				|

		52014PC0715

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega tunnistatakse kehtetuks politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonna teatavad õigusaktid /* COM/2014/0715 final - 2014/0339 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU
TAUST
Komisjoni prioriteet on tagada, et ELi acquis
oleks aja- ja otstarbekohane. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid
juba paremat õigusloomet käsitlevas 16. detsembri 2003. aasta
institutsioonidevahelises kokkuleppes[1]
kokku, et Euroopa Liidu õigustiku mahtu tuleb vähendada, tunnistades kehtetuks
need õigusaktid, mida enam ei kohaldata. Sellised õigusaktid tuleb Euroopa Liidu acquis'st
välja jätta, et suurendada läbipaistvust ja tagada kõigile kodanikele
ja liikmesriikidele suurem õiguskindlus.
See on kooskõlas
komisjoni õigusloome kvaliteedi poliitikaga. 2014. aasta juuni teatises
„Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT): hetkeseis ja
tulevikuväljavaated”[2]
märkis komisjon, et ta vaatab politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava
õigusalase koostöö valdkonna liidu acquis' läbi, et välja selgitada
õigusaktid, mille võib seoses aluslepingutes sätestatud üleminekuperioodi
lõpuga kehtetuks tunnistada.
Komisjon on viinud lõpule vabadusel, turvalisusel ja õigusel
rajaneva alaga seonduvate õigusaktide, sealhulgas endise kolmanda samba acquis'
hindamise. Paljud viimase kümnendi jooksul vastuvõetud õigusaktide mõju on täiesti
ammendunud. Need aktid ei ole enam asjakohased oma ajutise iseloomu tõttu või
seepärast, et nende sisu on üle võetud hilisemate aktidega. Õiguskindluse
huvides teeb komisjon ettepaneku, et Euroopa Parlament ja nõukogu tunnistaksid
käesolevas ettepanekus osutatud meetmed kehtetuks.
I. Nõukogu ühismeetmega 96/610/JSK[3] loodi
terrorismivastase eripädevuse ja -oskuste ning eriteadmiste register, et
teha asjaomane teave liikmesriikide asutustele laiemalt ja lihtsamalt
kättesaadavaks, hõlbustades seega liikmesriikide terrorismi vastu võitlemise
alast suutlikkust. Ühismeede minetas asjakohasuse pärast seda, kui jõustusid
nõukogu otsus 2009/371/JSK,[4]
millega anti Europolile ülesanne toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate
asutuste tegevust ja nende vastastikust koostööd terrorismi tõkestamiseks ja
selle vastu võitlemiseks, ja nõukogu otsus 2008/615/JSK[5] (nn Prümi otsus),
millega kehtestati terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitluse uus
raamistik.
II.
Nõukogu ühismeede 96/699/JSK[6]
uimastite keemilise koostise iseloomustamisega seotud teabe vahetamise kohta,
et tõhustada liikmesriikidevahelist koostööd ebaseadusliku uimastiäri vastases
võitluses.
Ühismeede
minetas asjakohasuse pärast seda, kui jõustusid nõukogu otsus 2009/371/JSK,[7] millega asutatakse
Euroopa Politseiamet (Europol), mille alluvusse määrati ka endine
uimastivastase võitluse üksus, ja konventsioon
Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta
kriminaalasjades,[8] milles nähakse ette laiem koostöö uimastipoliitika valdkonnas.
III.
Nõukogu ühismeede 96/747/JSK,[9]
mille eesmärk on tugevdada liikmesriikide õiguskaitseasutuste koostööd,
toetades kuritegevuse vastast võitlust kogu ELis. Ühismeede
minetas asjakohasuse pärast seda, kui jõustus nõukogu otsus 2009/371/JSK,[10] millega anti
Europolile ülesanne arendada liikmesriikide pädevate asutuste eriteadmisi
uurimismenetluste kohta ja anda neile uurimisalast nõu. Lisaks otsustasid
Europoli riiklike üksuste juhid 16. veebruaril 2012 sulgeda ühismeetmega
96/747/JSK ette nähtud registri pärast seda, kui Europol oli välja töötanud
Europoli ekspertide platvormi (EPE).
IV. Nõukogu
ühismeede 96/750/JSK[11]
liikmesriikide õigusaktide ja tavade ühtlustamise kohta, et võidelda
narkomaania vastu ning ära hoida ebaseaduslikku uimastiäri ja võidelda selle
vastu. Ühismeede
minetas asjakohasuse pärast seda, kui jõustusid konventsioon
Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise
vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades,[12] milles nähti ette liikmesriikide vaheline laiem koostöö ka
uimastipoliitika valdkonnas, ja nõukogu raamotsus 2004/757/JSK,[13] millega kehtestati
miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste
kohta, mis tõi endaga kaasa uimastipoliitika valdkonna teatavate kuritegude
rangemat määratlemist ja nende eest määratavaid karistusi reguleerivad rangemad
õigusnormid.

V. Nõukogu ühismeetmega 97/339/JSK[14] nähti ette
liikmesriikidevaheline koostöö ja teabevahetus seoses suurüritustega, et
säilitada avalik kord ja ära hoida kuritegusid. Ühismeede minetas
asjakohasuse pärast seda, kui jõustus nõukogu otsus 2008/615/JSK[15] (nn Prümi otsus),
millega nähti ette uus koostööraamistik avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks
piiriülese mõõtmega suursündmuste korral ja teabevahetus. Lisaks asutati
nõukogu otsustega 2002/348/JSK[16]
ja 2007/412/JSK[17]
riiklikud jalgpalli teabepunktid, et koordineerida ja hõlbustada rahvusvahelise
ulatusega jalgpallivõistluste toimumisel rahvusvahelist politseikoostööd ja
teabe jagamist.
VI. Nõukogu ühismeede 97/372/JSK,[18]
mille eesmärk oli suurendada tolli- ja muude õiguskaitseasutuste vahelise
teabe- ja jälgimisandmete vahetust, eriti seoses uimastitevastase võitlusega. Ühismeede
minetas asjakohasuse pärast seda, kui jõustus Napoli konventsioon,[19] milles nähti ette
üksikasjalikud õigusnormid, mis reguleerivad liikmesriikide vastastikust abi ja
koostööd siseriiklike tollialaste sätete rikkumiste ennetamiseks ja
tuvastamiseks ning siseriiklike tollisätete rikkumiste eest süüdistuste
esitamiseks ja karistamiseks.
 Lisaks suurendati nõukogu otsusega 2009/917/JSK[20] tolliasutuste koostöö
ja kontrollimenetluste tõhusust tolliinfosüsteemi (TIS) loomisega, et ära hoida
ja uurida ühenduse tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide raskeid rikkumisi
ja esitada nende eest süüdistusi. Sellele lisaks anti nõukogu otsusega
2009/371/JSK Europolile ülesanne toetada tollikoostööd.
VII. Nõukogu ühismeede 98/427/JSK[21] kriminaalasjadega seotud vastastikuse õigusabi heade tavade kohta minetas
asjakohasuse pärast seda, kui jõustus konventsioon
Euroopa Liidu liikmesriikide
vahelise vastastikuse
õigusabi kohta kriminaalasjades,[22]
milles nähti ette
liikmesriikidevaheline laiem koostöö kriminaalasjades.
VIII. Nõukogu 3. detsembri 1998. aasta akti, millega kehtestatakse
Europoli töötajate suhtes kohaldatavad personalieeskirjad,[23] kohaldati nende
töötajate suhtes, kelle Europol võttis tööle enne nõukogu otsuse 2009/371/JSK
jõustumist. Kuid sellised kehtivad töölepingud lõppevad peagi ja kõnealused
personalieeskirjad minetavad seega asjakohasuse. Käesolevas ettepanekus ette
nähtud üleminekusätetega tagatakse, et selliste töölepingute suhtes
kohaldatakse kõnealust akti kuni lepingute lõppemiseni.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU TULEMUSED
2014. aastal peeti endise kolmanda samba iganenud acquis'
õiguslike meetmete üle dialoogi, milles osalesid komisjon ning liikmesriikide
ja nõukogu sekretariaadi esindajad eesistujariigi sõprade rühma raames, mis
kutsuti kokku seoses aluslepingute protokolli nr 36 artiklis 10 ette nähtud
5aastase üleminekuperioodi lõppemisega.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanekuga tunnistatakse kehtetuks terve rida endise kolmanda samba acquis' õiguslikke meetmeid, mis on iganenud.
 Õiguslik alus Nõukogu ühismeetme 96/610/JSK kehtetuks tunnistamise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt c. Nõukogu ühismeetme 96/699/JSK kehtetuks tunnistamise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõige 2. Nõukogu ühismeetme 96/747/JSK kehtetuks tunnistamise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 88 lõike 2 punkt a. Nõukogu ühismeetme 96/750/JSK kehtetuks tunnistamise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1 ja artikli 87 lõige 2. Nõukogu ühismeetme 97/339/JSK kehtetuks tunnistamise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõige 2. Nõukogu ühismeetme 97/372/JSK kehtetuks tunnistamise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõige 2. Nõukogu ühismeetme 98/427/JSK kehtetuks tunnistamise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõige 1. Nõukogu 3. detsembri 1998. aasta akti (millega kehtestatakse Europoli töötajate suhtes kohaldatavad personalieeskirjad) kehtetuks tunnistamise õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 88 lõige 2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte Käesolevas ettepanekus käsitletavad meetmed on iganenud, sest need ei ole enam asjakohased oma ajutise iseloomu tõttu või seepärast, et nende sisu on üle võetud hilisemate aktidega. Seepärast on kõnealuste meetmete kehtetuks tunnistamine kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Liidu seadusandja ülesanne on võtta selleks vajalikke meetmeid.
