title: Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse ja ajakohastatakse määrust (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0419

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 18.7.2007KOM(2007) 419 lõplik2007/0157 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse ja ajakohastatakse määrust (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKahesuguse kasutusega kaubad (sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia) on tsiviilkasutuseks mõeldud kaubad, mida saab kasutada ka sõjalisel otstarbel. Nende eksporti Euroopa Liidust kontrollitakse. Sellise kontrolli eesmärk on vältida massihävitusrelvade levikut. Kontroll vastab ÜRO Julgeolekunõukogu 2004. aasta aprilli resolutsioonis 1540 sätestatud eesmärkidele.Kahesuguse kasutusega kaupade kontrolli käsitlevad otsused tehakse rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide raames konsensuse alusel ja Euroopa Ühendus on määruse (EÜ) nr 1334/2000 artikli 11 kohaselt kohustatud neid rakendama. Selles artiklis sätestatakse, et „I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu ajakohastatakse kooskõlas ülesannete ja kohustustega, mida iga liikmesriik on võtnud rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide raames”.Kõiki uusi ELi liikmesriike ei ole aga veel nende režiimide, eriti raketitehnoloogia kontrollrežiimi (MTCR) ja Wassenaari kokkuleppe liikmeks võetud. Erinev staatus seoses ekspordikontrollirežiimidega tähendab seda, et erinevad on ka liikmesriikide võimalused saada olulist teavet tundlike lõpptarbijate kohta. See omakorda nõrgestab ELi ekspordikontrollirežiimi ning neid rahvusvahelisi režiime, milles kõik ELi liikmesriigid ei osale.Pärast määruse viimase muudatuse vastuvõtmist 27. veebruaril 2006. aastal on Wassenaari kokkuleppe (WA) täiskogu, raketitehnoloogia kontrollrežiim (MTCR), Austraalia rühm (AG) ja tuumatarneriikide grupp (NSG) kokku leppinud teatavates kontrollnimekirjadesse tehtavates muudatustes. Seetõttu tuleb asutamislepingu artiklil 133 põhinevat nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2000 I lisa muuta.Otsustamise hõlbustamiseks on allpool esitatud kokkuvõte muudatustest.I lisas kasutatud MÕISTED:Mõisted | Režiim | Muudatus |Efektiivne maksimaalne jõudlus | Toim/WA | Uus mõiste. |Nurga juhuslik hälve | WA | Uus mõiste. |APP | Toim/WA | Uus mõiste. |Keskmine väljundvõimsus | WA | Uus mõiste. |Kompensatsioonisüsteemid | WA | Uus mõiste. |Ühendatud teoreetiline jõudlus | WA | Mõiste kustutatakse. |CTP | WA | Mõiste kustutatakse. |Pidevlaine laser | WA | Uus mõiste. |Triivi kiirus | WA | Mõistet muudetakse. |Laserimpulsi kestus | WA | Uus mõiste. |Mikroorganismid | Toim | Mõistet muudetakse. |Tippvõimsus | WA | Mõistet muudetakse. |Impulsslaser | WA | Uus mõiste. |Korratavus | WA | Uus mõiste. |Nõuetekohane | Toim | Mõistet muudetakse. |I lisa 0.–9. KATEGOORIAD0. KATEGOORIA | Režiim | Muudatus |0B001.b.14 | NSG | Uus kirje lõõtsklappide kohta. |1. kategooria | Režiim | Muudatus |1A002.a, b ja märkus | WA | Alapunktide ja märkuse teksti muudetakse. |1B001.f, 1 ja 2 | WA | Lisatakse 2 uut alapunkti. |1C005.a ja a.1 | WA | Alapunkti muudetakse. |1C005.b.1 ja 2 | WA | Alapunkti 1 muudetakse; olemasolev alapunkt 2 kustutatakse; olemasolevat alapunkti 3 muudetakse ja see nimetatakse ümber alapunktiks 2. |1C005.c. | WA | Lisakirje ülijuhtivate komposiitjuhtmete kohta. |1C005 tehniline märkus | WA | Lisatakse uus tehniline märkus. |1C008.a märkused 1 ja 2 | WA | Lisatakse uus märkus; olemasolev märkus nimetatakse märkuseks 2. |1C008.b | WA | Alapunkti teksti muudetakse. |1C008.c | WA | Kustutatakse kirje polüarüleeneeterketoonide kohta. |1C010 N.B. | Edit | Märkust muudetakse. |1C010.b märkus | WA | Märkust muudetakse. |1C010.e märkus a | WA | Märkust muudetakse. |1C107.b, c ja d | MTCR | Alapunktide teksti muudetakse. |1C107.e | MTCR | Uus kirje ränikarbiidiga tugevdatud komposiitmaterjalide kohta. |1C111.a.3 | MTCR | Alapunkti teksti muudetakse. |1C111.a.4, a–q | MTCR | Hüdrasiini käsitlevasse alapunkti lisatakse 15 derivaati. |1C111.b.5 ja tehniline märkus | MTCR | Uus polütetrahüdrofuraanpolüetüleenglükooli (TPEG) käsitlev alapunkt ja tehniline märkus. |1C111.c.3, 4, 6.c, 6.e, 6.f, 6.j ja 6.k | MTCR | Alapunkti teksti lisatakse CASi numbrid. |1C117 | MTCR | Kirje teksti muudetakse. |1C351.d.9 | AG | Alapunkti teksti muudetakse. |1C351.e, 1 ja 2 | AG | Uus seeni käsitlev alapunkt. |1C353.a ja tehniline märkus 2 | AG | Alapunkti teksti ja märkust muudetakse. |1C450.a tehniline märkus 4 | Toim | Tehniline märkus viiakse üle alapunkti. |1C450.b tehniline märkus 4 | Toim | Tehniline märkus viiakse üle alapunkti. |1C450.b.2 ja N.B.. | Toim | Alapunkti muudetakse ja sellele lisatakse märkus, et vältida kattumist kirjega 1C350. |1D003 | WA | Uus kirje tuuma-, bioloogilise ja keemilise saaste avastamise (NBC) tarkvara kohta. |1E002.g ja tehniline märkus | WA | Uus kirje ja tehniline märkus tuuma-, bioloogilise ja keemilise saaste avastamise (NBC) süsteemide raamatukogude kohta. |2. kategooria |2B001.a märkus | WA | Märkusesse lisatakse 2 alapunkti. |2B002 | WA | Kirjet muudetakse, et laiendada hõlmatud viimistlusseadmete tüpoloogiat; lisatakse 2 uut alapunkti. |2B002 tehniline märkus | WA | Tehnilist märkust muudetakse. |2B007 tehniline märkus | Toim | Toimetuslik muudatus. |2B350.a | AG | Kirjesse lisatakse nioobiummaterjalid. |2B350.b | AG | Kirjesse lisatakse nioobiummaterjalid. |2B350.c | AG | Kirjesse lisatakse nioobiummaterjalid. |2B350.d | AG | Kirjesse lisatakse nioobiummaterjalid. |2B350.e | AG | Kirjesse lisatakse nioobiummaterjalid. |2B350.g | AG | Kirjesse lisatakse nioobiummaterjalid. |2B350.h | AG | Kirjesse lisatakse nioobiummaterjalid. |2B350.i | AG | Kirjesse lisatakse nioobiummaterjalid. |3. kategooria |3A001.a.5.a.3, 4 ja 5 | WA | Alapunktides muudetakse väljundsagedusparameetreid. |3A001.b.9 ja tehniline märkus | WA | Uus mikrolainemooduleid käsitlev kirje tehnilise märkusega. |3A001.e.1, märkus ja tehniline märkus | WA | Alapunkti ja märkuse sõnastust muudetakse, kehtestades kontrolli vaid elementidele. Uus tehniline märkus. |3A001.e.4 ja tehniline märkus | WA | Uus alapunkt päikeseelementide/massiivide/paneelide kohta uue tehnilise märkusega. |3A001.g, märkused 1 ja 2 ning tehniline märkus | WA | Uus türistorseadmeid käsitlev alapunkt uute märkuste ja tehniliste märkustega. |3A002.b märkus | WA | Alapunktile lisatakse uus märkus. |3A002.d, tehnilised märkused 1 ja 2 ning märkused 1 ja 2 | WA | Sagedusgeneraatoreid käsitleva alapunkti teksti muudetakse; lisatakse uus märkus 1; varasem märkus tähistatakse numbriga 2; uued tehnilised märkused. |3A002.d.3.a, b, c, d ja e | WA | Alakirje sisaldab nüüd 5 uut alapunkti. |3A102 ja tehniline märkus | MTCR | Uus soojuspatareisid käsitlev kirje tehniliste märkustega. |3A228.c | WA | Alapunkti muudetakse lähtuvalt kirjest 3A001.g. |3B001.f.2, 3 ja märkus | WA | Uus litograafiaseadmeid käsitlev alapunkt uue märkusega; varasem kirje 2 tähistatakse numbriga 3. |3B001.i | WA | Uus litograafiamalle käsitlev alapunkt. |3C002.a | WA | Alapunktis muudetakse parameetrit. |3C005 | WA | Uus ränikarbiidplaate käsitlev kirje. |3E001 märkus 2 | WA | Sõnastuse muutmine. |3E002, a, b, c, tehniline märkus ning märkused 1 ja 2 | WA | Kirjest kustutatakse ühendatud teoreetilise jõudluse (CTP) näitaja; lisatakse 3 uut alapunkti märkuse ja tehnilise märkusega; lisatakse 2 uut märkust. |3E101 | MTCR | Alapunkti muudetakse. |3E201 | WA | Kirjet muudetakse lähtuvalt kirjest 3A001.g. |4. kategooria |Tehniline märkus ühendatud teoreetilise jõudluse (CTP) kohta | WA | Tehniline märkus kustutatakse. |5. kategooria - 1. osa |5A001.b | WA | Kirje pealkirja muudetakse. |5A001.b.2, a ja b | WA | Alapunkti pealkirja muudetakse. Varasem alapunkt a kustutatakse ja alapunkti b alapunktid tähistatakse a ja b. |5A001.g, tehniline märkus ja märkus | WA | Uus kirje passiivsete asukoha määramise süsteemide kohta tehnilise märkuse ja märkusega. |5E001.c.4.c | WA | Uus alapunkt adaptiivtehnikat sisaldavate raadioseadmete tehnoloogia kohta. |6. kategooria |6A002.a.3.d.1 | WA | Alapunktis muudetakse parameetrit. |6A002.a.3.e | WA | Alapunktis muudetakse parameetrit. |6A004.a. N.B. | WA | Uus märkus. |6A005.a, b, c ja d | WA | Laserkontrolli käsitlevate kirjete ümbersõnastus. |6A006 ja d | WA | „Kompensatsioonisüsteemid” on nüüd defineeritud termin. |6A008 märkus b | WA | Tsiviilkasutuseks ettenähtud autoradarite kontrolli alla mittekuulumise märkust muudetakse. |6A008.a.1 ja 2 | WA | Kirje jagatakse 2 alapunktiks; olemasolev kirje muudetakse alapunktiks 1; asukoha määramise täpsust käsitleb uus alapunkt 2. |6A108.b.2.a | MTCR | Alapunkti muudetakse. |6A205.f | WA | Kirjet muudetakse lähtuvalt kirjest 6A005. |6B108 | MTCR | Kirjet muudetakse. |6D003.f.1 | WA | „Kompensatsioonisüsteemid” on nüüd defineeritud termin. |7. kategooria |7A001 | WA | Sissejuhatavat teksti muudetakse, et hõlmata kõiki kiirendusmõõtureid. |7A001.a.1.a ja b. 2.a ja b | WA | Varasemad alapunktid a ja b sõnastatakse ümber ning tähistatakse numbritega 1 ja 2; lisatakse uued alapunktid a ja b. |7A001.a.3 | WA | Varasem alapunkt c tähistatakse numbriga 3. |7A001.b | WA | Nurk- või pöördkiirendusmõõtureid käsitletakse nüüd kirjes 7A001. |7A002 | WA | Sissejuhatavat teksti muudetakse, et jätta välja kiirendusmõõturid. |7A002.a ja b | WA | Alapunkte muudetakse; tehniline märkus kustutatakse, sest „nurga juhuslik hälve” on defineeritud termin. |7A002.c ja d | WA | Lisatakse uus alapunkt c; varasem alapunkt c tähistatakse d. |7A003.d | WA | Uus alapunkt inertsiaalsete mõõteseadmete kohta. |7A008, märkus ja N.B. | WA | Uus kirje veealuse hüdrolokatsioon-navigatsiooni seadmete kohta märkustega. |7A101.a.1. 2 ja tehniline märkus | WA | Kirjet muudetakse lähtuvalt terminist „korratavus”; tehniline märkus 3 kustutatakse. |7A102 ja märkused 1 ja 2 | MTCR | Kirjet muudetakse ja lisatakse uus tehniline märkus, milles defineeritakse „stabiilsus”; varasem märkus tähistatakse numbriga 2. |7A103 tehniline märkus | MTCR | Tehniline märkus viiakse alapunktist üle kirjesse. |7A103.b | MTCR | Alapunkti teksti lisatakse termin „rakettmürsud”. |7A103.c tehniline märkus | MTCR | Varasem tehniline märkus viiakse üle kirjesse 7A103; varasem tehniline märkus 1 tähistatakse numbritega 1, 2 ja 3. |7A103.d, 1, 2 ja märkus | MTCR | Uus alapunkt kolmeteljeliste suundanäitavate magnetsensorite kohta kahe alapunkti ja märkusega. |7B003 märkus g | WA | Kontrolli alla mittekuulumise märkusesse lisatakse uus alapunkt kiudoptiliste mähiste poolimispinkide kohta. |7B103.b | Toim | Alapunkti muudetakse termini „tootmisvahendid” defineerimise tõttu. |7D003.a | WA | Kirje teksti lisatakse 7A008. |7D003.b | WA | Kirje teksti lisatakse 7A008. |7D003.b.1 | WA | Alapunkti teksti lisatakse „hüdrolokaator”. |7E004.a.7 | WA | Uus kirje veealuse navigatsiooni andmebaaside kohta. |8. kategooria |8A002, a ja a.4 | WA | Kirjet ja alapunkti muudetakse. |8A002.a.4 | WA | Uus alapunkt õõnestäidisvahust komponentide kohta. |8C001 N.B. | WA | Kirjele lisatakse märkus. |9. kategooria |9. kategooria pealkiri | WA | Pealkirja lisatakse „kosmose-”. |9A007 N.B. | Toim | Märkust muudetakse. |9A101 | MTCR | Sissejuhatavat teksti muudetakse, et kustutada viide „kergekaalulisusele”. |9A111 | MTCR | Lisatakse tekst mehitamata õhusõidukite (UAV) kohta. |9A118 | MTCR | Lisatakse tekst mehitamata õhusõidukite (UAV) kohta. |9B105 | MTCR | Kirjesse lisatakse „rakettmürskude” kohalik mõiste. |9B117.a | MTCR | Alapunktis muudetakse tõukejõu parameetrit. |9D004.f | WA | Uus kirje turbiinilabade sisejahutusavade disaini tarkvara kohta. |9D004.g, 1 ja 2 | WA | Uus kirje gaasiturbiinide tingimuste prognoosimise tarkvara kohta kahe alapunktiga. |9E001 | WA | Kirje teksti muudetakse. |9E002 | WA | Kirje teksti muudetakse. |IV LISA1C101 märkus ja tehniline märkus | Toim | Lisatakse uus kontrolli alla mittekuulumise märkus tsiviilkasutuseks ettenähtud materjalide kohta. Lisatakse uus tehniline märkus rakettmürskude kohaliku mõiste kohta. |Komisjoni ettepanek:Eelnevast lähtudes on vajalik asendada määruse (EÜ) nr 1334/2000 lisad.2007/0157 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse ja ajakohastatakse määrust (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2000[1] kohaselt tuleb kahesuguse kasutusega kaupade (sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia) eksporti ühendusest tõhusalt kontrollida.(2) Selleks et liikmesriigid ja ühendus saaksid järgida oma rahvusvahelisi kohustusi, on määruse (EÜ) nr 1334/2000 I lisas esitatud kõnealuse määruse artiklis 3 osutatud kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ühine loetelu, mille abil teostatakse kahesuguse kasutusega kaupade rahvusvaheliselt kokkulepitud kontrolli, mis hõlmab Wassenaari kokkulepet, raketitehnoloogia kontrollrežiimi (MTCR), tuumatarneriikide gruppi (NSG), Austraalia rühma ja keemiarelvade keelustamise konventsiooni (CWC).(3) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2000 artiklis 11 on sätestatud, et I ja IV lisa ajakohastatakse kooskõlas selliste ülesannete ja kohustustega ning nende võimalike muudatustega, mida iga liikmesriik on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel.(4) Määruse (EÜ) nr 1334/2000 I ja IV lisa tuleb muuta, et võtta arvesse muudatusi, mis Wassenaari kokkuleppe täiskogu, Austraalia rühm, raketitehnoloogia kontrollrežiimi rühm ja tuumatarneriikide grupp on vastu võtnud pärast määrusega (EÜ) nr 394/2006 neisse lisadesse tehtud muudatusi.(5) Selleks et eksporti kontrollivatel asutustel ja ettevõtjatel oleks lihtsam viidetest aru saada, on vaja avaldada määruse (EÜ) nr 1334/200 lisade ajakohastatud koondversioon.(6) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1334/2000 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1334/2000 lisad asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 159, 30.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 394/2006 (ELT L 74, 13.3.2006, lk 1).


