				|

		52011PC0336

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta /* KOM/2011/0336 lõplik - COD 2011/0147 */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond
(edaspidi „EGF”) loodi 2006. aastal määrusega (EÜ) nr 1927/2006[1] ning selle peamiseks ülesandeks
oli näidata üles solidaarsust maailma kaubanduses toimunud muutuste tagajärjel
töö kaotanud töötajatega ja neid toetada.. EGFi eesmärk oli aktiivse
tööturupoliitika meetmeid kaasrahastades hõlbustada töötajate tööturule
naasmist aladel, sektorites, territooriumidel või tööturupiirkondades, mis
kannatavad tõsiste majandusmuutuste tõttu. . Fondi toetuse saamise tingimuseks
on vähemalt 1 000 töötaja koondamine kas nelja kuu jooksul ettevõttes,
selle tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures või üheksa kuu
jooksul NACE 2 sektorisse kuuluvas majandussektoris NUTS II tasandi piirkonnas
või kahes külgnevas piirkonnas. EGFi maksimaalseks osaluseks kehtestati
50 % aktiivse tööturupoliitika meetmete maksumusest ning fondist
toetatavate meetmete rakendusperiood ei tohi olla pikem kui 12 kuud alates taotluse
esitamise kuupäevast.
Võttes arvesse finants- ja majanduskriisi
ulatust ja kiiret levikut 2008. aastal, nägi komisjon Euroopa majanduse
taastamise kavaga[2]
ette määruse (EÜ) nr 1927/2006 läbivaatamise. Määrusega (EÜ)
nr 546/2009[3]
ettenähtud läbivaatamise eesmärk, oli laiendada EGFi kui Euroopa kriisiohje
raamistiku osa reguleerimisala ning muuta fond tõhusamaks varajase
kriisisekkumise vahendiks, mis oleks kooskõlas solidaarsuse ja sotsiaalse
õigluse põhimõtetega. Määrusse (EÜ) nr 1927/2006 tehti alalisi muudatusi,
näiteks fondilt toetuse taotlemise eelduseks olevat koondatud töötajate arvu
vähendati 1 000-lt 500-le ning fondist toetatavate meetmete
rakendusperioodi pikendati 12-lt kuult 24-le. Kehtestati ajutine erand, mis
võimaldas esiteks laiendada EGFi reguleerimisala, et see hõlmaks toetust
töötajatele, kes on kaotanud oma töö üleilmse finants- ja majanduskriisi
otsesel tagajärjel (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 1
lõige 1a), ning teiseks suurendada fondi toetuse määra 50-lt protsendilt
65-le (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikkel 10 lõige 1). Ajutine
erand aegub 30. detsembril 2011, kuid määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 20 teises lõigus on sätestatud võimalus see läbi vaadata.
Ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni
30. aprillini 2009 (st enne kriisiga seotud erandi kehtestamist) esitati
komisjonile 15 taotlust EGFi toetuse saamiseks 18 430 töötajale ning
taotletud fondi osaluse summa oli 78 776 367 eurot.
Nagu allpool näidatud, suurenes taotluste arv
märkimisväärselt pärast 1. maid 2009, kui jõustus määrus (EÜ)
nr 546/2009, millega muudeti määrust (EÜ) nr 1927/2006.
 Kriisiga seotud ajutise erandi raames EGFile esitatud taotlused
  Aasta || Taotluste arv || Asjaomaste töötajate arv ||  EGFilt taotletud toetuste summa (eurodes)
 2009 || 22 || 19 381 || 99 396 898
 2010 || 24 || 25 083 || 115 353 865
 Kokku || 46 || 44 464 || 214 750 763
 Kaubandusega seotud kriteeriumide kohaselt EGFile esitatud taotlused
  Aasta || Taotluste arv || Asjaomaste töötajate arv ||  EGFilt taotletud toetuste summa (eurodes)
 2009 || 4 || 6 569 || 25 990 290
 2010 || 6 || 3 074 || 17 126 749
 Kokku || 10 || 9 643 || 43 117 039
Komisjoni algatatud konsultatsioonil märkisid
liikmesriigid, et ilma ajutise erandita oleks enamiku kriisiga seotud taotluste
esitamine olnud võimatu, mis oleks jätnud ilma fondi toetuseta 45 000
töötajat, kes kannatasid majandus- ja finantskriisi tagajärjel. Seoses
kaasrahastamise määra suurendamisega 65 %-ni vähenes taotlused esitanud
liikmesriikide jaoks EGFi toetatud meetmetega seotud rahaline koormus kokku
ligikaudu 60 miljoni euro võrra, võttes arvesse kõiki ajavahemikul
1. maist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 esitatud taotlusi[4].
Otsus kriisiga seotud ajutise erandi aegumise
kohta võeti vastu 2009. aastal. Uusimad sel ajal kättesaadavad komisjoni
majandusprognoosid[5]
(sügis 2008) Euroopa Liidu (edaspidi „EL”) kohta tervikuna ennustasid
järkjärgulist taastumist alates 2009. aasta teisest poolest ning
2009. aastaks eeldati SKP 0,2 % kasvu ja 2010. aastaks
1,1 % kasvu. Tööhõive puhul eeldati 2009. aastaks 0,5 %
vähenemist ning 2010. aastaks 0,1 % kasvu. Eeldati et 2009. aastal
ulatub töötuse määr 7,8 %-ni ning 2010. aastal 8,1 % -ni.
Prognoosiga võrreldes oli olukord 2009. aastal oluliselt halvem. ELi SKP
vähenes 4,2 % ja tööhõive 1,9 % ning töötuse määr ulatus
8,9 %ni. Vaatamata asjaolule, et 2010. aastal oli SKP kasv ilmselt
oodatust suurem (ligikaudu 1,8 %), vähenes tööhõive veel 0,6 % ning
töötus saavutas rekordilise 9,6 % taseme.
Komisjoni uusimates majandusprognoosides
(kevad 2011) märgitakse, et majanduse ja eelkõige tööturu taastumise
väljavaated on 2011. ja 2012. aastal halvemad kui 2008. aasta sügisel
üldiselt eeldati. Eelkõige kehtib see uute töökohtade loomise ja töötuse määra
osas. Kevadise prognoosi kohaselt eeldatakse 2011. aastaks tööhõive kasvu
0,4 % ning töötuse määra püsimist 9,5 % tasemel. Sama prognoosi kohaselt