 Õigusakti valik
 Kavandatud õigusakt: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 88 lõikes 2 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu määravad määruste abil kindlaks Europoli struktuuri, toimimismehhanismid, tegevusvaldkonna ja volitused. Seetõttu on määrus selle esmase õiguse sättega sõnaselgelt ette nähtud õigusakti vorm.
4.           MÕJU
EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta eelarvet.
2014/0339 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega tunnistatakse kehtetuks
politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonna
teatavad õigusaktid
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 82 lõiget 1, artikli 83 lõiget 1,
artikli 87 lõiget 2 ja artikli 88 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[24]
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Liidu õiguse läbipaistvuse
parandamine on liidu institutsioonide rakendatava parema õigusloome strateegia
oluline osa. Sellega seoses on asjakohane jätta kehtivate õigusaktide hulgast
välja need õigusaktid, millel ei ole enam otstarvet.
(2)       Terve rida politseikoostöö ja
kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas vastu võetud õigusakte
ei ole enam asjakohased oma ajutise
iseloomu tõttu või
seepärast, et nende sisu on üle võetud
hilisemate aktidega, kuigi nimetatud õigusakte ei
ole veel kehtetuks tunnistatud.
(3)       Nõukogu ühismeetmega
96/610/JSK[25]
loodi terrorismivastase eripädevuse ja -oskuste ning eriteadmiste register, et
teha asjaomane teave liikmesriikide asutustele laiemalt ja lihtsamalt
kättesaadavaks. Ühismeede minetas asjakohasuse pärast seda, kui jõustusid
nõukogu otsus 2009/371/JSK,[26]
millega anti Europolile ülesanne toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate
asutuste tegevust ja nende vastastikust koostööd terrorismi tõkestamiseks ja
selle vastu võitlemiseks, ja nõukogu otsus 2008/615/JSK,[27] millega kehtestati
terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitluse uus raamistik.
(4)       Nõukogu
ühismeetmega 96/699/JSK[28]
määrati Europoli uimastivastase võitluse üksus selleks ametiasutuseks,
kellele liikmesriigid peavad edastama uimastite keemilise koostise iseloomustamisega
seotud teabe. Ühismeede minetas asjakohasuse pärast seda, kui jõustusid nõukogu
otsus 2009/371/JSK[29] ja konventsioon
Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta
kriminaalasjades[30].
(5)       Nõukogu ühismeetme 96/747/JSK[31] eesmärk oli tugevdada
liikmesriikide õiguskaitseasutuste koostööd valdkonna eripädevuste, -oskuste
ning eriteadmiste registri loomise kaudu. Ühismeede minetas asjakohasuse pärast
seda, kui jõustus nõukogu otsus 2009/371/JSK, millega anti Europolile ülesanne
arendada liikmesriikide pädevate asutuste eriteadmisi uurimismenetluste kohta
ja anda neile uurimisalast nõu.
(6)       Nõukogu ühismeetme 96/750/JSK[32]
eesmärk oli tugevdada liikmesriikide asutuste vahelist koostööd uimastisõltuvuse
vastases võitluses ja kutsuda liikmesriike üles ühtlustama õigusnorme ulatuses,
mis on vajalik ebaseadusliku uimastiäri ärahoidmiseks ja selle vastu
võitlemiseks. Ühismeede minetas asjakohasuse pärast seda, kui jõustus konventsioon Euroopa Liidu liikmesriikide
vahelise vastastikuse
õigusabi kohta kriminaalasjades, ja nõukogu raamotsus
2004/757/JSK[33].
(7)       Nõukogu ühismeetmega 97/339/JSK[34] nähti ette
liikmesriikidevaheline koostöö ja kohustuslik teabevahetus suurürituste korral,
kus viibib suur hulk inimesi rohkem kui ühest liikmesriigist, et säilitada
avalik kord, kaitsta inimesi ja nende vara ja ära hoida kuritegusid. Ühismeede
minetas asjakohasuse pärast seda, kui jõustusid nõukogu otsused 2008/615/JSK,[35] 2002/348/JSK[36] ja 2007/412/JSK,[37] milles nähti ette
mitte isikustatud teabe ja isikuandmete vahetamise uued õigusnormid ja muud
suurüritustel avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks tehtava koostöö vormid.
(8)       Nõukogu ühismeede 97/372/JSK,[38] mille eesmärk oli
suurendada tolli- ja muude õiguskaitseasutuste vahelise teabe- ja
jälgimisandmete vahetust, eriti seoses uimastitevastase võitlusega. Ühismeede
minetas asjakohasuse pärast seda, kui jõustusid nõukogu akt 98/C 24/01,[39] millega koostati
Napoli konventsioon, milles nähti ette üksikasjalikud õigusnormid, mis
reguleerivad liikmesriikide vastastikust abi ja koostööd siseriiklike
tollialaste sätete rikkumiste ennetamiseks ja tuvastamiseks, nõukogu otsus
2009/917/JSK,[40]
millega suurendati tolliasutuste koostöö ja kontrollimenetluste tõhusust
tolliinfosüsteemi (TIS) loomisega, ja nõukogu otsus 2009/371/JSK, millega anti
Europolile ülesanne toetada tollikoostööd.
(9)       Nõukogu ühismeetme 98/427/JSK[41] (kriminaalasjadega seotud vastastikuse õigusabi heade tavade
kohta) eesmärk oli hea tava vahetamine liikmesriikide vahel, et
täita kriminaalasjadega seotud õigusabitaotlusi. Ühismeede on minetanud asjakohasuse. Seda ei ole kunagi hinnatud ja see minetas de facto asjakohasuse pärast seda, kui jõustus konventsioon Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise
vastastikuse õigusabi kohta
kriminaalasjades.
(10)     Nõukogu akt 1999/C 26/07[42] on endiselt kohaldatav
nende töötajate suhtes, kelle Europol võttis tööle enne nõukogu otsuse
2009/371/JSK jõustumist. Kuid sellised kehtivad töölepingud lõppevad peagi ja
kõnealused personalieeskirjad minetavad seega asjakohasuse.
(11)     Õiguskindluse ja selguse
huvides tuleks nimetatud iganenud ühismeetmed ja nõukogu akt kehtetuks
tunnistada.
(12)     Kuna määruse eesmärki
tunnistada kehtetuks teatavad politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava
õigusalase koostöö valdkonna liidu iganenud õigusaktid ei suuda liikmesriigid
üksi saavutada, vaid seda on võimalik saavutada ainult liidu tasandil, on
käesolev määrus kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse
põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte
kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust
kaugemale.
(13)     Euroopa Liidu lepingule ja
Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli
nr 22 artikli 1 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse
vastuvõtmisel.
(14)     Euroopa Liidu lepingule ja
Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja
Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes)
artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4
kohaldamist, ei osale need liikmesriigid käesoleva määruse vastuvõtmisel,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Iganenud aktide kehtetuks tunnistamine
Ühismeetmed 96/610/JSK, 96/699/JSK, 96/747/JSK, 96/750/JSK,
97/339/JSK, 97/372/JSK, 98/427/JSK ja nõukogu akt 1999/C 26/07 tunnistatakse
kehtetuks.
Artikkel 2
Üleminekusätted
Nõukogu akti 1999/C 26/07 alusel sõlmitud
lepingute suhtes kohaldatakse nimetatud akti.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.
[2]               COM(2014) 368 (final), 18.6.2014.
[3]               Ühismeede 96/610/JSK,
15. oktoober 1996, mille nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu
artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise
terrorismivastase koostöö hõlbustamiseks ettenähtud terrorismivastase
eripädevuse ja -oskuste ning eriteadmiste registri loomist ja haldamist (EÜT L
273, 25.10.1996, lk 1).
[4]               Nõukogu otsus 2009/371/JSK, 6. aprill 2009, millega
asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (ELT L 121, 15.5.2009, lk 37).
[5]               Nõukogu otsus 2008/615/JSK, 23. juuni 2008, piiriülese
koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese
kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1).
[6]               Nõukogu ühismeede 96/699/JSK,
29. november 1996, mille nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu artikli K.3
alusel uimastite keemilise koostise iseloomustamisega seotud teabe vahetamise
kohta, et tõhustada liikmesriikidevahelist koostööd ebaseadusliku uimastiäri
vastases võitluses (EÜT L 322, 12. 12. 1996, lk 5.)
[7]               Nõukogu otsus 2009/371/JSK, 6. aprill 2009, millega asutatakse Euroopa Politseiamet
(Europol) (ELT L 121, 15.5.2009, lk 37).
[8]               Euroopa Liidu
lepingu artikli 34
alusel koostatud 29. mai 2000. aasta konventsioon
Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta
kriminaalasjades.
[9]               Nõukogu ühismeede 96/747/JSK,
29. november 1996, mille nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu
artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise
õiguskaitsealase koostöö hõlbustamiseks ettenähtud organiseeritud kuritegevuse
vastase võitluse valdkonna eripädevuse, -oskuste ning eriteadmiste registri
loomist ja haldamist (EÜT L 342, 31.12.1996, lk 2).
[10]             Nõukogu otsus 2009/371/JSK, 6. aprill 2009, millega
asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (ELT L 121, 15.5.2009, lk 37).
[11]             Nõukogu ühismeede 96/750/JSK,
17. detsember 1996, mille nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu artikli
K.3 alusel Euroopa Liidu liikmesriikide õigusaktide ja tavade ühtlustamise
kohta, et võidelda narkomaania vastu ning ära hoida ebaseaduslikku uimastiäri
ja võidelda selle vastu (EÜT L 342, 31.12 1996, lk 6).