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0711

Ettepanek Nõukogu määrus millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks  /* KOM/2005/0711 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 05.01.2006KOM(2005) 711 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe importi käsitleva menetluse suhtes. |Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni määrus (EÜ) nr 1259/2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärineva viinhappe impordi suhtes |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Asjaomastel huvitatud isikutel oli juba võimalus kaitsta oma huve uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. . |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide avamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku nimekirja tingimuste kohta, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetme kokkuvõte 30. oktoobril 2004. aastal algatas komisjon dumpinguvastase uurimise Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe ühendusse importimise suhtes. Komisjon kehtestas 27. juuli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1259/2005 kõnealuse impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta, mis kinnitasid esialgseid järeldusi, tuues samas kaasa mõned muudatused dumpingumarginaalide arvutamises. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 28. jaanuaril 2006. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõtetega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha riigisiseseid otsuseid. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el . Eespool nimetatud algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A AJUTISED MEETMED(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1259/2005[2] (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärineva viinhappe impordi suhtes, mida praegu klassifitseeritakse KN-koodi 2918 12 00 alla.(2) Tuleb meenutada, et dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi „vaatlusalune periood”). Hinna allalöömise, turuhinnast madalama hinnaga müügi ja kahju kõrvaldamise kohta tehti järeldused eespool nimetatud uurimisperioodi põhjal.B. JÄRGNENUD MENETLUS(3) Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit viinhappe impordi suhtes esitasid mõned huvitatud isikud kirjalikult oma märkused.(4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist teostas komisjon järgmiste äriühingute valdustes täiendavaid kontrolle, eelkõige selleks, et kontrollida normaalväärtuse kindlaksmääramist:a) HRV eksportivad tootjad-  Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, HRV.-  Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, HRV.-  Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, HRV.(5) Kõigile huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja lõplikult sisse nõuda ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused.(6) Asjaosaliste suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajadusel tehti järeldustes muudatused.C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE(7) Vaatlusalune toode on viinhape, mida praegu klassifitseeritakse KN-koodi 2918 12 00 alla. Vaatlusalust toodet kasutatakse veinis, jookides ja toidulisandites, aeglustina kipskrohvisegus ja paljudes teistes toodetes. Seda on võimalik saada veinivalmistamise kõrvalsaadusena, nagu kõigi ühenduse tootjate puhul, või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest, nagu kõigi HRV eksportivate tootjate puhul.(8) Kaks importijat väitsid, et toidu- või farmaatsiatööstuse jaoks ettenähtud viinhapet, nagu ühenduse tootmisharu toodetud looduslik viinhape, tuleks eristada sünteetilisest tehniliste protsesside jaoks ettenähtud (toiduks kõlbmatust) viinhappest. Samuti väitsid nad, et viimane tuleks menetlusest välja arvata, kuna erinevalt ühenduse tootmisharu toodetud viinhappest ei saa sünteetilist varianti kasutada inimtoidus.(9) Üks importija tõi välja ka selle, et ühenduse tootmisharu toodetud viinhape ja HRVst imporditud viinhape on saadud täiesti erinevate tootmisprotsesside tulemusena ning veinitootmiseks saab kasutada üksnes looduslikku viinhapet. Lisaks sellele olevat tema imporditav viinhappesort kohandatud ühe konkreetse kasutaja vajadustele ja teised seda kasutada ei saa. Seepärast väitis see importija, et antud viinhappesort ja ühenduse tootmisharu toodetav viinhape ei ole samasugused tooted.(10) Ehkki tunnistatakse, et leidub viinhappe eri sorte, mis ei sobi igaks otstarbeks ühtmoodi, kinnitas uurimine, et kõigil neil viinhappesortidel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused. Kasutusalade puhul saab veinivalmistamiseks, mis moodustab umbes 25% turust, kasutada tõepoolest üksnes looduslikku viinhapet. Ülejäänud 75% puhul, kaasa arvatud mõned inimtoiduks ettenähtud tooted, saab kasutada nii looduslikku kui sünteetilist viinhapet ning need on seega konkureerivad tooted. Samuti tuleks märkida, et tootmisprotsess ise ei ole samasuguse toote määratlemisel oluline.(11) Täiendavate märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendused 11–13 heaks.D. DUMPING1. Turumajanduslik kohtlemine(12) Märkuste puudumisel turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 14–17 tehtud järeldused lõplikult heaks.2. Normaalväärtus(13) Esialgsete järelduste avaldamise järel ei laekunud ühtegi märkust normaalväärtuse määramise metoodika kohta. Vastavalt sellele kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 18–34 tehtud järeldused lõplikult heaks.3. Ekspordihind(14) Asjaomaste märkuste puudumisel ekspordihindade kohta kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 35 tehtud järeldused lõplikult heaks.4. Võrdlus(15) Märkuste puudumisel normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdluse kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 36–37 tehtud järeldused lõplikult heaks.5. Dumpingumarginaala) Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist(16) Kaks eksportivat tootjat esitasid vastuväited ajutise dumpingumarginaali taseme määramiseks tehtud üksikasjalike arvutuste kohta. Nende märkuste arvesse võtmisel tugineti kontrollkäikude ajal saadud läbivaadatud andmetele, nagu on kirjas käesoleva määruse põhjenduses 4. Peale selle parandati mõned arvutusvead.(17) Vastavalt sellele on lõplikud kaalutud keskmised dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou | 0,3% |Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City | 10,1% |Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7% |b) Kõik teised eksportivad tootjad(18) Esialgsete järelduste avaldamise järel ei laekunud ühtegi märkust kõigi teiste eksportivate tootjate dumpingumarginaali arvutusmetoodika kohta. Vastavalt sellele kiidetakse üleriigiline ajutine dumpingumäär 34,9% CIF-hinnast ühenduse piiril heaks.E. KAHJU1. Ühenduse tootmine(19) Märkuste puudumisel ühenduse tootmise kohta, kiidetakse ajutise määruse põhjendused 43 ja 44 heaks.2. Ühenduse tootmisharu mõiste(20) Üks importija teatas, et mõned ühenduse tootjad, kes kuulusid algselt kaebuse esitajate hulka, on tootmise lõpetanud, ja palus komisjonil kontrollida, kas uurimise läbiviimiseks algmääruse artikli 5 lõike 4 kohaselt on veel piisavalt alust.(21) Seoses sellega leidis uurimisel kinnitust, et kaebust toetavate tootjate osa moodustas üle 95% ühenduse toodangust uurimisperioodil. Seepärast on algmääruse artikli 5 lõike 4 nõuded täidetud.(22) Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse tootmisharu määratluse kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendus 45 heaks.3. Ühenduse tarbimine(23) Märkuste puudumisel ühenduse tarbimise kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendus 46 heaks.4. Import ühendusse asjaomasest riigist(24) Märkuste puudumisel asjaomasest riigist pärineva impordi kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendused 47–52 heaks.5. Ühenduse tootmisharu olukord(25) Üks importija/kasutaja ja üks eksportija olid vastu ajutises määruses sätestatud analüüsile, tuginedes väitele, et mõned EÜ tootjad on tootmise lõpetanud ja neid ei oleks seepärast pidanud ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel arvesse võtma.(26) Tuleb märkida, et algmääruse artikli 3 lõikes 5 nimetatud tegurite komisjonipoolne analüüs ei sisaldanud andmeid tootmise lõpetanud äriühingute kohta. Neid äriühinguid mainiti ajutises määruses üksnes niivõrd, kuivõrd see oli vajalik mõningate koondnäitajate, näiteks turuosa või üldise tootmisvõimsuse, tõlgendamiseks. Seda selgitati iga kord selgelt iga asjaomast näitajat selgitavas tekstis, et anda ühenduse tootmisharu olukorrale terviklik ja korrektne hinnang. Seepärast leitakse, et ühenduse tootmisharu olukorra analüüs toimus täielikus kooskõlas algmäärusega.(27) Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse tootmisharu olukorra kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendused 53–82 heaks.F. PÕHJUSLIKUD SEOSED(28) Üks eksportija väitis, et ühenduse tootjatel on turgu valitsev seisund, mistõttu Hiina import, mille turuosa on ainult 11,5%, ei saa olla kahju peamine põhjus.(29) HRV ekspordi turuosa on arvestuste kohaselt 11,5% ja 15,8% vahel, vastavalt sellele, kas kasutada Eurostati või Hiina statistilisi allikaid. Isegi konservatiivselt määratud hinnangulist turuosa 11,5% ei saa lugeda tähtsusetuks, arvestades, et kahju oli selgesti põhjustatud kasvava impordi suurenevast survest hindadega, mis lõid oluliselt alla ühenduse tootmisharu hinnad, nagu seda on nimetatud ka ajutises määruses. See kas ühenduse tootmisharul oli turgu valitsev seisund või mitte, ei ole lõppkokkuvõttes oluline, kui on kindlaks tehtud, et ühenduse tootmisharu ei saanud kahju muudel olulistel põhjustel kui dumpinguhinnaga import. Seoses sellega tuleb märkida, et hoolimata suuremast turuosast ei suutnud ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil vältida arvestatavat kahjumit. See on vastuolus väitega, et ta on oma turgu valitsevast seisundist kasu saanud. Pealegi kinnitas kolmandate riikide import, et turul valitseb piisav konkurents.