               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.5.2017
            COM(2017) 267 final
            2017/0106(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetav seisukoht ÜRO eeskirjade nr 4, 6, 7, 14, 16, 19, 23, 30, 38, 48, 50, 51, 54, 55, 77, 80, 83, 87, 91, 98, 106, 112, 113, 119, 123, 129 ja 143 muudatusettepanekute, ÜRO üldiste tehniliste normide nr 1 ja 15 muudatusettepanekute, kütuseaurude katsemenetlust käsitleva ÜRO uue üldise tehnilise normi ettepaneku, kolme ÜRO üldiste tehniliste normide ettepanekute loetelus oleva kande uuesti kinnitamise ning termini „UN GTR“ kasutamist käsitleva konsensusele tugineva otsuse kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UNECE) töötab rahvusvahelisel tasandil välja ühtlustatud nõudeid, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt 1958. aasta muudetud kokkuleppe osaliste vahel ning tagada, et neil sõidukitel oleks kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse tase.

               Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsusega 97/836/EÜ ühines liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“), ning nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsusega 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“), ühines liit paralleelse kokkuleppega.

               UNECE sõidukite eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi WP.29 istungeid peetakse kolm korda aastas: iga kalendriaasta märtsis, juunis ja novembris. Igal istungil võetakse tehnika arengu võimaldamiseks vastu uusi ÜRO eeskirju või olemasolevate ÜRO eeskirjade või ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi. Enne iga WP.29 istungit võtab kõnealused muudatused vastu üks kuuest WP.29 raames tegutsevast töörühmast.

               Seejärel toimub WP.29 istungil muudatuste, täienduste ja paranduste vastuvõtmise lõplik hääletamine, juhul kui kvoorum on koos ja kui saavutatakse kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamus. EL on WP.29 raames kahe kokkuleppe (1958. ja 1998. aasta kokkuleppe) osaline. Iga kord valmistatakse ette nõukogu otsus (nn megaotsus), mis sisaldab eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste nimekirja ja millega volitatakse komisjoni hääletama igal WP.29 istungil liidu nimel.

               Käesolevas nõukogu otsuses määratakse kindlaks liidu seisukoht 19.–23. juunil 2017 toimuval WP.29 istungil hääletamiseks esitatud eeskirjade, muudatuste, täienduste ja paranduste kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Käesolev ettepanek täiendab liidu siseturupoliitikat autotööstuse valdkonnas ja on sellega täies kooskõlas.

               WP.29 süsteem tugevdab sõidukistandardite rahvusvahelist harmoneerimist. 1958. aasta kokkuleppel on selle eesmärgi saavutamisele väga suur mõju, kuna ELi tootjad saavad rakendada ühtset tüübikinnituseeskirjade kogumit, teades, et kokkuleppeosalised tunnistavad nende tooted oma riiklikele õigusaktidele vastavaks. Tänu sellele süsteemile on määrusega (EÜ) nr 661/2009 mootorsõidukite ohutuse kohta kehtetuks tunnistatud rohkem kui 50 ELi direktiivi ja asendatud need vastavate 1958. aasta kokkuleppel põhinevate eeskirjadega.

               Samalaadne lähenemisviis on võetud direktiiviga 2007/46/EÜ, mis asendas liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning millega kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti ÜRO eeskirjad ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates asjaomase direktiivi vastuvõtmisest on ÜRO eeskirju hakatud ELi tüübikinnituse raames üha sagedamini lõimima liidu õigusaktidesse.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               WP.29 süsteem on seotud liidu konkurentsivõimepoliitikaga, millele käesoleval algatusel on positiivne mõju. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka liidu transpordi- ja energiapoliitikaga, mida on 1958. aasta kokkuleppe raamesse jäävate eeskirjade koostamisel ja vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse võetud.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus

               Selliste rahvusvaheliste õigusaktide nagu ÜRO eeskirjade ettepanekute ning ÜRO eeskirjade ja üldiste tehniliste normide eelnõude muudatusettepanekute poolt hääletamine ja nende ülevõtmine liidu mootorsõidukite tüübikinnitussüsteemi on liidu ainupädevuses. See hoiab ära siseturu killustumise ning lisaks tagab kogu liidus võrdväärsed keskkonna- ja ohutusnormid. Samuti kaasneb sellega mastaabisääst: tooteid saab valmistada kogu liidu ja isegi rahvusvahelise turu jaoks, ilma et neid oleks vaja kohandada igalt liikmesriigilt eraldi tüübikinnituse taotlemiseks.

               Seepärast on käesolev ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas.

               •Proportsionaalsus

                  Käesoleva nõukogu otsusega volitatakse komisjoni hääletama liidu nimel ja see on vastavalt nõukogu otsuse 97/836/EÜ artikli 5 lõikele 1 proportsionaalne vahend, et määrata kindlaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis esitatav ühtne ELi seisukoht WP.29 istungi päevakorras olevate töödokumentide üle hääletamisel. Käesolev ettepanek on seega proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, kuna see ei lähe järgmiste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale: tagada nii siseturu nõuetekohane toimimine kui ka avaliku ohutuse ja kaitse kõrge tase.

               •Vahendi valik

               Nõukogu otsuse kasutamist on nõutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9, et kehtestada rahvusvahelises lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Käesoleva ettepaneku puhul ei ole välisekspertide arvamusi vaja kasutada. Siiski on mootorsõidukite tehniline komitee selle läbi vaadanud.

               •Mõjuhinnang

               Käesoleva ettepaneku mõju ei saa hinnata, kuna see ei ole seadusandliku iseloomuga ning muud poliitilised alternatiivid puuduvad või on võimatud.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Algatusel ei ole halduskoormuslikke tagajärgi, kuna megaotsusele lisatud parandusviited ei lisa ettevõtjaile, sh VKEdele uusi aruannete esitamise ega muid halduskohustusi. Vastupidi, halduskoormust püütakse vähendada, sest ülemaailmselt harmoneeritud standardite kohaldamine võimaldab tootjail esitada süsteemide ja osade tüübikinnitusdokumente mitte üksnes ELis, vaid ka 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide eksporditurgudel väljaspool ELi.

