               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.6.2021
            COM(2021) 274 final
            2021/0133(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmisega
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht, mis on seotud ühiskomitees võetavate otsustega, mis käsitlevad EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ettenähtud loetelu) muutmist.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mis hõlmavad ELi liikmesriike, Norrat, Islandit ja Liechtensteini. Lisaks käsitleb EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ja kultuur, mis koonduvad ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse EMP lepingu toimimisega seotud arvamusi. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Vastavalt Lissaboni lepingule vastutab EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel Euroopa välisteenistus.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu kaks EMP ühiskomitee otsust (edaspidi „kavandatavad õigusaktid“), millega muudetakse EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu).

               Kavandatava kahe õigusakti eesmärk on inkorporeerida EMP lepingusse määrus (EL) 2018/1971, millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC),
                  1
                ning direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud).

               Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutuvad kavandatavad õigusaktid lepinguosaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused esitavad nõukogule EMP ühiskomitee otsuste eelnõud, et nõukogu võtaks need vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab need EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuste eelnõude sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsused sisaldavad muu hulgas järgmisi kohandusi.

               3.1.Määruse (EL) 2018/1971 (millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC)) kohandused – 1. lisas esitatud EMP ühiskomitee otsus

               Sissejuhatus

               EMP lepingu institutsionaalse korralduse kohaselt täidab EFTA järelevalveamet EFTA sambas komisjoni järelevalveülesandeid ning seega on tal selles sambas komisjoniga samad järelevalvevolitused, mis on sätestatud määruses (EL) 2018/1971 (BERECi määrus) ning direktiivis (EL) 2018/1972 (direktiiv, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (Euroopa elektroonilise side seadustiku direktiiv)
                  2
               ).

               BERECi määruse ja Euroopa elektroonilise side seadustiku direktiiviga kehtestatakse mitu BERECi ülesannet, mille eesmärk on tagada elektroonilise side reguleeriva raamistiku järjepidev rakendamine. Kuna BERCil on oluline osa BERECi määruse ja Euroopa elektroonilise side seadustiku direktiivi kohaldamises, on kõnealune määrus ja direktiiv üksteisega olemuslikult seotud. See seos väljendub ka kahes ühiskomitee otsuse eelnõus, millega inkorporeeritakse direktiiv ja BERECi määrus EMP lepingusse. On oluline analüüsida neid kahte ühiskomitee otsuse eelnõud koos, et mõista kogu struktuuri EMP kontekstis.

               Ühiskomitee otsuse eelnõu (1. lisas) sisaldab kolme eri kohanduste komplekti, mis on esitatud allpool: EFTA riikide BERECis osalemise üksikasjalik kord (B jagu), EFTA järelevalveameti ja BERECi vahelise suhtega seotud kohandused (C jagu), muud kohandused, mis on seotud EFTA riikide BERECis osalemisega (D jagu) ning üldjuhul EMP kontekstis kasutatavad muud üldised kohandused (E jagu).

               EFTA riikide BERECis osalemise üksikasjalik kord

               BEREC asutati määrusega (EÜ) nr 1211/2009 ja määrusega (EL) 2018/1971 ning selle ülesanne on aidata kaasa elektroonilise side võrkude ja teenuste siseturu arendamisele ja paremale toimimisele, seades eesmärgiks tagada elektroonilise side reguleeriva raamistiku järjepidev rakendamine. Määruses tunnustatakse samuti, et on soovitav saavutada need eesmärgid EMP kontektstis, ning märgitakse, et BERECi reguleerivate asutuste nõukogu, töörühmad ja haldusnõukogu peaksid olema avatud, et neis saaksid osaleda EMP EFTA riikide reguleerivad asutused eesmärgiga laiendada elektroonilise side reguleeriva raamistiku järjepidevat rakendamist Islandile, Liechtensteinile ja Norrale
                  3
               .

               EMP lepingu artiklis 101 on sätestatud:

               „1. Artiklites 81 [s.o programmikomiteed] ja 100 [s.o komiteemenetluse komiteed] käsitlemata komiteede töösse kaasatakse EFTA riikide eksperte juhul, kui käesoleva lepingu laitmatu toimimine seda nõuab.

               Need komiteed on loetletud protokollis nr 37. Kõnealuse kaasamise üksikasjalik kord on sätestatud seda küsimust käsitlevates asjaomaste valdkondade protokollides ja lisades.

               2. EMP ühiskomitee võib protokolli nr 37 muuta, kui lepinguosalised leiavad, et kaasamine peaks laienema ka muudele samade tunnusjoontega komiteedele.“
                  4

               BEREC ei ole komiteemenetluse komitee ega loodud programmi alusel. BEREC kuulub reguleerimisasutuste koostöö foorumina protokollis 37 loetletud muude komiteede kategooriasse EMP lepingu artikli 101 tähenduses. Kooskõlas selle sättega on kõnealuse kaasamise üksikasjalik kord sätestatud seda küsimust käsitleva asjaomase valdkonna lisas. See üksikasjalik kord on kehtestatud (EMP lepingu) lisades asjakohase punkti all ning sellele eelneb sissejuhatav lause „EFTA riikide kaasamise üksikasjalik kord vastavalt lepingu artiklile 101“ (vt näiteks EMP ühiskomitee otsused nr 192/2014, nr 18/2013, nr 92/2010, nr 10/2004). Seda üksikasjalikku korda ei käsitata kohandava tekstina, kuna selle eesmärk ei ole muuta EMP lepingusse inkorporeeritud õigusakti sätteid, vaid täiendada neid vajadust mööda, et tagada ladus kaasamine.

               Kaasamise üksikasjaliku korra kohaselt osalevad EMP EFTA riikide reguleerivad asutused täielikult BERECi reguleerivate asutuste nõukogu, BERECi töörühmade ja BERECi Tugiameti haldusnõukogu töös, EMP EFTA riikide reguleerivatel asutustel on samad õigused ja kohustused kui muudel ELi riikide reguleerivatel asutustel, v.a õigus hääletada, aga neil ei ole õigust olla BERECi reguleerivate asutuste nõukogu ega BERECi Tugiameti haldusnõukogu eesistuja. EMP EFTA riikide reguleerivad asutused võivad siiski olla töörühmade eesistujad. EMP EFTA riikide reguleerivaid asutusi esindatakse asjakohasel tasandil kooskõlas BERECi määruse sätetega (vt BERECi määruse artiklit 7). EFTA riikide reguleerivate asutuste osalemine on ülioluline, et edendada reguleerimisalast lähenemist.

               Üksikasjaliku korra kohaselt peavad BEREC ja BERECi Tugiamet samuti abistama EMP EFTA riikide reguleerivaid asutusi ja EFTA järelevalveametit.

