Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0466

Ettepanek Nõukogu otsus Nõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta {SEC(2007)1062}  /* KOM/2007/0466 lõplik - CNS 2007/0016 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 10.8.2007KOM(2007)466 lõplik2007/0167(CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSnõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta(komisjoni esitatud) {SEC(2007)1062}SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust ja eesmärkJuba 1994. aastal rõhutas Euroopa Komisjon oma esimeses teatises sisserände- ja varjupaigapoliitika kohta,[1] kuivõrd oluline on ulatusliku ja tervet ELi hõlmava rändevoogude jälgimiseks mõeldud mehhanismi loomine. Vastuseks sellele korraldati 1996. aastal teostatavusuuring[2].Pärast Amsterdami lepingu jõustumist 1. mail 1999 ja pärast 1999. aasta oktoobril Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist kohustus Euroopa Liit töötama ELi suunduvate rändevoogude tõhusama haldamise tagamiseks välja ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika. Poliitika väljatöötamisel keskendutakse kolmandate riikide kodanike õiglase kohtlemise põhimõttele, partnerlusele päritoluriikidega, tasakaalustatud lähenemisviisile rändehaldusele ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomisele.Euroopa Ülemkogu kutsus oma 2001. aasta detsembri Laekeni kohtumise järeldustes komisjoni üles „looma süsteemi varjupaiga, rände ja päritoluriikidega seonduva teabe vahetamiseks”. Selleks et saada rände kohta rohkem ja täielikumat teavet, lisati Euroopa ühenduste 2002. aasta eelarvesse uus eelarverida (eelarverida 18 03 05 (ex B5-814)), et rahastada katseprojekti, mille eesmärgiks oli asutada Euroopa migratsiooni järelevalvekeskus ning tõhustada rännet ja varjupaika käsitlevat statistikat. Võrgustiku loomise edasilükkumise tõttu hakati 2002. aasta eelarvereast rahastatavaid meetmeid tegelikult rakendama 2003. aastal ja sellest ajast alates on eelarverea aasta ja rakendamise aasta vaheline erinevus üks aasta. Projekt, mis hiljem nimetati Euroopa rändevõrgustikuks („ERV”), jätkus 2003. aastast 2006. aastani (2005. aasta eelarverida) ettevalmistava meetmena.Euroopa Ülemkogu 2003. aasta juunis toimunud Thessaloniki kohtumisel teadvustasid riigipead ja valitsusjuhid „mitmemõõtmelise rändefenomeni jälgimise ja analüüsimise tähtsust” ja kiitsid heaks Euroopa rändevõrgustiku loomise. Nad toetasid ka alalise üksuse loomise võimaluse uurimist tulevikus.Euroopa Ülemkogu 2004. aasta novembri kohtumisel heaks kiidetud Haagi programm põhineb Tampere programmi raamistikul ja selle eesmärk on edendada uut tegevuskava vabaduse, turvalisuse ja õiguse kohta ELis. Euroopa sisserände- ja varjupaigapoliitika väljatöötamist silmas pidades rõhutatakse Haagi programmis rände valdkonnas toimuvaga seotud asjakohase teabe ja andmete kogumise, edastamise, vahetamise ja tõhusa kasutamise edendamise tähtsust ning tuuakse esile andmete ja teabe liikmesriigi tasandil ühtlustamise vajadus.Amsterdami lepingu jõustumisest alates toimunud pidevat arengut Euroopa ühise rände- ja varjupaigapoliitika valdkonnas tuleb riiklikul ja Euroopa tasandil toetada võrreldavate, usaldusväärsete ja objektiivsete andmete esitamise kaudu. Rände paremaks haldamiseks loodav ühine poliitika eeldab rändefenomeni ühist analüüsi. ELi ja liikmesriigi tasandi poliitikakujundajad tunnevad jätkuvalt tungivat vajadust rände ja varjupaiga valdkonna teabe järele; seda nenditi juba 1996. aasta teostatavusuuringus ja kinnitati taas ERV 2005. aasta