[12]             Euroopa Liidu artikli 34 alusel koostatud 29. mai 2000. aasta konventsioon
Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise
vastastikuse õigusabi kohta
kriminaalasjades ja Euroopa Liidu lepingu artikli 34
alusel nõukogu koostatud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust
õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni protokoll (EÜT C 326,
21.11.2001).
[13]             Nõukogu raamotsus
2004/757/JSK, 25. oktoober 2004, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad
ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta (ELT L 335,
11.11.2004, lk 8).
[14]             Nõukogu ühismeede 97/339/JSK, 26. mai 1997, mille nõukogu
võttis vastu Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, pidades silmas avaliku
korra ja turvalisuse alast koostööd (EÜT L 147, 5.6.1997, lk 1).
[15]             Nõukogu otsus 2008/615/JSK, 23. juuni 2008, piiriülese
koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese
kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1).
[16]             Nõukogu otsus 2002/348/JSK, 25. aprill 2002,
rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta (EÜT L 121,
8.5.2002, lk 1).
[17]             Nõukogu otsus 2007/412/JSK, 12. juuni 2007, millega
muudetakse otsust 2002/348/JSK rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste
turvalisuse kohta (ELT L 155, 15.6.2007, lk 76).
[18]             Nõukogu ühismeede 97/372/JSK, 9. juuni 1997, mille nõukogu
võttis vastu Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel sihipärase kontrolli
kriteeriumide, valikumeetodite jne täpsustamise ning tolli- ja politseiteabe
kogumise kohta (EÜT L 159, 17.6.1997, lk 1).
[19]             Nõukogu akt 98/C 24/01, 18. detsember 1997,
millega koostatakse Euroopa Liidu lepingu artiklil K3 põhinev konventsioon
tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö kohta (EÜT C 24, 23.1.1998).
[20]             Nõukogu otsus 2009/917/JSK, 30. november 2009,
infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta (ELT L 323, 10.12.2009, lk 20).
[21]             Nõukogu ühismeede
98/427/JSK, 29. juuni 1998,
mille nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu
lepingu artikli K.3 alusel kriminaalasjadega seotud vastastikuse õigusabi heade
tavade kohta,
[22]             Euroopa Liidu artikli 34 alusel koostatud 29. mai 2000. aasta konventsioon
Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise
vastastikuse õigusabi kohta
kriminaalasjades ja Euroopa Liidu lepingu artikli 34
alusel nõukogu koostatud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust
õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni protokoll (EÜT C 326,
21.11.2001.)
[23]             EÜT C 026, 30.1.1999, lk 23.
[24]             XXX
[25]             Ühismeede 96/610/JSK,
15. oktoober 1996, mille nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu
artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise
terrorismivastase koostöö hõlbustamiseks ettenähtud terrorismivastase
eripädevuse ja -oskuste ning eriteadmiste registri loomist ja haldamist (EÜT L
273, 25.10.1996, lk 1).
[26]             Nõukogu otsus 2009/371/JSK, 6. aprill 2009, millega
asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (ELT L 121, 15.5.2009, lk 37).
[27]             Nõukogu otsus 2008/615/JSK, 23. juuni 2008, piiriülese
koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese
kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1).
[28]             Nõukogu ühismeede 96/699/JSK,
29. november 1996, mille nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu artikli K.3
alusel uimastite keemilise koostise iseloomustamisega seotud teabe vahetamise
kohta, et tõhustada liikmesriikidevahelist koostööd ebaseadusliku uimastiäri
vastases võitluses (EÜT L 322, 12. 12. 1996, lk 5.)
[29]             Nõukogu otsus 2009/371/JSK, 6. aprill 2009, millega asutatakse Euroopa Politseiamet
(Europol) (ELT L 121, 15.5.2009, lk 37).
[30]             Euroopa Liidu artikli 34 alusel koostatud 29. mai 2000. aasta konventsioon
Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise
vastastikuse õigusabi kohta
kriminaalasjades (EÜT C 197,
12.7.2000, lk 3) ja Euroopa Liidu lepingu artikli 34
alusel nõukogu koostatud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust
õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni protokoll (EÜT C 326,
21.11.2001.)
[31]             Ühismeede 96/747/JSK, 29. november 1996, mille
nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb
Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise õiguskaitsealase koostöö hõlbustamiseks
ettenähtud organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonna eripädevuse,
-oskuste ning eriteadmiste registri loomist ja haldamist (EÜT L 342, 31.12.1996, lk 2).
[32]             Nõukogu ühismeede 96/750/JSK,
17. detsember 1996, mille nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu
artikli K.3 alusel Euroopa Liidu liikmesriikide õigusaktide ja tavade
ühtlustamise kohta, et võidelda narkomaania vastu ning ära hoida ebaseaduslikku
uimastiäri ja võidelda selle vastu (EÜT L 342, 31. 12. 1996, lk 6).
[33]             Nõukogu raamotsus 2004/757/JSK, 25. oktoober 2004, millega
kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja
karistuste kohta (ELT L 335, 11.11.2004, lk 8).
[34]             Ühismeede 97/339/JSK, 26. mai 1997, mille nõukogu võttis
vastu Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, pidades silmas avaliku korra ja
turvalisuse alast koostööd (EÜT L 147, 5.6.1997, p. 1).
[35]             Nõukogu otsus 2008/615/JSK, 23. juuni 2008, piiriülese
koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese
kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1).
[36]             Nõukogu otsus 2002/348/JSK, 25. aprill 2002,
rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta (EÜT L 121,
8.5.2002, lk 1).
[37]             Nõukogu otsus 2007/412/JSK, 12. juuni 2007, millega
muudetakse otsust 2002/348/JSK rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste
turvalisuse kohta (ELT L 155, 15.6.2007, lk 76).
[38]             Nõukogu ühismeede 97/372/JSK, 9. juuni 1997, mille nõukogu
võttis vastu Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel sihipärase kontrolli
kriteeriumide, valikumeetodite jne täpsustamise ning tolli- ja politseiteabe
kogumise kohta (EÜT L 159, 17.6.1997, lk 1).
[39]             Nõukogu akt 98/C 24/01, 18. detsember 1997,
millega koostati Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhinev konventsioon
tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö kohta (Napoli konventsioon) (EÜT C
24, 23.1.1998).
[40]             Nõukogu otsus 2009/917/JSK, 30. november 2009,
infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta (ELT L 323, 10.12.2009, lk 20).
[41]             Nõukogu ühismeede
98/427/JSK, 29. juuni 1998, mille
nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel kriminaalasjadega
seotud vastastikuse õigusabi
heade tavade kohta (EÜT L 191, 7.7.1998, lk 1).