               EFTA järelevalveameti ja BERECi vahelise suhtega seotud kohandused

               Kohanduse a punktides i ja ii on täpsustatud, et BEREC peab abistama ja nõustama EFTA järelevalveametit viimase taotluse alusel suuniste väljastamisel.

               Kuna EMP EFTA riikide reguleerivatel asutustel puudub õigus BERECis hääletada, sätestatakse kohanduse a punktis iii, millega lisatakse artiklile 4 uus lõige 1a, et BEREC registreerib EMP EFTA riikide reguleerivate asutuste seisukohad eraldi, kui arvamusi esitatakse kooskõlas määruse artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktidega i ja ii. See kehtib eelkõige EMP EFTA riikide reguleerivate asutuste meetmete eelnõude kohta esitatavate arvamuste puhul kooskõlas Euroopa elektroonilise side seadustiku direktiivi artiklitega 32 ja 33 ning piiriüleste vaidluste puhul kooskõlas Euroopa elektroonilise side seadustiku direktiivi artikliga 27.

               Vastavalt kohanduse a punktile v peab EFTA järelevalveamet võtma täiel määral arvesse BERECi vastu võetud mis tahes suuniseid, arvamusi, soovitusi, ühiseid seisukohti ja parimaid tavasid.

               Muud kohandused, mis käsitlevad EMP EFTA riikide osalemist BERECis

               BERECi Tugiamet on juriidilisest isikust ELi amet,
                  5
                mis toetab BERECit. Kooskõlas ELi ametite asutamisdokumentide eelneva inkorporeerimisega EMP lepingusse
                  6
                reguleeritakse EFTA riikide osalemist BERECi Tugiameti tegevuses BERECi määruse kohandustega. Kuna BERECi Tugiamet ei täida enda nimel poliitilisi ülesandeid, on see osalemine rohkem halduslikku laadi.

               BERECi määruse kohanduse e alusel peavad EMP EFTA riigid panustama rahaliselt BERECi Tugiameti ressurssidesse, osaledes liidu toetuses. Varasemate tavade kohaselt määratakse see rahaline panus kindlaks kooskõlas EMP lepingu artikli 82 lõike 1 punktis a esitatud menetlusega.

               Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punkti a ja artikli 82 lõike 3 punkti a kohaselt võetakse ajutisi teenistujaid ja lepingulisi töötajaid tööle tavapärasel viisil, tingimusel et nad on ELi liikmesriigi kodanikud, kui ametisse nimetav asutus või ametiisik ei ole teisiti otsustanud. Kohandusega f tehakse seega EMP EFTA riikide kodanikele lai erand, mille alusel tuleks neid pidada kõlblikuks samadel tingimustel ELi kodanikega.

               Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktis e, artikli 82 lõike 3 punktis e ja artikli 85 lõikes 3 osutatakse liidu keeli käsitlevale Euroopa Liidu lepingu artikli 55 lõikele 1. Kohanduses f on samuti sätestatud, et BERECi Tugiamet peab käsitama oma töötajate puhul EMP lepingu artikli 129 lõikes 1 osutatud ametlikke keeli liidu keeltena.

               Kohanduses g on sätestatud, et EMP EFTA riigid tagavad BERECi Tugiametile ja selle töötajatele samad privileegid ja immuniteedid kui ELi liikmesriikide puhul, nagu on kirjeldatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis nr 7.

               Muud kohandused

               Kooskõlas EMP lepingu artikliga 7 on EFTA riikidele siduvad ainult EMP lepingusse inkorporeeritud õigusaktid. Seega kohandatakse artikli 4 lõikes 4 esitatud viidet liidu õigusele, et kajastada asjaolu, et EMP kontekstis lähtutakse õigusraamistikuna EMP lepingust (kohanduse a punkt iv).

               Selleks et soodustada EMP normide täitmise järjepidevat tagamist, on määruse kohandustes b ja d sätestatud, et lisaks komisjonile on BERECi reguleerivate asutuste nõukogus ja haldusnõukogus esindatud ka EFTA järelevalveamet. Erinevalt komisjonist ei ole EFTA järelevalveametil õigust haldusnõukogus hääletada.

               Artikli 13 lõike 3 kohandusega c kohandatakse teksti, et EFTA järelevalveamet saaks võimaluse osaleda BERECi reguleerivate asutuste nõukogu loodud töörühmades. Nagu ka komisjon, ei saa EFTA järelevalveamet osaleda töörühmades, mis luuakse määruse artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud ülesannete täitmiseks.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ei ole EMP lepingu osa. Artikli 36 kohanduse h eesmärk on tagada, et kõiki BERECi või BERECi Tugiameti koostatud EMP EFTA riike käsitlevaid dokumente menetletakse kõnealuse määruse kohaselt. Sama kohandus on üldjuhul ette nähtud nende asutuste puhul, milles EMP EFTA riigid osalevad.

               Kohandusega i kohandatakse artikli 40 lõike 2 teksti, et kajastada EFTA järelevalveameti rolli asjakohastes sätetes ning selgitada, et EMP kontekstis tuleks käsitada viidet liidu ja riiklikule õigusele viitena EMP lepingule ja riiklikule õigusele.

               Kohandusega j kohandatakse artikli 41 lõike 1 punkti a teksti, et anda EFTA järelevalveametile komisjoniga samasugune juurdepääs info- ja teavitussüsteemile, mis on oluline, et tagada elektroonilise side reguleeriva raamistiku alane hea koostöö ja järjepidev rakendamine.

               3.2.Direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud)) kohandused – 2. lisas esitatud EMP ühiskomitee otsus

               Direktiivi eesmärk on luua ELis elektroonilise side siseturg ning sellega asendatakse direktiivid 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ, mis on inkorporeeritud EMP lepingu XI lisasse. EL on samal ajal direktiivi vastuvõtmisega võtnud vastu uue määruse (EL) 2018/1971, millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi Tugiamet (BERECi büroo).

               Direktiiviga kehtestatakse mitu BERECi ülesannet, mille eesmärk on tagada elektroonilise side reguleeriva raamistiku järjepidev rakendamine. Kuna BERCil on oluline osa BERECi määruse ja Euroopa elektroonilise side seadustiku direktiivi kohaldamises, on BERECi määrus ja direktiiv üksteisega olemuslikult seotud. See seos väljendub ka kahes käesolevale nõukogu otsuse eelnõule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõus, millega inkorporeeritakse direktiiv ja BERECi määrus EMP lepingusse. On oluline analüüsida neid kahte ühiskomitee otsuse eelnõud koos, et mõista kogu struktuuri EMP kontekstis.