(30) Teine eksportija tõi välja, et kahe hiljuti asutatud EÜ tootja uus toodang ületab Hiina impordi kasvu tähtsuse ja seepärast on kahju enda põhjustatud. Siiski olid uute EÜ tootjate hinnad kooskõlas olemasolevate tootjate omadega ja nende tootmine oli tegevuse lõpetanud äriühingute omast väiksem. Ilma Hiina impordita ei saa nimetatud põhjustel seletada kasvava ühenduse tarbimise juures toimunud hinnalangust nende turuletulekuga.(31) Teine eksportija väitis, et ühise põllumajanduspoliitika reguleeriv raamistik moonutab EÜ tootjate normaalseid turutingimusi ja et põhjuslike seoste analüüsimisel ei võetud seda arvesse. Ehkki see väide esitati väga üldsõnaliselt, tuleb märkida, et ühise põllumajanduspoliitika raames ei reguleerita viinhappe hinda, vaid määratakse kindlaks üksnes mõningate viinhappe tootmiseks vajalike toorainete miinimumhinnad ning alkoholi müügihind. Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 89, püsisid need reguleerivad parameetrid kogu perioodi vältel stabiilsena ning seega ei saa nendega seletada ühenduse tootmisharu olukorra halvenemist. Need ei sea kahtluse alla, et Hiina import toimub dumpinguhinnaga ja kahjustab ühenduse tootmisharu.(32) Täiendavate märkuste puudumisel põhjuslike seoste kohta, kiidetakse ajutise määruse põhjendused 83–95 heaks.G. ÜHENDUSE HUVID(33) Üks kasutaja kipsitööstusest väitis, et viinhappe osakaal kipsitööstuse tootmiskuludest, mida mainitakse ajutises määruses (alla 2%), on liiga madal. See näitaja põhines aga sama äriühingu esitatud andmetel. Samade andmete kohaselt oleks see näitaja veidi kõrgem, kui see oleks väljendatud protsendina ainult viinhapet sisaldavatest toodetest. Teisalt on kaks teist kipsitootjat esitanud sellest märksa madalamad protsendid. See kinnitas, et ajutises määruses kasutatud andmeid saab lugeda mõistlikuks hinnanguks.(34) Peale selle tuleks meenutada, et kipstoodetele, milles kasutatakse aeglustina viinhapet, ei paku EÜ-välised tarnijad Eurostati andmetel suurt konkurentsi. Seepärast jäädakse kindlaks ajutises määruses tehtud järeldusele, et mõõdukas dumpinguvastane tollimaks niisuguse kulude protsendi pealt ei peaks kõnealuste töötlevate tööstuste kulusid ja konkurentsipositsiooni kuigivõrd mõjutama.(35) Sama kasutaja väitis ka seda, et meetmed võivad kaasa tuua viinhappe defitsiidi, mida on väidetavalt varem esinenud. Samas ei leita, nagu sulgeks kavandatud individuaalne dumpinguvastase tollimaksumäär äriühingutele, kes moodustavad umbes kaks kolmandikku HRV ekspordist, EÜ turu HRV tarnijatele.(36) Üks kasutaja emulgaatorite tootmisharust väitis, et tema konkurentsipositsioon satuks HRVst pärineva viinhappe suhtes meetmete kehtestamisel ohtu. Sama kasutaja väitis, et tehniliste muutuste tõttu pakuvad emulgaatorite osas üha enam konkurentsi EL-välised tootjad ja et meetmete kehtestamisele järgnev kulude tõus mõjutaks nende konkurentsipositsiooni turul. Komisjon püüdis kvantifitseeritud andmetele tuginedes kontrollida meetmete võimalikku mõju sellele kasutajate kategooriale. Kuna aga komisjoni küsimustikule ei laekunud sisukaid vastuseid ja see kasutajate rühm ei teinud koostööd, siis ei olnud see võimalik,(37) Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse huvide kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendused 98–114 heaks.H. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED1. Kahju kõrvaldamis e tase(38) Pärast ajutiste järelduste avaldamist väitis ühenduse tootmisharu, et arvutatud mittekahjustav hind on liiga madal kahel põhjusel:-  Toorainete hind oli uurimisperioodil alla löödud, st tootmisharul õnnestus osa hinnasurvest üle kanda varustavatele sektoritele. Seda on tunnistatud ajutise määruse põhjenduses 69, samas kui tarnijate huve on analüüsitud põhjendustes 101 kuni 106. Nagu mainitud põhjenduses 89, määratakse ühise põllumajanduspoliitika raames kindlaks miinimumhind tooraine ostmiseks. Peale selle ei põhjendanud tootmisharu oma väidet ega esitanud mingeid tõendeid, mis näidanuks, et toorainete hinnatase ei ole püsiv ning peaks olema kõnealusest miinimumist kõrgem. Seepärast järeldati, et väide ei ole põhjendatud.-  Väideti, et kahju arvutamisel kasutatud normaalne kasumimarginaal 8% oli seda tüüpi tootmisharu jaoks liiga madal. Arvestades ühenduse tootmisharu kasumitaset uurimisperioodile eelnenud aastatel ja enne dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemist, on selle protsendi näol tegu piisava marginaaliga, mis kajastab normaalset kasumitaset, mida on võimalik kõnealuse impordi puudumisel saavutada.(39) Täiendavate märkuste puudumisel kahju kõrvaldamise taseme kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendused 115–118 heaks.2. Tollimaksude vorm ja tase(40) Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul oli kahjumarginaal kõrgem kui dumpingumarginaal.(41) Arvestades meetmete vormi, nõudis ühenduse tootmisharu kahju kõrvaldamise tasemel põhineva miinimumhinna kehtestamist. Kuna lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra aluseks on tuvastatud dumpingumarginaalid, nagu mainitud eespool nimetatud põhjenduses, jäädakse kindlaks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisele väärtuselise tollimaksuna.(42) Eespool toodu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:Äriühing | Dumpingumarginaal |Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou | minimaalne |Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City | 10,1% |Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7% |Kõik teised äriühingud | 34,9% |(43) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need uurimise käigus kõnealuste äriühingute puhul täheldatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud äriühingud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtivad „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad.(44) Taotlused kohaldada kõnealuseid äriühingutele määratavaid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast üksuse nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist), tuleb saata viivitamata komisjonile[3] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuse muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse.(45) Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate, vaid ka nende äriühingute suhtes, kes uurimisperioodil ei eksportinud. Kui viimatinimetatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teise lõigu nõuetele, peaksid nad esitama kõnealuse artikli kohaselt läbivaatamistaotluse, et lasta oma olukorda individuaalselt uurida.Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine(46) Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse (EÜ) nr 1259/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra.(47) Et tollimaksumäärade suurtest erinevustest tingitud kohustusest kõrvalehoidmise oht oleks võimalikult väike, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine. Nende erimeetmete hulka kuuluvad:(48) Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.(49) Lisaks sellele jälgib komisjon viinhappe soolade ja estrite ekspordivoogusid ning vastavat KN-koodi. Kui mõne madalama individuaalse tollimaksumääraga äriühingu ekspordimaht tunduvalt suureneb või kui soolade ja estrite vastava KN-koodi alla deklareeritud import oluliselt kasvab, võidakse asjaomaseid individuaalseid meetmeid lugeda tuvastatud kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks tõenäoliselt ebapiisavaks. Sellest tulenevalt ja eeldusel, et eeltingimused on täidetud, võib komisjon algatada algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt vahepealse läbivaatamise. Läbivaatamise käigus võidakse muu hulgas uurida, kas on vaja kõrvaldada individuaalsed tollimaksumäärad ja kehtestada selle asemel üleriigiline tollimaks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva KN-koodi 2918 12 00 alla kuuluva viinhappe impordi suhtes.2. Vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, Hiina Rahvavabariik | 0,0% | A687 |Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Hiina Rahvavabariik | 10,1% | A688 |Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Hiina Rahvavabariik | 4,7% | A689 |Kõik teised äriühingud | 34,9% | A999 |3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigile teistele äriühingutele kohaldatavat tollimaksumäära.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Komisjoni määruse (EÜ) nr 1259/2005 alusel Hiina Rahvavabariigist pärineva ja KN-koodi 2918 12 00 alla kuuluva viinhappe impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse kooskõlas allpool sätestatud eeskirjadega. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tagastatakse.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimelEesistujaLISAArtikli 1 lõikes 3 nimetatud faktuurarvele tuleb lisada äriühingu töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:1. Faktuurarve välja andnud äriühingu töötaja nimi ja ametinimetus.2. Järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Ühendusse ekspordiks müüdava viinhappekoguse [tootis] [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”Kuupäev ja allkiri [1] ELT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004(ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] ELT L 200, 30.7.2005, lk 73.[3] European CommissionDirectorate-General for TradeDirection B, office J-79 5/161049 Brüssel/Belgia.


