestatud tingimustele, võivad viisade andmise eest vastutavad asutused anda piiratud territoriaalse kehtivusega viisa vastavalt Schengeni konventsiooni artiklile 16.Artikkel 6Viisa vorm1. Viisa vorm on kaks olümpia akrediteerimiskaardile kantud numbrit. Esimene number on viisa number. Ühtse viisa puhul koosneb see number seitsmest (7) märgist, mille hulka kuuluvad kuus (6) arvu, mille ees on täht "C". Piiratud territoriaalse kehtivusega viisa puhul koosneb see number kaheksast (8) märgist, mille hulka kuuluvad kuus (6) numbrit, mille ees on tähed "IT". Teine number on kõnealuse isiku passi number.2. Viisade andmise eest vastutavad asutused edastavad viisade numbrid akrediteerimiskaartide andmiseks 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele.Artikkel 7Tasudest vabastamineViisade andmise eest vastutavad asutused ei nõua viisataotluste käitlemise ja viisade andmise eest tasu.III peatükkÜld- ja lõppsättedArtikkel 8Viisa tühistamineKui 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel osalejaina esitatud isikute nimekirja muudetakse enne mängude algust, teatavad vastutavad organisatsioonid sellest viivitamata 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele nimekirjast eemaldatud isikute akrediteerimiskaartide tühistamiseks. Organiseerimiskomitee teatab sellest viisade andmise eest vastutavatele asutustele, märkides kõnealuste viisade numbrid.Viisade andmise eest vastutavad asutused tühistavad kõnealuste isikute viisad. Nad teatavad sellest viivitamata piirikontrolli eest vastutavatele asutustele, kes edastavad selle teabe kohe teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.Artikkel 9Kontroll välispiiril1. Liikmesriikide välispiire ületades piirdub vastavalt käesolevale määrusele viisa saanud olümpiapere liikmete kontroll piiril artiklis 3 sätestatud tingimuste täitmise kontrolliga.2. Olümpia ja/või paraolümpia talimängude kestel:a) lüüakse sisse- ja väljasõidutempel nende olümpiapere liikmete passi esimesele vabale leheküljele, kelle puhul selliste templite löömine on vajalik kooskõlas nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2133/2004 liikmesriikide pädevate asutuste kohustuse kohta tembeldada süstemaatiliselt kolmandate riikide kodanike reisidokumente liikmesriikide välispiiride ületamisel ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja üldkäsiraamatu sätete sel eesmärgil muutmise kohta. Esimesel sissesõidul näidatakse viisa numbrit samal lehel;b) loetakse Schengeni konventsiooni artikli 5 lõike 1 punktis c sätestatud sissesõidutingimused täidetuks, kui olümpiapere liige on nõuetekohaselt akrediteeritud.3. Lõike 2 sätteid kohaldatakse kolmandate riikide kodanikest olümpiapere liikmete suhtes vaatamata sellele, kas nende suhtes kohaldatakse viisanõuet määruse (EÜ) nr 539/2001 kohaselt.Artikkel 10Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamineHiljemalt neli kuud pärast 2006. aasta paraolümpia talimängude lõppu edastab Itaalia komisjonile aruande käesoleva määruse rakendamise mitmesuguste aspektide kohta.Selle aruande ja kogu teiste liikmesriikide samaks tähtpäevaks esitatud teabe alusel koostab komisjon käesoleva määrusega ettenähtud olümpiapere liikmetele viisade andmise erandi toimimisele hinnangu ning teatab sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule.Artikkel 11JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelPresident Eesistuja [1] ELT L 183, 22.7.2003, lk 1.[2] ELT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3).[3] VISA 26, COMIX 71, (58621/2/05) REV 2[4] ELT L 176, 10.7.1999, lk 35.[5] Välja arvatud Schengeni konventsiooni täitevkomitee aprillis 1999 tehtud otsuse SCH/Com-ex (99) 13 alusel vastuvõetud ühiste konsulaarjuhiste lisad 1–3, 7, 8 ja 15, mis on uutele liikmesriikidele siduvad ja nendes kohaldatavad alates ühinemisest.[6] Välja arvatud Schengeni konventsiooni artikli 5 lõike 1 punkt d, mis käsitleb Schengeni infosüsteemis tehtavaid päringuid.[7] ELT C , , lk .[8] ELT C […], […], lk. […].[9] ELT L 183, 22.7.2003, lk 1.[10] ELT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3).[11] ELT L 176, 10.7.1999, lk 31.[12] ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.[13] ELT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud nõukogu otsusega 2005/211/JSK (ELT L 68, 15.3.2005, lk 44).