               Üks BERECile antud oluline ülesanne on anda vajaduse korral välja arvamusi riikide reguleerivate asutuste meetmete ja piiriüleste vaidluste kohta (direktiivi artiklid 27, 32 ja 33). Määrust käsitlevas ühiskomitee otsuse eelnõus on sätestatud EMP lepingu otstarbel EMP EFTA riikide reguleerivate asutuste BERECis osalemise üksikasjalik kord. Selles on samuti sätestatud, et BERECi arvamustega seotud EMP EFTA riikide reguleerivate asutuste seisukohad registreeritakse eraldi ja EFTA järelevalveamet peab võtma täielikult arvesse BERECi vastu võetud mis tahes suuniseid, arvamusi, soovitusi, ühiseid seisukohti ja parimaid tavasid. Ühiskomitee otsuse eelnõu sisaldab ka teatavaid muid kohandusi, mis on EMP kontekstis vajalikud.

               Ühiskomitee otsuse eelnõus, millega inkorporeeritakse direktiiv lepingusse, on omakorda sätestatud muud kohandused, mis on EMP lepingu jaoks vajalikud.

               Liidu õigus / EMP leping (kohandus a)

               Kooskõlas EMP lepingu artikliga 7 on EFTA riikidele siduvad ainult EMP lepingusse inkorporeeritud õigusaktid. Seega tuleb kohandada viidet liidu õigusele, et kajastada asjaolu, et EMP kontekstis lähtutakse õigusraamistikuna EMP lepingust.

               Raadiospektripoliitika töörühma arvamused (punktis b esitatud kohandus)

               Kooskõlas artikli 28 kohandusega b on EFTA järelevalveamet pädev tegema EFTA riikidele adresseeritud otsuseid.

               Kohanduses on samuti sätestatud, et EFTA järelevalveamet peaks võtma täiel määral arvesse raadiospektripoliitika töörühma arvamusi. Selle eesmärk on tagada, et EFTA järelevalveamet tugineb EMP lepingu kahesambalises struktuuris oma ülesannete täitmisel EFTA riikide puhul samadele eksperditeadmistele kui komisjon.

               Lisaks sellele peavad EFTA järelevalveamet ja komisjon tegema nii EFTA riike kui ka ELi liikmesriike mõjutavates küsimustes koostööd, et leppida kokku otsustes, mis kõrvaldavad piiriülesed kahjulikud raadiohäired.

               Viide Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 267 / järelevalve- ja kohtulepingu artiklile 34 (kohandus c)

               Kohandusega c kohandatakse õigusraamistikku seoses EFTA riikides asuvate kohtutega, asendades viite Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 267 viitega EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 34.

               Riikidevaheliste turgude kindlaksmääramine (kohandus d)

               Ühiskomitee otsuse eelnõus soovitatud kohandatud tekst vastab sellele, mis on praegu ette nähtud direktiivi 2002/21/EÜ alusel tehtud kohanduses d (vt EMP lepingu XI lisa punkt 5cl) EFTA järelevalveameti ja komisjoni vahelise koostöö üksikasjaliku korra kohta.

               Hartale viitamise kohandus (kohandus e)

               Euroopa Liidu põhiõiguste harta on ELi esmase õiguse vahend, mis ei ole liitu mittekuuluvatele riikidele siduv ja mis ei ole EMP kontekstis oluline. Seetõttu kohandatakse direktiivi kohandusega g artikli 100 lõikes 1 esitatud viidet hartale, et kasutada põhiõigustele osutamiseks viidet EMP lepingu põhiõigustele ja üldpõhimõtetele ning artikli 100 lõikes 2 osutatud viiteid.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.
                  7

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 2 tehtava otsuse materiaalõiguslik alus oleneb peamiselt EMP lepingutesse inkorporeeritavate ELi õigusaktide materiaalõiguslikust alusest.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate õigusaktide peamine eesmärk ja sisu on seotud õigusaktide ühtlustamisega ja seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktidega muudetakse EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu), on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0133 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmisega

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  8
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  9
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu).

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1971
                  10
               .

               (4)EMP lepingu heaks toimimiseks tuleb laiendada EMP lepingu protokolli nr 37 kohaldamisala, et see hõlmaks määrusega (EL) 2018/1971 asutatud elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ametit (BEREC).

               (5)Selleks et tagada elektroonilise side reguleeriva raamistiku järjepidev rakendamine EMP lepingu kohaldamisalas, hakkavad EFTA riikide reguleerivad asutused osalema ilma hääleõiguseta täiel määral BERECi reguleerivate asutuste nõukogu, BERECi töörühmade ja BERECi Tugiameti haldusnõukogu töös. Kui BEREC esitab arvamuse, siis registreeritakse eraldi EFTA riikide reguleerivate asutuste seisukohad. EFTA järelevalveamet võtab BERECi vastu võetud arvamusi täiel määral arvesse.

               (6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/1972
                  11
                tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

               (7)Direktiiviga (EL) 2018/1972 tunnistatakse alates 21. detsembrist 2020 kehtetuks direktiivid 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ, mis on inkorporeeritud EMP lepingusse ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta alates 21. detsembrist 2020.

               (8)EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               (9)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuste eelnõudel.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                        Nõukogu nimel

                        eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1971, millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009 (ELT L 321, 17.12.2018, lk 1).

                     (2)

                        ELT L 321, 17.12.2018, lk 36.

                     (3)

                        Vt määruse (EL) 2018/1971 põhjendus 34.

                     (4)

                        Viimase 25 aasta jooksul on selle sätte alusel kaasatud EMP EFTA riike mitmetesse ELi organitesse. Nende organite täielik loetelu on esitatud protokolli 37 ajakohastatud versioonis. Vt
                  siia
                  .

                     (5)

                        BERECi määruse artikli 2 lõige 1.

                     (6)

                        EFTAs osalevate ELi ametite loetelu ja loetelu ühiskomitee otsustest, millega nende asutamismäärused inkorporeeritakse EMP lepingusse, on esitatud aadressil
                  http://www.efta.int/eea/eu-agencies
                   .

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (9)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1971, millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009 (ELT L 321, 17.12.2018, lk 1).

                     (11)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud), nagu seda on parandatud ELT L 334, 27.12.2019, lk 164 ja ELT L 321, 17.12.2018, lk 36 avaldatud õigusaktidega.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.6.2021
            COM(2021) 274 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmisega

               1. LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ning protokolli nr 37, mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1971, millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009,
                  1
                tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

               (2)EMP lepingu heaks toimimiseks tuleb laiendada EMP lepingu protokolli nr 37 kohaldamisala, et see hõlmaks määrusega (EL) 2018/1971 asutatud elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ametit (BEREC).