hindamisaruandes[3]. ERV tulevane struktuur peaks aitama kaasa kõnealuse teabevajaduse rahuldamisele.Esiteks pole ligipääs rahvusvahelise rändega seonduvale teabele selle suurele hulgale vaatamata kerge, kuna teave on killustatud ja pole kättesaadav tsentraliseerituna. Seega oleks nii ELi institutsioonide kui ka liikmesriikide, nii poliitikakujundajate kui ka laiema üldsuse jaoks väga kasulik ühtse, teavet filtreeriva ja sünteesiva ning seda vahendava keskse punkti olemasolu.Teiseks pole ei riigi ega ELi tasandil toimuva varjupaiga ja rändega seonduva õigusliku ja poliitilise arengu kohta piisavalt usaldusväärset, võrreldavat ja ajakohast teavet ning arengut ei ole piisavalt analüüsitud. Puudulik on ka võrreldav teave ELi ja liikmesriikide kõnealuse valdkonna poliitika mõju kohta. Lisaks suureneb ELi ja liikmesriikide vajadus saada kiireid vastuseid konkreetsetes rände ja varjupaigaga seonduvates küsimustes. Selleks et neid teabelünki täita, oleks vaja kõigisse liikmesriikidesse ulatuvat võrgustikstruktuuri, mida kooskõlastatakse teataval tasemel tsentraliseeritult.Kolmas põhiprobleem on rände ja varjupaiga valdkonna täpsete, ajakohaste ja võrreldavate statistiliste andmete puudumine. Hiljuti vastu võetud komisjoni ettepanekuga (määrus ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta)[4] püütakse kõnealust probleemi lahendada, kuid vajadus statistilise teabe võrdleva analüüsi järele jääb siiski püsima.ERV kui katseprojekti / ettevalmistava meetme käivitamise hõlbustamiseks otsustati tegutseda järk-järgult altpoolt ülespoole liikudes ning luua kõigepealt riiklikud kontaktpunktid. Liikmesriikide määratud kontaktpunktid moodustavad ERV tuuma ning neis toimub dokumenteerimis-, analüüsimis- ja teadustegevus. Eeldatakse, et riiklikud kontaktpunktid seavad sisse riiklikud partnerite võrgustikud, mis jagavad oma seisukohta ja eksperditeadmisi parasjagu käsilolevates küsimustes. Euroopa Komisjoni vabaduse, turvalisuse ja õiguse peadirektoraat on koos avatud pakkumismenetluse kaudu valitud teadusliku ja administratiivse kooskõlastamise rühmaga jälginud ERV üldist arengut.ERV tegevuse jätkamiseks ja tõhustamiseks, eesmärgiga täita Haagi programmi nõue rände valdkonnas toimuvaga seotud ajakohase teabe ja andmete tõhusa edastamise kohta ning aidata kaasa teadlikumale poliitikakujundusele või otsuste tegemisele Euroopa ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika väljatöötamise protsessi raames, on tehtud ettepanek anda ERVle asjakohase õigusakti (EÜ asutamislepingu artiklil 66 põhinev nõukogu otsus) vastuvõtmise kaudu ametlik staatus. Ehkki ERV toimimise parandamiseks tehakse mõningaid olulisi muudatusi, soovitatakse paljud ERV olemasoleva struktuuri elemendid säilitada. Nõukogu otsuses määratletakse ERV tööks vajalikud peamised aspektid, eelkõige ERV eesmärk, ülesanded, struktuur, teabevahetussüsteem, rahastamistingimused ja suhted teiste organisatsioonidega.2. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidOlemasolev ERV toimis alguses katseprojektina ja seejärel ettevalmistava meetmena, mille jaoks ei olnud tarvis asjakohast õiguslikku alust ja mida rahastati ühenduse eelarvest erirea alusel (eelarverida 18 03 05 (ex B5-814))[5]. Vastavalt NÕUKOGU 25. juuni 2002. aasta MÄÄRUSE (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[6] artikli 49 lõike 2 punktile b on ettevalmistavate meetmete kestus piiratud kolmele aastale. Seetõttu on ERV tegevuse jätkamiseks tarvis asjakohast õigusakti.3. KonsulteerimineKomisjon võttis asjaomaste sidusrühmadega ERV