|

52010PC0309

 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi  /* KOM/2010/0309 lõplik - COD 2010/0171 */

		ETBrüssel 9.6.2010KOM(2010) 309 lõplik2010/0171 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusiSELETUSKIRIEttepaneku taust |Lissaboni lepinguga, mis jõustus 1. detsembril 2009, loodi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresidendi ametikoht. Kõnealuse lepingu kohaselt abistab kõrget esindajat ja asepresidenti Euroopa välisteenistus. Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõike 3 kohaselt toimib Euroopa välisteenistus koostöös liikmesriikide diplomaatiliste teenistustega ja koosneb nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni asjaomaste osakondade ametnikest ning liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest lähetatud töötajatest.Nagu kõikide liidu institutsioonide ja asutuste puhul tavaks, reguleeritakse ka Euroopa välisteenistuse personalipoliitikat Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega. Selleks et Euroopa välisteenistus saaks toimida vastavalt Euroopa Liidu lepingus sätestatule ja kooskõlas Euroopa Ülemkogus 29. oktoobril 2009 heakskiidetud eesistujariigi aruandes esitatud juhistega, tuleb personalieeskirjadesse ja teenistustingimustesse teha teatavad muudatused. Arvestamata muudatusi, mis tehti Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevalt uue terminoloogia kohandamiseks, on käesolevas ettepanekus esitatud muudatused piiratud Euroopa välisteenistuse asutamiseks ja toimimiseks vajalikuga. Käesolev ettepanek on üks kõnealuses kontekstis vastuvõetavatest õiguslikest meetmetest. Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine määratakse nõukogu otsusega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõikes 3. Finantsmäärust kohandatakse välisteenistuse konkreetsetele vajadustele. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Ettepaneku üle on vastavalt kehtivale korrale konsulteeritud personali esindajatega. Ettepanekus on võetud arvesse konsultatsioonides osalenud isikute arvamusi. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõteSelleks et Euroopa välisteenistus saaks hakata toimima kohe pärast asutamist, peavad sellel olema kvalifitseeritud ja kogenenud töötajad. Määruses kinnitatakse, et kui vastavalt nõukogu otsusele, millega asutatakse Euroopa välisteenistus, tuuakse välisteenistusse üle mõni nõukogu või komisjoni üksus, tuuakse üle ka selles üksuses töötavad ametnikud ja ajutised töötajad või muud töötajad, kes on sellesse üksusesse määratud. Euroopa välisteenistusse töötajaid värvates on äärmiselt oluline säilitada võrdne kohtlemine. Valikumenetlus on seega avatud ja toimub võrdsetel alustel (vastupidiselt praegusele olukorrale, kus eelisõigus on institutsioonisiseselt kandideerivatel ja seejärel institutsioonidevaheliselt kandideerivatel isikutel). Ametisse nimetav asutus käsitleb seega taotlusi välisteenistuse vabade ametikohtade täitmiseks töötajate eri kategooriates (liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajad, komisjoni, nõukogu ja välisteenistuse ametnikud, samuti välisteenistuse ajutised töötajad liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest) ilma eelisõigusi andmata. Pärast välisteenistuse käivitusetapi lõppu ning hiljemalt 1. juulil 2013 võimaldatakse lihtsustatud juurdepääs välisteenistuse vabadele ametikohtadele ka liidu muude institutsiooni ametnikele. Selleks et tagada liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajate asjakohane esindatus välisteenistuses, peaks kuni 30. juunini 2013 olema võimalik võtta samaväärse kvalifikatsiooniga kandidaatide korral tegevusüksuse AD ametikohtadele eelisjärjekorras tööle liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajaid. Liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajaid värvatakse välisteenistusse ajutiste töötajate erikategooriana. Selle erikategooria ajutiste töötajate suhtes kehtivad teatavad eeskirjad (pensioniiga, lähetamine ning puhkuse võtmine isiklikel põhjustel) ühtlustatakse ametnike suhtes kohaldatavate eeskirjadega. Seega kehtestatakse kõnealustele töötajatele ametnikega samaväärsed töötingimused.Euroopa välisteenistuse töötajad, kes olid enne välisteenistusse tööle asumist nõukogu või komisjoni ametnikud, võivad kandideerida oma endise institutsiooni vabadele töökohtadele samadel alustel nagu kõnealuse institutsiooni ametnikud. Nende taotlusi käsitatakse institutsioonisiseselt kandideerivate isikute taotlustena. Erandlike asjaolude korral võimaldatakse töötajaid teenistuse huvides ja ilma eelnevat vaba ametikoha kuulutust avaldamata üle viia välisteenistusest nõukogusse või komisjoni ning ka vastupidi.Euroopa välisteenistust käsitatakse personalieeskirjade tähenduses institutsioonina. Välisteenistuse personali puhul täidab ametisse nimetava asutuse ülesandeid kõrge esindaja ja asepresident (kellel on võimalik delegeerida kõnealused ülesanded välisteenistuse töötajatele). Juhul kui välisteenistuse töötajatel tuleb täita komisjonilt saadud ülesandeid, kohaldatakse erikorda. Neil tuleb sellisel juhul järgida komisjoni juhtnööre. Lisaks sellele kaasatakse komisjon selliste töötajate värbamisse ja nende töö hindamisse, samuti distsiplinaarküsimuste lahendamisse. Arvesse võetakse ka nende komisjoni ametnike olukorda, kes töötavad Euroopa Liidu delegatsioonides ja kes peavad teatavates valdkondades järgima delegatsiooni juhi (välisteenistuse ametnik või ajutine töötaja) antavaid juhtnööre.Tehnilisema iseloomuga muudatusi on kavas teha personalieeskirjade X lisas (mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavate teenistujate suhtes) ning muudatused on eelkõige seotud lepinguliste töötajate ja kohalike töötajatega. Muudatuste eesmärk on tõhustada Euroopa Liidu delegatsioonide toimimist.Kogu X lisa (mitte ainult selle teatavaid sätteid) kohaldatakse kolmandas riigis töötavate lepinguliste töötajate, sealhulgas komisjoni töötajate suhtes. Delegatsioonide töös osalevad lepingulistel töötajatel võimaldatakse oma töökohta eri delegatsioonide ja asukohtade vahel vahetada. Parema soolise tasakaalu tagamiseks delegatsioonides võimaldatakse kolmandates riikides töötaval personalil võtta lapsehoolduspuhkust ning säilitada piiratud ajavahemiku jooksul teatavad X lisaga ette nähtud õigused (institutsiooni pakutav elamispind või elamiskulude hüvitis, täiendav ravikindlustus ja õppetoetus).Kohalike töötajatega seotud muudatuste eesmärk on parandada kohalike töötajate sotsiaalkindlustuskaitset. Praegu peavad nende riikide kohalikud töötajad, kus sotsiaalkindlustusskeem puudub või kus see on ebapiisav, tegema sissemakseid ELi loodud skeemi ning komisjon teeb sellesse sissemakseid tööandjana. Teenistustingimustesse tuleks lisada erisäte, kuna kõnealuse skeemiga nähakse ette vaid minimaalsed sotsiaalsed garantiid, mida riikliku õigusega ei tagata. |Õiguslik alusPersonalieeskirjadesse ja teenistustingimustesse tehtavad muudatused peavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 336 kohaselt vastu võtma Euroopa Parlament ja nõukogu ning need tehakse kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega komisjoni ettepaneku alusel ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega. |Subsidiaarsuse põhimõteEttepanekus käsitletakse valdkonda, mis kuulub liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Mõju eelarvele |Ettepaneku mõju eelarvele on üldiselt neutraalne, aga mõnel sättel on eelarvele siiski teatav mõju.Personalieeskirjade X lisa artikli 9a kohaldamine aitaks aastas kokku hoida ligikaudu 189 000 eurot (kulude vähenemine). See tuleneb asjaolust, et lapsehoolduspuhkusel olevad ametnikud saavad toetust, mis on väiksem kui nende palk. Lapsehoolduspuhkust võtvate ametnike arv eeldatavasti suureneb.X lisa artikliga 18 nähakse ette hotellikulude hüvitamine, kui ametnikule ei ole veel eraldatud artiklis 5 sätestatud eluruume. Kui artiklit 18 kohaldataks lepinguliste töötajate suhtes, lisanduks eeldatavasti ligikaudu 24 juhtumit. Mõju eelarvele ühes aastas oleks 130 000 eurot (kulude suurenemine).Teenistustingimuste artiklis 3a tehtav muudatus, millega võimaldataks delegatsioonide töös osalevatel lepingulistel töötajatel oma töökohta eri delegatsioonide ja asukohtade vahel vahetada, eelarvet eeldatavasti ei mõjuta.Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 121 muutmine lisakulusid ei tekita, kuna skeem on juba loodud ja eelarvepädevad institutsioonid on lisanud vajalikud summad Euroopa Liidu aastaeelarvetesse. |2010/0171 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusiEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 336,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist personalieeskirjade komiteega, [1]pärast ettepaneku edastamist riikide parlamentidele,toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:(1) Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 27 abistab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat Euroopa välisteenistus. See teenistus toimib koostöös liikmesriikide diplomaatiliste teenistustega ja koosneb nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni asjaomaste osakondade ametnikest ning liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest lähetatud töötajatest.(2) Välisteenistusele tuleks tema eriülesandeid silmas pidades anda personalieeskirjade raames autonoomia. Seetõttu tuleks välisteenistust käsitada personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamisel Euroopa Liidu institutsioonina.(3) Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresident peaks täitma välisteenistuse personali puhul ametisse nimetava asutuse ja lepinguid sõlmiva asutuse ülesandeid ning tal peaks olema võimalik delegeerida kõnealuseid ülesandeid välisteenistuse töötajatele. Kuna teatavad välisteenistuse töötajad, sealhulgas delegatsioonide juhid peavad oma tavapäraste tööülesannete raames täitma komisjonilt saadud ülesandeid, tuleks sätestada, et komisjon saaks osaleda kõnealuseid töötajaid käsitlevate otsuste tegemises.(4) On asjakohane selgelt sätestada, et need välisteenistuse töötajad, kes täidavad oma kohustuste raames komisjonilt saadud ülesandeid, peaksid järgima komisjoni juhtnööre. Samamoodi peaksid Euroopa Liidu delegatsioonides töötavad komisjoni ametnikud järgima delegatsiooni juhi juhtnööre, eelkõige korralduslikes ja haldusküsimustes ning Euroopa Liidu eelarve rakendamisega seotud küsimustes.(5) Kahtluste välistamiseks tuleks kinnitada, et need ametnikud ja ajutised töötajad, kelle ametikoht on sellises organisatsioonilises üksuses, mis viiakse kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõikes 3 osutatud nõukogu otsusega kas nõukogu peasekretariaadist või komisjonist üle välisteenistuse koosseisu, säilitavad üleviimisel oma ametikoha. Sama tuleks kehtestada ka üleviidavasse organisatsioonilisse üksusesse määratud lepinguliste ja kohalike töötajate kohta. Konkreetseid meetmeid tuleks võtta üleviidavatele töötajatele asjakohase kutsealase nõustamise ja abi tagamiseks.