               (3)Selleks et tagada elektroonilise side reguleeriva raamistiku järjepidev rakendamine EMP lepingu kohaldamisalas, hakkavad EFTA riikide reguleerivad asutused osalema ilma hääleõiguseta täiel määral BERECi reguleerivate asutuste nõukogu, BERECi töörühmade ja BERECi Tugiameti haldusnõukogu töös. Kui BEREC esitab arvamuse, siis registreeritakse eraldi EFTA riikide reguleerivate asutuste seisukohad. EFTA järelevalveamet võtab BERECi vastu võetud arvamusi täiel määral arvesse.

               (4)EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu XI lisa muudetakse järgmiselt.

               1.
                     Punkti 5czp (komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/784) järele lisatakse järgmine tekst:

               „5czq. 32018 R 1971: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1971, millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009 (ELT L 321, 17.12.2018, lk 1).

               EFTA riikide kaasamise üksikasjalik kord vastavalt lepingu artiklile 101:

               EFTA riikide reguleerivad asutused, kellel on esmavastutus elektroonilise side võrkude ja teenuste turgude igapäevase toimimise järelevalve eest, osalevad täielikult BERECi reguleerivate asutuste nõukogu, BERECi töörühmade ja BERECi Tugiameti haldusnõukogu töös.

               Neid esindatakse asjakohasel tasandil kooskõlas BERECi määruse sätetega.

               Selleks on EFTA riikide reguleerivatel asutustel samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikide reguleerivatel asutustel, v.a õigus hääletada. EFTA riikidest pärit liikmetel ei ole õigust olla BERECi reguleerivate asutuste nõukogu ja haldusnõukogu eesistuja.

               BEREC ja BERECi Tugiamet abistavad vajaduse korral EFTA järelevalveametit ning EFTA riikide järelevalveasutusi nende ülesannete täitmisel.

               Kõnealuse lepingu otstarbel loetakse määruse sätteid järgmises kohanduses.

               a) Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

               i) lõike 1 punktis a lisatakse enne sõnu „ja komisjoni“ sõnad „, EFTA järelevalveameti“;

               ii) lõike 1 punktis e lisatakse enne sõnu „või komisjoni“ sõnad „, EFTA järelevalveameti“;

               iii) lisatakse järgmine lõige:

               „1a. BEREC registreerib EFTA riikide reguleerivate asutuste sisukohad eraldi, kui ta esitab arvamusi kooskõlas lõike 1 punkti c alapunktidega i ja ii.“;

               iv) lõikes 4 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „asjaomase liidu õiguse“ sõnadega „EMP lepingu“;

               v) lõikes 4 lisatakse sõnade „ja komisjon“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“.

               b)Artikli 7 lõikes 4 asendatakse sõna „komisjon“ järel sõna „osaleb“ sõnadega „ja EFTA järelevalveamet osalevad“.

               c)Artikli 13 lõikes 3

               i)lisatakse sõna „BERECi“ järele sõnad „ ja EFTA järelevalveameti“;

               ii)lisatakse sõnade „komisjoni“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveameti“.

               d)Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

               i)lõike 1 esimese lõigu lõppu lisatakse järgmine lause: „EFTA järelevalveameti esindaja osaleb haldusnõukogus ilma hääleõiguseta.“;

               ii)lõikes 2 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveameti“.

               e)Artiklisse 25 lisatakse järgmine lõige:

               „5.
                     EFTA riigid osalevad lõike 3 punktis a osutatud liidu rahalises toetuses. Sel otstarbel kohaldatakse mutatis mutandis EMP lepingu artikli 82 lõike 1 punktis a ja protokollis nr 32 sätestatud menetlusi.“

               f)Artiklile 30 lisatakse järgmised lõigud:

               „Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a ja artikli 82 lõike 3 punktist a võib ameti töölevõtmisega tegelev üksus võtta EFTA riikide täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.

               Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist e, artikli 82 lõike 3 punktist e ja artikli 85 lõikest 3 käsitleb amet EMP lepingu artikli 129 lõikes 1 osutatud keeli oma töötajate suhtes liidu keeltena, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artikli 55 lõikes 1.“

               g)Artiklisse 34 lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riigid annavad BERECi Tugiametile privileegid ja immuniteedid, mis on võrdväärsed Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis sisalduvate privileegide ja immuniteetidega.“

               h)Artiklisse 36 lisatakse järgmine lõige:

               „4.
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele kehtib käesoleva määruse kohaldamiseks BERECi või BERECi Tugiameti koostatud dokumentide puhul EFTA riikide reguleerivate asutuste suhtes.“

               i)Artikli 40 lõikes 2

               i) lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „, EFTA järelevalveameti“;

               ii) EFTA riikide puhul asendatakse sõnad „liidu ja riigi õiguse“ sõnadega „EMP lepingu ja riigi õiguse“.

               j)Artikli 41 lõike 1 punktides a ja b lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „, EFTA järelevalveametile“.“

               2.
                     Punkti 5ob (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/2120) lisatakse järgmine tekst:

               „, mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

               –32018 R 1971: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1971 (ELT L 321, 17.12.2018, lk 1).“

               Artikkel 2

               EMP lepingu protokolli nr 37 lisatakse järgmine punkt:

               „41.Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1971).“

               Artikkel 3

               Määruse (EL) 2018/1971 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud
                  2*.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […].

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  […]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                  […]

                     (1)

                        ELT L 321, 17.12.2018, lk 1.

                     (2)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.6.2021
            COM(2021) 274 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmisega

               2. LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud),
                  1
                nagu seda on parandatud ELT L 334, 27.12.2019, lk 164 ja ELT L 419, 11.12.2020, lk 36 avaldatud õigusaktidega, tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

               (2)Direktiiviga (EL) 2018/1972 tunnistatakse alates 21. detsembrist 2020 kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 2002/19/EÜ,
                  2
                2002/20/EÜ,
                  3
                2002/21/EÜ
                  4
                ja 2002/22/EÜ,
                  5
                mis on inkorporeeritud EMP lepingusse ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta alates 21. detsembrist 2020.

               (3)Seetõttu tuleks EMP lepingu XI lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu XI lisa muudetakse järgmiselt.

               1.
                     Punkti 5czq (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1971) järele lisatakse järgmine punkt:

               „5czr. 32018 L 1972: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud) (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36), nagu seda on parandatud ELT L 334, 27.12.2019, lk 164 ja ELT L 419, 11.12.2020, lk 36 avaldatud õigusaktidega.

               Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:

               a)
                     viiteid liidu õigusele, sh viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingule ja selle sätetele loetakse viidetena EMP lepingule;

               b)
                     artikli 28 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

               „Pärast konsulteerimist riigi reguleerivate asutustega võib EFTA järelevalveamet võtta vastu asjaomastele EFTA riikidele adresseeritud otsuseid, võttes täiel määral arvesse raadiospektripoliitika töörühma arvamusi.