eeldatakse, et 2012. aastal on tööhõive kasv jätkuvalt tagasihoidlik
(0,7 %) ning töötuse määr jääb 9,1 % tasemele. See kajastab asjaolu,
et võrreldes SKP kasvuga toimub tööhõive kasv tavaliselt ajalise viivitusega.
Tööturu suhteliselt kehv olukord,[6]
vaatamata sisemajanduse koguprodukti (edaspidi „SKP”) kasvuprognoosi
järkjärgulisele paranemisele, osutab, et vaatamata kriisi leevendamiseks võetud
poliitikameetmetele, mille eesmärk on vähendada kriisi mõju tööhõivele,
põhjustab kriis jätkuvalt sektorite ja ettevõtete struktuurilist kohandamist
ning seepärast on teatava ajavahemiku jooksul edaspidigi oodata ettevõtete
sulgemisest tulenevat töökohtade vähenemist. Seega on töötingimuste olulist
paranemist oodata alles alates 2013. aastast.
Arvamust, et majanduse taastumise käigus uusi
töökohti peaaegu ei looda, kinnitatakse ka komisjoni dokumendis „Iga-aastane
majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid”[7]. Selleks et vältida ohtu, et
majanduskasvu taastumisest hoolimata ei suudeta luua piisavalt töökohti,
peetakse oluliseks vähendada töötust ja vältida pikaajalist tõrjutust
tööturult. Majanduse tähtsamate kasvutegurite tõhustamine eeldab tööjõu ja
kapitali ümberpaigutamist sektorite ja ettevõtete vahel ning paremaid rahalisi
stiimuleid liikumiseks töötu staatusest hõivatu staatusesse.
Komisjon tõdes, et kriisi tõttu on
majandustegevus märkimisväärselt kahanenud, tööpuudus oluliselt suurenenud,
tootlikkus järsult langenud ja riikide rahandus halvas seisus. Sellises
olukorras on liikmesriikidel eriti keeruline tagada suurele hulgale kriisi
tõttu üheaegselt koondatud inimestele nende vajadustele vastavat toetust. EGFi
65 %-lise kaasrahastamise määra kehtivusaja pikendamine võimaldaks
teataval määral vähendada koormust liikmesriikide eelarvele.
Kuna kriisi tõttu suletakse jätkuvalt
ettevõtteid ning liikmesriigid peavad eelarvet konsolideerima, oleks asjakohane
pikendada kriisiga seotud ajutise erandi kohaldamist, mis on sätestatud
määruses (EÜ) nr 1927/2006.
Seega tehakse ettepanek pikendada kriisiga
seotud ajutise erandi kehtivusaega, mis lõpeb 30. detsembril 2011, kuni
31. detsembrini 2013, st kuni määruse (EÜ) nr 1927/2006
rakendusperioodi lõpuni. See võimaldab liikmesriikidel jätkata taotluste
esitamist EGFi toetuse saamiseks finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö
kaotanud töötajatele ning saada kasu EGFi 65 %-lisest kaasrahastamise
määrast.
·      Üldine taust
Pärast kriisiga seotud ajutise erandi
kehtestamist on EGFile esitatud taotluste arv märkimisväärselt kasvanud ning
suurenenud EGFi toetust taotlevate liimesriikide arv. See osutab EGFi rolli
tunnustamisele kriisisekkumise vahendina finants- ja majanduskriisiga seotud
ulatuslike koondamiste puhul.
7. septembri 2010. aasta
resolutsioonis Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamise kohta[8] tegi Euroopa Parlament
ettepaneku pikendada kriisiga seotud erandi kehtivusaega. Euroopa Parlament on
seisukohal, et „majandus-ja finantskriisi tõttu oma töö kaotanud töötajatele
abi andmise aluseks oleva 2009. aastal vastu võetud erandi kehtivusaega
tuleb pikendada praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni ning
kaasfinantseerimise määraks tuleks jätta 65 %, kuna abi andmise põhjused ei kao
lähiajal.”
·      Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
Euroopa Sotsiaalfond[9] (edaspidi „ESF”) loodi selleks,
et aidata kaasa ühenduse prioriteetide elluviimisele majandusliku ja sotsiaalse
sidususe tugevdamise osas, suurendades tööhõivet ja tööleidmise võimalusi,
soodustades kõrget tööhõivet ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.
ESF toetab Euroopa tööhõivestrateegiat ja liikmesriikide poliitikat, mis on
suunatud täieliku tööhõive saavutamisele ning töö kvaliteedi ja tootlikkuse
tagamisele, sotsiaalse kaasatuse, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate
inimeste tööturule pääsemise parandamisele ning erinevuste vähendamisele
riikide, piirkondade ja kohaliku taseme tööhõives.
EGFi peamine erinevus võrreldes ESFiga on
selles, et ESFi raames rahastatakse mitmeaastaseid programme, mis toetavad
pikaajalisi strateegilisi eesmärke, eelkõige muutuste ja ümberstruktureerimise
ennetamist ja juhtimist, näiteks elukestva õppe kaudu. EGF omakorda pakub
ühekordset, ajaliselt piiratud individuaalset toetust, millega aidatakse
otseselt neid töötajaid, kes on töö kaotanud kaubanduse globaliseerumise või
finants- ja majanduskriisi tagajärjel. Töökoha kaotanud töötajatele tõhusa abi
tagamiseks võetakse toetusmeetmete kestuse ja vahendite valikul arvesse seda,
kas koondamiste põhjuseks on asjaomase ettevõtte, tarnijate või majandussektori
tegevuse ajutine vähenemine või püsivad struktuurilised tegurid.
·      Kooskõla ELi muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
EGF aitab kaasa Euroopa 2020. aasta
strateegia eesmärkide saavutamisele, mis peaksid võimaldama liidul kriisist
tugevamana välja tulla ning suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja
kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneks tööhõive, tootlikkuse ja
sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase. Teatises „Euroopa 2020. aastal – Aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”[10] osutab komisjon EGFi olulisele
tähtsusele juhtalgatuse „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” raames,
eelkõige oskuste kiirel ümberpaigutamisel uutesse kõrge kasvumääraga
sektoritesse ja turgudele.
Selleks et kaasata kaubanduse globaliseerumise
või finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud töötajad kiiresti taas
tööturule, aitab EGF kaasa liikmesriikide tööhõivepoliitikat käsitlevate
järgmiste suuniste[11]
rakendamisele:
–
suunis 7: naiste ja meeste tööturul osalemise
suurendamine, struktuurse tööpuuduse vähendamine ja töö kvaliteedi edendamine;
–
suunis 8: tööturu vajadustele vastava
kvalifitseeritud tööjõu arendamine ja elukestva õppe edendamine;
–
suunis 10: sotsiaalse kaasatuse edendamine ning
vaesuse vastu võitlemine.
Lisaks rõhutas komisjon teatises „Uued
kutseoskused uute töökohtade jaoks – Tööturu vajaduste prognoosimine ja nende
täitmine”,[12]
et majanduse taastumise soodustamiseks peaks EL toetama inimkapitali ja
tööalase konkurentsivõime edendamist kutseoskuste täiendamise läbi ning tagama
oskuste pakkumise parema vastavuse tööturu nõudlusele. Komisjon leidis, et
tööhõive ja tööturule naasmise edendamiseks on vaja võtta meetmeid inimeste
aktiveerimiseks, ümberõppe korraldamiseks ja kutseoskuste täiendamiseks. EGFi
üks olulisemaid eesmärke on kaasrahastada oskuste täiendamisega seotud
meetmeid.
·      Mõju põhiõigustele
Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste teostamist.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE
TULEMUSED
·      Konsulteerimine huvitatud isikutega
Konsultatsioonimeetodid, peamised
sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
Komisjon konsulteeris liikmesriikidega kahel
korral, esmalt 26. augustil 2010 küsimustiku vahendusel ning seejärel 29.
ja 30. septembril 2010 Portos toimunud koosolekul. Konsulteerimiste
peamine eesmärk oli koguda arvamusi 2009. aastal määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 1 lõikes 1a ja artikli 10 lõikes 1 sätestatud ning
30. detsembril 2011 aeguvate kriisiga seotud erandite tõhususe kohta ning
vajaduse kohta pikendada nende erandite kestust 31. detsembrini 2013.
Vastuste kokkuvõte ja nende
arvessevõtmine
Konsultatsioonide käigus selgus, et võimalus
esitada taotlus ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel
toimunud koondamiste puhul (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 1 lõige 1a) on
tõepoolest võimaldanud liikmesriikidel küsida EGFilt toetust töötajatele, kes on
kriisi tõttu töö kaotanud ning kasutada EGFi abi töötajate tööturule
tagasipöördumisel. Valdav enamik liikmesriike märkis, et kõnealused töötajad ei
oleks kaubanduse globaliseerumisega seotud kriteeriumide kohaselt EGFi abi
saanud. Lisaks osutasid konsultatsioonid, et üldiselt oli koondamiste puhul
lihtsam koguda tõendeid ja leida tõestatavat seost finants- ja
majanduskriisiga, kui kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste
struktuurimuutustega.
Kriisiga seotud erandite kehtivuse pikendamise
osas 2013. aasta lõpuni, soovis enamik vastanud liikmesriikidest, et
üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel toimunud koondamiste puhul saaks
taotlusi esitada ka edaspidi. Kehtivusaja pikendamise toetuseks esitatud
argumentides osutati, et EGFi toetused mõjutavad positiivselt töötajate
tööturule naasmise võimekust. See on oluline aspekt olukorras, kus
majanduskriis, mis ei puudutanud kõiki liikmesriike üheaegselt, mõjutab
majandust oluliselt ka pärast 2011. aastat ning kriisi mõju tööhõivele on
ikka veel märkimisväärne. Lisaks märgiti, et kehtivusaja pikendamisega kahe
aasta võrra ei kaasne pärast 2013. aasta lõppu mingeid kohustusi.
Seoses taotluse esitajatele loodud võimalusega
taotleda 65 %-list kaasrahastamise määra (määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 10 lõige 1) selgus konsultatsioonide käigus, et mitmel puhul
on suurem kaasrahastamise määr olnud määravaks teguriks EGFi toetuse
taotlemisel. Need täiendavad 15 % on võimaldanud taotlejatel suurendada
asjaomastele töötajatele suunatud abi. Riikide jaoks, kes oleksid võinud saada
ESFi puhul suurema kaasrahastamise määra, on ESFi ja EGFi määrad ühtlustatud.
Ilma kaasrahastamismäärade ühtlustamiseta ei oleks kõnealused liikmesriigid
EGFile toetuse taotlusi esitanud. Riikliku kaasrahastamise määr ikka veel problemaatiline,
kuid 50 % asemel 35 % määra kehtestamine on vähendanud probleemi
teravust. Enamiku liikmesriikide arvates oli kriisi ajal kohaldatud
65 %-line kaasrahastamise määr asjakohane ning nad toetasid selle
kehtivusaja pikendamist kuni 2013. aasta lõpuni.
Kõnealuste konsultatsioonide tulemused
kajastuvad määruse (EÜ) nr 1927/2006 kohta esitatud muudatusettepanekutes.
·      Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja
kasutada.
·      Mõju hindamine
Ettepaneku kohta ei olnud vaja esitada
mõjuhinnangut.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
·      Kavandatud meetmete kokkuvõte
Selleks et pikendada üleilmse finants- ja
majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud töötajate toetamist käsitleva ajutise
erandi kehtivust, asendatakse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 1
lõike 1a teises lõigus sätestatud kuupäev kuupäevaga 31. detsember
2013. Muudatusega pikendatakse ühtaegu ka määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 10 lõikes 1 sätestatud suurendatud kaasrahastamise määra
(65 %) kehtivusaega sama kuupäevani.
·      Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle
artikli 175 kolmas lõik.
·      Subsidiaarsuse põhimõte
Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse
ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse.
Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke
täielikult saavutada. Eesmärke on võimalik saavutada ainult määruse (EÜ)
nr 1927/2006 muutmisega.
ELi meetmega saavutatakse ettepanekus esitatud
solidaarsust käsitlevad eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.
EGFi, kui ELi tasandi rahastamisvahendi
kohandamine lähtuvalt praeguse majandus- ja finantsolukorra vajadustest on
võimalik ainult ELi tasandi seadusandliku algatusega.
Ettepaneku esitamisel on komisjon võtnud
arvesse liikmesriikide majandus- ja finantsolukorra käesolevast hinnangust
tulenevaid vajadusi ning majandusprognoosi aastateks 2012–2013. Need erinevad
märkimisväärselt hinnangutest ja prognoosidest, mis koostati 2008. aasta
lõpus ja 2009. aasta alguses, kui määrusesse (EÜ) nr 1927/2006 lisati
kriisiga seotud ajutised erandid.
Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse
põhimõttega.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas järgmistel põhjustel.
Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei
lähe määruse (EÜ) nr 1927/2006 esitatud muudatusettepanekud kaugemale kui
vajalik, et kohandada EGFi tegevus vastavaks praegustele prognoosidele, mis
käsitlevad majandus ja rahanduskriisi ning selle mõju tööhõivele ja
liikmesriikide eelarvepuudujäägile: esiteks – säilitatakse võimalus taotleda
EGFi toetust jätkuva finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud
töötajatele ning teiseks – sätestatakse kaasrahastamise 65 % määr
50 % asemel.
Kriisiga seotud erand võimaldab
liikmesriikidel taotleda EGFi toetust kriisi tagajärjel töö kaotanud
töötajatele, kui koondamiste ja kriisi vahel on selge ja põhjendatud seos. On
selge, et asjaomase seose puudumisel erandit ei kasutada.
Võrreldes määruse (EÜ) nr 1927/2006
kehtivate sätetega, ei kaasne ettepanekuga liikmesriikide jaoks täiendavat
halduskoormust.
·      Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt: määrus.
Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel
põhjusel:
määrus on asjakohane õigusakt kehtiva määruse
muutmiseks.
4.           MÕJU EELARVELE
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni
17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
(eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[13] artiklis 28 on
sätestatud, et EGF ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 500 miljonit
eurot.
Võttes arvesse
EGFile varem esitatud taotlusi,[14]
ei ole kriisiga seotud erandi kehtivusaja pikendamisel ette näha, et taotluste
summa ületaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 kohast iga-aastast maksimaalset
summat. 2007. aastal oli taotluste summa 51,8 miljonit eurot ja 2008.
aastal 20,6 miljonit eurot. 2009. aastal ulatus taotletud toetuste summa
131,7 miljoni euroni, 75 % taotlustest oli seotud kriisiga ja 25 %
kaubanduse globaliseerumisega. 2010. aastal oli EGFile esitatud taotluste
kogusumma 132,5 miljonit eurot ning kriisiga oli seotud 87 % ja kaubanduse
globaliseerumisega 13 % taotlustest.
2011/0147 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
olles edastanud õigusakti eelnõu riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[15],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[16],
tegutsedes tavapärase seadusandliku menetluse
kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri
2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1927/2006[17] loodi Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „EGF”), et liit saaks näidata üles
solidaarsust töötajatega, kes on kaotanud oma töö maailma kaubanduses
globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ja neid
aidata.
(2)
Osana finants- ja majanduskriisi vastastest
meetmetest muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni
2009. aasta määrusega (EÜ) nr 546/2009[18] määrust (EÜ)
nr 1927/2006, eelkõige sätestati ajutine erand, mille eesmärk oli
laiendada määruse kohaldamisala, et see hõlmaks ka kriisi tagajärjel toimunud
koondamisi ning suurendati ajutiselt EGFi-poolse kaasrahastamise määra.
(3)
Võttes arvesse liidu käesolevat majandus- ja
rahandusolukorda, on asjakohane pikendada kõnealuse erandi kehtivusaega enne
selle aegumist 30. detsembril 2011.
(4)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1927/2006
vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 1
lõikes 1a
asendatakse teine lõik järgmisega:
„Kõnealust erandit kohaldatakse kõikide
taotluste suhtes, mis on esitatud hiljemalt 31. detsembril 2013.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS

1.
1.       ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid

2.
2.       HALDUSMEETMED

              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

3.
3.       ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr
1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[19]) struktuurile

Tegevuspõhine
eelarvestamine: Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond vastavalt DG EMPL
2010. aasta majandamiskavale

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[20]
X Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Ettepanek
on seotud juhtalgatusega „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”, mis on
osa komisjoni Euroopa 2020. aasta strateegiast aruka, jätkusuutliku ja kaasava
majanduskasvu tagamiseks.

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk nr 1: Tagada nende töötajate
osalemine tööturul, kes on kaotanud töö maailma kaubanduses toimunud
struktuurimuutuste ning majandus- ja finantskriisi tagajärjel.
Erieesmärk nr 2: Üldsuse teadlikkuse
suurendamine EGFi kui solidaarsuse väljendaja tähtsusest.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile: Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Ettepanek
võimaldab Euroopa Liidul toetada ka edaspidi EGFi kaudu (kaasrahastamise
määraga 65 %) aktiivse tööturupoliitika meetmeid, mis on suunatud üleilmse
finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud töötajate abistamisele
Lisaks võimaldab nimetatud kaasrahastamise määr toetada ka kaubanduse
globaliseerumise tagajärjel töö kaotanud töötajaid.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
–
EGFile esitatud toetusetaotluste arv
–
koondatud töötajate arv, kellele EGFi toetust taotleti
–
EGFi toetatud meetmete tulemusena tööle naasnud töötajate arv

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Võttes
arvesse majandus- ja finantskriisi, muudeti 2009. aastal määrust (EÜ) nr
1927/2006 ning sätestati kriisiga seotud tähtajaline erand. Kõnealuse erandi
kohaldamine lõpeb 30. detsembril 2011. Siiski kinnitavad hiljutised
majandusprognoosid, et kriisi negatiivne mõju, eelkõige restruktureerimise
tempole, töökohtade loomisele ja töötuse määrale, jätkub vähemalt
2012. aasta lõpuni. Käesolev ettepanek peaks andma EGFile võimaluse
toetada (kaasrahastamise määraga 65 %) üleilmse finants- ja majanduskriisi
tagajärjel koondatud töötajaid kuni 31. detsembrini 2013.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

ELi
osalus EGFi kaudu võimaldab täiendada olemasolevaid riiklikke vahendeid, mis on
suunatud kaubanduse globaliseerumise või üleilmse majandus- ja finantskriisi
tagajärjel koondatud töötajate tööturule naasmisele. EGFi praeguseks saadud
kogemused näitavad, et ELi osalus võimaldab osutada vajadusi täpsemalt arvesse
võtvat abi pikema perioodi jooksul. Sageli hõlmab see meetmeid, mida ei oleks
olnud võimalik võtta ilma ELi osaluseta.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Pärast
määruse (EÜ) nr 1927/2006 läbivaatamist saadud kogemused on esitatud
seletuskirjas.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

EGFi
tegevus on kooskõlas ja moodustab sünergia Euroopa Sotsiaalfondi tegevusega.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

–
X Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
X  Ettepanek/algatus
hõlmab ajavahemikku 31. detsember 2011 kuni 31. detsember 2013
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul YYYY – YYYY
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
YYYY – YYYY,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[21]

¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on
delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[22]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
X Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve
täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine
ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Määruse
(EÜ) nr 1927/2006 artiklis 16 on sätestatud, et komisjon esitab igal
aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse
aruande eelmisel aastal kõnealuse määruse alusel võetud meetmete kohta. Aruanne
sisaldab muu hulgas ka komisjoni tähelepanekuid järelevalve kohta asjaomasel
aastal.
Vastavalt
määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 17 koostab komisjon tihedas
koostöös liikmesriikidega enne 2011. aasta lõppu vahehindamise EGFi
saavutatud tulemuste tõhususe ja järjepidevuse kohta. 31. detsembriks 2014
peab komisjon koostama välisekspertide abil järelhindamise, et hinnata EGFi
mõju ja lisandväärtust.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

Samad,
mis ühenduse muude fondide puhul, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Haldust
ja finantskontrolli käsitlevad nõuded on sätestatud määruse (EÜ)
nr 1927/2006 artiklis 18.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Meetmed
eeskirjade eiramise vältimiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks on sätestatud
määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 18 lõike 1 punktis d ja
artikli 18 lõikes 2.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide
ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneerin-gute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus…...….] || Liigendatud/ liigendamata[23] || EFTA[24] riigid || Kandidaat-riigid[25] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1.1 || 04.0501 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond 04.010414 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond – Halduskorralduskulud 40.0243 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reserv || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneerin-gute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus…..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 Ei kohal-data || Ei kohaldata || […] || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Number ||
 PEADIREKTORAAT: EMPL ||   ||   || Aasta 2012[26] || Aasta 2013 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud (p.m) ||   ||   ||
 Eelarverea nr || Kulukohustused || (1) ||   ||   ||
 Maksed || (2) ||   ||   ||
 Eelarverea nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad  haldusassigneeringud[27] ||   ||   ||
 Eelarverea nr ||   || (3) ||   ||   ||
  EMPL peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 ||   ||   ||
 Maksed || =2+2a +3 ||   ||   ||
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku tööhõive peadirektoraadi rubriigi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1– 4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2012 || Aasta 2013 || KOKKU
 PEADIREKTORAAT: EMPL ||
  Personalikulud || Puudub || Puudub ||
  Muud halduskulud ||   ||   ||
  EMPL peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) ||   ||   ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta N[28] || Aasta N+1 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1– 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused ||   ||   ||
 Maksed ||   ||   ||

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
X  Ettepanek/algatus ei
hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU ||
 ||
 Väljundi liik[29] || Keskmine kulu väljundi kohta || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 ERIEESMÄRK nr 1[30] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Toodang ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Toodang ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Toodang ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Toodang ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
X  Ettepanek/algatus ei
hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2012 [31] || Aasta 2013 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[32] ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||
 KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.2.
Hinnanguline personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||
 XX 01 04 yy[33] || – peakorteris[34] ||   ||
 – delegatsioonides ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||
 KOKKU ||   ||   ||   ||   ||
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad ||
 Koosseisuvälised töötajad ||

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
X  Ettepanek/algatus on
kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjakohase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
ei
kohaldata
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[35].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
ei
kohaldata

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
X Ettepanek/algatus ei
hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
X  Ettepanekul/algatusel
puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨       mitmesugustele tuludele
–
¨       mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || ||
 Aasta 2012 || Aasta 2013 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) ||
 Artikkel …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste tulude puhul
täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.
ei
kohaldata
Täpsustage tuludele
avaldatava mõju arvutusmeetod.
ei kohaldata
[1]               ELT L 48, 22.2.2008, lk 82.
[2]               KOM(2008)800, 26.11.2008
[3]               ELT L 167, 29.06.2009, lk 26.
[4]               Tagasivõetud või tagasilükatud taotlusi ei ole arvesse võetud.
[5]               Vt
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts_en.htm.