[42]             Nõukogu akt 1999/C 26/07, 3. detsember 1998, millega
kehtestatakse Europoli töötajate suhtes kohaldatavad personalieeskirjad (EÜT C
26, 30.1.1999, lk 23).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0634

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2009/0634 lõplik - COD 2009/0176 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.11.2009KOM(2009)634 lõplik2009/0176 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta(kodifitseeritud versioon)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EMÜ) nr 95/93 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas.ê 95/93 (kohandatud)2009/0176 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (kodifitseeritud versioon)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ö Ühenduse Õ asutamislepingut, eriti selle artikli Ö 80 lõiget 2 Õ ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Ö Euroopa Õ Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[5]Ö olles nõu pidanud Regioonide Komiteega[6] ÕÖ toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[7] Õning arvestades järgmist:ê1.  Nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta[8] on korduvalt oluliselt muudetud[9]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 95/93 põhjendus 12.  Väheneb tasakaal Euroopa õhutranspordisüsteemi laienemise ja selle vajadusi rahuldava lennujaamainfrastruktuuri vahel. Seetõttu kasvab ülekoormatud lennujaamade arv ühenduses.ê 95/93 põhjendus 23.  Teenindusaegade jaotamine ülekoormatud lennujaamades peaks põhinema erapooletutel, läbipaistvatel ning mittediskrimineerivatel eeskirjadel.ê 95/93 põhjendus 34.  Erapooletuse nõue on kõige paremini tagatud siis, kui otsus muuta lennujaam lennuoperatsioone koordineerivaks on vastu võetud selle lennujaama eest vastutava liikmesriigi poolt objektiivsete kriteeriumide põhjal.ê 95/93 põhjendus 45.  Tegutsemise hõlbustamiseks on teatud tingimustel soovitav, et liikmesriik suudaks tunnistada lennujaama lennuoperatsioone koordineerivaks, tingimusel et selle juures on järgitud läbipaistvuse, erapooletuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.ê 95/93 põhjendus 56.  Lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama eest vastutav liikmesriik peaks tagama koordinaatori nimetamise, kelle erapooletus on väljaspool kahtlust.ê 95/93 põhjendus 67.  Informatsiooni läbipaistvus on oluline element, tagamaks lennukite teenindusaegade objektiivse jaotamise protseduuri.ê 95/93 põhjendus 78.  Olemasoleva teenindusaegade jaotamise süsteemi põhimõtted võiksid olla käesoleva määruse aluseks, tingimusel et see süsteem areneb edasi kooskõlas veonduse arenguga liikmesriikides.ê 95/93 põhjendus 89.  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008 aasta määrusele (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta, on ühenduse poliitikaks soodustada konkurentsi ja julgustada turule sisenemist; nende eesmärkide saavutamiseks on vaja tugevalt toetada lennuettevõtjaid[10], mis kavatsevad alustada lende ühendusesisestel lennuliinidel.ê 95/93 põhjendus 910.  Olemasolev süsteem hoolitseb seniste õiguste eest.ê 95/93 põhjendus 10 (kohandatud)11.  Ka uustulnukate jaoks tuleks Ö sätestada Õ juurdepääsuvõimalus ühenduse turule.ê 95/93 põhjendus 11 (kohandatud)12.  Piiratud Ö tingimustel Õ on vaja spetsiaalselt hoolitseda, et säiliksid kohalikud lennuteenused asjaomase liikmesriigi piirkondade teenindamiseks.ê 95/93 põhjendus 1213.  On vaja vältida olukordi, kus kasutada olevate teenindusaegade puuduse tõttu on liberaliseerimisest saadud hüved jaotunud ebaühtlaselt ning konkurents on kahjustatud.ê 95/93 põhjendus 1314.  On soovitav kasutada olemasolevaid teenindusaegasid nii hästi kui võimalik, et saavutada eespool toodud eesmärgid.ê 95/93 põhjendus 1415.  On soovitav, et kolmandad riigid kohtlevad ühenduse lennuettevõtjaid võrdväärselt.ê 95/93 põhjendus 15 (kohandatud)16.  Käesoleva määruse sätete kohaldamine ei Ö tohiks Õ piirata asutamislepingu konkurentsieeskirjade, eriti artiklite Ö 81 Õ ja Ö 82 Õ kohaldamist.ê 95/93 põhjendus 1617.  Detsembril 1987 leppisid Hispaania ja Ühendkuningriik mõlema liikmesriigi välisministrite ühisdeklaratsiooniga kokku korras, mis suurendaks koostööd Gibraltari lennujaama kasutamisel; seda korda pole veel asutud kohaldama.ê18.  Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[11].ê 95/93 põhjendus 1719.  Käesolev määrus tuleks kindlaksmääratud kehtivusaja möödudes läbi vaadata, et hinnata selle toimimist,ê 95/93ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Reguleerimisalaê 793/2004 art 1 punkt 11. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse lennujaamade suhtes.ê 95/932. Käesoleva määruse kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldu, et see piiraks Hispaania ja Ühendkuningriigi vastavaid õiguslikke positsioone nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb.3. Käesoleva määruse sätete kohaldamine Gibraltari lennujaama suhtes lükatakse edasi selle ajani, mil asutakse kohaldama Hispaania ja Ühendkuningriigi välisministrite 2. detsembril 1987 tehtud ühisdeklaratsioonis sisalduvat korda. Hispaania ja Ühendkuningriigi valitsused informeerivad nõukogu kohaldamise kuupäevast.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:ê 793/2004 art 1 punkt 2 alapunkt a (kohandatud)a) “teenindusaeg” - koordinaatori käesoleva määruse kohaselt antud luba kasutada lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas kõiki lennuteenuse pakkumiseks vajalikke lennujaama infrastruktuure maandumiseks või õhkutõusmiseks konkreetsel kuupäeval ja kellaajal, mille koordinaator on käesoleva määruse kohaselt jaotanud;b) “uustulnuk” -i) lennuettevõtja, kes taotleb teenindusaegade sarja osana teenindusaega lennujaamas ükskõik millisel päeval, teades et, kui kõnealuse lennuettevõtja taotlus kiidetakse heaks, oleks lennuettevõtjal kokku vähem kui viis teenindusaega kõnealuses lennujaamas sellel päeval, võiii) lennuettevõtja, kes taotleb teenindusaegade sarja regulaarse vahemaandumiseta reisilennu jaoks kahe ühenduse lennujaama vahel, kui sel päeval pakub nende lennujaamade vahelist regulaarlendu kuni kaks lennuettevõtjat, teades et, kui kõnealuse lennuettevõtja taotlus heaks kiidetakse, oleks lennuettevõtjal kokku vähem kui viis teenindusaega kõnealuses lennujaamas selle vahemaandumiseta lennu puhul sellel päeval, võiiii) lennuettevõtja, kes taotleb teenindusaegade sarja regulaarse vahemaandumiseta reisilennu jaoks selle lennujaama ja piirkondliku lennujaama vahel, kui sel päeval ei paku nende lennujaamade vahelist regulaarset otselendu ükski muu lennuettevõtja, teades et, Ö kui Õ kõnealuse lennuettevõtja taotlus heaks kiidetakse, oleks lennuettevõtjal kokku vähem kui viis teenindusaega kõnealuses lennujaamas selle vahemaandumiseta lennu puhul sellel päeval.Lennuettevõtjat, kellel on rohkem kui 5 % kõigist kõnealusel päeval kasutada olevaist teenindusaegadest konkreetses lennujaamas või rohkem kui 4 % kõigist kõnealusel päeval kasutada olevaist teenindusaegadest lennujaamasüsteemis, mille osa see lennujaam on, ei tule selle lennujaama puhul käsitada uustulnukana;ê 95/93c) “otselennud” - lennud kahe lennujaama vahel, kaasa arvatud peatused sama õhusõidukiga ja sama lennunumbriga;d) “sõiduplaani periood” - kas suve- või talvehooaeg lennuettevõtjate sõiduplaanides;e) “ühenduse lennuettevõtja” - lennuettevõtja koos kehtiva lennutegevusloaga, mille on välja andnud liikmesriik vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008;ê 793/2004 art 1 punkt 2 alapunkt bf) i) “lennuettevõtja” - õhutranspordi ettevõte, kellel on kehtiv lennutegevusluba või samaväärne dokument järgmise suvehooaja jaoks hiljemalt 31. jaanuariks ja järgmise talvehooaja jaoks hiljemalt 31. augustiks; artiklite 4, 8, 9 ja 12 puhul hõlmab lennuettevõtja mõiste ka ärilise lennutegevusega tegelevaid ettevõtjaid, kui teenust pakutakse regulaarselt; artiklite 7 ja 16 tähenduses hõlmab lennuettevõtja mõiste ka tsiviilõhusõiduki käitajaid;ii) “lennuettevõtjate rühm” - kaks või enam lennuettevõtjat, kes rakendavad konkreetse lennuteenuse osutamiseks ühistegevust, frantsiisitehinguid või koodide jagamist;g) “lennuoperatsioone koordineeriv lennujaam” - iga lennujaam, kus lennuettevõtjal või muul õhusõiduki käitajal on maandumiseks või õhkutõusmiseks vaja, et koordinaator oleks talle jaotanud teenindusaja, välja arvatud riiklikud lennud, hädamaandumised ja humanitaarabilennud;ê 95/93h) “lennujaamasüsteem” - kaks või enam kokkukuuluvat lennujaama, mis teenindavad sama linna või tööstuskeskust;ê 793/2004 art 1 punkt 2 alapunkt ci) “sõiduplaane reguleeriv lennujaam” - lennujaam, kus teatud aegadel päevas, nädalas või aastas on võimalik