               Kui kas EFTA järelevalveamet või komisjon kavatseb teha otsuse probleemi või vaidluse kohta, mis mõjutab nii EFTA riiki kui ka ELi liikmesriiki, siis teevad nad koostööd, et leppida kokku otsustes, millega kõrvaldatakse kahjulikud piiriülesed raadiohäired. EFTA järelevalveamet ja komisjon võtavad seejuures täiel määral arvesse raadiospektripoliitika töörühma arvamusi. EMP lepingu artiklit 109 kohaldatakse mutatis mutandis.“;

               c)
                     artikli 31 lõikes 2 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ELi toimimise lepingu artikli 267“ sõnadega „EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 34“;

               d)
                     artikli 65 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

                „EFTA järelevalveamet võib pärast riigi reguleerivate asutustega konsulteerimist võtta vastu otsused, millega määratakse kindlaks kahe või enama EFTA riigi vahelised rahvusvahelised turud.

               Kui kas EFTA järelevalveamet või komisjon kavatseb määrata kindlaks rahvusvahelise turu, mis mõjutab nii EFTA riiki kui ka ELi liikmesriiki, siis teevad nad koostööd, et leppida kokku identse sisuga otsustes, millega see rahvusvaheline turg kindlaks määratakse. EMP lepingu artiklit 109 kohaldatakse mutatis mutandis.“;

               e)EFTA riikide puhul

               i) asendatakse artikli 100 lõikes 1 sõnad „Euroopa Liidu põhiõiguste hartat („harta“) ja liidu õiguse üldpõhimõtteid“ sõnadega „EMP lepingus sätestatud üldpõhimõtteid ja põhiõigusi“;

               ii)asendatakse artikli 100 lõikes 2 sõnad „hartas tunnustatud õiguste või vabaduste“ sõnaga „põhiõiguste“ ning sõnad „harta artikli 52 lõikega 1“ ja „hartaga“ sõnaga „põhiõigustega“.“

               2.
                     Alates 21. detsembrist 2020 lisatakse punkti 5cla (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 243/2012/EL) järele järgmine punkt:

               „, mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

               –32018 L 1972: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972 (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36).“

               3.
                     Punktide 5cj, 5ck, 5cl ja 5cm tekst kustutatakse alates 21. detsembrist 2020.

               Artikkel 2

               Direktiivi (EL) 2018/1972 (parandatud ELTs L 334, 27.12.2019, lk 164 ja ELTs L 419, 11.12.2020, lk 36) islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud
                  6*.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […].

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  […]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                  […]

                     (1)

                        ELT L 321, 17.12.2018, lk 36.

                     (2)

                        EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

                     (3)

                        EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

                     (4)

                        EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

                     (5)

                        EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

                     (6)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.7.2021
            COM(2021) 418 final
            2021/0235(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses kokkuleppe VI lisas sisalduva söepõhiste elektritootmisprojektide ekspordikrediitide sektorileppe läbivaatamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks komisjoni poolt Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses söepõhiste elektritootmisprojektide sektorileppe (edaspidi „sektorilepe“) läbivaatamisega, mis sisaldub riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) VI lisas.

               Sektorileppe ajakohastamist arutatakse praegu kokkuleppe osaliste tasandil, lähtudes 21. aprillil 2021 esitatud Euroopa Liidu ettepanekust (edaspidi „ettepanek“). Arvestades, et kõik osalised on Pariisi kokkuleppele alla kirjutanud, kutsutakse ettepanekus neid üles viima kokkulepe kooskõlla ühiste kliimaeesmärkidega, muutes sektorileppe eeskirju, et lõpetada kõik võimalused anda kokkuleppe sätete alusel riiklikult toetatavaid ekspordikrediite ja seotud abi söepõhiste elektrijaamade ekspordi ja nendega seotud projektide jaoks.

               Kuna tähelepanu keskmes on kliimaküsimused ja eelkõige järkjärguline loobumine söepõhisest elektritootmisest, võivad osalised jõuda selles küsimuses kokkuleppele enne ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärku (COP26), mis toimub novembris 2021. Eelkõige nõuab COP26 eesistuja tungivalt, et riigid loobuksid söepõhisest elektritootmisest; lisaks võtsid G7 riigid 21. mail 2021 kohustuse lõpetada 2021. aasta lõpuks valitsuste poolt uute otsetoetuste andmine söel põhineva soojuselektrienergia tootmise jaoks rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ametliku arenguabi, ekspordi rahastamise, investeeringute ning rahalise abi ja kaubanduse edendamise toetuse kaudu. Selleks et Euroopa Liit saaks näidata, et tal suurte ambitsioonidega tõsi taga on, on oluline, et ta oleks valmis võtma seisukoha selles küsimuses võimaliku kokkuleppe saavutamiseks aegsasti enne COP26 toimumist 1.–12. novembril 2021.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkulepe

               Tegemist on Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Kanada, Jaapani, Korea, Norra, Šveitsi, Austraalia, Uus-Meremaa, Türgi ja Ühendkuningriigi vahelise suulise kokkuleppega, mille eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatavate ekspordikrediitide korrakohaseks kasutamiseks. Tegelikkuses tähendab see, et luuakse võrdsed tingimused (mille puhul konkurents põhineb eksporditavate kaupade ja teenuste hinnal ja kvaliteedil, mitte sellel, millised on finantseerimistingimused) ning püütakse kõrvaldada riiklikult toetatavate ekspordikrediitidega seotud subsideerimine ja kaubanduse moonutamine. Kokkulepe, mis jõustus 1978. aasta aprillis, on sõlmitud määramata ajaks, ja see ei ole OECD õigusakt,
                  1
                kuigi OECD sekretariaat aitab seda hallata.

               Kokkulepet ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse finantsturu ja poliitika arengusuundi, mis mõjutavad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide andmist. Kokkulepe on üle võetud ja muudetud ELis õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011
                  2

                  3
               . Kokkuleppe tingimuste läbivaatamine on inkorporeeritud ELi õigusesse delegeeritud õigusaktidega kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt.

               2.2.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osalised

               Euroopa Komisjon esindab liitu kokkuleppe osaliste kohtumistel ja nende kirjalikus otsustusmenetluses. Otsused kokkuleppe muutmise kohta tehakse konsensuse alusel. Liidu seisukoha võtab vastu nõukogu ja liikmesriigid arutavad seda nõukogu ekspordikrediidi töörühmas
                  4
               .