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0645

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus millega muudetakse Nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses  /* KOM/2006/0645 lõplik - COD 2006/0209 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 24.10.2006KOM(2006) 645 lõplik2006/0209 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI-  EesmärkKäesoleva komisjoni ettepaneku eesmärk on muuta nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses,[1] et viia see vastavusse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[2] viimati muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ.[3]-  TaustOtsusega 2006/512/EÜ on kehtestatud uus rakendusvolituste kasutamise menetlus – kontrolliga regulatiivmenetlus. Kontrolliga regulatiivmenetlust tuleb nüüdsest kohaldada üldmeetmete puhul, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiaktide vähemolulisi sätteid, sealhulgas teatavaid sätteid välja jättes või uusi vähem olulisi sätteid juurde lisades.Uut regulatiivmenetlust kohaldatakse eelkõige juhul, kui tegemist on põhiõigusakti lisade väljajätmise, muutmise või asendamisega või nende kohandamisega teaduse ja tehnika arenguga. Tavalise regulatiivmenetluse kasutamist jätkatakse juhul, kui komisjon teeb mõnele liikmesriigile erandi põhiõigusakti või selle lisade sätete kohaldamise suhtes.Kuna otsus jõustus 23. juulil 2006, tuleb vastavalt kohandada kõiki regulatiivmenetlust sisaldavaid õigusakte.-  SisuMääruse (EÜ) nr 3922/91 artikli 8 lõigetega 1, 3 ja 4 ning artikliga 11 lubatakse komisjonil regulatiivmenetluse korras tühistada, muuta või kohandada III lisas sätestatud ühiseid nõudeid.Seetõttu tuleb asjaomast määrust muuta, et näha ette rakendusvolituste andmine uue, kontrolliga regulatiivmenetluse korras.Otsusega 2006/512/EÜ nähakse samuti ette, et kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetuse tähtaegadest, võib komisjon kohaldada nimetatud otsuse artikli 5a lõikega 6 ettenähtud kiireloomuliste juhtumite menetlust. Kiireloomuliste juhtumite menetlus, mis võimaldab viivitamatult rakendada pädeva komitee arvamusega kooskõlas olevaid meetmeid, on eriti vajalik teatavate meetmete võtmisel lennuohutuse piisava taseme tagamiseks. Seetõttu kavandatakse nimetatud menetlust kui alternatiivi artikli 8 lõike 1 viimases lõigus ja artikli 11 lõikes 1 sätestatule.Võttes arvesse uute komitoloogiaeeskirjade kiire kohaldamise vajadust seadusandliku menetluse lõppetapis olevate õigusaktide suhtes, on vajalik, et parlament ja nõukogu võtaksid käesoleva määruse vastu enne 2006. aasta lõppu.-  Õiguslik alusEÜ asutamislepingu artikli 80 lõige 2-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek on tehtud ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteKäesolev ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, sest selles piirdutakse muudatustega, mis on vältimatult vajalikud määruse (EÜ) nr 3922/91 vastavusse viimiseks otsusega 2006/512/EÜ.-  Vahendi valikKavandatav õigusakt on määrus. See on ainus sobiv õigusakt, kuna käesoleva ettepanekuga muudetakse kehtivat määrust.-  Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2006/0209 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennundusesEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, ja eelkõige selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[5]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[6]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[7]ning arvestades järgmist:(1) Määruse (EMÜ) nr 3922/91[8] III lisas on sätestatud ühised ohutusnõuded õhusõidukite käitamise ja hoolduse, samuti nende ülesannetega seotud isikute ja asutuste suhtes. Ühtlustatud ohutusnõudeid kohaldatakse kõikide liikmesriigis või kolmandas riigis registreeritud õhusõidukite suhtes, mida ühenduse ettevõtjad käitavad.(2) Kõnealuse määruse artiklitega 8 ja 11 lubatakse komisjonil kohandada või täiendada III lisas loetletud ühiseid nõudeid kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[9](3) Otsust 1999/468/EÜ muudeti otsusega 2006/512/EÜ, millega on kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetlus, mida tuleb kasutada selliste üldmeetmetevõtmisel, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse korras vastuvõetud põhiaktide vähem olulisi sätteid, sealhulgas teatavaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähem olulisi sätteid juurde lisades.