ülekoormatus, mida on võimalik lahendada lennuettevõtjate vahelise vabatahtliku koostöö abil ning mille puhul on selles lennujaamas lennuteenuseid teostavate või teostada kavatsevate lennuettevõtjate tegevuse hõlbustamiseks ametisse määratud sõiduplaanide nõustaja;j) “lennujaama juhtorgan” - lennujaama asutus, kelle ülesandeks on teiste tegevuste kõrval riiklike seaduste või määruste alusel lennujaamarajatiste haldamine ja juhtimine ning lennujaamas või asjaomases lennujaamasüsteemis tegutsevate erinevate käitajate tegevuse koordineerimine ja kontrollimine;k) “teenindusaegade sari” - vähemalt viis teenindusaega, mida on korrapäraselt taotletud sama sõiduplaani perioodi sama nädalapäeva samaks kellaajaks ning mis on jagatud vastavalt sellele või kui see ei ole võimalik, siis ligikaudu samaks ajaks;l) “äriline lennutegevus” - üldlennundussektor, mis tegeleb õhusõidukite käitamise ja kasutamisega reisijate või kaupade vedamiseks oma äritegevusele kaasaaitamise abivahendina; õhusõidukit juhitakse eesmärgil, mida tavaliselt ei peeta avalikuks rentimiseks, ning mida juhivad isikud, kellel on vähemalt kehtiv ametpiloodiluba ja instrumentaallennupädevus;m) “koordineerimisparameetrid” - lennujaamas igal koordineerimisperioodil kogu teenindusaegade jagamiseks kättesaadava läbilaskevõime väljendamine tegevusena, mis kajastab tehnilisi, tegevuse ja keskkonnaga seotud tegureid, mis mõjutavad lennujaama infrastruktuuri ja selle erinevate alasüsteemide tööd.ê 95/93Artikkel 3Lennujaama koordineerivaks tunnistamise tingimusedê 793/2004 art 1 punkt 3 alapunkt a1. Liikmesriik on kohustatud tunnistama lennujaama sõiduplaane reguleerivaks või lennuoperatsioone koordineerivaks ainult vastavalt käesoleva artikli sätetele;Liikmesriik tunnistab lennujaama lennuoperatsioone koordineerivaks ainult vastavalt lõike 3 sätetele.ê 95/93 (kohandatud)è1 793/2004 art 1 punkt 3 alapunkt b2. Liikmesriik võib siiski ette näha Ö lennujaama tunnistamise Õè1 sõiduplaane reguleerivaks lennujaamaks ç, tingimusel et selle juures on järgitud läbipaistvuse, erapooletuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.ê 793/2004 art 1 punkt 3 alapunkt c (kohandatud)3. Vastutav liikmesriik tagab, et lennujaama juhtorgan või mõni muu pädev asutus viib lennujaamas, mille staatus ei ole määratud, või sõiduplaane reguleerivas lennujaamas, läbi põhjaliku läbilaskevõime analüüsi siis, kui liikmesriik peab seda vajalikuks, või kuue kuu jooksul:i) pärast kirjaliku taotluse saamist lennuettevõtjatelt, kelle poolt pakutav teenus moodustab vähemalt poole lennujaama lendudest, või lennujaama juhtorganilt, kui nad peavad lennujaama läbilaskevõimet teataval ajavahemikul tegelike või planeeritud lendude jaoks ebapiisavaks; võiii) komisjoni taotluse korral, eelkõige kui lennujaam on tegelikult vaid nende lennuettevõtjate käsutuses, kellele on jagatud teenindusajad, või mille puhul lennuettevõtjatel ja eelkõige uustulnukatel on tõsiseid probleeme maandumise ja õhkutõusmise võimaluste saamisel.Üldtunnustatud meetoditel põhineva analüüsiga määratletakse läbilaskevõime puudused, võttes arvesse keskkonnaga seotud piiranguid kõnealuses lennujaamas. Analüüsis uuritakse selliste puuduste kõrvaldamise võimalusi uue või muudetud infrastruktuuri, tegevuse muutmise või muude muutuste abil, ning samuti probleemide lahendamiseks kavandatud tähtaega. Kui on tuginetud lõikele 5 või kui lennujaamas on tehtud muudatusi, mis mõjutavad märkimisväärselt lennujaama läbilaskevõimet ja selle kasutamist, ajakohastatakse analüüsi. Nii analüüs kui ka kasutatud meetodid tehakse analüüsi taotlenud osapooltele ning Ö taotluse korral ka Õ teistele huvitatud isikutele kättesaadavaks. Analüüs esitatakse samaaegselt ka komisjonile.ê 793/2004 art 1 punkt 3 alapunkt d4. Analüüsi põhjal konsulteerib liikmesriik lennujaama läbilaskevõime olukorra osas lennujaama juhtorganiga, lennujaama korrapäraselt kasutavate lennuettevõtjatega, nende esindusorganisatsioonidega, lennujaama korrapäraselt kasutavate üldlennunduse esindajate ja lennuliikluse juhtimise organitega.5. Kui läbilaskevõime probleeme esineb vähemalt ühe sõiduplaani perioodi jooksul, tagab liikmesriik, et lennujaamale antakse asjaomaseks ajavahemikuks lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama staatus ainult juhul, kui:a) puudus on nii tõsine, et lennujaamas ei ole võimalik vältida märkimisväärseid viivitusi, jab) neid probleeme ei ole võimalik kiiresti lahendada.6. Erandina lõikest 5 võivad liikmesriigid erandjuhtudel määratleda probleemiga hõlmatud lennujaamad asjaomaseks ajavahemikuks lennuoperatsioone koordineeriva lennujaamana.ê 95/93è1 793/2004 art 1 punkt 3 alapunkt eè1 7. ç Kui è1 lennuoperatsioone koordineeriv lennujaam ç läbilaskevõimest piisab tegelike või planeeritud lendudeks, siis tuleb tühistada selle lennujaama è1 lennuoperatsioone koordineerivaks lennujaamaks ç tunnistamine.Artikkel 4ê 793/2004 art 1 punkt 4 alapunkt aSõiduplaanide nõustaja ja koordinaatorê 793/2004 art 1 punkt 4 alapunkt b (kohandatud)1. Sõiduplaane reguleeriva või lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama eest vastutav liikmesriik tagab pädeva füüsilise või juriidilise isiku määramise vastavalt sõiduplaanide nõustajaks või lennujaama koordinaatoriks pärast seda, kui on konsulteerinud lennujaama korrapäraselt kasutavate lennuettevõtjatega, nende esindusorganisatsioonidega, lennujaama juhtorganiga ning olemasolu korral koordinatsioonikomiteega. Sama sõiduplaanide nõustaja Ö või koordinaatori Õ võib nimetada rohkem kui ühte lennujaama.2. Sõiduplaane reguleeriva või lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama eest vastutav liikmesriik tagab:a) et sõiduplaane reguleerivas lennujaamas tegutseb sõiduplaanide nõustaja käesoleva määruse alusel sõltumatult, erapooletult, mittediskrimineerivalt ja arusaadavalt;b) et lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama koordinaator on sõltumatu, eraldades koordinaatori funktsionaalselt kõikidest huvitatud osapooltest. Koordinaatori töö rahastamissüsteem peab tagama koordinaatori sõltumatu staatuse;c) et koordinaator tegutseb kooskõlas käesoleva määrusega erapooletult, mittediskrimineerivalt ja arusaadavalt.3. Sõiduplaanide nõustaja Ö ja koordinaator Õ võtavad osa Ö ühenduse õigusega lubatud Õ lennuettevõtjate rahvusvahelistest sõiduplaanikonverentsidest.4. Sõiduplaanide nõustaja nõustab lennuettevõtjaid ning pakub välja alternatiivsed saabumis- ja/või väljumisajad juhul, kui ummikud on tõenäolised.5. Teenindusaegade jaotamise eest vastutab ainsana koordinaator. Koordinaator jagab teenindusajad käesoleva määruse sätete alusel ning sätestab, et eriolukorras on teenindusaegu võimalik jagada ka väljaspool vastuvõtuaegu.6. Sõiduplaanide nõustaja jälgib lennuettevõtjate tegevuse vastavust soovitatud sõiduplaanile. Koordinaator jälgib lennuettevõtjate tegevuse vastavust neile jagatud teenindusaegadele. Need vastavuskontrollid viiakse läbi koostöös lennujaama juhtorgani ning lennuliikluse juhtimise organitega ning nende puhul võetakse arvesse aega ja teisi asjaomase lennujaamaga seotud parameetreid. Koordinaator esitab taotluse korral asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile iga-aastase tegevusaruande, mis käsitleb eelkõige artiklite 9 ja 17 kohaldamist, samuti koordinatsioonikomiteele esitatud artiklite 8 ja 12 kohaldamist käsitlevaid kaebusi ning nende kaebuste lahendamiseks võetud meetmeid.7. Kõik sõiduplaanide nõustajad ja koordinaatorid teevad koostööd selle nimel, et tuvastada sõiduplaanides esinevaid vastuolusid.ê 95/93è1 793/2004 art 1 punkt 4 alapunkt cè1 8. Koordinaator teeb taotluse korral ja mõistliku aja jooksul huvitatud osapooltele, eelkõige koordinatsioonikomitee liikmetele või vaatlejatele, tasuta kirjalikult või muul lihtsalt juurdepääsetaval kujul läbivaatamiseks kättesaadavaks järgmise teabe: ça) kõigi lennujaama kasutavate lennuettevõtjate kindlaks kujunenud teenindusajad lennuliinide järgi ja ajalises järjestuses;b) kõigi lennuettevõtjate taotletud teenindusajad (esialgsed taotlused) lennuettevõtjate järgi ja ajalises järjestuses;c) kõigile lennuettevõtjatele jaotatud teenindusajad ja rahuldamata jäetud teenindusaegade taotlused lennuettevõtjate järgi ning ajalises järjestuses;d) veel vabad teenindusajad;e) kõik üksikasjad teenindusaegade jaotamisel kasutatud kriteeriumide kohta.ê 793/2004 art 1 punkt 4 alapunkt d9. Teave lõike 8 kohta tuleb teha kättesaadavaks hiljemalt vastava sõiduplaanikonverentsi ajal ning vastavalt vajadusele kas konverentsi ajal või selle järel. Taotluse korral esitab koordinaator selle teabe kokkuvõtlikult. Kokkuvõtliku teabe esitamise kulude eest võib sisse nõuda tasu.