(6) Euroopa välisteenistuses töötavatel nõukogu või komisjoni ametnikel peaks olema võimalik kandideerida oma institutsiooni vabadele töökohtadele samadel alustel nagu institutsioonisiseselt kandideerivatel ametnikel.(7) Erandlike asjaolude korral ja selleks et võtta paindlikul viisil arvesse eriolukorda (nt kiire ametikoha täitmise vajadus või nõukogu või komisjoni osutatavate tugiülesannete eelseisev välisteenistusse ülekandmine), tuleks võimaldada nõukogu või komisjoni töötajaid teenistuse huvides ja ilma eelnevat vaba ametikoha kuulutust avaldamata välisteenistusse üle viia. Samamoodi peaks olema võimalik välisteenistuse töötajaid teenistuse huvides üle viia nõukogusse või komisjoni.(8) On oluline tagada, et liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajatel, nõukogu ja komisjoni kandidaatidel ning institutsioonisiseselt kandideerivatel isikutel oleksid välisteenistuse ametikohtadele kandideerimisel võrdsed alusel. Hiljemalt alates 1. juulist 2013 tuleks seda sätet kohaldada ka muude institutsioonide ametnike suhtes. Selleks et tagada liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajate asjakohane esindatus välisteenistuses, peaks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning Euroopa Komisjoni asepresidendil olema siiski võimalik otsustada, et kuni 30. juunini 2013 peaks olema võimalik võtta samaväärse kvalifikatsiooniga kandidaatide korral tegevusüksuse AD ametikohtadele eelisjärjekorras tööle liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajaid.(9) Liikmesriikide lähetatud diplomaatiliste teenistuste kandidaadid tuleks nende väljavalimise korral ametisse kinnitada ajutiste töötajatena ja neid tuleks seega kohelda samamoodi nagu ametnikke. Välisteenistuse poolt vastuvõetavate rakendussätetega tuleks ajutistele töötajatele tagada ametnikega võrdsed karjäärivõimalused.(10) Selleks et vältida üleliigsete piirangute kehtestamist välisteenistuses töötavate liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajate suhtes, tuleks vastu võtta erieeskirjad selliste töötajatega sõlmitavate lepingute kestuse kohta. Kõnealuse konkreetse ajutiste töötajate kategooria suhtes kehtivaid eeskirju, mis käsitlevad lähetamistingimusi, puhkuse võtmist isiklikel põhjustel ja kõrgeimat võimalikku pensioniiga, tuleks ühtlustada ametnike suhtes kohaldatavate eeskirjadega.(11) Eespool kirjeldatud erieeskirju tuleks asjaomaste isikute taotlusel kohaldada ka selliste liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest pärit ajutiste töötajate suhtes, kes töötasid enne välisteenistuse asutamist, aga pärast Lissaboni lepingu jõustumist nõukogu peasekretariaadi või komisjoni asjaomastes osakondades.(12) Välisteenistuse halduskoormuse leevendamiseks peaks komisjoni juures asutatud distsiplinaarnõukogu täitma ka välisteenistuse distsiplinaarnõukogu ülesandeid, kui liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresident ei otsusta asutada välisteenistuse enda distsiplinaarnõukogu.(13) Selleks et tagada komisjoni ja välisteenistuse töötajate ühtlane esindatus delegatsioonides, tuleks sätestada, et komisjoni personalikomitee esindab ka välisteenistuse töötajaid, kellele antakse õigus hääletada ja kandideerida personalikomitee valimistel.(14) Kuna personalieeskirjade X lisaga ette nähtud erisätted, mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavate ametnike suhtes, ei kehti lapsehooldus- või perepuhkuse ajal, on delegatsioonides töötavatel ametnikel tegelikkuses keeruline sellist puhkust võtta. See on vastuolus töö ja eraelu parema ühitamise üldeesmärgiga ning takistab huvitatud naisi võtmast vastu töökohta Euroopa Liidu delegatsioonis. Seetõttu on asjakohane, et X lisas sisalduvaid erisätteid kohaldatakse piiratud ulatuses edasi ka lapsehooldus- ja perepuhkuse ajal.(15) Alates 2004. aastast saadud kogemuste põhjal võib nentida, et praegu kehtiv piirang seoses personalieeskirjade X lisa kohaldamisega lepinguliste töötajate suhtes ei ole õigustatud. Eelkõige tähendab see, et lepingulised töötajad peaksid saama täiel määral osaleda X lisa artiklitega 2 ja 3 ette nähtud liikuvusmenetluses. Selleks on oluline sätestada, et delegatsioonides töötavaid lepingulisi töötajaid, kelle suhtes kohaldatakse teenistustingimuste artiklit 3a, võib ajutiselt määrata tööle institutsiooni asukohta.(16) Seoses kohalike töötajate sotsiaalkindlustusega tuleb viidata teenistustingimuste artiklile 121, milles märgitakse, et sotsiaalkindlustusmakseid tehakse vastavalt selles kohas kehtivatele eeskirjadele, kus kohalik teenistuja oma kohustusi täidab. Kuna teatavates riikides sotsiaalkindlustusskeem puudub või on ebapiisav, tuleks kehtestada õiguslik alus sõltumatu või täiendava sotsiaalkindlustusskeemi loomiseks.(17) Selleks et hõlbustada töötajate reisimist väljapoole Euroopa Liitu töökohustuste täitmise eesmärgil, peaks olema võimalik teenistuse huvides väljastada töötajatele, sealhulgas erinõunikele reisiluba.(18) Personalieeskirjades ja teenistustingimustes kasutatud mõisteid tuleb kohandada Euroopa Liidu lepingu ja 1. detsembril 2009 jõustunud Euroopa Liidu toimimise lepinguga.(19) Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, kuna personalieeskirjade ja teenistustingimuste kavandatud muudatused on olulised välisteenistuse nõuetekohaseks toimimiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju muudetakse järgmiselt:1. Pealkiri asendatakse järgmisega: „Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad”.2. Välja arvatud artikli 66a lõikes 1, asendatakse sõnad „Euroopa ühendused” sõnadega „Euroopa Liit”.Välja arvatud artiklites 68 ja 83 esitatud viidetes Euroopa Söe- ja Teraseühendusele, Euroopa Majandusühendusele ning Euroopa Aatomienergiaühendusele, asendatakse sõnad „ühendus” ja „ühendused” sõnaga „liit” ning tehakse vajalikud grammatilised parandused.Sõnad „kolm Euroopa ühendust” ja „üks kolmest Euroopa ühendusest” asendatakse sõnadega „Euroopa Liit”.3. Artikli 64 teises lõigus ja artikli 65 lõikes 3 asendatakse sõnad „Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 148 lõike 2 teises lõigu esimeses taandes ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 118 lõikes 2” sõnadega „Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõigetes 4 ja 5”. X lisa artikli 13 esimese lõigu teises lauses asendatakse sõnad „Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 148 lõike 2 teises lõigus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 118” sõnadega „Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõigetes 4 ja 5”.Artikli 83a lõikes 5, XII lisa artikli 14 lõikes 2 ja XIII lisa artikli 22 lõikes 3 asendatakse sõnad „EÜ asutamislepingu artikli 205 lõike 2 esimeses taandes” sõnadega „Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõigetes 4 ja 5”. VII lisa artikli 13 lõikes 3 asendatakse sõnad „EÜ asutamislepingu artikli 205 lõike 2 teise lõigu esimeses taandes” sõnadega „Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõigetes 4 ja 5”.Artikli 45 lõikes 2 asendatakse sõnad „EÜ asutamislepingu artiklis 314” sõnadega „Euroopa Liidu lepingu artiklis 55”.4. III lisa artikli 7 lõikes 1 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduste Personalivaliku Talitust” sõnadega „Euroopa Personalivaliku Ametit”.VII lisa artikli 7 lõikes 3 asendatakse sõnad „Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu IV lisas” sõnadega „Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas”.VIII lisa artiklis 40 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduste Komisjonile” sõnadega „Euroopa Komisjonile”.5. Artikli 6 lõikes 4 asendatakse teine lõik järgmiselt:„Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 336 kohaselt.”VIII lisa artikli 9 lõikes 2 ja XI lisa artikli 15 lõikes 2 asendatakse sõnad „EÜ asutamislepingu artikli 283 alusel” sõnadega „Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 336 alusel”.XI lisa artiklis 10 asendatakse sõnad „nõukogu otsustab Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 283 sätestatud korras” sõnadega „Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 336 sätestatud korras”.6. Artiklit 1b muudetakse järgmiselt:a) lisatakse punkt a järgmiselt:„a) Euroopa välisteenistust, mis allub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa Komisjoni asepresidendile (edaspidi „välisteenistus”),”;b) praegused punktid a–d muudetakse punktideks b–e.7. Artiklis 23 asendatakse kolmas lõik järgmiselt:„Privileegide ja immuniteetide protokollis ettenähtud reisiluba väljastatakse üksuste juhatajatele, palgaastmete AD12–AD16 ametnikele, väljaspool Euroopa Liidu territooriumit töötavatele ametnikele ja teistele ametnikele, kellelt nõutakse teenistuse huvides töötamist väljaspool Euroopa Liidu territooriumit.”8. Artiklis 77 asendatakse kolmas lõik järgmiselt:„Kui tegemist on ametnikega, kes on abistanud isikut, kes töötab Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga ettenähtud ametikohal, või mõne liidu institutsiooni või organi valitud presidenti või mõne Euroopa Parlamendi poliitilise fraktsiooni valitud esimeest, ja kellel on õigus saada pensioni vastavalt asjaomases ametis kogunenud pensioniõigusliku staaži aastatele, arvutatakse pensioni suurus kõnealuse aja jooksul saadud viimase põhipalga põhjal, kui saadud põhipalk on suurem kui käesoleva artikli teise lõigu kohaldamisel aluseks võetav põhipalk.”9. VIIIa jaotis muudetakse VIIIb jaotiseks. VIII jaotise järele lisatakse uus VIIIa jaotis järgmiselt:„VIIIa JAOTISEUROOPA VÄLISTEENISTUSE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTEDArtikkel 951. Käesolevate personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele antud volitusi rakendab Euroopa välisteenistuse töötajate suhtes liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresident, kes otsustab, millistele välisteenistuse töötajatele kõnealused volitused delegeerida. Kohaldatakse artikli 2 lõiget 2.2. Delegatsioonide juhtide puhul rakendatakse nende ametisse nimetamisega seotud volitusi siiski vaid komisjoni poolt talle aluslepingutega antud pädevuse piires heaks kiidetud kandidaatide nimekirja alusel. Käesolevat lõiku kohaldatakse mutatis mutandis teenistuse huvides üleviimise suhtes.3. Selliste välisteenistuse töötajate suhtes, kes täidavad oma kohustuste raames komisjonilt saadud ülesandeid, algatab ametisse nimetav asutus komisjoni taotluse korral artiklites 22 ja 86 ning IX lisas osutatud haldusjuurdlusi ja distsiplinaarmenetlusi.Artikli 43 kohaldamisel konsulteeritakse komisjoniga.Artikkel 96Olenemata artiklist 11, järgib Euroopa Liidu delegatsioonis töötav ametnik delegatsiooni juhilt saadud juhtnööre eelkõige korralduslikes ja haldusküsimustes, aga kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud õigusaktidega ka Euroopa Liidu eelarve rakendamisega seotud küsimustes.Oma kohustuste raames komisjonilt saadud ülesandeid täitev