tuleviku üle konsulteerimiseks 28. novembril 2005 vastu dokumendi „Roheline raamat Euroopa rändevõrgustiku tuleviku kohta”[7], milles hinnati ERV toimimist ettevalmistava tegevuse perioodil ning käsitleti lisaks sellele ka ERV volituste ja edaspidise struktuuriga seotud küsimusi.Rohelise raamatuga käivitati avalik arutelu, mis kestis kuni 28. jaanuarini 2006 ning mille käigus saadi 32 kaastööd ( ligikaudu pooled neist pärinesid liikmesriikidest ning ülejäänud saadeti ERV olemasolevatest riiklikest kontaktpunktidest, liikmesriikide föderaalsetest ja piirkondlikest ametiasutustest ning muudest institutsioonidest, peamiselt teadusasutustest.[8]6. aprillil 2006 kuulati Brüsselis ära valitud ekspertide arvamus ERV tuleviku kohta. Ärakuulamise käigus esitas komisjon avaliku arutelu põhjal tehtud peamised järeldused ning mitmed eksperdid esinesid ettekandega ERV tulevaste volituste ja tulevase struktuuri kohta.Avaliku arutelu ja ekspertide ärakuulamise põhjal täheldati laialdast üksmeelt selles, et ERV peaks oma tegevust jätkama olemasolevate volituste ja olemasoleva struktuuri alusel.Lisaks sellele konsulteeris komisjon liikmesriikide ekspertidega ERV tuleviku küsimuses kahel korral (29. aprillil 2005 ja 20. juunil 2006) sisserände- ja varjupaigakomitee koosolekul. Liikmesriigid toetasid mõlemal korral komisjoni kavatsust anda ERVle ametlik staatus.4. Kavandatud meetmete kokkuvõteEttepaneku peamine eesmärk on anda ERVle ametlik staatus ja luua sellele asjakohane õiguslik alus, milles määratakse kindlaks ERV eesmärgid, ülesanded, struktuur ning muud ERV toimimiseks olulised aspektid, näiteks selle rahastamise kord ja üldsusele avatud teabevahetussüsteemi loomine.EesmärkEttepanekus kirjeldatakse ERV eesmärki järgmiselt: „rahuldada ühenduse institutsioonide, liikmesriikide ametiasutuste ja institutsioonide ning laiema üldsuse vajadus rände ja varjupaiga valdkonna teabe järele ajakohase, objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava rände- ja varjupaigaalase teabe esitamise kaudu, eesmärgiga toetada Euroopa Liidu poliitikakujundust ja otsuste tegemist kõnealuses valdkonnas”.TegevusEespool nimetatud eesmärgi saavutamiseks peaks ERV täitma artikli 2 lõikes 2 kirjeldatud ülesandeid . Ülesanded hõlmavad muu hulgas järgmist: olemasolevate ajakohaste andmete ja ajakohase teabe kogumine mitmetest allikatest ning andmete ja teabe vahetamine, nimetatud andmete ja teabe analüüsimine, aruannete avaldamine, Interneti-põhise teabevahetussüsteemi loomine ja haldamine, koostöö tegemine teiste asjaomaste Euroopa ja rahvusvahelise tasandi asutustega.StruktuurERV koosneb liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni määratud riiklikest kontaktpunktidest .Liikmesriikide aktiivse osaluse tagamiseks ja võrgustikule poliitiliste suuniste andmiseks asutatakse juhtorgan , milles on esindatud kõik liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Parlament.Juhtorgan:-  osaleb ERV iga-aastase tegevuskava koostamisel;-  vaatab läbi ERV töös tehtud edusammud ja soovitab meetmeid, kui vaja;-  esitab vähemalt kord aastas kõikidele Euroopa institutsioonidele edastatava aruande ERV tegevuse ja tehtud uuringute peamiste tulemuste kohta;-  teeb kindlaks, milline strateegilise koostöö vorm on kõige asjakohasem suhetes teiste rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate üksustega;-  nõustab ja abistab riiklikke kontaktpunkte nende tegevuse tõhustamisel.Riiklikud kontaktpunktid peavad vastama teatavatele nõuetele: neil peavad olema varjupaiga ja rände valdkonnaga seotud