               2.3.Sektorileppe osaliste kavandatav akt

               Osalised võtsid sektorileppe vastu 2016. aastal, et julgustada eksportijaid ja ostjaid loobuma vähetõhusatest söepõhistest elektrijaamadest. Sektorilepe koosneb lisaks kokkuleppe horisontaalsetele tingimustele sektoripõhistest eeskirjadest. See võimaldab rahastada üksnes suuri elektrijaamu (üle 500 MW), millel on ultrasuperkriitiline tehnoloogia või väike heitemahukus (alla 750g CO2/kWh toodetud elektri kohta), ning lubab kõrgetele tõhususstandarditele mittevastavate väikeste jaamade rahastamist vaid nendes riikides, mis vastavad Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni vahendite saamise tingimustele.

               Sektorilepe sisaldab läbivaatamisklauslit, mille eesmärk on sektorileppe tingimusi veelgi rangemaks muuta. Artikli 6 punktis a on sätestatud, et „käesolev sektorilepe vaadatakse läbi hiljemalt 30. juuniks 2020 eesmärgiga veelgi tugevdada selle tingimusi teises etapis, mis algab hiljemalt 1. jaanuaril 2021, et edendada ühist eesmärki tegeleda kliimamuutuste küsimusega ja jätkata söepõhistele elektrijaamadele antava riikliku toetuse järkjärgulist vähendamist, sealhulgas eesmärgiga vähendada vähem tõhusate söepõhiste elektrijaamade kasutamist.“ Eelkõige on artikli 6 punktis b sätestatud, et „läbivaatamisel võetakse arvesse: 1) kõige hiljutisemad kliimateadusalased aruanded ja selliste otsuste mõju, mis käsitlevad üleilmseid taristuinvesteeringuid ja mille eesmärk on tagada, et üleilmne soojenemine jääks alla 2 °C võrreldes industriaalajastule eelnenud ajajärgu temperatuuriga“.

               Alates sektorileppe vastuvõtmisest 2016. aastal on põhjalik analüüs kinnitanud, et söepõhise elektritootmise järkjärguline lõpetamine tuleb saavutada kiiresti ja ulatuslikult, et hoida soojenemine alla 2°C: stsenaariumid on üldjoontes kooskõlas vajadusega sulgeda peaaegu kõik söepõhised elektrijaamad enne 2040. aastat. Kooskõlas 2016. aastal vastu võetud sektorileppe eeskirjadega on söepõhiste elektrijaamade otsene ja kaudne toetamine siiski võimalik. Seetõttu tekib siin ebakõla. Nõukogu ekspordikrediidi töörühm on alates 2020. aastast töötanud ettepaneku kallal vaadata läbi sektorilepe, et see probleem lahendada.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               21. aprillil 2021 esitas Euroopa Komisjon liidu nimel kokkuleppe osalistele ettepaneku sektorileppe läbivaatamiseks, mille töötas välja ja võttis vastu nõukogu ekspordikrediidi töörühm. Ettepanekuga nähakse ette söepõhise energiasektori ekspordi rahastamise järkjärguline kaotamine kogu maailmas. Eelkõige kutsutakse ettepanekus üles viivitamata lõpetama riiklikult toetatavate ekspordikrediitide ja seotud abi andmine:

               –selliste uute söepõhiste elektrijaamade ja nende osade ekspordi toetamiseks, milles saasteaineid oluliselt ei vähendata,

               –seadmete tarnimise toetamiseks sellistele olemasolevatele söepõhistele elektrijaamadele, milles saasteaineid oluliselt ei vähendata, välja arvatud juhul, kui tarnitavad seadmed on ette nähtud saaste vähendamiseks ja ei põhjusta elektrijaama eluea pikenemist ega tootmisvõimsuse suurenemist,

               –selliste kaupade ja teenuste ekspordi toetamiseks, mis on seotud küttesöe kaevandamise arendamise, ehitamise või laiendamisega ning mis tahes transpordivahendite jaoks, mida kasutatakse peamiselt küttesöe veoks.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on ületada lõhe Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide saavutamise ja sektorileppe nende sätete vahel, mis võimaldavad endiselt toetada söepõhiste elektrijaamade eksporti ja ülemaailmset söel põhineva soojuselektrienergia väärtusahelat. Ettepanek on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetidega. Euroopa Liidu Nõukogu nõudis oma 25. jaanuari 2021 järeldustes kliima- ja energiadiplomaatia kohta keskkonnakahjulike fossiilkütuste subsideerimise järkjärgulist kaotamist kogu maailmas vastavalt selgele ajakavale, rõhutades otsustavat ja õiglast ülemaailmset üleminekut kliimaneutraalsusele, sealhulgas söe senises mahus kasutamise järkjärgulist lõpetamist energiatootmises, ning esimese sammuna kolmandate riikide uue söetaristu igasuguse rahastamise viivitamatut lõpetamist.

               On väga oluline, et OECD ekspordikrediidikogukond võtaks kliimapoliitika eesmärgid asjakohaselt üle kokkuleppe põhimõtetesse ja praktilistesse meetmetesse ning et Euroopa Liit püüaks eelseisvatel kohtumistel jõuda kokkuleppele kõnealuse järkjärgulise lõpetamise suhtes. Samas suunas liiguvad kindlasti ka mitmed teised osalejad (peamiselt Ühendkuningriik, Kanada ja Ameerika Ühendriigid), kuid ka teised (Korea ja Jaapan) on sel aastal teatanud, et nad lõpetavad toetuse andmise rahvusvahelisele söel põhineva soojuselektrienergia tootmisele, milles saasteaineid oluliselt ei vähendata. Kui läbirääkimised osutuvad edukaks, võidakse osalejatel paluda võtta sektorileppe muudatused – ja võimalik, et ka mõned kokkuleppe artiklite muudatused sektorileppe läbivaatamise kajastamiseks – vastu ühel oma järgmistest istungitest, näiteks osaliste erakorralisel koosolekul septembris või oktoobris 2021 enne COP26 toimumist. Selle stsenaariumi korral peaks Euroopa Liidul olema võimalik võtta õigeaegselt seisukoht sektorileppe läbivaatamise kohta.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatav akt võib otsustavalt mõjutada järgmise ELi õigusakti sisu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ. Põhjus on see, et selle määruse artiklis 2 on sätestatud, et „komisjon võtab vastavalt artiklile 3 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks seoses kokkuleppe osaliste vahel kokku lepitud muudatustega suunistes“. See hõlmab kokkuleppe lisade muutmist.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks ja teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, s.t peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ekspordikrediidiga, mis kuulub ühise kaubanduspoliitika valdkonda. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0235 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses kokkuleppe VI lisas sisalduva söepõhiste elektritootmisprojektide ekspordikrediitide sektorileppe läbivaatamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) suunised, sealhulgas kokkuleppe VI lisas sisalduv söepõhiste elektritootmisprojektide ekspordikrediitide sektorilepe on ELi õigusesse üle võetud ja muudetud liidus õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011
                  6
               .