               Ettepanekul on väga positiivne mõju ELi autotööstuse konkurentsivõimele ja rahvusvahelisele kaubandusele. Rahvusvaheliselt harmoneeritud sõidukieeskirjade tunnustamist ELi kaubanduspartnerite poolt peetakse parimaks viisiks kõrvaldada mittetariifsed kaubandustõkked ning avada turulepääs ELi autotootjatele või seda avardada.

               •Põhiõigused

               Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev algatus ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Puuduvad.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Puuduvad.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepanekus määratakse kindlaks liidu seisukoht

               –ÜRO eeskirjade nr 4, 6, 7, 14, 16, 19, 23, 30, 38, 48, 50, 51, 54, 55, 77, 80, 83, 87, 91, 98, 106, 112, 113, 119, 123, 129 ja 143 muudatusettepanekute hääletamisel;

               –ÜRO üldiste tehniliste normide nr 1 ja 15 muudatusettepanekute hääletamisel;

               –ülemaailmses ühtlustatud kergeveokite katsetamise korras (WLTP EVAP) sisalduva ja kütuseaurude katsemenetlust käsitleva ÜRO uue üldise tehnilise normi ettepaneku hääletamisel;

               –ÜRO üldiste tehniliste normide ettepanekute loetelu kannete nr 11, 12 ja 13 uuesti kinnitamist käsitleval hääletamisel ning

               –konsensusele tugineva otsuse üle hääletamisel termini „ÜRO üldine tehniline norm“ kasutamise kohta ametlikes dokumentides 1998. aasta kokkuleppe raames.

               2017/0106 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetav seisukoht ÜRO eeskirjade nr 4, 6, 7, 14, 16, 19, 23, 30, 38, 48, 50, 51, 54, 55, 77, 80, 83, 87, 91, 98, 106, 112, 113, 119, 123, 129 ja 143 muudatusettepanekute, ÜRO üldiste tehniliste normide nr 1 ja 15 muudatusettepanekute, kütuseaurude katsemenetlust käsitleva ÜRO uue üldise tehnilise normi ettepaneku, kolme ÜRO üldiste tehniliste normide ettepanekute loetelus oleva kande uuesti kinnitamise ning termini „UN GTR“ kasutamist käsitleva konsensusele tugineva otsuse kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 97/836/EÜ
                  1
                ühines liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe“).

               (2)Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ
                  2
                ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist („paralleelne kokkulepe“).

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ
                  3
                asendati liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusmenetlusega ning kehtestati ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid kõigile uutele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. Nimetatud direktiiviga inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. Alates asjaomase direktiivi vastuvõtmisest on ÜRO eeskirju hakatud ELi tüübikinnituse raames üha sagedamini lõimima liidu õigusaktidesse.

               (4)Pidades silmas kogemusi ja tehnika arengut, on nõudeid, mis on seotud teatavate elementide või joontega, mille suhtes kohaldatakse ÜRO eeskirju nr 4, 6, 7, 14, 16, 19, 23, 30, 38, 48, 50, 51, 54, 55, 77, 80, 83, 87, 91, 98, 106, 112, 113, 119, 123, 129 ja 143 ning ÜRO üldisi tehnilisi norme nr 1 ja 15, vaja kohandada tehnika edusammudega.

               (5)Selleks et kehtestada ühtsed sätted kütuseaurude katsemenetluse kohta ülemaailmses ühtlustatud kergeveokite katsetamise korras (WLTP EVAP), tuleks vastu võtta uus ÜRO üldine tehniline norm.

               (6)Selleks et säilitada USA keskkonnakaitseameti ja riikliku maanteeohutusameti taotlusel kanded nr 11, 12 ja 13 ÜRO üldiste tehniliste normide ettepanekute loetelus, tuleks need kanded uuesti kinnitada.

               (7)Selleks et ühtlustada samaväärsetes kokkulepetes, näiteks 1958. aasta kokkuleppes kasutatavate sarnaste terminite vormi ning aidata sel viisil rakendada 1998. kokkulepet ilma seda muutmata, tuleks 1998. aasta kokkuleppe raames kasutada ametlikes dokumentides terminit „UN GTR“.

               (8)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel UNECE asjaomastes komiteedes, nimelt 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees eespool osutatud ÜRO dokumentide vastuvõtmise küsimuses,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 1958. aasta muudetud kokkuleppe halduskomitees ja paralleelse kokkuleppe täitevkomitees ajavahemikul 19.–23. juunini 2017, on hääletada käesoleva otsuse lisas loetletud ettepanekute poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) ( EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (2)
                  Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.5.2017
            COM(2017) 267 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastes komiteedes võetav seisukoht ÜRO eeskirjade nr 4, 6, 7, 14, 16, 19, 23, 30, 38, 48, 50, 51, 54, 55, 77, 80, 83, 87, 91, 98, 106, 112, 113, 119, 123, 129 ja 143 muudatusettepanekute, ÜRO üldiste tehniliste normide nr 1 ja 15 muudatusettepanekute, kütuseaurude katsemenetlust käsitleva ÜRO uue üldise tehnilise normi ettepaneku, kolme ÜRO üldiste tehniliste normide ettepanekute loetelus oleva kande uuesti kinnitamise ning termini „UN GTR“ kasutamist käsitleva konsensusele tugineva otsuse kohta

               LISA

                        Eeskirja nr

                        Päevakorrapunkt

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi viide

                        4

                        4.10.1

                        Eeskirja nr 4 (tagumise registreerimismärgi valgustid) 19. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/72

                        6

                        4.10.2

                        Eeskirja nr 6 (suunatuled) 01-seeria muudatuste 28. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/73

                        6

                        4.10.3

                        Eeskirja nr 6 (suunatuled) 01-seeria muudatuste 29. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/74

                        7

                        4.10.4

                        Eeskirja nr 7 (ääretule-, piduritule- ja ülemised ääretulelaternad) 02-seeria muudatuste 27. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/75

                        14

                        4.6.1

                        Eeskirja nr 14 (turvavööde kinnituspunktid) 07-seeria muudatuste 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/58