teadmised ja kogemused, infotehnoloogilised oskused ja vahendid, võime luua koostöövõrgustik teiste riiklike organisatsioonide ja üksustega ning võime töötada ja kirjutada mõnes teises Euroopa institutsioonide ametlikus keeles.Iga liikmesriik määrab üksuse, mis täidab riikliku kontaktpunkti ülesandeid. Riikliku kontaktpunkti koosseisu peavad kuuluma vähemalt kolm eksperti. Üks ekspert, kes on ühtlasi riikliku kontaktpunkti koordinaator, peab olema liikmesriigi määratud üksuse ametnik või töötaja. Ülejäänud eksperdid võivad olla kõnealuse üksuse või teiste asjaomases liikmesriigis asuvate avalik-õiguslike või eraõiguslike riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmed.Riiklikud kontaktpunktid valmistavad ette riiklikke aruandeid, lisavad ERV teabevahetussüsteemi asjaomase riigi andmeid, arendavad välja suutlikkuse koostada teistele riiklikele kontaktpunktidele saadetavaid taotlusi ja vastata kiiresti neilt saadud taotlustele ning loovad riikliku rändevõrgustiku, milles osalevad mitmesugused organisatsioonid ja üksikisikud, kes tegelevad rände- ja varjupaigaküsimustega, sealhulgas rändega seotud tööhõive-, haridus-, välissuhete ja arenguküsimustega, ning milles on esindatud kõik asjaomased sidusrühmad.Komisjon :-  kooskõlastab ERV tegevust;-  võtab vastu ERV iga-aastase tegevuskava;-  saadab ühe esindaja ERV juhtorganisse ja volitab ta seda juhatama. Esindajat abistavad kaks komisjoni nimetatud teaduseksperti;-  tagab, et ERV töö kajastaks ühenduse rände ja varjupaiga valdkonna poliitilisi prioriteete;-  nimetab teenuse osutaja, kes abistab komisjoni ERV juhtimise, sealhulgas ERV teabevahetussüsteemi haldamisega seotud igapäevases töös. Komisjon jälgib tähelepanelikult teenuse osutaja tegevust ning määrab kindlaks tema konkreetsed kohustused ja töökorralduse; ta kaasab vajadusel riiklike kontaktpunktide töörühmad, kes teevad teenuse osutajaga teatavate ülesannete täitmisel tihedat koostööd;-  tagab riiklike kontaktpunktide suutlikkuse täita neile määratud ülesandeid. Ta kontrollib, kas liikmesriikide määratud riiklikud kontaktpunktid vastavad kõigile vajalikele nõuetele, ja teeb juhtorganile ettepaneku võtta vajalikke meetmeid, kui ta on mõne riikliku kontaktpunkti töös tuvastanud püsivaid puudusi, mis võivad ERV tööd negatiivselt mõjutada;-  annab tegevustoetust ja kaasrahastab seega nõuetele vastavate riiklike kontaktpunktide iga-aastaseid tegevuskavasid.Teenuse osutaja määramist komisjoni abistamiseks põhjendatakse kooskõlastamistegevuse teatavate aspektide (infotehnoloogiasüsteemi sisseseadmine, veebilehe kujundamine ja koondaruannete ettevalmistamine) tehnilise iseloomuga ning 26 riikliku kontaktpunkti vahelise tõhusa koostöö tagamise keerukusega.Teabevahetussüsteem ja uuringudOn oluline, et ERV levitaks töödeldud teavet uuringute ja aruannete kujul kõige ajakohasemate tehniliste vahendite, sealhulgas selleks otstarbeks loodud veebilehe kaudu. Teabevahetussüsteemi haldamisel abistab komisjoni teenuse osutaja, kes tegutseb komisjoni järelevalve all. Süsteem on üldsusele avatud ja selles sisalduv teave on harilikult kõigile kättesaadav; kõnealusest üldreeglist võib siiski teha erandi, kui ERV liikmed edastavad tundlikku või salastatud teavet.Teabevahetussüsteem sisaldab muu hulgas ERVs ettevalmistatud uuringuid ja aruandeid, rände ja varjupaiga valdkonna sõnastikku ning rännet ja varjupaika käsitlevate riiklike ja ühenduse õigusaktide andmebaasi.RahastamineERV toimimiseks vajalikud eelarvelised vahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Nende vahenditega kaasrahastatakse (kuni 80% ulatuses) riiklike kontaktpunktide abikõlblikke kulusid ja kaetakse teenuse osutaja kulud ning samuti muud kulud, mis on seotud hindamise ja eriülesannetega ning äsja loodud riiklike kontaktpunktide toetamisega. Iga-aastased ettenähtud assigneeringud määrab eelarvepädev institutsioon finantsraamistiku piires; finantsraamistiku kohaselt eraldatakse ERVle aastatel 2007(2013 vahendeid 59,7 miljoni euro ulatuses. 