välisteenistuse ametnik saab komisjonilt juhtnööre seoses talle usaldatud ülesannetega.Käesoleva artikli rakendamise tingimused lepivad kokku komisjon ja välisteenistus.Artikkel 97Artikli 7 lõikes 1 sätestatud tingimustel ning olenemata artiklitest 4 ja 29, võivad asjaomaste institutsioonide ametisse nimetavad asutused erandjuhtudel ja ühisel kokkuleppel ning ainult teenistuse huvides viia nõukogu või komisjoni ametniku pärast tema eelnevat ärakuulamist üle välisteenistusse ilma töötajatele eelnevalt vabast ametikohast teatamata. Samadel tingimustel võib välisteenistuse töötaja üle viia nõukogusse või komisjoni.Artikkel 981. Artikli 29 lõike 1 punkti a kohaldamisel ja ilma et see piiraks artikli 97 kohaldamist, võtab ametisse nimetav asutus välisteenistuse vaba ametikoha täitmisel võrdselt ja ilma eelisõigusi andmata arvesse nõukogu, komisjoni ja välisteenistuse ametnike taotlusi, samuti nende ajutiste töötajate taotlusi, kelle suhtes kohaldatakse muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti e, ning liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajate taotlusi.Alates liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresidendi määratud kuupäevast, aga hiljemalt alates 1. juulist 2013 võtab ametisse nimetav asutus võrdselt ja ilma eelisõigusi andmata arvesse ka muude institutsioonide ametnike taotlusi.2. Artikli 29 lõike 1 punkti a kohaldamisel ja ilma et see piiraks artikli 97 kohaldamist, võtab ametisse nimetav asutus nõukogu või komisjoni vaba ametikoha täitmisel võrdselt ja ilma eelisõigusi andmata arvesse institutsioonisiseselt kandideerivate isikute taotlusi ning nende välisteenistuse ametnike taotlusi, kes olid enne välisteenistusse tööle asumist asjaomase institutsiooni ametnikud.Artikkel 991. Kui liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresident ei otsusta asutada välisteenistuse distsiplinaarnõukogu, täidab komisjoni distsiplinaarnõukogu ka välisteenistuse distsiplinaarnõukogu ülesandeid.Sellisel juhul valitakse IX lisa artikli 5 lõikes 2 osutatud kaks lisaliiget välisteenistuse ametnike seast. IX lisa artikli 5 lõikes 5 ja artikli 6 lõikes 4 osutatud ametisse nimetav asutus ja personalikomitee on välisteenistuse ametisse nimetav asutus ja personalikomitee.”2. Erandina artikli 9 lõike 1 punkti a esimesest taandest, esindab komisjoni personalikomitee ka välisteenistuse ametnikke ja muid teenistujaid.”10. X lisa 3. peatükki lisatakse artikkel 9a järgmiselt:„Artikkel 9aPersonalieeskirjade artiklitega 42a ja 42b ette nähtud lapsehooldus- ja perepuhkuse ajal jätkatakse käesoleva lisa artiklite 5, 23 ja 24 kohaldamist kumulatiivselt kuni kuue kuu jooksul iga kahe kolmandas riigis töötamise aasta kohta ning käesoleva lisa artikli 15 kohaldamist kumulatiivselt kuni üheksa kuu jooksul iga kahe kolmandas riigis töötamise aasta kohta.”Artikkel 2Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi muudetakse järgmiselt:1. Pealkiri asendatakse järgmisega: „Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused”.2. Välja arvatud artikli 28a lõikes 8, asendatakse sõnad „Euroopa ühendused” sõnadega „Euroopa Liit”, sõnad „ühendus” ja „ühendused” asendatakse sõnaga „liit” ning tehakse vajalikud grammatilised parandused.3. Artikli 12 lõikes 3 ja artikli 82 lõikes 5 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduste Personalivaliku Talitus” sõnadega „Euroopa Personalivaliku Amet”.4. Artikli 39 lõikes 1 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 283 alusel” sõnadega „Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 336 alusel”.5. Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:a) punktis c asendatakse sõnad „Euroopa ühenduste asutamislepingutes või Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingus ettenähtud ametikohal, või mõne ühenduste institutsiooni või organi valitud eesistujat” sõnadega „Euroopa Liidu lepingus või Euroopa Liidu toimimise lepingus ettenähtud ametikohal, või mõne liidu institutsiooni või organi valitud eesistujat”;b) lisatakse punkt e järgmiselt:„e) töötajad, kelle on lähetanud liikmesriikide diplomaatilised teenistused ja kes on võetud ajutiselt tööle välisteenistuse alalistele ametikohtadele.”6. Artikli 3a lõikesse 1 lisatakse teine lõik järgmiselt:„Euroopa Liidu delegatsioonidesse täis- või osaajalise tööajaga tööle võetud töötajaid võib määrata personalieeskirjade X lisa artiklites 2 ja 3 sätestatud liikuvusmenetluse raames ajutiselt tööle institutsiooni asukohta.”7. Artikli 3b teine lõik asendatakse järgmiselt:„Välja arvatud artikli 3a lõike 1 teises lõigus osutatud juhtudel, ei saa abiülesandeid sooritavaid lepingulisi töötajaid artikli 3a kohaldamisel kasutada.”8. Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:a) olemasolevad neli lõiku nummerdatakse;b) lõikest 4 jäetakse välja viimane lause;c) lisatakse lõige 5 järgmiselt:'5. Personalieeskirjade artikleid 95, 96 ja 99 kohaldatakse analoogia põhjal ajutiste töötajate suhtes. Personalieeskirjade VIIIb jaotist kohaldatakse analoogia põhjal kolmandas riigis teenistuses olevate ajutiste töötajate suhtes.”9. Artiklis 47 asendatakse punkt a järgmiselt:„a) selle kuu lõpus, mille jooksul teenistuja saab 65-aastaseks või vajaduse korral kuupäeval, mis on kindlaks määratud kooskõlas artikli 50 c lõikega 3 või”10. II jaotisse lisatakse 10. peatükk „Artikli 2 punktis e osutatud ajutiste töötajate suhtes kohaldatavad erisätted” järgmiselt:„10. PEATÜKKArtikli 2 punktis e osutatud ajutiste töötajate suhtes kohaldatavad erisättedArtikkel 50b1. Liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajad, kes on välja valitud personalieeskirjade artikli 98 lõikes 1 sätestatud menetluse raames ja kelle on lähetanud asjaomaste liikmesriikide diplomaatilised teenistused, võetakse artikli 2 punkti e alusel tööle ajutiste töötajatena.2. Kõnealused töötajad võetakse tööle maksimaalselt neljaks aastaks. Nende lepingut võib pikendada mitu korda ja iga kord maksimaalselt nelja aasta võrra. Lepingu pikendamine kiidetakse heaks tingimusel, et liikmesriigi diplomaatiline teenistus pikendab sama ajavahemiku võrra töötaja lähetust.Artikkel 50c1. Personalieeskirjade artikleid 37, 38 ja 39 kohaldatakse analoogia põhjal. Lähetus ei saa kesta lepingu kestusest kauem.2. Personalieeskirjade artiklit 40 kohaldatakse analoogia põhjal. Puhkus, mis on võetud isiklikel põhjustel, ei saa kesta lepingu kestusest kauem. Muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 17 ei kohaldata.3. Personalieeskirjade artikli 52 punkti b teist lõiku kohaldatakse analoogia põhjal.”11. Artiklisse 80 lisatakse lõige 5 järgmiselt:'5. „Personalieeskirjade artikleid 95, 96 ja 99 kohaldatakse analoogia põhjal.”12. Artikkel 118 asendatakse järgmiselt:„Artikkel 118Personalieeskirjade X lisa kohaldatakse analoogia põhjal kolmandas riigis teenistuses olevate lepinguliste töötajate suhtes. Kõnealuse lisa artiklit 21 kohaldatakse siiski ainult juhul, kui leping sõlmitakse vähemalt üheks aastaks.”13. Artikkel 121 asendatakse järgmiselt:„Artikkel 121Kui tegevuskoha lepinguga ei ole ette nähtud teisiti, vastutab institutsioon tööandja sotsiaalkindlustusmaksete eest vastavalt selles kohas kehtivatele eeskirjadele, kus kohalik teenistuja oma kohustusi täidab. Selliste riikide jaoks, kus sotsiaalkindlustusskeem puudub või on ebapiisav, võib institutsioon luua sõltumatu või täiendava sotsiaalkindlustusskeemi.”14. Artiklis 124 asendatakse sõnad „artikli 23 esimest ja teist lõiku” sõnadega „artiklit 23”.”Artikkel 31. Neid ametnikke ja ajutisi töötajaid, kelle ametikoht on sellises organisatsioonilises üksuses, mis viiakse kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõikega 3 vastu võetud nõukogu otsusega kas nõukogu peasekretariaadist või komisjonist üle Euroopa välisteenistuse koosseisu, peetakse asjaomasest institutsioonist välisteenistusse üleviiduks alates kõnealuses otsuses kindlaksmääratud kuupäevast. Sama kehtib ka üleviidavasse organisatsioonilisse üksusesse määratud lepinguliste ja kohalike töötajate kohta ning nende lepinguid ei muudeta.Juhul kui üle viiakse osa organisatsioonilisest üksusest ning üksuse selles osas töötavaid ametnikke ja muid teenistujaid ei ole võimalik automaatselt kindlaks teha, teeb vastavalt asjaoludele kas nõukogu või komisjon kõrge esindaja nõusolekul otsuse töötajate üleviimise kohta, olles asjaomased ametnikud ja muud teenistujad eelnevalt ära kuulanud.2. Asjaomaste isikute taotlusel muudetakse liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest pärit selliste ajutiste töötajate lepingud, kes võeti tööle pärast 30. novembrit 2009 ja kelle ametikoht on sellises organisatsioonilises üksuses, mis viiakse kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõikega 3 vastu võetud nõukogu otsusega kas nõukogu peasekretariaadist või komisjonist üle välisteenistuse koosseisu, ilma uut valikumenetlust korraldamata lepinguteks, mis vastavad muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile e. Muus osas lepingu tingimusi ei muudeta. Taotlus lepingu muutmiseks tuleb teha ühe aasta jooksul alates üleviimise kuupäevast, mis on kindlaks määratud kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõikega 3 vastu võetud nõukogu otsuses.3. Selleks et tagada liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajate asjakohane esindatus välisteenistuses, võib liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresident otsustada, et erandina personalieeskirjade artikli 98 lõikest 1 peaks kuni 30. juunini 2013 olema võimalik samaväärse kvalifikatsiooniga kandidaatide korral täita välisteenistuse teatavad tegevusüksuse AD ametikohad eelisjärjekorras liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajatega.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: Välissuhted – Euroopa Liidu delegatsioonide halduskulud3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read), sh nende nimetused:XX 01 01 02 01: Töötasud ja toetusedXX 01 02 02 01: Muu personali töötasudXX 01 02 02 03: Muu personali ja muude teenustega seotud kulud04 01 04 13: Ühinemiseelne rahastamisvahend (IPA) – Inimressursside arendamise rahastamisvahend – Halduskorralduskulud08 01 05 01: Teadustöötajatega seotud kulud08 01 05 02: Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad11 01 04 04: Rahvusvahelised kalanduskokkulepped – Halduskorralduskulud13 01 04 02: Ühinemiseelne rahastamisvahend (IPA) – Regionaalarengu osa – Halduskorralduskulud19 01 04 01: Arengukoostöö rahastamisvahend (DCI) – Halduskorralduskulud19 01 04 02: Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend (ENPI) – Halduskorralduskulud19 01 04 07: Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) – Halduskorralduskulud21 01 04 01: Arengukoostöö rahastamisvahend (DCI) – Halduskorralduskulud21 01 04 05: Rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades – Halduskorralduskulud21 01 04 10: EAFi panus ühistesse haldustoetuskuludesse22 01 04 01: Ühinemiseelne abi – Halduskorralduskulud24 01 06: Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) – HalduskorralduskuludNB! Mõjutatud on ka muud rubriigi 5 eelarveread, millega välisteenistus on hõlmatud, aga neid ei ole siinkohal nimetatud, kuna asjaomased summad on liiga väiksed ja neid ei ole võimalik mõistlikul viisil väljendada.3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Ettepanekus käsitletakse Euroopa Liidu delegatsioonides töötavate lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate teenistustingimusi ja selle kestus ei ole piiratud. Ettepanekus on kavandatud eelkõige järgmised meetmed.