ê 793/2004 art 1 punkt 4 alapunkt e10. Kui asjakohased ja üldiselt heakskiidetud sõiduplaaniteabe standardid on kättesaadavad, rakendavad sõiduplaanide nõustaja, koordinaator ja lennuettevõtjad neid tingimusel, et see on kooskõlas ühenduse õigusega.ê 793/2004 art 1 punkt 5Artikkel 5Koordinatsioonikomitee1. Vastutav liikmesriik tagab, et lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas on loodud koordinatsioonikomitee. Sama koordinatsioonikomitee võib olla määratud rohkem kui ühte lennujaama. Selle komitee liikmeteks võivad olla kõnealust lennujaama korrapäraselt kasutavad lennuettevõtjad ja nende esindusorganisatsioonid, asjaomase lennujaama juhtorgan, asjaomased lennujuhtimisasutused ning lennujaama korrapäraselt kasutavad üldlennunduse esindajad.Koordinatsioonikomitee ülesanded on:a) teha koordinaatorile ja/või liikmesriigile soovitusi ja ettepanekuid järgmistes küsimustes:i) võimalused suurendada lennujaama läbilaskevõimet, mis on kindlaks määratud kooskõlas artikliga 3, või tõhustada lennujaama kasutust,ii) koordineerimisparameetrid, mis määratakse kindlaks kooskõlas artikliga 6,iii) jaotatud teenindusaegade kasutamise järelevalvemeetodid,iv) artikli 8 lõikes 5 sätestatud kohalikud suunised teenindusaegade jagamiseks või jagatud teenindusaegade kasutamise jälgimiseks, võttes muu hulgas arvesse võimalikke keskkonnaga seotud küsimusi,v) kõnealuses lennujaamas valitsevate liiklusolude parandamine,vi) uustulnukate tõsised probleemid vastavalt artikli 12 lõikele 9,vii) kõik lennujaama läbilaskevõimega seotud küsimused;b) olla asjaomaste osapoolte vahel vahendajaks teenindusaegade jagamist käsitlevate artiklis 14 sätestatud kaebuste puhul.2. Liikmesriikide esindajad ja koordinaatorid kutsutakse vaatlejatena koordinatsioonikomitee koosolekutele.3. Koordinatsioonikomitee koostab kirjaliku töökorra, mis hõlmab muu hulgas osalemist, valimisi, koosolekute sagedust ning kasutatavaid keeli. Iga koordinatsioonikomitee liige võib pakkuda välja artikli 8 lõikes 5 sätestatud kohalikud suunised. Koordinaatori taotluse korral arutab koordinatsioonikomitee teenindusaegade jagamise osas väljapakutud suuniseid ning jagatud teenindusaegade kasutamise kontrollimiseks väljapakutud suuniseid. Liikmesriigile esitatakse koordineerimiskomitee arutelude aruanne koos märkega komitee liikmete seisukohtade kohta.Artikkel 6Koordineerimisparameetrid1. Vastutav liikmesriik peab lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas tagama, et kaks korda aastas määratakse kindlaks teenindusaegade jagamise parameetrid, võttes arvesse kõiki asjaomaseid tehnilisi, tegevuse ning keskkonnaga seotud piiranguid ning nendega seotud muutusi.Läbilaskevõime kindlaksmääramine peab põhinema lennuliikluse kohandamise võimaluste objektiivsel analüüsil, võttes arvesse erinevaid transpordiliike lennujaamas, koordineerimisperioodi jooksul tõenäoliselt toimuda võivaid õhuruumi ummikuid ning läbilaskevõime olukorda.Parameetrid tuleb sõiduplaanikonverentsi silmas pidades anda lennujaama koordinaatori käsutusse õigeaegselt, enne kui toimub esialgne teenindusaegade jaotamine.2. Pärast koordineerimiskomiteega konsulteerimist ning kooskõlas kindlaks määratud läbilaskevõimega määrab koordinaator lõikes 1 osutatud tegevuse puhul kindlaks asjaomased koordineerimise ajavahemikud juhul, kui liikmesriik seda ise ei tee.3. Enne kui tehakse lõplik otsus teenindusaegade jagamise parameetrite kohta, käsitletakse koordinatsioonikomitees üksikasjalikult parameetrite ning kasutatud meetodite kindlaksmääramist ning vastavaid muudatusi läbilaskevõime ja jagamisel olevate teenindusaegade arvu suurendamiseks. Kõik asjaomased dokumendid tehakse huvitatud osapooltele taotluse korral kättesaadavaks.Artikkel 7Sõiduplaanide nõustajatele ja koordinaatoritele antav teave1. Sõiduplaane reguleerivas või lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas tegutsevad või tegutseda kavatsevad lennuettevõtjad esitavad vastavalt sõiduplaanide nõustajale või koordinaatorile kogu nende poolt nõutud vastavasisulise teabe. Kogu asjakohane teave esitatakse sõiduplaani nõustaja või koordinaatori poolt sätestatud vormis ning nende poolt ettenähtud tähtaja jooksul. Lennuettevõtja teatab teenindusaja jaotamise taotluse esitamise ajal koordinaatorile eelkõige selle, kas ta saaks taotletud teenindusaegade osas kasu artikli 2 punktile b vastavast uustulnuka staatusest.Kui koordinaator seda taotleb, esitab lennujaama juhtorgan enda valduses oleva teabe lennuettevõtjate kavandatud lendude kohta kõikide muude lennujaamade puhul, millel ei ole määratud konkreetset staatust.2. Kui lennuettevõtja ei esita lõikes 1 osutatud teavet ning kui ta ei suuda rahuldavalt tõestada leevendavate asjaolude olemasolu või kui ta esitab valet või eksitavat teavet, ei võta koordinaator arvesse selle lennuettevõtja teenindusaja taotlust või taotlusi, millega puuduv, vale või eksitav teave seotud on. Koordinaator annab sellele lennuettevõtjale võimaluse esitada oma tähelepanekud.3. Sõiduplaani nõustaja või koordinaator, lennujaama juhtorgan ning lennujuhtimisasutused vahetavad oma ülesannete täitmiseks vajalikku teavet, sealhulgas lennuandmeid ja teenindusaegasid.Artikkel 8Teenindusaegade jaotamise menetlus1. Teenindusaegade sarjad jagatakse taotluse esitanud lennuettevõtjatele teenindusaegade ühisvarust loana kasutada lennujaama infrastruktuuri maandumiseks või õhkutõusmiseks sõiduplaani perioodil, milleks teenindusaega taotletakse ning mille aegumisel tuleb teenindusajad panna tagasi artikli 12 sätete kohaselt loodud teenindusaegade ühisvarusse.2. Ilma et see piiraks artiklite 7, 9, 11 ja artikli 12 lõike 1 ning artikli 17 kohaldamist, ei kohaldata käesoleva artikli lõiget 1 juhul, kui järgmised tingimused on täidetud:a) lennuettevõtja on kasutanud teenindusaegade sarja regulaarlendude ja programmiliste mitteregulaarlendude osutamiseks, jab) see lennuettevõtja suudab koordinaatorile rahuldaval viisil näidata, et ta on kasutanud kõnealust teenindusaegade sarja koordinaatori loale vastavalt vähemalt 80 % sellest sõiduplaani perioodist, mis ajaks see sari olid antud.Sellisel juhul annab see teenindusaegade sari asjaomasele lennuettevõtjale õiguse taotleda järgmise samaväärse sõiduplaani perioodi jooksul sama teenindusaegade sarja, kui kõnealune lennuettevõtja taotleb seda artikli 7 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul.3. Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 2 kohaldamist, tuleb olukorras, kus kõiki asjaomaste lennuettevõtjate esitatud teenindusaja taotlusi ei saa rahuldada, eelistada tasulisi lende, eriti regulaarlende ning programmilisi mitteregulaarlende. Kui ühes lennukategoorias esitatakse konkureerivad taotlused, eelistatakse aastaringset tegevust.4. Teenindusaegade sarjade ümberajastamine enne artiklis 12 osutatud ühisvarusse allesjäänud teenindusaegade jagamist teistele taotluse esitanud lennuettevõtjatele on lubatud ainult funktsionaalsetel põhjustel või kui taotleva lennuettevõtte teenindusaegade ajastus paraneks algse ajastusega võrreldes. Ümberajastamine ei jõustu enne, kui koordinaator on selle selgesõnaliselt kinnitanud.5. Koordinaator võtab samuti arvesse ülemaailmse või ühendust hõlmavas lennuettevõtluses kehtestatud täiendavaid eeskirju ja suuniseid, samuti koordinatsioonikomitee pakutud kohalikke suuniseid, mis on heaks kiidetud kõnealuse lennujaama eest vastutava liikmesriigi või muu pädeva asutuse poolt, tingimusel et need eeskirjad ja suunised ei mõjuta koordinaatori sõltumatust, on kooskõlas ühenduse õigusega ning nende eesmärgiks on parandada lennujaama läbilaskevõime tõhusat kasutust. Kõnealune liikmesriik edastab need eeskirjad komisjonile.6. Kui teenindusaja taotlust ei saa rahuldada, siis teavitab koordinaator taotlevat lennuettevõtjat selle põhjustest ja osutab lähimale olemasolevale alternatiivsele teenindusajale.7. Koordinaator püüab lisaks sõiduplaani perioodiks kavandatud teenindusaegade jaotamisele rahuldada ka lühikese tähtajaga esitatud üksikute teenindusaegade taotlused kõikide lennundusliikide, sealhulgas üldlennunduse teenindusaegade taotlused. Selleks võib kasutada neid teenindusaegu, mis jäävad pärast taotluse esitanud lennuettevõtjate vahel jagamist artiklis 12 nimetatud teenindusaegade ühisvarusse, ning lühiajalise etteteatamisajaga jagatavaid teenindusaegu.Artikkel 9Teenindusaegade liikuvus1. Teenindusaegu võib:a) lennuettevõtja üle kanda enda ühelt lennuliinilt või lennuteenuse liigilt enda teisele lennuliinile või lennuteenuse liigile;b) üle kanda:i) emaettevõtjalt tütarettevõttele ning sama emaettevõtte ühelt tütarettevõttelt teisele;ii) kontrolli omandamise käigus lennuettevõtja kapitali üle;iii) täieliku