2007. aastaks ette nähtud 3 miljonit eurot siiski ei kasutata, kuna ERV alustab tööd tõenäoliselt alles 1. jaanuaril 2008. Seetõttu on aastateks 2008(2013 ettenähtud assigneeringute suurus 56,7 miljonit eurot. Eelarverea ja rakendamise aasta vaheline erinevus tühistub.Komisjon annab nõuetele vastavatele riiklikele kontaktpunktidele rahalist toetust ning sõlmib teenuse osutajaga lepingulised suhted.ERV rahastamise kohta leiab rohkem teavet mõjuhinnangust ja finantsselgitusest.5. Õiguslik alusNõukogu otsus põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 66. Alates 1. maist 2004 tehakse otsuseid EÜ asutamislepingu artiklis 66 osutatud meetmete kohta vastavalt Nice'i lepingus sisalduvale protokollile asutamislepingu artikli 67 kohta nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja konsulteerides Euroopa Parlamendiga.EÜ asutamislepingu artiklis 66 käsitletakse liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste ning kõnealuste valitsusasutuste ja komisjoni vahelist halduskoostööd mitmes valdkonnas, sealhulgas ka sisserände ja varjupaiga valdkonnas. Liikmesriikide valitsusasutustel on täita oluline roll, kuna nemad määravad kindlaks riiklikud kontaktpunktid ja osalevad juhtorgani töös. ERV tegevusse kaasatakse suurel määral riigiasutused, kuna paljud riiklikud kontaktpunktid on tõenäoliselt valitsusasutused. Nimetatud põhjused õigustavad EÜ asutamislepingu artikli 66 valimist ettepaneku õiguslikuks aluseks.Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotist ei kohaldata Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes, välja arvatud juhul, kui nimetatud liikmesriigid peaksid vastavalt aluslepingutele lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevas protokollis sätestatud menetlusele otsustama teistmoodi. IV jaotist ei kohaldata aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitlevast protokollist tulenevalt ka Taani suhtes.6. SubsidiaarsusEttepanek kuulub vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise konteksti; kõnealuse ala loomisele kutsutakse üles aluslepingutes ja selle loomise ideed kinnitati veel kord Tamperes ja Haagis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumistel. Ettepaneku eesmärk on eelkõige ühendada liikmesriikide rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevad ameti- ja teadusasutused, teadlased ja muud asjaomased sidusrühmad, et nad saaksid edastada ühendusele, selle liikmesriikidele ja laiemale üldsusele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat Euroopa ja liikmesriikide tasandi rände- ja varjupaigaalast olukorda käsitlevat teavet. Kuna koostöö parandamise ning Euroopa tasandil andmete ja analüüside esitamisega seotud eesmärki ei saa liikmesriigid üksi saavutada, on tarvis võtta meede ühenduse tasandil. Kavandatava otsusega püütakse saavutada eesmärk, mis on seotud rändefenomeni kõiki aspekte käsitlevate teabemehhanismide kooskõlastatud ja ühtse edendamisega kogu ühenduses.7. ProportsionaalsusEttepanek piirdub riigiasutuste ning teiste rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate organisatsioonide koostöö