                        16

                        4.6.2

                        Eeskirja nr 16 (turvavööd) 06-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/59

                        16

                        4.6.3

                        Eeskirja nr 16 (turvavööd) 07-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/60

                        19

                        4.10.5

                        Eeskirja nr 19 (eesmised udulaternad) 04-seeria muudatuste 10. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/76

                        23

                        4.10.6

                        Eeskirja nr 23 (tagurdustulelaternad ja manööverdustulelaternad) 22. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/77

                        30

                        4.8.4

                        Eeskirja nr 30 (sõiduautode ja nende haagiste rehvid) 02-seeria muudatuste 19. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/105

                        38

                        4.10.7

                        Eeskirja nr 38 (tagumised udulaternad) 19. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/78

                        48

                        4.10.8

                        Eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 06-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/79

                        48

                        4.10.16

                        Eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine) 05-seeria muudatuste 11. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/106

                        50

                        4.10.9

                        Eeskirja nr 50 (mopeedide ja mootorrataste ääretule-, pidurdustule- ja suunatulelaternad) 19. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/80

                        50

                        4.10.10

                        Eeskirja nr 50 (mopeedide ja mootorrataste ääretule-, pidurdustule- ja suunatulelaternad) 20. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/81

                        51

                        4.9.1

                        Eeskirja nr 51 (M- ja N-kategooria sõidukite müra) 03-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/71

                        54

                        4.8.1

                        Eeskirja nr 54 (kommertsveokite ja nende haagiste rehvid) 22. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/68

                        55

                        4.8.2

                        Eeskirja nr 55 (mehaanilised haakeseadised) 01-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/69

                        77

                        4.10.11

                        Eeskirja nr 77 (seisutulelaternad) 18. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/82

                        80

                        4.6.4

                        Eeskirja nr 80 (istmete ja nende kinnituspunktide tugevus (bussid)) 03-seeria muudatuste 3. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/61

                        83

                        4.7.1

                        Eeskirja nr 83 (M1- ja N1-kategooria sõidukite heide) 06-seeria muudatuste 10. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/64

                        83

                        4.7.2

                        Eeskirja nr 83 (M1- ja N1-kategooria sõidukite heide) 07-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/65

                        87

                        4.10.12

                        Eeskirja nr 87 (päevatulelaternad) 20. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/83

                        91

                        4.10.13

                        Eeskirja nr 91 (küljeääretulelaternad) 17. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/84

                        98

                        4.10.14

                        Eeskirja nr 98 (gaaslahendusvalgusallikaga esituled) 01-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/85

                        106

                        4.8.3

                        Eeskirja nr 106 (põllumajandussõidukite rehvid) 15. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/70

                        112

                        4.10.15

                        Eeskirja nr 112 (asümmeetrilist lähituld kiirgavad esilaternad) 01-seeria muudatuste 8. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/86

                        113

                        4.10.19

                        Eeskirja nr 113 (sümmeetrilist lähituld kiirgavad esilaternad) 02-seeria muudatuste ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/87

                        119

                        4.10.17

                        Eeskirja nr 119 (nurgalaternad) 01-seeria muudatuste 6. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/88

                        123

                        4.10.18

                        Eeskirja nr 123 (kohanduvate esitulede süsteem (AFS)) 01-seeria muudatuste 9. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/89

                        129

                        4.6.5

                        Eeskirja nr 129 (tõhustatud lasteturvasüsteemid) 01-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/62

                        129

                        4.6.6

                        Eeskirja nr 129 (tõhustatud lasteturvasüsteemid) 02-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/63

                        143

                        4.7.3

                        Eeskirja nr 143 (raskeveokite mootorite kahekütuseliseks muutmise süsteemid (HDDF-ERS)) algversiooni 1. täienduse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/66

                        GTR nr

                        Päevakorrapunkt

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi viide

                        GTR nr 1

                        14.2

                        Üldise tehnilise normi nr 1 (ukselukud ja uksekinnituskomponendid) 2. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/97

                        GTR nr 15

                        14.3

                        Üldise tehnilise normi nr 15 (ülemaailmne ühtlustatud kergeveokite katsetamise kord (WLTP)) 2. muudatuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/98

                        Uus GTR

                        14.1

                        Uue üldise tehnilise normi (UN GTR) ettepanek kütuseaurude katsemenetluse kohta ülemaailmses ühtlustatud kergeveokite katsetamise korras (WLTP EVAP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/94

                        Päevakorrapunkt

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi viide

                        15.1.

                        Kanne nr 13 (kande uuesti kinnitamine): USA keskkonnakaitseamet ja riiklik maanteeohutusamet, transpordiministeerium, mootorsõidukite kütusesäästu märgise läbivaatamise ja täiendamise programm: uue põlvkonna sõidukite uued kütusesäästu ja keskkonnakaitse märgised

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/57

                        15.2

                        Kanne nr 12 (kande uuesti kinnitamine): USA keskkonnakaitseamet ja riiklik maanteeohutusamet, transpordiministeerium, keskmise suurusega sõidukite ja raskeveokite ning nende mootorite kasvuhoonegaaside heitestandardite ja kütusesäästustandardite programmid

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/100

                        15.3

                        Kanne nr 11 (kande uuesti kinnitamine): USA keskkonnakaitseamet ja transpordiministeerium, kergsõidukite kasvuhoonegaaside heitestandardite ja ettevõtete keskmise kütusesäästu standardite programmid

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/101

                        16

                        Termini „UN GTR“ (ÜRO üldine tehniline norm) ametlikes dokumentides 1998. aasta kokkuleppe raames kasutamise otsuse ettepanek

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/102


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.12.2015
            COM(2015) 664 final
            2015/0304(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               ELis kehtiv sadamariigi kontrolli süsteem põhineb direktiivil 2009/16/EÜ
                  1
                (muudetud), millega sõnastati uuesti varasem 1995. aastal kehtestatud sellekohane õigusakt ja karmistati eeskirju. ELi süsteemi aluseks on 1982. aastal loodud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga (edaspidi „Pariisi memorandum”) juba varem kehtestatud struktuur. Direktiiv 2009/16/EÜ (muudetud) sisaldab Pariisi memorandumiga seotud menetlusi ja vahendeid. Kõik ELi mereäärsed liikmesriigid ning Kanada, Venemaa, Island ja Norra on liitunud Pariisi memorandumiga. Euroopa Liit ei ole Pariisi memorandumi liige.