või osalise ülevõtmise korral, kui teenindusajad on otseselt seotud ülevõetud lennuettevõtjaga;c) lennuettevõtjate vahel vahetada.2. Lõikes 1 osutatud ülekandmistest või vahetustest teatatakse koordinaatorile ning need ei jõustu enne, kui koordinaator on need eelnevalt selgesõnaliselt kinnitanud. Koordinaator keeldub ülekandmise või vahetamise kinnitamisest, kui see ei ole kooskõlas käesoleva määruse nõuetega ning kui koordinaator ei ole veendunud, et:a) see ei kahjusta lennujaama tööd kõiki tehnilisi, tegevuse ja keskkonnaga seotud piiranguid arvesse võttes;b) vastavalt artiklile 11 kehtestatud piiranguid järgitakse;c) teenindusaegade ülekandmine ei jää artikli 3 reguleerimisalasse.3. Artikli 2 punktis b määratletud uustulnukale jagatud teenindusaegasid ei või käesoleva artikli lõike 1 punkti b kohaselt üle kanda kahe samaväärse sõiduplaani perioodi jooksul, välja arvatud pankrotis ettevõtte tegevuse seadusega lubatud ülevõtmise korral.Artikli 2 punkti b alapunktides ii ja iii määratletud uustulnukale jaotatud teenindusaegasid ei või käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaselt üle kanda kahe samaväärse sõiduplaani perioodi jooksul, välja arvatud juhul, kui uustulnuk oleks uuel lennuliinil saanud sama eesõiguse kui algsel lennuliinil.Artikli 2 punktis b määratletud uustulnukale jaotatud teenindusaegasid ei või käesoleva artikli lõike 1 punkti c kohaselt üle kanda kahe samaväärse sõiduplaani perioodi jooksul, välja arvatud juhul, kui see parandab teenindusaegade ajastust algselt taotletud ajastusega võrreldes.Artikkel 10Hüvitamisnõuete välistamineê 793/2004 art 1 punkt 5 (kohandatud)Õigusest artikli 8 lõikes 2 osutatud teenindusaegade sarjadele ei kaasne õigus hüvitamisnõudele, kui õigust teenindusaegade sarjadele piiratakse või kui see õigus kõrvaldatakse ühenduse õiguse alusel, eelkõige asutamislepingu õhutranspordiga seotud eeskirjade kohaldamiseks.Käesolev määrus ei mõjuta ametivõimude õigust nõuda teenindusaegade vahetamist lennuettevõtjate vahel ning suunata kooskõlas riiklike konkurentsiseadustega või asutamislepingu artiklitega 81 või 82 või nõukogu määrusega Ö (EÜ) nr 139/2004 Õ[12] seda, kuidas neid jagatakse. Need ülekandmised saavad olla ainult ilma rahalise hüvituseta.Artikkel 11Avaliku teenindamise kohustused1. Kui kooskõlas määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikliga 16 on lennuliini suhtes kehtestatud avaliku teenindamise kohustus, võib liikmesriik lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas reserveerida selle lennuliini jaoks kavandatud tegevuse jaoks vajalikud teenindusajad. Kui asjaomasel lennuliinil reserveeritud teenindusaegu ei kasutada, antakse juhul, kui lõikest 2 ei tulene teisiti, need teiste lennuettevõtjate käsutusse, kes on huvitatud kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega sel lennuliinil tegutsemisest. Kui mitte ükski lennuettevõtja ei ole huvitatud lennuliinil tegutsemisest ja asjaomane liikmesriik ei kuuluta määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõike 10 alusel välja pakkumismenetlust, reserveeritakse need teenindusajad mõne teise lennuliini jaoks, mille suhtes kohaldatakse avaliku teenindamise kohustusi, või lisatakse teenindusaegade ühisvarule.2. Määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõike 10, artikli 17 lõigete 3 - 7 ja artikli 18 lõikegi 1 kehtestatud pakkumismenetlust kohaldatakse Ö käesoleva artikli Õ lõikes 1 osutatud teenindusaegade kasutamiseks, kui rohkem kui üks ühenduse lennuettevõtja on huvitatud lennuliini teenindamisest ning ei ole saanud teenindusaega koordinaatorilt taotletud aegadele eelnenud või järgnenud tunni jooksul.ê 793/2004 art 1 punkt 6Artikkel 12Teenindusaegade ühisvaru1. Koordinaator loob teenindusaegade ühisvaru, mis hõlmab kõiki teenindusaegu, mida ei jaotatud artikli 8 lõigete 2 ja 4 alusel. Kogu vastavalt artikli 3 lõikele 3 määratud uute teenindusaegade maht paigutatakse teenindusaegade ühisvarusse.2. Lennuettevõtjale regulaarlennu või programmilise mitteregulaarlennu teostamiseks järgmisel samaväärsel sõiduplaani perioodil jagatud teenindusaegade sari ei anna sellele lennuettevõtjale õigust samale teenindusaegade sarjale, kui lennuettevõtja ei suuda koordinaatorile rahuldaval viisil näidata, et ta on koordinaatori nõusolekul kasutanud kõnealuseid teenindusaegu vähemalt 80 % sõiduplaani perioodi jooksul, milleks need olid antud.3. Lennuettevõtjale enne 31. jaanuari järgmiseks suvehooajaks või enne 31. augustit järgmiseks talvehooajaks antud, kuid enne neid kuupäevi koordinaatorile ümberjagamiseks tagastatud teenindusaegu ei võeta arvestuste tegemisel arvesse.4. Kui 80 %list teenindusaegade sarja kasutamist ei saa näidata, siis tuleb kõik selle sarja teenindusajad panna teenindusaegade ühisvarusse, kui ei põhjendata kasutamata jätmist järgmistel põhjustel:a) väljaspool lennuettevõtja kontrolli olevad ettenägematud ja vältimatud asjaolud, mis toovad kaasa:i) kõnealuste lendude puhul üldkasutatava õhusõiduki tüübile stardikeelu kehtestamise, võiii) lennujaama või õhuruumi sulgemise,iii) tõsised häired asjaomase lennujaama töös märkimisväärses ulatuses asjaomasest sõiduplaani perioodist, sealhulgas teenindusaegade sarjad teistes ühenduse lennujaamades, mis on seotud tõsistest häiretest mõjutatud lennuliinidega;b) lennuteenuse katkestamine tegevuse abil, mille eesmärk on nende lendude segamine, nii et lennuettevõtjal on praktiliselt ja/või tehniliselt võimatu lende plaanipäraselt korraldada;c) tõsine rahaline kahju asjaomasele ühenduse lennuettevõtjale koos selle tõttu lennutegevusluba väljaandvate asutuste poolt ainult ajutise lennutegevusloa andmisega kuni lennuettevõtja rahandusliku reorganiseerimiseni kooskõlas määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 9 lõikega 9;d) kohtumenetlus, mis käsitleb artikli 11 kohaldamist lennuliinide puhul, mille suhtes on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikliga 16 kehtestatud avaliku teenindamise kohustus, mille tulemusena on sellisel lennuliinil lennuliiklus ajutiselt peatatud.5. Komisjon kontrollib liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel, kas käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva lennujaama koordinaator kohaldab lõiget 4.Komisjon teeb otsuse artikli 16 lõikes 2 osutatud korras kahe kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist.6. Ühisvarusse pandud teenindusajad jaotatakse taotlevate lennuettevõtjate vahel, ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 8 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 19 lõike 2 kohaldamist. 50 % neist teenindusaegadest jaotatakse kõigepealt uustulnukate vahel, välja arvatud juhul, kui uustulnukate taotlusi on vähem kui 50 %. Koordinaator käsitleb uustulnukate ja teiste lennuettevõtjate taotlusi õiglaselt kooskõlas iga sõiduplaanipäeva koordineerimisperioodiga.Uustulnukate taotluste seas eelistatakse neid lennuettevõtjaid, kes vastavad uustulnuka staatusele artikli 2 punkti b alapunktide i ja ii või artikli 2 punkti b alapunktide i ja iii alusel.7. Uustulnuk, kellele kahe tunni jooksul enne või pärast taotletud aega on teenindusaegade sarja pakutud, kuid kes ei ole seda pakkumist vastu võtnud, kaotab selleks sõiduplaani perioodiks uustulnuka staatuse.8. Juhul kui teenuseid pakub lennuettevõtjate rühm, võib vajalikku teenindusaega taotleda ainult üks rühmas osalev lennuettevõtja. Sellist teenust pakkuv lennuettevõtja vastutab selle eest, et artikli 8 lõikes 2 osutatud varem omandatud õiguste säilitamiseks nõutavad tegevuskriteeriumid on täidetud.Ühele lennuettevõtjale jaotatud teenindusaegasid võib/võivad kasutada teine/teised lennuettevõtja/lennuettevõtjad, kes tegutseb/tegutsevad ühiselt tingimusel, et selle lennuettevõtja tunnuskood, kellele teenindusaeg jagatakse, säilib ühislennu korral koordineerimise ja kontrollimise eesmärgil. Kui ühine tegutsemine lõpetatakse, jäävad selliselt kasutatud teenindusajad lennuettevõtjale, kellele need algselt jagati. Ühiselt tegutsevad lennuettevõtjad annavad koordinaatorile sellise tegevuse kohta üksikasjalikku teavet enne tegevusega alustamist.9. Kui uustulnukatel tõsised probleemid jätkuvad, peab liikmesriik tagama, et kutsutakse kokku lennujaama koordinatsioonikomitee koosolek. Koosoleku eesmärk on olukorra parandamise võimaluste kindlakstegemine. Sellele koosolekule kutsutakse ka komisjon.ê 545/2009 art 1 lg 1 (kohandatud)Artikkel 13Ö Jätkuv õigus teenindusaegade sarjale Õê 545/2009 art 1 lg 1Artikli 12 lõike 2 kohaldamisel nõustuvad koordinaatorid, et lennuettevõtjatel on 2010. aasta suvisel sõiduplaani perioodil õigus samasugusele teenindusaegade sarjale, mis neile oli käesoleva määruse kohaselt eraldatud 2009. aasta suvise sõiduplaani perioodi alguses.