· Võimaldada delegatsioonides töötavatel ametnikel ja lepingulistel töötajatel võtta lapsehooldus- ja perepuhkust, ilma et nad kaotaksid personalieeskirjade X lisas sätestatud teatavad õigused. Kuna lapsehooldus- või perepuhkust võtva töötaja palga pealt saadud kokkuhoid kaalub üles X lisaga ette nähtud ja edaspidi kõnealuse puhkuse ajal säilitatavatest õigustest tulenevad kulud, hoitakse meetmega aastas kõikide punktis 3.3 osutatud eelarveridade peale jagatuna hinnanguliselt kokku 189 000 eurot (vt üksikasjalikud arvutused I lisas).· Kohaldada lepinguliste töötajate suhtes täielikult personalieeskirjade X lisa. See tähendab, et lepingulisel töötajal, kellele ei ole kohe võimalik eraldada artikliga 5 ette nähud eluruume, on erinevalt praegusest edaspidi õigus saada hüvitist ajutise majutusega seotud kulutuste eest. Sellest tulenevad kulud on ligikaudu 130 000 eurot ning need on väiksemad kui lapsehooldus- ja perepuhkusest tulenev kokkuhoid. Kõnealused kulud jagatakse kõikide punktis 3.3 osutatud eelarveridade peale, välja arvatud sellised eelarveread, mis on seotud ainult ametnikega (08 01 05 01 ja XX 01 01 02 01) (vt üksikasjalikud arvutused I lisas).· Kehtestada õiguslik alus lepinguliste töötajate rotatsioonile. Praegu pöörduvad sellised töötajad pärast töölepingu lõppemist tagasi oma päritoluriiki ja nende kogemused lähevad välisteenistuse jaoks kaduma. Oleks soovitatav kehtestada lepinguliste töötajate rotatsioonisüsteem sarnaselt ametnike suhtes kehtiva süsteemiga. Kuna praegu on eelarves lepinguliste töötajate jaoks ette nähtud 25 % aastakäive, ei oleks meetmel finantsmõju.· Kehtestada õiguslik alus kohalike töötajate nimel hallatava pensionifondi ja ravikindlustusskeemi loomiseks. Kokkuleppel kohalike töötajate ja nende esindajatega ning tuginedes raamistikule, milles on sätestatud Euroopa Ühenduste Komisjoni kohalike töötajate teenistustingimused riikides, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriigid, teevad komisjon ja kohalikud töötajad ühiselt sissemakseid täiendavasse pensionifondi ja kohalike töötajate jaoks mõeldud täiendavasse ravikindlustusfondi. Kõnealustest fondidest makstakse töötajale töölepingu lõppemisel ühekordne kindlaksmääratud summa ning hüvitatakse talle ja tema ülalpeetavatele kogu töötamise ajal ravikulud (vastavalt kehtestatud tingimustele). Kõnealustest meetmetest tulenevad kulud, mis on kantud delegatsioonide aastastesse halduseelarvetesse, on komisjoni jaoks 5 % ja töötaja jaoks 3,22 % põhipalgast. Aastakulud on ära toodud punktis 4.1.1 (vt üksikasjalikud arvutused I lisas). Rõhutame, et tegemist ei ole lisakuludega, sest neid on juba hulk aastaid kantud aastaeelarvesse.Praegu on pensionifondiga liitunud ligikaudu 2870 ja ravikindlustusfondiga 2840 kohalikku töötajat (pluss nende ülalpeetavad). 2009. aasta lõpus oli pensionifondi saldo 38,5 miljonit eurot ja ravikindlustusfondi saldo 11 miljonit eurot.Kõnealused skeemid on kavas muude teenistujate teenistustingimustes ametlikuks muuta.3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |XX 01 01 02 01 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 5 |XX 01 02 02 01 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 5 |XX 01 02 02 03 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 5 |04 01 04 13 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 4 |08 01 05 01 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 1a |08 01 05 02 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 1a |11 01 04 04 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 4 |13 01 04 02 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 4 |19 01 04 01 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 4 |19 01 04 02 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 4 |19 01 04 07 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 4 |21 01 04 01 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 4 |21 01 04 05 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 4 |21 01 04 10 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 4 |22 01 04 01 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 4 |24 01 06 00 | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr 5 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud [2] | | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | | | | | | | |Maksete assigneeringud | | b | | | | | | | |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [3] | | | | |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | | | | | | | | | |04 01 04 13 | 8.2.4. | c | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,258 |08 01 05 01 | 8.2.4 | c | -0,001 | -0,001 | -0,001 | -0,001 | -0,001 | -0,001 | -0,006 |08 01 05 02 | 8.2.4. | c | 0,040 | 0,040 | 0,040 | 0,040 | 0,040 | 0,040 | 0,240 |11 01 04 04 | 8.2.4. | c | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,012 |13 01 04 02 | 8.2.4. | c | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 |19 01 04 01 | 8.2.4. | c | 0,824 | 0,824 | 0,824 | 0,824 | 0,824 | 0,824 | 4,944 |19 01 04 02 | 8.2.4. | c | 0,706 | 0,706 | 0,706 | 0,706 | 0,706 | 0,706 | 4,560 |19 01 04 07 | 8.2.4. | c | 0,114 | 0,114 | 0,114 | 0,114 | 0,114 | 0,114 | 0,684 |21 01 04 01 | 8.2.4. | c | 0,392 | 0,392 | 0,392 | 0,392 | 0,392 | 0,392 | 2,352 |21 01 04 05 | 8.2.4. | c | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,180 |21 01 04 10 | 8.2.4. | c | 1,033 | 1,033 | 1,033 | 1,033 | 1,033 | 1,033 | 6,198 |22 01 04 01 | 8.2.4. | c | 1,031 | 1,031 | 1,031 | 1,031 | 1,031 | 1,031 | 6,186 |24 01 06 00 | 8.2.4. | c | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 25,776 |Maksete assigneeringud | | b+c | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 25,776 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [4] | | |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud)XX 01 01 02 01XX 01 02 02 01XX 01 02 02 03 | 8.2.58.2.58.2.5. | ddd | -0,0960,0062,191 | -0,0960,0062,191 | -0,0960,0062,191 | -0,0960,0062,191 | -0,0960,0062,191 | -0,0960,0062,191 | -0,5760,03613,146 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | | | | | | | |Meetme soovituslik finantskulu kokku |KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | | a+c+d+e | 6,397 | 6,397 | 6,397 | 6,397 | 6,397 | 6,397 | 38,382 |MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | | b+c+d+e | 6,397 | 6,397 | 6,397 | 6,397 | 6,397 | 6,397 | 38,382 |Tegemist ei ole lisakuludega, vaid aastaeelarves juba sisalduvate kuludega.4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaEttepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Ettepanekuga kaasneb finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimineEttepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [5] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine)4.1.3. Finantsmõju tuludeleEttepanekul puudub finantsmõju tuludele4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised teenistujad ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Puudub5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusVt punkt 3.2. Ettepanekuga on kavas anda õiguslik alus juba olemasolevale pensionifondile ja ravikindlustusskeemile, võimaldada lapsehooldus- või perepuhkust võtvatel delegatsioonide töötajatel kasu saada X lisa teatavatest sätetest, näha ette lepinguliste töötajate rotatsioon ning tagada X lisa täielik kohaldamine delegatsioonides töötavate lepinguliste töötajate suhtes.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeEi kohaldata5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEttepaneku eesmärk on tagada delegatsioonides töötavatele lepingulistele töötajatele ja ametnikele samaväärsed teenistustingimused, luua alus lepinguliste töötajate rotatsiooniks ning anda õiguslik alus kohalikele töötajatele mõeldud pensionifondile ja ravikindlustusskeemile.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Tsentraliseeritud haldamineotse, haldajaks on komisjonkaudselt, haldamine on delegeeritud:täitevasutusteleühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleHaldamine detsentraliseeritult või koostöösliikmesriikidegakolmandate riikidegaHaldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. Järelevalvekord6.2. Hindamine7. Pettusevastased meetmed8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiEttepaneku eesmärk on tagada delegatsioonides töötavatele lepingulistele töötajatele ja ametnikele samaväärsed teenistustingimused, luua alus lepinguliste töötajate rotatsiooniks ning anda õiguslik alus kohalikele töötajatele mõeldud pensionifondile ja ravikindlustusskeemile.8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigidEttepanekuga ei ole ette nähtud täiendavaid ametikohti.8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) – PuudubAmetikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtudAmetikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtudAmetikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigusAmetikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida(number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 25,776 |Täitevasutused [6] | | | | | | | |Muu tehniline ja haldusabi | | | | | | | |sise- | | | | | | | |välis- | | | | | | | |Tehniline ja haldusabi kokku | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 4,296 | 25,776 |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5jj | KOKKU |Ametnikud ja ajutised teenistujad (XX 01 01) | -0,096 | -0,096 | -0,096 | -0,096 | -0,096 | -0,096 | -0,576 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)XX 01 02 02 01XX 01 02 02 03 | 0,0062,191 | 0,0062,191 | 0,0062,191 | 0,0062,191 | 0,0062,191 | 0,0062,191 | 0,03613,146 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 2,101 | 2,101 | 2,101 | 2,101 | 2,101 | 2,101 | 12,606 |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Komiteed [7] | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | | |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | | | | | | | |[1] ELT C […], lk […] .[2] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[3] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[4] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[5] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[6] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[7] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.--------------------------------------------------