               Alates 1. jaanuarist 2011 on nii ELis kui ka Pariisi memorandumi raames kasutusel uus kontrollisüsteem sadamariigi kontrolli tegemiseks. Uue kontrollisüsteemi toimimiseks on Pariisi memorandumi raames vaja igal aastal vastu võtta teatav hulk otsuseid. Need otsused võetakse vastu konsensuse alusel sadamariigi kontrollikomitee iga-aastasel koosolekul, mis toimub iga aasta mais. Pariisi memorandumi asjakohase pädeva asutuse poolt direktiivi 2009/16/EÜ kohaselt vastuvõetud otsused muutuvad ELi liikmesriikidele siduvaks.

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu seisukoha, mis võetakse liidu nimel sellistes rahvusvahelistes organisatsioonides nagu Pariisi memorandum, kui sellel organisatsioonil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte.

               On tehtud ettepanek, et ELi seisukoht sadamariigi kontrollikomitees määratakse kindlaks kaheastmelise lähenemisviisi alusel. Nõukogu otsuses sätestatakse mitmeks aastaks liidu seisukoht, selle põhimõtted ja suunised, seejärel kohandatakse seda seisukohta sadamariigi kontrollikomitee igaks aastakoosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutatakse nõukogu merenduse töörühmas. Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks liidu seisukoht sadamariigi kontrollikomitees ajavahemikus 2016–2019. Samuti on selle eesmärk integreerida Euroopa Liidu poliitika põhimõtted ja suunised, et parandada meresõiduohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laeva pardal. Liidu seisukoha kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka Lissaboni lepingu sätteid.

               Komisjon teeb ettepaneku kasutada sellist lähenemisviisi Pariisi memorandumi otsustusprotsessi eripära tõttu. Pariisi memorandumi sise-eeskirjade kohaselt on selle liikmetele ja töörühmadele, kelle ülesanne on töötada välja suunised ja juhised, kehtestatud dokumentide esitamise lõpptähtajaks kuus nädalat enne kontrollikomitee koosolekut. Alles sel hetkel on kõik dokumendid kättesaadavad ja komisjon saab hakata tegema analüüsi, et koostada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane ettepanek liidu kooskõlastatud seisukoha kohta, mille võtab vastu nõukogu. Kuna aeg analüüsi tegemiseks, komisjoni ettepaneku koostamiseks ja selle vastuvõtmiseks nõukogu poolt on lühike, on liidu seisukoha iga-aastase täpsustamise menetlus esitatud 2. lisas. Käesolev otsus hõlmab ajavahemikku 2016–2019.

               2. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Käesolev otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingul, eriti selle artikli 100 lõikel 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9, millega nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul vastu otsuse, millega kehtestatakse lepinguga loodud organis liidu nimel võetav seisukoht, kui sel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte. See kehtib seisukoha suhtes, mida liikmesriigid võtavad liidu nimel Pariisi memorandumi kontrollikomitees.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ sadamariigi kontrolli kohta (muudetud) on õiguslik alus selliste põhimõtete kehtestamiseks, mida liikmesriigid peavad Pariisi memorandumi kontrollikomitees järgima.

               2015/0304 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 100 ja artikli 218 lõiget 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Konventsioonide, rahvusvaheliste koodeksite ja resolutsioonide range kohaldamisega saab tõhusalt parandada meresõiduohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laeva pardal, vähendades standarditele mittevastavate laevade arvu liidu vetes.

               (2)Kuigi ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laeva pardal käsitlevate rahvusvaheliste standardite täitmise järelevalve eest lasub vastutus peamiselt lipuriigil, vastutab laevaühing pärast ülevaatust selle eest, et laeva ja selle seadmete seisund vastab laeva suhtes kohaldatavate konventsioonide nõuetele. Kuid mitu lipuriiki ei ole saanud hakkama rahvusvaheliste standardite rakendamise ja jõustamisega.

               (3)Ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele vastavuse kontrolli peaks nüüdsest tagama ka sadamariik, kui normidele mittevastava laevaliikluse vastu võitlemise teine kaitseliin, tunnistades samas, et sadamariigi kontroll ei ole ülevaatus ja et asjakohased kontrollivormid ei ole meresõidukõlblikkuse tunnistused. ELi rannikuäärsete liikmesriikide ühtlustatud lähenemine rahvusvaheliste standardite tõhusale jõustamisele nende jurisdiktsiooni all olevates vetes seilavate ja nende sadamaid kasutavate laevade suhtes peaks vältima konkurentsi moonutamist.

               (4)Direktiivis 2009/16/EÜ
                  2
                (muudetud) on sätestatud ELis kehtiv sadamariigi kontrolli süsteem, millega sõnastatakse ümber ja tugevdatakse selles valdkonnas alates 1995. aastast kehtinud ELi õigusakte. ELi süsteemi aluseks on sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga – alates 1982. aastast tegutsev rahvusvaheline organisatsioon – juba varem kehtestatud struktuur.

               (5)Seoses ELi liikmesriikidega tuuakse direktiiviga 2009/16/EÜ sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi menetlused, vahendid ja töö ELi õiguse reguleerimisalasse. Sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi asjakohase pädeva asutuse poolt direktiivi 2009/16/EÜ kohaselt vastuvõetud otsused muutuvad ELi liikmesriikidele siduvaks.

               (6)Sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee tuleb kokku igal aastal, et oma arutelude käigus otsustada direktiivi 2009/16/EÜ rakendamiseks vajalike päevakorrapunktide üle.

               (7)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu seisukoha, mis võetakse liidu nimel rahvusvahelistes organisatsioonides, kui sellel organisatsioonil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte.