ê 793/2004 art 1 punkt 7Artikkel 14Kaebused ja kaebuse esitamise õigus1. Ilma et see piiraks kaebuse esitamise õigust riigisiseste seaduste alusel, esitatakse artikli 7 lõike 2, artiklite 8, 9 ja 12 ning artikli 17 lõigete 1-4 ja 6 kohaldamist käsitlevad kaebused koordinatsioonikomiteele. Komitee vaatab kaebuse läbi ühe kuu jooksul pärast selle esitamist ning teeb koordinaatorile võimaluse korral ettepaneku probleemi lahendamiseks. Kui kaebust ei ole võimalik lahendada, võib vastutav liikmesriik täiendava kahekuulise ajavahemiku jooksul näha ette lennuettevõtjate või lennujaamu esindava organisatsiooni ja kolmanda osapoole vahendusmenetluse.2. Liikmesriigid võtavad kooskõlas riigisisese õigusega meetmed selleks, et kaitsta koordinaatoreid kahjunõuete eest seoses neile käesoleva määruse alusel pandud ülesannetega, välja arvatud juhul, kui tegemist on raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.ê 95/93Artikkel 15ê 793/2004 art 1 punkt 8Suhted kolmandate riikidega1. Kui selgub, et oma lennujaamades teenindusaegasid jaotav ja kasutav kolmas riik,a) ei taga käesoleva määrusega selle riigi lennuettevõtjatele tagatud kohtlemisega võrreldes samalaadset kohtlemist ühenduse lennuettevõtjatele võib) ei taga ühenduse lennuettevõtjatele de facto riiklikku kohtlemist võic) tagab ühenduse lennuettevõtjatega võrreldes parema kohtlemise kolmandate riikide lennuettevõtjatele,võib komisjon kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud korraga otsustada, et liikmesriik või liikmesriigid võtavad meetmed asjaomase kolmanda riigi diskrimineeriva tegevuse heastamiseks, sealhulgas peatavad täielikult või osaliselt käesoleva määruse kohaldamise selle kolmanda riigi lennuettevõtja või lennuettevõtjate suhtes.ê 95/932. Liikmesriik informeerib komisjoni igast tõsisest õigusalasest või praktilisest raskusest, mida ühenduse lennuettevõtjad kohtavad kolmandates riikides teenindusaegade saamisel.ê 793/2004 art 1 punkt 9Artikkel 16Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab komitee.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Lisaks sellele võib komitee konsulteerida komisjoniga igas muus küsimuses, mis käsitleb käesoleva määruse kohaldamist.Artikkel 17Jõustamine1. Pädevad lennuliikluse juhtimisasutused võivad tagasi lükata lennuettevõtja lennuplaani, kui lennuettevõtja kavatseb maanduda või õhku tõusta lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas ajavahemikel, millal lennujaama koordineeritakse, ilma et koordinaator oleks lennuettevõtjale eraldanud teenindusaega.2. Koordinaator võtab ära lennuettevõtjale asutamisjärgus ajutiselt jaotatud teenindusaegade sarjad ning paigutab need teenindusaegade ühisvarusse 31. jaanuaril järgmise suvehooaja puhul ja 31. augustil järgmise talvehooaja puhul, kui ettevõttel ei ole sellel kuupäeval lennutegevusluba või samaväärset litsentsi või kui litsentse väljastav pädev asutus ei ole teatanud, et lennutegevusluba või samaväärne dokument väljastatakse tõenäoliselt enne asjaomase sõiduplaani perioodi algust.3. Koordinaator võtab ära ning paigutab teenindusaegade ühisvarusse need teenindusajad, mille lennuettevõtja on saanud artikli 9 lõike 1 punktile c vastava vahetuse käigus juhul, kui neid teenindusaegu ei ole kasutatud eesmärgipäraselt.4. Lennuettevõtjad, kes osutavad korduvalt ja tahtlikult lennuteenuseid ajal, mis erineb märkimisväärselt teenindusaegade sarja osaks olevast teenindusajast, või kasutavad teenindusaega märkimisväärselt teisiti, kui jaotamise ajal on märgitud, ning kahjustavad sellega lennujaama tööd või lennuliiklust, kaotavad oma artikli 8 lõikes 2 osutatud staatuse. Koordinaator võib otsustada võtta sellelt lennuettevõtjalt ära kõnealuse teenindusaegade sarja ülejäänud sõiduplaani perioodi ajaks ning paigutada need teenindusaegade ühisvarusse, olles enne ära kuulanud asjaomase lennuettevõtja ning väljastanud ühekordse hoiatuse.5. Liikmesriigid tagavad, et jaotatud teenindusaegadest märkimisväärselt erineval ajal lennuteenuste korduval ja tahtlikul osutamisel või kui teenindusaegu kasutatakse märkimisväärselt teisiti, kui jaotamise ajal on märgitud, on võimalik rakendada tõhusaid, proportsionaalseid ning hoiatavaid sanktsioone või samaväärseid meetmeid juhul, kui see põhjustab kahju lennujaama tööle ja lennuliiklusele.6. Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 4 kohaldamist ja juhul, kui lennuettevõtja ei suuda saavutada artikli 8 lõikes 2 määratletud 80 % kasutuse määra, võib koordinaator otsustada võtta lennuettevõtjalt ära kõnealune teenindusaegade sari ülejäänud sõiduplaani perioodi ajaks ning paigutada see pärast asjaomase lennuettevõtja ärakuulamist teenindusaegade ühisvarusse.Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 4 kohaldamist ja juhul, kui pärast jagatud aega, mis vastab 20 %le sarja kehtivusajast, ei ole ühtegi sarja teenindusaega kasutatud, paigutab koordinaator kõnealuse teenindusaegade sarja pärast asjaomase lennuettevõtja ärakuulamist sõiduplaani perioodi lõpuni teenindusaegade ühisvarusse.ê 793/2004 art 1 punkt 10Artikkel 18Aruanne ja koostöö1. Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta hiljemalt kolme aasta möödumisel 30. juulist 2004. Aruanne käsitleb eelkõige artiklite 8, 9 ja 12 toimimist.2. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd käesoleva määruse rakendamisel, eriti teabe kogumisel lõikes 1 mainitud aruande jaoks.êArtikkel 19Kehtetuks tunnistamineMäärus (EMÜ) nr 95/93 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.ê 95/93 (kohandatud)Artikkel 20JõustumineKäesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal Õ päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[…] […]éI LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatuste nimekirjagaNõukogu määrus (EMÜ) nr 95/93 | (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 894/2002 | (EÜT L 142, 31.5.2002, lk 3) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1554/2003 | (ELT L 221, 4.9.2003, lk 1) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 793/2004 | (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50) |Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 545/2009 | (ELT L 167, 29.6.2009, lk 24) |_____________II LISAVastavustabelMäärus (EMÜ) nr 95/93 | Käesolev määrus |Artikkel 1 ja 2 | Artikkel 1 ja 2 |Artikkel 3 lg 1 punkt a | Artikkel 3 lg 1 esimene lõik |Artikkel 3 lg 1 punkt b | Artikkel 3 lg 1 teine lõik |Artikkel 3 lg 2 kuni 7 | Artikkel 3 lg 2 kuni 7 |Artikkel 4 | Artikkel 4 |Artikkel 5 lg 1 esimene lõik | Artikkel 5 lg 1 esimene lõik |Artikkel 5 lg 1 teine lõik punkt a esimene kuni seitsmes taane | Artikkel 5 lg 1 teine lõik punkt a alapunkt i kuni vii |Artikkel 5 lg 1 punkt b | Artikkel 5 lg 1 punkt b |Artikkel 5 lg 2 ja 3 | Artikkel 5 lg 2 ja 3 |Artikkel 6 ja 7 | Artikkel 6 ja 7 |Artikkel 8 lg 1 | Artikkel 8 lg 1 |Artikkel 8 lg 2 esimene lõik sissejuhatavad sõnad | Artikkel 8 lg 2 esimene lõik sissejuhatavad sõnad |Artikkel 8 lg 2 esimene lõik esimene ja teine taane | Artikkel 8 lg 2 esimene lõik punkt a ja b |Artikkel 8 lg 2 teine lõik | Artikkel 8 lg 2 teine lõik |Artikkel 8 lg 3 kuni 7 | Artikkel 8 lg 3 kuni 7 |Artikkel 8a | Artikkel 9 |Artikkel 8a lõige 1 | Artikkel 9 lõige 1 |Artikkel 8a lõige 2 | Artikkel 9 lõige 2 |Artikkel 8a lõige 3 punkt a | Artikkel 9 lõige 3 esimene lõik |Artikkel 8a lõige 3 punkt b | Artikkel 9 lõige 3 teine lõik |Artikkel 8a lõige 3 punkt c | Artikkel 9 lõige 3 kolmas lõik |Artikkel 8b esimene lause | Artikkel 10 esimene lõik |Artikkel 8b teine ja kolmas lause | Artikkel 10 teine lõik |Artikkel 9 | Artikkel 11 |Artikkel 10 lg 1, 2 ja 3 | Artikkel 12 lg 1, 2 ja 3 |Artikkel 10 lg 4 punkt a esimene, teine ja kolmas taane | Artikkel 12 lg 4 punkt a alapunkt i, ii ja iii |Artikkel 10 lg 4 punkt b, c ja d | Artikkel 12 lg 4 punkt b, c ja d |Artikkel 10 lg 5 kuni 9 | Artikkel 12 lg 5 kuni 9 |Artikkel 10a | Artikkel 13 |Artikkel 11 | Artikkel 14 |Artikkel 12 | Artikkel 15 |Artikkel 13 lg 1, 2 ja 3 | Artikkel 16 lg 1, 2 ja 3 |Artikkel 13 lg 4 | — |Artikkel 14 lg 1 kuni 5 | Artikkel 17 lg 1 kuni 5 |Artikkel 14 lg 6 punkt a ja b | Artikkel 17 lg 6 esimene ja teine lõik |Artikkel 14a | Artikkel 18 |— | Artikkel 19 |Artikkel 15 | Artikkel 20 |— | I lisa |— | II lisa |_____________[1] KOM (87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku I lisa.[5] ELT Ö C […], […], lk […]. Õ[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C […], […], lk […].[8] EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1.[9] Vt lisa I.[10] EÜT L 293, 31.10.2008, lk 3.[11] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[12] EÜT L Ö 24, 29.1.2004, lk 1. Õ