(4) Seetõttu tuleb kontrolliga regulatiivmenetlust kohaldada üldmeetmete puhul, mille eesmärk on muuta määruse (EMÜ) nr 3922/91 vähem olulisi sätteid.(5) Kui lennuohutuse piisava taseme tagamise tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetuse tähtaegadest, peavad komisjonil olema volitused teatavatel juhtudel kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikega 6 ettenähtud kiireloomuliste juhtumite menetlust.(6) Seega tuleb määrust (EÜ) nr 3922/91 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EMÜ) nr 3922/91 muudetakse järgmiselt.1) Artiklit 8 muudetakse järgmiselt.a) Lõike 3 neljas lõik asendatakse järgmisega:„Sellisel juhul teavitab komisjon oma otsusest kõiki liikmesriike, kel kõigil on õigus seda meedet kohaldada. Meetmega vastavusse viimiseks võib vastavalt artiklile 11 muuta ka III lisa asjaomaseid sätteid."b) Lõike 4 neljas lõik asendatakse järgmisega.„Sellisel juhul teavitab komisjon oma otsusest kõiki liikmesriike, kel kõigil on õigus seda meedet kohaldada. Meetmega vastavusse viimiseks võib vastavalt artiklile 11 muuta ka III lisa asjaomaseid sätteid."2) Artiklit 11 muudetakse järgmiselt.a) Lõige 1 asendatakse järgmisega:„Komisjon teeb artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse korras III lisas loetletud ühistes tehnilistes nõuetes ja haldusprotseduurides teaduse ja tehnika arengust tulenevaid vajalikke muudatusi. Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 12 lõikes 4 osutatud kiireloomuliste juhtumite menetlust."b) Lõikes 2 asendatakse sõnad „artiklis 12“ sõnadega „artikli 12 lõikes 3“.3) Artikkel 12 asendatakse järgmisega.„ Artikkel 121. Komisjoni abistab lennuohutuskomitee, edaspidi „komitee“.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse otsuse artiklit 8.Tähtaeg otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses on kolm kuud.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse otsuse artiklit 8.4. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse otsuse artiklit 8.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr …/2006 (ELT L …, ...2006, lk …).[2] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[3] ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C […], […], lk […].[8] EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr …/2006 (ELT L …, …2006, lk …).[9] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).


				|

		52013PC0419

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1259/2012 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimaluste jaotamise osas /* COM/2013/0419 final - 2013/0194 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt nõukogu
antud volitustele pidas Euroopa Komisjon Mauritaania Islamivabariigiga
läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahel sõlmitud
kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamise üle. Nende läbirääkimiste
tulemusel parafeeriti 26. juulil 2012 uus protokoll, mida kohaldatakse
ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast, milleks on 16. detsember
2012. Uus protokoll hõlmab kaheaastast ajavahemikku alates allkirjastamise
kuupäevast.
Euroopa Liidu
kalapüügivõimaluste jaotamine on määratud kindlaks nõukogu 3. detsembri 2012.
aasta määrusega (EL) nr 1259/2012, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste
jaotamist protokolli (millega määratakse kaheks aastaks kindlaks Euroopa Liidu
ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud
kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel ja muudetakse määrust (EÜ) nr
1801/2006[1].
Kalandusalase
partnerluslepingu artikliga 10 ettenähtud Euroopa Liidu ja Mauritaania vaheline
ühiskomitee kogunes Pariisis 19. ja 20. veebruaril 2013. Kooskõlas Prantsusmaa
püügikava ning Prantsuse laevastiku turustusstrateegiatega ning kõikide asjasse
puutuvate liikmesriikide nõusolekul kiitis ühiskomitee 20. veebruari 2013
protokolliga heaks liidu taotluse viia kolm püügilitsentsi 6. liigist üle 5.
liiki.
Protokolliga
sätestatakse järgmised aastased tuunikala püügivõimalused:
–
25 tuunipüügiseinerit (eelneva 22 tuunipüügiseineri
asemel);
–
19 ritvõngedega tuunipüügilaeva või
pinnaõngejadalaeva (eelneva 22 ritvõngedega tuunipüügilaeva või
pinnaõngejadalaeva asemel).
Uuesti oleks vaja
kindlaks määrata kalapüügivõimaluste jaotamispõhimõtted 5. ja 6. liigi puhul.