               (8)Pariisi memorandumi sise-eeskirjade kohaselt on selle liikmetele ja töörühmadele, kelle ülesanne on töötada välja suunised ja juhised, kehtestatud dokumentide esitamise lõpptähtajaks kuus nädalat enne kontrollikomitee koosolekut. Alles sel hetkel on kõik dokumendid kättesaadavad ja komisjon saab hakata tegema analüüsi, et koostada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane ettepanek liidu kooskõlastatud seisukoha kohta. Kuna aeg analüüsi tegemiseks ja ettepaneku vastuvõtmiseks on lühike, on vaja kehtestada mitmeks aastaks liidu seisukoht, selle põhimõtted ja suunised koos liidu seisukoha iga-aastase täpsustamise raamistikuga.

               (9)Käesolev otsus peaks hõlmama ajavahemikku 2016–2019,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee aastakoosolekul, kui kõnealune organisatsioon peab vastu võtma õigusliku toimega akte, on esitatud käesoleva otsuse 1. lisas.

               Artikkel 2

               Sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee aastakoosolekul vastuvõetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus tehakse vastavalt käesoleva otsuse 2. lisale.

               Artikkel 3

               Nõukogu annab käesoleva otsuse 1. lisas sätestatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee 2020. aasta aastakoosolekuks.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2016.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/16/EÜ, 23. aprill 2009, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (uuesti sõnastatud) (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).

                     (2)
                  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.12.2015
            COM(2015) 664 final
            LISA
            Liidu seisukoht seoses sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees

               LISA

               Liidu seisukoht seoses sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees

               Juhtpõhimõtted

               Sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi (edaspidi „Pariisi memorandum”) raames peab liit:

               a)
                     tegutsema kooskõlas liidu taotletavate eesmärkidega, eelkõige selleks, et parandada meresõiduohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laeva pardal, vähendades rahvusvaheliste konventsioonide ja resolutsioonide range kohaldamisega standarditele mittevastavate laevade arvu;

               b)
                     edendama Pariisi memorandumi liikmete ühtlustatud lähenemisviisi rahvusvaheliste standardite tõhusale jõustamisele nende jurisdiktsiooni all olevates vetes seilavate ja nende sadamaid kasutavate laevade suhtes;

               c)
                     töötama Pariisi memorandumi raames ühiselt, et koostada põhjalik kontrollikava ja jagada kontrollide hulk võrdselt, kehtestades eelkõige iga-aastase kontrollikohustuse, mis on koostatud kooskõlas Pariisi memorandumi 11. lisas sätestatud kokkulepitud metoodikaga;

               d)
                     töötama Pariisi memorandumi raames, et aidata Pariisi memorandumi liikmetel värvata, säilitada ja koolitada vajalik arv töötajaid, sealhulgas kvalifitseeritud inspektoreid, võttes arvesse iga sadama laevaliikluse mahtu ja omadusi;

               e)
                     tagama, et Pariisi memorandumi raames vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige meresõiduohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laeva pardal reguleerivate rahvusvahelise konventsioonide ja koodeksitega;

               f)
                     edendama ühiste seisukohtade väljatöötamist teiste sadamariigi kontrolli tegevate asutustega;

               g)
                     tagama kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega, eelkõige seoses välissuhete, julgeoleku, keskkonna ja muuga.

               Tegevussuunad

               Liit püüab toetada Pariisi memorandumi raames järgmiste meetmete võtmist.

               A.
                     Selleks et tagada ELi sadamariigi kontrolli süsteemi sujuv toimimine aastast aastasse vastavalt direktiivile 2009/16/EÜ:

               1.
                     laevade kontrolliks kasutatakse laeva riskiprofiili järgmisi elemente:

               a)
                     lipuriikide valge, hall ja must nimekiri vastavalt valemile, mis on välja töötatud Pariisi memorandumi raames ja esitatud komisjoni 13. septembri 2010. aasta määruse (EL) nr 801/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 seoses lipuriigi kriteeriumidega)
                  1
                lisas;

               b)
                     tunnustatud organisatsioonide nimekiri kooskõlas kontrollikomitee 37. koosolekul 2004. aasta mais (päevakorrapunkt 4.5.2) vastuvõetud metoodikale;

               c)
                     laevade puuduste ja kinnipidamiste keskmine määr laevaühingu tegevusnäitajate valemi jaoks komisjoni 13. septembri 2010. aasta määruse (EL) nr 802/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 27 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega)
                  2
                (muudetud) lisa alusel;

               2.
                     tagatakse, et Pariisi memorandumi mis tahes muutmine ja ajakohastamine on kooskõlas liidu taotletavate eesmärkidega, eelkõige selleks, et parandada meresõiduohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laeva pardal.

               B.
                     Keskpikas perspektiivis töötada välja alternatiivne meetod lipuriikide valge, halli ja musta nimekirja koostamiseks, et tagada selle õiglus, eelkõige seoses selle kohaldamisega väikese laevastikuga lipuriikide suhtes.

                     (1)
                  ELT L 241, 14.9.2010, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 241, 14.9.2010, lk 4.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.12.2015
            COM(2015) 664 final
            LISA
            Sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustamine
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees

               LISA

               Sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustamine

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees

               Enne sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee iga-aastast koosolekut võetakse vajalikud meetmed selleks, et liidu nimel väljendatavas seisukohas võetaks arvesse kogu asjakohast teavet, mis on edastatud Euroopa Komisjonile, samuti mis tahes dokumente, mille arutamine kuulub ELi pädevusse vastavalt 1. lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele.

               Sel eesmärgil ja nimetatud andmetele tuginedes edastavad komisjoni talitused piisava ajavaruga enne sadamariigi kontrollikomitee koosolekut nõukogule või nõukogu ettevalmistavatele organitele analüüsimiseks ja heakskiitmiseks ettevalmistava dokumendi, milles on esitatud liidu kavandatava seisukoha üksikasjad.