[6]               Vt
eelmine joonealune märkus.
[7]               KOM(2011)
11, 12.01.2011.
[8]               Euroopa
Parlamendi resolutsioon (2010/2072/INI).
[9]               Määrus (EÜ) nr 1081/2006, ELT L 210, 31.7.2006, lk 12.
[10]             KOM(2010) 2020, 3.3.2010.
[11]             Nõukogu
otsus, 21. oktoober 2010, liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. ELT
L 308, 24.11.2010, lk 46.
[12]             KOM(2008)
868, 16.12.2008.
[13]             ELT
C 139, 14.6.2006, lk 1.
[14]             V.a
tagasivõetud ja tagasilükatud taotlused.
[15]             ELT
C , , lk .
[16]             ELT
C , , lk .
[17]             ELT L 48, 22.2.2008, lk 82.
[18]             ELT L 167, 29.6.2009, lk 26.
[19]             ABM
– tegevuspõhine juhtimine, ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
[20]             Vastavalt
finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[21]             Eelarve
täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[22]             Määratletud
finantsmääruse artiklis 185.
[23]             Liigendatud/liigendamata assigneeringud.
[24]             EFTA:
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[25]             Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
[26]             Aasta,
mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[27]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[28]             Aasta,
mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[29]             Väljundid
on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv,
ehitatud teede km arv, jne).
[30]             Vastavalt
punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...”
[31]             Aasta,
mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[32]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[33]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate
ülempiiri arvestades (endised B.A read).
[34]             Peamiselt
struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa
Kalandusfond.
[35]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.


title: Ettepanek Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajaga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0190(10)