               (2)Kooskõlas sektorileppe artikliga 6 peaksid kokkuleppe osalised (edaspidi „osalised“) sektorileppe läbi vaatama, et veelgi tugevdada selle tingimusi, et aidata kaasa ühisele eesmärgile võidelda kliimamuutuste vastu ja jätkata söepõhistele elektrijaamadele antava riikliku toetuse järkjärgulist kaotamist.

               (3)Kavandatav otsus sektorileppe läbivaatamise kohta peaks olema kooskõlas Pariisi kokkuleppest tulenevate Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustuste ja liidu kliimapoliitikaga.

               (4)Euroopa Liidu Nõukogu nõudis oma 25. jaanuari 2021 järeldustes kliima- ja energiadiplomaatia kohta keskkonnakahjulike fossiilkütuste subsideerimise järkjärgulist kaotamist kogu maailmas vastavalt selgele ajakavale, rõhutades otsustavat ja õiglast ülemaailmset üleminekut kliimaneutraalsusele, sealhulgas söe senises mahus kasutamise järkjärgulist lõpetamist energiatootmises, ning esimese sammuna kolmandate riikide uue söetaristu igasuguse rahastamise viivitamatut lõpetamist.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses söepõhise elektritootmise ekspordikrediitide kokkuleppe läbivaatamisega, kuna kokkuleppe osaliste kavandatud otsus on liidule siduv ja võib otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu määruse (EL) nr 1233/2011 artikli 2 kohaselt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Lisas on esitatud liidu nimel võetav seisukoht seoses riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe VI lisas sisalduva söepõhiste elektritootmisprojektide sektorileppe läbivaatamisega.

               Artikkel 2

               Liidu esindajad võivad ilma nõukogu täiendava otsuseta kokku leppida riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe VI lisa muudatustes, mis on kooskõlas lisas sätestatud suunistega.

               Artikkel 3

               Kui osaliste koosolekul või enne seda tehakse lisas käsitletava teema kohta uusi ettepanekuid, mille kohta liidu seisukoht veel puudub, määratakse liidu seisukoht kindlaks liidu tasandil toimuva kooskõlastamise teel enne, kui osalistel palutakse võtta vastu kokkuleppe muudatus. Sellisel juhul on liidu seisukoht kooskõlas kehtivate põhimõtete ja õigusaktidega.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nagu on määratletud OECD konventsiooni punktis 5.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

                     (3)

                        OECD kokkuleppe varasemad versioonid on võetud ELi õigusesse üle nõukogu otsustega.

                     (4)

                        Nõukogu otsus, millega moodustatakse krediidikindlustus-, krediidigarantii- ja finantskrediidipoliitika koordineerimisrühm (EÜT 66, 27.10.1960, lk 1339).

                     (5)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.7.2021
            COM(2021) 418 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kirjalikus menetluses seoses kokkuleppe VI lisas sisalduva söepõhiste elektritootmisprojektide ekspordikrediitide sektorileppe läbivaatamisega

               LISA

               ETTEPANEK

               Euroopa Liidu seisukoht on toetada järgmist.

               (1)Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide ja seotud abi andmise viivitamatu lõpetamine järgmise puhul:

               (a)uute söepõhiste elektritootmisprojektide või nende osade eksport.

               Söepõhised elektritootmisprojektid on valmis elektrijaamad või nende osad, mis töötavad söeküttel; need hõlmavad ka kõiki osi, seadmeid, materjale ja teenuseid (sealhulgas töötajate koolitamist), mis on otseselt vajalikud selliste elektrijaamade ehitamiseks ja kasutuselevõtmiseks;

               (b)seadmete tarnimine olemasolevatele söepõhistele elektrijaamadele, välja arvatud juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

               i)tarnitud seadmete eesmärk on saasteainete vähendamine;

               ii)tarnitud seadmete tulemusena ei pikene elektrijaama kasulik eluiga ega suurene selle võimsus.

               (2)Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide ja seotud abi andmise viivitamatu lõpetamine selliste kaupade ja teenuste ekspordiks, mis on seotud järgmisega:

               (a)küttesöe kaevanduste arendamine, ehitamine või laiendamine. See hõlmab küttesöe uurimist, kaevandamist ja tootmist, aga ka sellega seotud taristut;

               (b)kogu transport (sealhulgas transpordiliigid ja nendega seotud taristu), mida valdavalt kasutatakse küttesöe vedamiseks.

               Punkti 1 alapunkte a ja b ei kohaldata söepõhiste elektritootmisprojektide suhtes, mis kuuluvad taastuvate energiaallikate, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ja veeprojektide ekspordikrediitide sektorileppe (IV lisa) II liite reguleerimisalasse ja vastavad seal sätestatud tingimustele. Selliste projektide suhtes kohaldatakse IV lisas sätestatud finantstingimusi.

               Punkti 2 alapunkte a ja b kohaldatakse kokkuleppega hõlmatud kaupade ja teenuste kogu ekspordi suhtes, sealhulgas siis, kui see on hõlmatud sektorilepetega.

               Käesoleva ettepaneku rakendamine võib viia VI lisas sisalduva söepõhiste elektritootmisprojektide ekspordikrediitide sektorileppe muutmiseni, samuti riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe, eelkõige selle artikli 6 muutmiseni.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.8.2021
            COM(2021) 461 final
            2021/0259(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehnilise komitee asutamisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees võetav seisukoht seoses piirkondliku juhtimiskomitee sellise otsuse kavandatud vastuvõtmisega, millega asutatakse veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehniline komitee.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Transpordiühenduse asutamise leping

               Euroopa Liit on osaline transpordiühenduse asutamise lepingus (edaspidi „leping“), mida on ajutiselt kohaldatud alates 2017. aastast. Transpordiühenduse asutamise lepingu eesmärk on luua maantee-, raudtee-, sisevee- ja meretransporti hõlmav transpordiühendus ning arendada Euroopa Liidu ja Kagu-Euroopa riikide vahelist transpordivõrku. Leping jõustus 1. mail 2019
                  1
               .