               Ettevalmistavas dokumendis kavandatav liidu seisukoht loetakse heakskiidetuks, kui blokeeriva vähemusega võrdne arv liikmesriike ei avalda selle suhtes vastuseisu nõukogu ettevalmistava organi koosolekul või 20 päeva jooksul ettevalmistava dokumendi kättesaamisest, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem. Vastuseisu korral edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule.


				|

		52012PC0343

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ, pikendades selle kohaldamisperioodi ja ajakohastades tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu (EMPs kohaldatav tekst) /* COM/2012/0343 final - 2012/0165 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Nõukogu direktiivides söödakultuuride seemnete,
teraviljaseemnete ja õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta
reguleeritakse nendes direktiivides loetletud taimeliikide külviseemnete
siseturgu. Et hõlbustada kaubavahetust ja vastata kiiresti turunõudlusele,
antakse nendes direktiivides nõukogule võimalus kehtestada eeskirjad seemnete
impordi lubamiseks kolmandatest riikidest samaväärsussüsteemi alusel.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Nõukogu otsuses 2003/17/EÜ[1] on esitatud loetelu riikidest,
mille puhul tunnistatakse samaväärsuse põhimõtte kohaldamist impordi korral,
üksikasjalikud nõuded, mida on vaja täita, ja eelkõige kehtestatakse viie aasta
pikkune periood, mille jooksul samaväärsus kehtib. Seda aega on võimalik
pikendada, kui kõik vastavad nõuded on täidetud.
Kõnealune periood kaotab kehtivuse 31. detsembril 2012.
Et tagada ELi turu nõudlusele vastav seemnete tarnimine, tuleb neid eeskirju pikendada
ja kehtestada uueks aegumiskuupäevaks 31. detsember 2022. Praegu on ajutine
pikendamine ette nähtud ainult viieks aastaks. Uue seemneid ja
paljundusmaterjali käsitleva määruse läbivaatamine (kaasotsustusmenetluse
raames) algab alles 2012. aasta septembris ja pärast seda võetakse vastu
konkreetsed rakendusmeetmed. Seetõttu tundub, et pikenduse kestuseks on vaja
kehtestada kümne aastat, et vältida kohaldamisperioodi aegumist kõnealuse
protsessi käigus.
Otsuse 2003/17/EÜ I lisas on Jugoslaavia loetletud
samaväärsussüsteemi alla kuuluvate riikide hulgas. Endise Jugoslaavia asemele
on tulnud uued riigid. Sloveenia on Euroopa Liidu riik, Horvaatia kuulub juba
otsuse 2003/17/EÜ kohaselt samaväärsussüsteemi alla, kuhu peaks samuti
lisanduma Serbia, kuna ta on seemneproovide võtmise ja analüüsimise osas
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvaheliseks kaubanduseks
ettenähtud seemne sordisertifitseerimise kava ning Rahvusvahelise
Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) liige. Jugoslaavia tuleks kõnealusest
loetelust välja jätta. Teisi endise Jugoslaavia riike ei saa loetelusse lisada,
kuna nad ei ole ei OECD ega ISTA liikmed. Lisaks on muutunud otsuse 2003/17/EÜ
I lisas loetletud mõnede tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli
eest vastutavate ametiasutuste nimed.
2012/0165 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ,
pikendades selle kohaldamisperioodi ja ajakohastades tootmisele heakskiitu
andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate
riikide nimede loetelu
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut ja eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)(1)   Otsuses 2003/17/EÜ on sätestatud, et piiratud aja vältel käsitatakse
teatavat liiki seemnekultuuride põldtunnustamisi, mida teostatakse teatavates
kolmandates riikides, samaväärsetena liidu õigusaktide kohaselt sooritatud
põldtunnustamistega ning kõnealustes riikides kasvatatud teatavate liikide
seemet samaväärsena liidu õigusaktide kohaselt kasvatatud seemnega.
(2)(2)   Kõnealused põldtunnustamised annavad jätkuvalt samasuguse
tagatise, kui liikmesriikide teostatud põldtunnustamised. Seepärast tuleks neid
põldtunnustamisi jätkuvalt samaväärseks pidada.
(3)(3)   Kuna otsus 2003/17/EÜ aegub 31. detsembril 2012, tuleks pikendada
ajavahemikku, mil samaväärsus kõnealuse otsuse alusel kehtib. Soovitav oleks
pikendada nimetatud ajavahemikku veel kümme aastat.
(4)(4)   Otsuses 2003/17/EÜ esitatud viide Jugoslaaviale tuleks välja
jätta. Serbia tuleks lisada otsuse 2003/17/EÜ I lisas esitatud kolmandate
riikide loetelusse, kuna ta on seemneproovide võtmise ja analüüsimise osas
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvaheliseks kaubanduseks
ettenähtud seemne sordisertifitseerimise kava ning Rahvusvahelise
Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) liige. Lisaks on muutunud otsuse 2003/17/EÜ
I lisas loetletud mõnede tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli
eest vastutavate ametiasutuste nimed.
(5)(5)   Seepärast tuleks otsust 2003/17/EÜ vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsust 2003/17/EÜ muudetakse järgmiselt.
(1)          Artiklis 6 asendatakse kuupäev „31.
detsember 2012” kuupäevaga „31. detsember 2022”.
(2)          I lisa asendatakse käesoleva otsuse
lisas esitatud tekstiga.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist
2013.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
LISA
„I
LISA
Riigid,
ametiasutused ja liigid
 Riik : || Ametiasutus || Järgmistes direktiivides viidatud liigid
 1 || 2 || 3
 AR || Instituto Nacional de Semillas (INASE) Av. Paseo Colón 922, 3 Piso 1063 BUENOS AIRES   || 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 AU || Australian Seeds Authority LTD. P.O. Box 187 LINDFIELD, NSW 2070 || 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 CA || Canadian Food Inspection Agency, Seed Section, Plant Health & Biosecurity Directorate 59 Camelot Drive, Room 250, OTTAWA, ON K1A 0Y9 || 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 CL || Ministerio de Agricoltura Servicio Agricola y Ganadero, División de Semillas Casilla 1167, Paseo Bulnes 140 - SANTIAGO DE CHILE || 2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 HR || State Institute for Seed and Seedlings, Vinkovacka Cesta 63 HR-31000 OSIJEK || 2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 IL || Ministry of Agriculture & Rural Development Plant Protection and Inspection Services P.O. BOX 78, BEIT-DAGAN 50250 || 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 MA || D.P.V.C.T.R.F. Service de Contrôle des Semences et des Plants, B.P. 1308 RABAT || 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 NZ || Ministry of Agriculture and Forestry, 25 "THE TERRACE" P.O. BOX 2526 WELLINGTON || 2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 RS || Ministry of Agriculture, Forestry and Water Management Plant Protection Directorate Omladinskih brigada 1, 11070 NOVI BEOGRAD || 2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 TR || Ministry of Agriculture and Rural Affairs, Variety Registration and Seed Certification Centre Gayret mah. Fatih Sultan Mehmet Bulvari No:62 P.O.BOX: 30, 06172 Yenimahalle/ANKARA || 2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 US || USDA - Agricultural Marketing Service Seed Regulatory & Testing Branch 801 Summit Crossing, Suite C, GASTONIA NC 28054 || 2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 UY || Instituto Nacional de Semillas (INASE) Cno. Bertolotti s/n y Ruta 8 km 29 91001 PANDO - CANELONES || 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ
 ZA || National Department of Agriculture, C/O S.A.N.S.O.R. Lynnwood Ridge, P.O. BOX 72981, 0040 PRETORIA || 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ – ainult seoses liikidega Zea mays ja Sorghum spp. 2002/57/EÜ
(*)          AR – Argentiina, AU – Austraalia, CA
– Kanada, CL – Tšiili, HR – Horvaatia, IL – Iisrael, MA – Maroko, NZ –
Uus-Meremaa, RS – Serbia, TR
– Türgi, US – Ameerika Ühendriigid, UY – Uruguay, ZA – Lõuna-Aafrika”
[1]               EÜT L 8, 14.1.2003,
lk 10.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0557