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.05.2005KOM(2005) 190 lõplik2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU PÕHJUSED JA EESMÄRKPraegu on Euroopa Liidus 20 detsentraliseeritud asutust, mida võib nimetada ühenduse asutusteks mõnede ühiste tunnuste põhjal, näiteks asutamine õiguslikust alusest lähtudes, juriidilise isiku staatus, halduslik ja rahanduslik sõltumatus ning selgelt määratletud pädevus- ja tegevusala.Sellist ühenduse asutust juhib vastutav ametnik, kelle ametnimetus on üldjuhul direktor ja keda teatavatel juhtudel abistab üks või mitu asedirektorit. Direktorite ametiaeg kestab tavaliselt neli kuni viis aastat. Enamikus algmäärustest on siiski ette nähtud, et direktori või vajaduse korral asedirektori ametiaega võib üks või mitu korda sama pikaks ajavahemikuks pikendada. Ametisse nimetamise tingimused ja ametiaja kestus on iga asutuse puhul algmäärusega kindlaks määratud.Kuni viimaste aastateni pikendas direktori ametiaega ametisse nimetav asutus või ametiisik oma otsusega. Kui komisjon asus algmäärusi üksikasjalikumalt läbi vaatama, jõudis ta järeldusele, et selline tava tekitab teatava õigusliku probleemi.Nimelt kasutatakse ühenduste asutuste algmäärustes (välja arvatud määrus nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, ja hilisem määrus nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) ametiaja pikendamise tähistamiseks mõistet „ametisse tagasi nimetamine“.Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 214 lõige 1, mis käsitleb komisjoni liikmete ametissenimetamist, ning artiklid 223 ja 224, mis käsitlevad Euroopa Kohtu kohtunike ametissenimetamist, sisaldavad samasugust sätet. Kuid mõlemal juhul on kokku lepitud, et ametisse tagasi nimetamise võimalus ei tähenda lihtsustatud menetluse rakendamist ja seda, et ametiaega pikendatakse ilma asutamislepinguga ettenähtud ametissenimetamise menetlusest kinni pidamata.Sellistel asjaoludel saab ametisse tagasi nimetamise võimalust tõlgendada üksnes nii, et töötaja peab ametiaja lõppedes uueks ametiajaks uuesti kandideerima.Kui sellist tõlgendusviisi kasutada ka ühenduse asutuste puhul, tuleb teha järeldus, et ametisse tagasinimetamise võimalus ei vabasta direktorit algmääruses sätestatud ametissenimetamise menetluse järgimisest.Asutuste direktoritel ja abidirektoritel ei ole mitte üksnes kindlaksmääratud ametiaeg, vaid nad on lisaks ka asutuse töötajad, kes on tööle võetud lepingu alusel ajutise teenistujana, ning nende suhtes kehtivad Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused.Sel põhjusel peab ametissenimetamise menetlus hõlmama vaba ametikohta käsitleva teate avaldamist kõikides liikmesriikides ning järgima sobivate kandidaatide väljavalimise korda, mis vastab ühenduste muude teenistujate teenistustingimustest ja algmäärustest lähtuvatele eeskirjadele.Kõnealused menetlused on tavaliselt aeganõudvad ja suhteliselt kulukad. Juhul kui ametisolev direktor otsustab uuesti kandideerida, võivad need asjaomasel ajavahemikul asutuse tööd aeglustada või häirida.Arvestades asutuste konkreetseid vajadusi ja viimaste aastate tava, ei ole ilmselt asjakohane kehtestada nõuet, et asutused iga kord direktori või muu asjaomase ametniku ametiaja lõpul järgiksid valikumenetlust. Ametisse nimetavatel asutustel või ametiisikutel peaks olema võimalik valida, kas pikendada jooksvat ametiaega või viia läbi uus valikumenetlus.Samuti tuleks arvesse võtta asjaolu, et asutuste direktorid ei vastuta üksnes halduse eest, vaid mängivad olulist osa ka asutuse töös ja asutuse ülesannete täitmises. Ametisse nimetav asutus või ametiisik peab otsuse tegemisel niisiis arvesse võtma kaht vajadust: tagada järjepidevus asutuse haldusjuhtimises ning rakendada asutuse tegevuses uusi ideid ja põhimõtteid.Seepärast tuleb ametisoleva direktori ametiaja pikendamise otsus vastu võtta, tuginedes direktori suutlikkuse ja asutuse vajaduste eelnevale hindamisele, mille viib läbi asutus või isik, kelle ülesanne on esitada ametisse nimetavale asutusele kandidaate, ja ametiaja pikendamist võib lubada ühe korra kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei kesta kauem kui esimene ametiaeg.Kokku kavatsetakse ametissenimetamist käsitlevaid sätteid muuta 18 asutuse puhul, mis tingib 18 algmääruse eeskirjade muutmisele suunatud määrusettepanekute esitamise.Muuta ei ole vaja kahe asutuse asutamismäärusi: nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta[1] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet.[2] Asjaomaste asutuste piiratud tegevusaja tõttu ei ole nende määrustega ette nähtud direktori ametiaja pikendamist.Samuti ei ole tehtud ettepanekuid teise ja kolmanda samba asutuste ja muude organite asutamisdokumentide muutmiseks.Kahe asutuse puhul, mille kohta on tehtud määrusettepanek, mis on läbivaatamisel või vastuvõtmisel (Euroopa Kemikaalide Amet[3] ja ühenduse kalanduse kontrolliagentuur[4]) esitab komisjon muutmisettepanekuid nende tekstide ühtlustamiseks kõigi ühenduse asutuste algmäärustega vastavalt vajadusele.2. ÕIGUSLIK ALUS JA VASTUVÕTMISMENETLUSIga määrus, millega luuakse mingi asutus, tugineb põhimõtteliselt sellele asutamislepingu artiklile, mis vastab asutuse pädevusvaldkonnale ja tegevusalale ning millest tuleneb ka vastuvõtmismenetlus, mida tuleb rakendada.Seetõttu oleks vaja muuta kõiki määrusi, millega on loodud kõnealuseid asutusi.Määruste vastuvõtmisel tuleks järgida menetlust, mis kehtis asutuse loomise ajal, võttes vajadusel arvesse pärast asjaomase asutamismääruse vastuvõtmist toimunud arenguid Euroopa Parlamendi asutamislepinguga kehtestatud pädevustes või muudatusi õiguslikes alustes.Eelkõige käib see Euroopa Keskkonnaagentuuri kohta, kuid ka viie muu asutuse kohta, mille puhul õiguslikku alust on muudetud ja asutamislepingu artikkel 308 asendatud sellise õigusliku alusega, mis käsitleb asjaomaste asutuste tegevusvaldkonda.Tegemist on kõigepealt Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskusega, mille asutamismäärus on praegu kodifitseerimisel, mille käigus komisjon nõustus nõukogu seisukohaga, et õigusliku alusena tuleks nüüdsest kasutada artiklit 152, samuti Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (artikkel 150), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga (artikli 137 lõike 1 punktid a ja b), Euroopa koolitusfondiga (artikkel 150) ning Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuriga (artikli 137 lõike 1 punkt a).3. MÄÄRUSETTEPANEKUTE SÕNASTUS3.1 Kolm põhjendust, mis esinevad kõigis määrusettepanekutes, sõnastatakse järgmiselt:Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite või vajadusel esimeeste ametiaja pikendamise tingimusi ja korda käsitlevad eeskirjad tuleks ühtlustada.Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.Seetõttu tuleks muuta määrust nr …/… [asutuse loomist käsitleva algmääruse pealkiri].“3.2 Kõikide muudetud määruste puhul soovitatakse järgmist standardsõnastust:„Asutust juhib direktor, kelle haldusnõukogu* nimetab komisjoni ettepanekul** ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul** ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige– esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;– asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“*ühenduse sordiameti ja siseturu ühtlustamisameti puhul nõukogu, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul komisjon;**siseturu ühtlustamisameti, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul haldusnõukogu.3.3 Muudatusettepanekud puudutavad järgmisi asutusi ja määrusi:-  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP): nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) artikli 6 lõige 2;-  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND): nõukogu 26. mai 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) artikli 8 lõige 3;-  Euroopa Keskkonnaagentuur (AEE): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;-  Euroopa Koolitusfond (ETF): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1360/90 (millega luuakse Euroopa Koolitusfond, muudetud nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1572/98) artikli 7 lõike 1 teine lause;-  Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus: nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;-  siseturu ühtlustamisamet: nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 120 lõige 2;-  Euroopa töötervishoiu- ja tööohutusagentuur: nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrus (EMÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) artikli 11 lõige 1;-  ühenduse sordiamet (CPVO): nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 (ühenduse sordikaitse kohta) artikli 43 lõige 2;-  Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus: nõukogu 28. novembri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõige1;-  Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus: 2. juuni 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1035/97 (millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus) artikli 10 lõige 1;-  Euroopa Toiduohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) artikli 26 lõike 1 esimene lause;-  Euroopa Meresõiduohutuse Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) artikli 16 lõige 2;-  Euroopa Lennundusohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) artikli 30 lõige 4;-  haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) artikli 17 lõige 1;-  Euroopa ravimiamet: nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) artikli 64 lõike 1 kolmas lause;-  Euroopa Raudtee Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega luuakse Euroopa Raudtee Amet) artikli 31 lõige 3;-  Euroopa GNSS Järelevalveamet: nõukogu 12. juuli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta) artikli 7 lõike 2 kolmas lõik;-  Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur: nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) artikli 26 lõike 5 teine lause.2005/0072 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 175,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[6]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[7]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta,[9]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1210/90 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning ja nende saavutamise viisi,-  agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0073 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[10]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[11]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[12]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]ning arvestades järgmist:1.  Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.2.  Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.3.  