               2.2.Piirkondlik juhtimiskomitee

               Piirkondlik juhtimiskomitee on moodustatud lepingu artikli 24 alusel. Komitee vastutab lepingu haldamise ja nõuetekohase rakendamise tagamise eest. Selleks annab piirkondlik juhtimiskomitee soovitusi ja võtab vastu otsuseid lepingus sätestatud juhtudel. Piirkondlik juhtimiskomitee teeb eelkõige järgmist:

               a) valmistab ette ministrite nõukogu töö;

               b) otsustab tehniliste komiteede moodustamise üle;

               c) annab soovitusi ja võtab vastu otsuseid vastavalt lepingule;

               d) võtab uute ELi õigusaktide vastuvõtmise korral asjakohaseid meetmeid, eelkõige lepingu I lisa läbivaatamise teel;

               e) määrab pärast ministrite nõukoguga konsulteerimist ametisse alalise sekretariaadi direktori;

               f) võib ametisse nimetada ühe või mitu alalise sekretariaadi asedirektorit;

               g) kehtestab alalise sekretariaadi suhtes kohaldatavad eeskirjad;

               h) võib teha otsuse eelarvesse tehtavate maksete läbivaatamise kohta;

               i) võtab vastu transpordiühenduse aastaeelarve;

               j) võtab vastu otsuse, milles täpsustatakse eelarve täitmise ning raamatupidamisarvestuse esitamise, auditeerimise ja kontrollimise menetlust;

               k) teeb otsuseid lepinguosaliste vahel tekkinud vaidluste kohta;

               l) võtab vastu üldpõhimõtted seoses lepingu alusel või selle raames moodustatud organite valduses olevate dokumentide kättesaadavusega;

               m) võtab vastu aastaaruandeid, et anda ministrite nõukogule ülevaade põhivõrgu rakendamisest;

               n) määrab teatavate liidu õigusaktide puhul kindlaks tähtajad ja viisid, mida Kagu-Euroopa lepinguosalised kõnealuste õigusaktide ülevõtmisel peavad järgima.

               2.3.Piirkondliku juhtimiskomitee kavandatav akt

               Piirkondlik juhtimiskomitee peab oma järgmisel koosolekul vastu võtma otsuse, millega luuakse veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehniline komitee (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatav akt muutub lepinguosalistele siduvaks kooskõlas lepingu artikli 25 lõikega 1, milles on sätestatud järgmine: „Piirkondliku juhtimiskomitee otsus on lepinguosaliste jaoks siduv.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Käesoleva otsuse vastuvõtmine piirkondliku juhtimiskomitee poolt on vajalik lepingu nõuetekohaseks rakendamiseks maantee-, raudtee-, sisevee- ja meretransporti hõlmava transpordiühenduse loomisel ning Euroopa Liidu ja Kagu-Euroopa osalisriikide vahelise transpordivõrgu arendamisel. Veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehnilise komitee eesmärk on tegeleda kriitiliste küsimustega veetranspordis (merendus, siseveeteed ja sadamad) ja mitmeliigilise transpordi aspektidega ning edendada nende tõhusat kasutamist. Kuna liit on lepingu osaline, siis on vaja määrata kindlaks liidu seisukoht.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Piirkondlik juhtimiskomitee on lepinguga, st transpordiühenduse asutamise lepinguga ettenähtud organ.

               Aktid, mille piirkondlik juhtimiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Lepingu artikli 26 kohaselt on piirkondlikul juhtimiskomiteel õigus teha otsuseid tehniliste komiteede moodustamise kohta. Tulenevalt nende iseloomust ja arvestades piirkondliku juhtimiskomitee tegevust reguleerivat rahvusvahelist õigust, sisaldavad need otsused elemente, mis mõjutavad lepingu osaliste ja seega ka liidu õiguslikku olukorda. Seega on nendel eeskirjadel õiguslik toime.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatav akt on vajalik lepingu nõuetekohaseks toimimiseks. Lepingu eesmärgid ning osad on seotud maantee-, raudtee- ja siseveetranspordiga, mis on hõlmatud ELi toimimise lepingu artikliga 91, ning meretransporti, mis on hõlmatud ELi toimimise lepingu artikli 100 lõikega 2. Tulenevalt kavandatava akti horisontaalsest laadist hõlmab see kõiki neid elemente.

               Seepärast moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: ELi toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 25 lõikele 2 avaldatakse piirkondliku juhtimiskomitee otsused Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0259 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehnilise komitee asutamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 ja artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Transpordiühenduse asutamise leping (edaspidi „leping“) kiideti liidu nimel heaks nõukogu otsusega (EL) 2019/392
                  3
                ja see jõustus 1. mail 2019.

               (2)Lepingu kohaselt moodustati piirkondlik juhtimiskomitee lepingu haldamiseks ja nõuetekohaseks rakendamiseks. Lepingu artikli 26 kohaselt võib piirkondlik juhtimiskomitee vastu võtta  otsuseid tehniliste komiteede moodustamise kohta.

               (3)Tehnilised komiteed võivad oma vastutusalas teha piirkondlikule juhtimiskomiteele ettepanekuid otsuse vastuvõtmiseks. Tehnilised komiteed koosnevad lepinguosaliste esindajatest. Vaatlejana võivad osaleda kõik ELi liikmesriigid.

               (4)Piirkondlik juhtimiskomitee võtab peagi vastu otsuse luua veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehniline komitee.

               (5)Veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehnilise komitee asutamine edendab lepingu nõuetekohast rakendamist maantee-, raudtee-, sisevee- ja meretransporti hõlmava transpordiühenduse loomisel ning Euroopa Liidu ja Kagu-Euroopa osalisriikide vahelise transpordivõrgu arendamisel.

               (6)Veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehnilise komitee eesmärk peaks olema tegeleda kriitiliste küsimustega veetranspordis (merendus, siseveeteed ja sadamad) ja mitmeliigilise transpordi aspektidega ning edendada nende tõhusat kasutamist.

               (7)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel piirkondlikus juhtimiskomitees võetav seisukoht, kuna sellised otsused on vajalikud lepingu rakendamiseks ja need on liidule siduvad,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht transpordiühenduse asutamise lepinguga asutatud transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees põhineb piirkondliku juhtimiskomitee akti eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Kõnealuse otsuse eelnõu väiksemates muudatustes võivad liidu esindajad piirkondlikus juhtimiskomitees kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 4. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/392 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 71, 13.3.2019, lk 1).

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        Nõukogu 4. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/392 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 71, 13.3.2019, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.8.2021
            COM(2021) 461 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehnilise komitee asutamisega

               LISA

               EELNÕU

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE
               OTSUS 2021/

               [kuupäev],

               milles käsitletakse sellise otsuse vastuvõtmist, millega asutatakse veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehniline komitee

               TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,

               võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artiklit 26,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Käesolevaga võetakse vastu otsus, millega asutatakse veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehniline komitee.

               2.
                     Veetranspordi ja mitmeliigilise transpordi tehnilise komitee eesmärk on tegeleda kriitiliste küsimustega veetranspordis (merendus, siseveeteed ja sadamad) ja mitmeliigilise transpordi aspektidega ning edendada nende tõhusat kasutamist.

                     Piirkondliku juhtimiskomitee nimel

                     eesistuja