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks Nõukogu direktiiv 68/89/EMÜ toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta  /* KOM/2006/0557 lõplik - COD 2006/0178 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.9.2006KOM(2006) 557 lõplik2006/0178 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 68/89/EMÜ toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST16. märtsil 2005. aastal võttis komisjon vastu teatise „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus“ (KOM (2005) 97), milles rõhutati vajadust lihtsustada nii riikide kui ka Euroopa Liidu õigusakte. Parem õiguslik reguleerimine on ülimalt oluline Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tõstmiseks ja Lissaboni tegevuskava eesmärkide täitmiseks. Õigusaktide kvaliteedi parandamisega vähendatakse tarbetuid kulusid ning kõrvaldatakse tõkked, mis takistavad kohanemist ja innovatsiooni. Luuakse stiimulid ja turutingimused, mis võimaldavad ettevõtetel areneda, et luua majandusele vajalikku rikkust.Komisjoni teatises “Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia” (KOM (2005) 535) on öeldud, et acquis’ läbivaatamisest peab saama järjepidev ja süstemaatiline protsess, mis võimaldab seadusandjal vaadata läbi õigusakte, võttes arvesse kõiki erasektori ja avalikke huve. Teatises on sätestatud jätkuv programm, mis on osa uuest lihtsustusstrateegiast. Programmis määratakse kindlaks õigusaktid, mida tuleb komisjoni arvates lihtsustamise eesmärgil läbi vaadata ja hinnata. Programmis määratletud õigusaktide hulka kuulub ka nõukogu 23. jaanuari 1968. aasta direktiiv 68/89/EMÜ toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.Olles nimetatud direktiivi rakendamise ja kohaldamise läbi vaadanud, on komisjon otsustanud teha ettepaneku direktiivi kehtetuks tunnistamiseks.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE2.1. KonsulteerimineSelle küsimuse läbivaatamine, kas säilitada nõukogu direktiiv 68/89/EMÜ (toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) osana ühenduse õigustikust, sai alguse liikmesriikide, metsandussektori ja metsatööstuse mitmete aastate jooksul esitatud arvamusest, et puiduga kauplemise puhul direktiivi üldiselt ei kohaldata. Sidusrühmad väitsid, et toorpuidu mõõtmise meetodid erinevad direktiivis sätestatust. Lisaks ei ole registreeritud ühtki juhtumit, kus puiduga kauplemine oleks takistatud põhjusel, et turul osalejad ei suuda toorpuidu mõõtmises ja liigitamises kokkuleppele jõuda.Vastavalt parema õigusliku reguleerimise põhimõtetele konsulteeriti komisjoni eeltöö käigus sidusrühmadega komisjoni alalise metsakomitees ning metsanduse ja metsatööstuse ühenduse poliitika nõuandekomitee konkurentsivõime töörühmas.Lisaks saadeti liikmesriikidele ja tööstusliitudele küsitlus, kus sooviti teada saada, kas direktiivi kohaldatakse või mitte ja millised on arvamused direktiivi võimaliku kehtetuks tunnistamise kohta. Küsitlusega alustati 2005. aasta juulis ning vastused saadi sellele järgnenud sügisel.2.2. Küsitluse tulemusedKüsitlusele vastas 19 liikmesriiki ja 11 riiklikku tööstusliitu.Enamik küsitlusele vastanud liikmesriikidest (2/3) ja riiklikest tööstusliitudest (4/5) leidis, et puidukaubanduses direktiivi ei kohaldata. Peamised põhjused, miks liikmesriigid ja tootmisharu direktiivi ei kohalda, olid järgmised:-  direktiivis sätestatud mõõtmis- ja liigitusmeetodid erinevad meetoditest, mida kasutavad sektori ettevõtted,-  direktiivis sätestatud liigitus mõõtmete ja kvaliteedi järgi ei ole piisavalt detailne ega praktiline,-  direktiivis sätestatud liigitus ei arvesta puidu kavandatavat kasutust ning seda ei ole kohandatud turu vajadustega,-  Euroopa kvaliteedi- ja mõõtmisstandardeid peetakse paremaks võimaluseks.Vaid kaks liikmesriiki ei olnud nõus ettepanekuga direktiiv kehtetuks tunnistada. Metsaomanike ja metsatööstuse liitudest ei olnud ainult üks nõus ettepanekuga direktiiv kehtetuks tunnistada. Kuid kuna selle liidu liikmed ei kasuta direktiivis sätestatud mõõtmismeetodeid, siis leidis liit, et kehtetuks tunnistamine ei ole “vajalik”.Küsitluse tulemuste põhjal on ilmne, et direktiivi üldiselt ei kohaldata.Küsitluse vastuseid saab üksikasjalikumalt vaadata veebisaidilt http://ec.europa.eu/enterprise/forest_based/index_en.html2.3. HinnangDirektiiv 68/89/EMÜ toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta võeti vastu meetmena, mis arendaks toorpuidu metsatööstusele tarnimise siseturgu. Direktiivi on siiski kohaldatud vähesel määral, sest see ei ole kohustuslik ja üldiselt on puiduturul osalejad kokku leppinud muud mõõtmis- ja