Seetõttu tuleks muuta nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta,[14]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 337/75 artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Direktori ametiaeg kestab viis aastat. Juhatuse ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab juhatus eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0074 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkte a ja b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[15]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[16]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[17]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[18]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 26. mai 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta,[19]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Direktor ja asedirektor nimetatakse ametisse kuni viieks aastaks ning nende ametiaega võib haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,-  fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0075 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[20]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[21]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[22]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[23]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond,[24]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1360/90 artikli 7 lõike 1 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0076 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[25]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[26]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[27]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[28]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta,[29]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 302/93 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viisi,-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0077 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 40/94 seoses siseturu ühtlustamisameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[30]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[31]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[32]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta,[33]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 120 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg on kuni viis aastat. Haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist ning komisjoni arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0078 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[34]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[35]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[36]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta,[37]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 43 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg ei ole pikem kui viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist ning haldusnõukogu arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0079 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[38]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[39]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta,[40]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2965/94 artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0080 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 284 ja 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[41]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[42]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[43]võttes arvesse regioonide komitee arvamust[44]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus,[45]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1035/97 artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse neljaks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni nelja aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0081 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 37, 95 ja 133 ning artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[46]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[47]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[48]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[49]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seepärast tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused,[50]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 178/2002 artikli 26 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Esimesest lausest jäetakse välja fraas „ning teda saab tagasi nimetada“.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja lõpuks saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0082 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[51]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[52]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[53]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[54]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus,[55]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 851/2004 artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Haldusnõukogu nimetab direktori ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel viieks aastaks ning ametiaega võib komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viie aasta võrra; asjaomane nimekiri koostatakse Euroopa Ühenduste Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0083 (COD)EttepanekEURO OPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ja artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[56]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[57]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[58]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[59]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet,[60]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 726/2004 artikli 64 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Kolmas lause jäetakse välja.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0084 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 seoses Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[61]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[62]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliitraadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta,[63]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1321/2004 artikli 7 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga:„Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,-  ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0085 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkti a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[64]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[65]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[66]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[67]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta,[68]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2062/94 artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks õigusega teda komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist tagasi nimetada teiseks kuni viie aasta pikkuseks ametiajaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0086 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, seoses tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[69]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[70]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[71]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[72]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet,[73]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0087 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 seoses Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori ja direktorite ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[74]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[75]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[76]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[77]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist,[78]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 30 lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:„4. Tegevdirektori ja direktorite ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0088 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[79]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[80]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[81]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[82]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet,[83]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 31 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0089 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[84]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[85]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[86]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seepärast tuleks muuta nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta,[87]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikli 26 lõike 5 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib haldusnõukogu nende ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:-  esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,-  agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [….]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 306, 7.12.2000 ja KOM(2004) 451 (lõplik), 28.6.2004.[2] ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.[3] KOM(2003) 644 (lõplik)[4] KOM(2004) 289 (lõplik)[5] EÜT C ..., ..., lk ... .[6] EÜT C ..., ..., lk ... .[7] EÜT C ..., ..., lk ... .[8] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[9] EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).[10] ELT C […], […], lk […].[11] ELT C […], […], lk […].[12] ELT C […], […], lk […].[13] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[14] EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2051/2004 (ELT L 355, 1.12.2004, lk 1).[15] EÜT C ..., ..., lk ... .[16] EÜT C ..., ..., lk ... .[17] EÜT C ..., ..., lk ... .[18] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[19] EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1649/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 25).[20] ELT C […], […], lk […].[21] ELT C […], […], lk […].[22] ELT C […], […], lk […].[23] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[24] EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1648/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 22).[25] ELT C […], […], lk […].[26] ELT C […], […], lk […].[27] ELT C […], […], lk […].[28] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[29] EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).[30] ELT C […], […], lk […].[31] ELT C […], […], lk […].[32] ELT C […], […], lk […].[33] EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 422/2004 (ELT L 70, 9.3.2004, lk 1).[34] ELT C […], […], lk […].[35] ELT C […], […], lk […].[36] ELT C […], […], lk […].[37] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 873/2003 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 38).[38] ELT C […], […], lk […].[39] ELT C […], […], lk […].[40] EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).[41] ELT C […], […], lk […].[42] ELT C […], […], lk […].[43] ELT C […], […], lk […].[44] ELT C […], […], lk […].[45] EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1652/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 33).[46] ELT C […], […], lk […].[47] ELT C […], […], lk […].[48] ELT C […], […], lk […].[49] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[50] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).[51] ELT C […], […], lk […].[52] ELT C […], […], lk […].[53] ELT C […], […], lk […].[54] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[55] EÜT L 142, 30.4.2004, lk 1.[56] ELT C […], […], lk […].[57] ELT C […], […], lk […].[58] ELT C […], […], lk […].[59] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[60] ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.[61] ELT C […], […], lk […].[62] ELT C […], […], lk […].[63] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.[64] ELT C […], […], lk […].[65] ELT C […], […], lk […].[66] ELT C […], […], lk […].[67] Euroopa Parlamendi […] arvamus[68] EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1654/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 38).[69] ELT C […], […], lk […].[70] ELT C […], […], lk […].[71] ELT C […], […], lk […].[72] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[73] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 724/2004 (ELT L 129, 29.4.2004, lk 1).[74] ELT C […], […], lk […].[75] ELT C […], […], lk […].[76] ELT C […], […], lk […].[77] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[78] EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).[79] ELT C […], […], lk […].[80] ELT C […], […], lk […].[81] ELT C […], […], lk […].[82] Euroopa Parlamendi […] arvamus.[83] ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.[84] ELT C […], […], lk […].[85] ELT C […], […], lk […].[86] ELT C […], […], lk […].[87] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.