Sellest lähtuvalt tuleb nõukogu määrust nr 1259/2012 vastavalt
kalapüügivõimaluste jaotuspõhimõtetele muuta.
Arvestada tuleb
asjaoluga, et kõnealune muudatus hõlmab vaid Prantsusmaale antud
kalapüügivõimaluste jaotamist ning see ei mõjuta mitte mingil viisil teiste
liikmesriikide huve. See ei mõjuta kalapüügivõimalusi tervikuna ega too endaga
kaasa muudatusi Euroopa Liidu rahalises toetuses. Kuna oht protokolliga
sätestatud kalapüügivõimalusi mittetäielikult kasutada on suur, tuleb
litsentsid üle kanda viivitamata. Kõnealusel sättel on tagasiulatuv mõju kuni
ühiskomitee protokolli allakirjutamise kuupäevani, milleks on 20. veebruar
2013.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Enne ühiskomitee kogunemist konsulteeriti
huvitatud isikutega. Tehnilistel koosolekutel konsulteeriti ka liikmesriikide
ekspertidega. Kõnealused konsultatsioonid kinnitasid valmisolekut viia osutatud
muudatused Mauritaania lepinguosalise nõusolekul ellu. See ei too endaga kaasa
muudatusi tuunikala püügivõimalustes tervikuna ega avalda mõju kalavarudele.
Samuti ei mõjuta see mingil viisil Euroopa Liidu rahalist panust.
3.           JÄRELDUSED
Eespool osutatu
põhjal teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu kõnealune määrus, millega
muudetakse määrust (EL) nr 1259/2012.
2013/0194 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL) nr 1259/2012
Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase
partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimaluste jaotamise osas
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu võttis 30. novembril
2006 vastu määruse (EÜ) nr 1801/2006[2]
Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase
partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping”) sõlmimise kohta.
(2)       Vastavalt nõukogu otsusele
827/2012/EL[3]. kohaldatakse ajutiselt (alates otsuse allkirjastamise
kuupäevast 16. detsembril 2012) uut protokolli, millega määratakse kindlaks
partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Uue
protokolliga on nähtud ette Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused
Mauritaania suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.
Euroopa Liidu kalapüügivõimaluste jaotamine on määratud kindlaks nõukogu 3.
detsembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1259/2012, milles käsitletakse
kalapüügivõimaluste jaotamist protokolli (millega määratakse kaheks aastaks
kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania vahelise kalandusalase
partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel
ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1801/2006[4].
(3)       Partnerluslepingu artikliga
10 ettenähtud Euroopa Liidu ja Mauritaania vaheline ühiskomitee kogunes
Pariisis 19. ja 20. veebruaril 2013. Kõnealuse ühiskomitee kaks lepinguosalist
nõustusid vastavalt protokollile määrama uuesti klindlaks protokolliga
ettenähtud kalapüügivõimalused 5. liigi (tuunipüügiseinerid) ja 6. liigi
(ritvõngedega tuunipüügilaevad ja pinnaõngejadalaevad) vahel.
Kõnealune muudatus hõlmab vaid Prantusmaale
antud kalapüügivõimaluste jaotust ja ei mõjuta teiste liikmesriikide huve.
Kalapüügivõimalused tervikuna jäävad puutumata ning sealjuures ka Euroopa Liidu
rahaline toetus. Võttes arvesse protokollis sätestatud kalapüügivõimaluste
mittetäielikku kasutamist, tuleb litsentsid üle kanda viivitamata. Seetõttu
peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast avaldamist ja seda tuleks
kohaldada alates 20. veebruarist 2013, mis on ühiskomitee protokolli, millega
muudetakse kalapüügivõimalusi, allkirjastamise kuupäev,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 1259/2012 artiklis 1
asendatakse punktid e ja f järgmisega:
„e) 5. liik – tuunipüügiseinerid
Hispaania       17 litsentsi
Prantsusmaa   8 litsentsi
f) 6. liik – tuunipüügi ritvõngelaevad ja
pinnaõngejadalaevad;
Hispaania       18 litsentsi
Prantsusmaa   1 litsents”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse alates 20. veebruarist
2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 361, 31.12.2012, lk 87.
[2]               ELT L 343, 08.12.2006, lk 1.
[3]               ELT L 361, 31.12.2012, lk 10.
[4]               ELT L 361, 31.12.2012, lk 87.