liigitamismeetodid, mida kasutatakse. Toorpuidu siseturg ja kaubandus kolmandate riikidega on laienenud ning ei näi olevat mingeid takistusi, mis tuleneksid erinevate mõõtmis- ja liigitamismeetodite kohaldamisest. Kuna kasutatakse muid mõõtmis- ja liigitamismeetodeid, ei mõjutaks direktiivi kehtetuks tunnistamine toorpuidukaubandust negatiivselt. Lisaks on jõustunud puidu mõõtmise ja liigitamise Euroopa standardid, mida saab puiduturu tehingute puhul vajaduse korral kasutada ning mida peetakse paremaks lahenduseks.Kauplemiseks siseturul või kolmandate riikidega ei ole direktiiv 68/89/EMÜ vajalik ning asjaomases sektoris ei ole täheldatud kaubandustakistusi, mis tuleneksid mõõtmis- või liigitusmeetodist. Seetõttu otsustati, et direktiivi ei muudeta ega asendata muu õigusliku meetmega.Direktiivi kehtetuks tunnistamine on vajalik regulatiivse keskkonna lihtsustamiseks, sest sellega kaotatakse mittevajalik õiguslik vahend, mida kohaldati väga vähe ning mis ei ole siseturu toimimiseks oluline.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusKonsulteerimise ja hindamise tulemusena selgus, et direktiivi 68/89/EMÜ eesmärke saab edukalt saavutada ka ilma ühenduse õigusaktita.3.2. Õigusakti valik: õigusakti vormÜldiselt rakendatakse õigusakti tühistamisel vormilise järjepidevuse põhimõtet: see tähendab, et direktiiv 68/89/EMÜ tuleks kehtetuks tunnistada teise direktiiviga. Siiski eriolude tõttu, mis käesoleval juhul on järgmised:-  kõnealune direktiiv võeti vastu peaaegu 40 aastat tagasi,-  direktiivis sätestatud mõõtmis- ja liigitusmeetodid on aegunud, samuti on kindlaks tehtud, et tootmisharu neid meetodeid ei kasuta,-  lisaks ei ole direktiivi liigitust ja mõõtmist käsitlevad sätted kohustuslikud.leitakse, et liikmesriikidele adresseeritud ja vahetult kohaldatav otsus on õigusakti kõige sobivam vorm. Otsuse eeliseks on, et liikmesriigid peavad arvestama olukorda oma riigis, et tagada riiklike ja ühenduse reeglite vastavus pärast direktiivi 68/89/EMÜ kehtetuks tunnistamist.3.3. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.4. JÄRELDUSEttepanek tunnistada kehtetuks nõukogu direktiiv 68/89/EMÜ (toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) on vastavuses liikmesriikide, metsaomanike ja metsatööstusega peetud konsultatsioonide tulemustega.Soovitud praktilise mõju saavutamiseks on oluline, et direktiivi 68/89/EMÜ kehtetuks tunnistamisele järgneks vastavate riiklike rakendusmeetmete kehtetuks tunnistamine. Tähistust “EMÜ liigitus” ei saa enam kasutada.Lisaks tuleb tagada, et kehtetuks tunnistamise positiivset mõju ei kahjustaks uued riiklikud reeglid või tehnilised tõkked. Oluline on märkida, et kõik riiklikud toorpuidu liigitamise reeglid on vastavuses asutamislepingu artikliga 28 ega kujuta endast kaubandustõkkeid. Näiteks ruumalal või massil põhinevad riiklikud mõõtmisreeglid või liigil ja tavanimetusel või mõõtmetel või kvaliteedil põhinev liigitus ei tohi takistada puidu vaba liikumist siseturul. Lisaks tuleb kõikide selliste riiklike meetmete eelnõudest, mida võib direktiivi 98/34/EÜ alusel pidada tehniliseks eeskirjaks, teatada komisjonile.2006/0178 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 68/89/EMÜ toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[3]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[4]ning arvestades järgmist:(1) Ühenduse parema õigusliku reguleerimise põhimõtetes rõhutatakse riikide ja Euroopa Liidu õigusaktide lihtsustamise tähtsust, sest see on ülimalt oluline Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tõstmiseks ja Lissaboni tegevuskava eesmärkide täitmiseks.(2) Nõukogu 23. jaanuari 1968. aasta direktiivis 68/89/EMÜ (toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)[5] sätestatud mõõtmis- ja liigitusmeetodid erinevad metsandussektori ja metsatööstuse vahelistes tehingutes praegu üldiselt kasutatavatest mõõtmis- ja liigitusmeetoditest ning need ei ole kohandatud turu vajadustega.(3) Direktiivis 68/89/EMÜ sätestatud mõõtmis- ja liigitusmeetodid ei ole enam siseturu seisukohast vajalikud.(4) Direktiiv 68/89/EMÜ tuleb seetõttu kehtetuks tunnistada.(5) Direktiivi 68/89/EMÜ kehtetuks tunnistamise tõttu ei saa pärast 31. detsembrit 2008 kasutada turunduses tähistust „EMÜ liigitus“, samuti tuleb alates 31. detsembrist 2008 vastavalt kehtetuks tunnistada riiklikud rakendusmeetmed,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Direktiiv 68/89/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 31. detsembrist 2008.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] EÜT L 32, 6.2.1968, lk 12–15