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.9.2015
            COM(2015) 463 final
            2015/0213(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse 2. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust

               SELETUSKIRI

               1.
                     ETTEPANEKU TAUST

               11. Euroopa Arengufondi (edaspidi „11. EAF”) loomise sisekokkulepe jõustus 1. märtsil 2015 pärast seda, kui kõik liikmesriigid olid selle ratifitseerinud.

               Kuna 11. EAF ei ole kaasatud ELi eelarvesse ja selle rahastamispakett määratakse kindlaks sissekokkuleppega, kasutatakse rahalisi vahendeid 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse alusel, mis on maksimaalselt ühtlustatud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ja selle kohaldamiseeskirjadega.

               11. EAFi finantsmäärus võeti vastu 2. märtsil 2015 ja see jõustus 6. märtsil 2015.

               Käesoleva ettepanekuga soovitakse kehtivaid sätteid täpsustada. Arvesse on võetud hiljutisi kogemusi seoses EAFi osamaksete jaoks avatud kontodega.

               Allpool on esitatud komisjoni kavandatud muudatusettepaneku põhjendused.

               2.
                     ETTEPANEKU SISU

               Eesmärk on tagada, et Euroopa Komisjoni EAFi kontode (nõukogu määruse (EL) 2015/323 artikli 22 lõige 3) suhtes ei kohaldata tasusid ega negatiivset intressimäära.

               Nõukogu määruse (EL) 2015/323 artikli 22 lõike 3 kohaselt kannab iga liikmesriik EAFi osamaksu erikontole nimega „Euroopa Komisjon – Euroopa Arengufond”, mis on avatud asjaomase liikmesriigi keskpangas või tema määratud finantsasutuses.

               Tuleks täpsustada, et liikmesriikide poolt komisjoni nimel avatud erikontode suhtes, millel hoiustatakse EAFi tehtavaid osamakseid seni, kuni on tarvis teha makseid, ei kohaldata ei tasu ega (positiivset või negatiivset) intressimäära. Kõnealuse sätte eesmärk on hoida ära EAFi eelarvele tekkivat kahju. Nende kontode suhtes kohaldatav tasu tähendaks EAFi eelarves olevate kättesaadavate vahendite vähenemist. Vältida tuleks ka negatiivset intressimäära, kuna sellel on sama negatiivne mõju kui tasudel. Seepärast tehakse ettepanek, et asjaomane liikmesriik hüvitaks EAFi eelarves mis tahes tasu või negatiivse intressimäära, mida kohaldatakse nõukogu määruse (EL) 2015/323 artikli 22 lõike 3 kohaselt komisjoni nimel avatud EAFi vahendite konto suhtes.

               Käesoleva muudatusettepanekuga tagatakse ka, et EAFi eelarvet ei mõjuta negatiivselt Euroopa Keskpanga 5. juuni 2014. aasta otsus 2014/337/EL (EKP/2014/23),
                  1
                mille kohaselt kaasneb negatiivse intressimääraga hoiustaja maksekohustus asjaomase riigi keskpanga ees, samuti selle riigi keskpanga õigus debiteerida vastavalt asjaomast valitsemissektori kontot, või muud samalaadsed otsused, mille on teinud ELi keskpangad, kus vastavalt nõukogu määruse (EL) 2015/323 artiklile 22 tuleb hoida EAFi vahendeid. Sellega seoses tuleks märkida, et seni ei ole komisjon palunud liikmesriikidel kanda võimalikke EKP positiivseid hoiuintresse EAFi kontodele.

               2015/0213 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse 2. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                  2
                (edaspidi „sisekokkulepe”), eriti selle artikli 10 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga arvamust teda puudutavate sätete kohta
                  4

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Keskpank võttis 5. juunil 2014 vastu otsuse,
                  5
                mille kohaselt kaasneb negatiivse intressimääraga hoiustaja maksekohustus asjaomase riigi keskpanga ees, samuti selle riigi keskpanga õigus debiteerida vastavalt asjaomast valitsemissektori kontot. Muud ELi keskpangad, kus vastavalt 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 22 tuleb hoida EAFi vahendeid, on teinud samalaadsed otsused.

               (2)Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/323 (mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust)
                  6
                artikli 22 lõike 3 kohaselt kannab iga liikmesriik EAFi osamaksu erikontole nimega „Euroopa Komisjon – Euroopa Arengufond”, mis on avatud asjaomase liikmesriigi keskpangas või tema määratud finantsasutuses.

               (3)Tuleks täpsustada, et liikmesriikide poolt komisjoni nimel avatud erikontode suhtes, millel hoiustatakse EAFi tehtavaid osamakseid seni, kuni on tarvis teha makseid, ei kohaldata ei tasu ega (positiivset või negatiivset) intressimäära. Kõnealuse sätte eesmärk on hoida ära EAFi eelarvele tekkivat kahju. Nende kontode suhtes kohaldatav tasu tähendaks EAFi eelarves olevate kättesaadavate vahendite vähenemist. Vältida tuleks ka negatiivset intressimäära, kuna sellel on sama negatiivne mõju kui tasudel. Seepärast peaks asjaomane liikmesriik hüvitama EAFi eelarves mis tahes tasu või negatiivse intressimäära, mida kohaldatakse nõukogu määruse (EL) 2015/323 artikli 22 lõike 3 kohaselt komisjoni nimel avatud EAFi vahendite konto suhtes.

               (4)Seetõttu tuleks määrust (EL) 2015/323 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määruse (EL) nr 2015/323 artikkel 22 asendatakse järgmisega.

               „Artikkel 22

               Osamaksude maksmine

               1. Osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad.

               2. Liikmesriikide osamaksud esitatakse ja tasutakse eurodes.

               3. Artikli 21 lõike 7 punktis a osutatud osamaksu kannab iga liikmesriik erikontole nimega „Euroopa Komisjon – Euroopa Arengufond”, mis on avatud asjaomase liikmesriigi keskpangas või tema määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha makseid. Komisjon püüab kõik raha väljavõtmised erikontodelt teha nii, et neil kontodel olevad vahendid jaguneksid alati vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktis a esitatud osamaksude jaotusele.

               Iga liikmesriik kannab käesoleva määruse artikli 21 lõike 7 punktis b osutatud osamaksu üle kooskõlas artikli 53 lõikega 1.

               4. Lõikes 3 osutatud konto suhtes ei kohaldata tasu ega intresse.

               5. Iga liikmesriik hüvitab komisjonile kõnealuse konto suhtes kohaldatud mis tahes tasu või negatiivse intressimäära kõnealuse tasu või negatiivse intressimäära kohaldamisele järgneva teise kuu esimesel tööpäeval.”

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  2014/337/EL: Euroopa Keskpanga otsus, 5. juuni 2014, hoiuste, jääkide ja ülemääraste reservide tasustamise kohta (EKP/2014/23), ELT L 168, 7.6.2014, lk 115.

                     (2)
                  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (3)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (4)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (5)
                  2014/337/EL: Euroopa Keskpanga otsus, 5. juuni 2014, hoiuste, jääkide ja ülemääraste reservide tasustamise kohta (EKP/2014/23), ELT L 168, 7.6.2014, lk 115.

                     (6)
                  ELT L 58, 3.3.2015, lk 17.