edendamisega. Koostöö eesmärk on edastada ühendusele, selle liikmesriikidele ja laiemale üldsusele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat Euroopa ja liikmesriikide tasandi rände- ja varjupaigaalast olukorda käsitlevat teavet. Födereeritud struktuuri säilitamiseks ja kõikide liikmesriikide tasakaalustatud esindatuse tagamiseks eelistati koostöö struktuuriks võrgustikku.Ettepanekus on kavandatavate eesmärkide saavutamiseks sätestatud miinimummeetmed ja see ei lähe eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Ettepanekuga ei piirata olemasolevate koostöömehhanismide ja -struktuuride kohaldamist.8. ERV suhe teiste rände ja varjupaiga valdkonna teabevahetusinstrumentide/-struktuuridegaERV kavandatav eesmärk on edastada ühendusele, selle liikmesriikidele ja laiemale üldsusele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat Euroopa ja liikmesriikide tasandi rände- ja varjupaigaalast olukorda käsitlevat teavet, et toetada Euroopa Liidu poliitikakujundust ja otsuste tegemist kõnealuses valdkonnas. Kõnealune eesmärk on seotud teadusuuringute ja analüüsiga, rändefenomeni kõigi aspektide alase teadlikkuse arendamisega ning poliitikakujundajatele ja laiemale üldsusele selliste andmete, aruannete ja uuringute esitamisega, mida saab kasutada varjupaiga- ja rändeteemalise põhjalikult ettevalmistatud arutelu alusmaterjalina.ERV ei ole ainus ühenduse instrument/struktuur rände- ja varjupaigaalase teabe kogumiseks ja vahetamiseks. Võrreldes teiste instrumentide/struktuuridega, näiteks ICONeti, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (sealhulgas RAXEN-võrk), Eurostati, CIREFI, riiklike integratsiooni kontaktpunktide või vastastikuse teabemenetlusega, on ERVl hulk omadusi, millest moodustub tema ainulaadne profiil ja mille võib kokku võtta järgmise kolme aspekti abil:-  suur hulk erinevaid ülesandeid;-  keskendumine analüüsile ja sidemetele akadeemiliste ringkondadega;-  töö tulemuste lai kättesaadavus (nii üldsusele kui ka poliitikakujundajatele).Komisjon kohustub nii palju kui võimalik tagama ERV ja teiste samalaadsete instrumentide ja struktuuride sünergia ning vältima nende tegevuse kattumist. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks kasutab komisjon artikli 4 lõike 2 punktist a tulenevat volitust esitada ERV iga-aastane tegevuskava.Üksikasjalikum teave ERV ja teiste samalaadsete instrumentide ja struktuuride erinevuste kohta on esitatud mõjuhinnangu 1. lisas.2007/0167(CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSnõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[9]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[10]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[11]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[12]ning arvestades järgmist:(1) Komisjon käivitas 2003. aastal kolm aastat kestva ettevalmistava meetme Euroopa rändevõrgustiku[13] loomiseks, pidades silmas ühendusele ja selle liikmesriikidele objektiivsete, usaldusväärsete ja ajakohaste rände valdkonna andmete edastamist.(2) Euroopa Ülemkogu 2003. aasta juuni Thessaloniki kohtumisel, kus võeti arvesse mitmemõõtmelise rändefenomeni jälgimise ja analüüsimise tähtsust, tervitati ERV loomist ning tehti ettepanek uurida võimalust luua tulevikus alaline üksus.[14](3) Euroopa Ülemkogu kinnitas 4. novembril 2004 mitmeaastase programmi[15], mida tuntakse Haagi programmi nime all ning mille eesmärk on tugevdada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala; programmis kutsutakse üles töötama alates 1. maist 2004 välja ühise varjupaiga-, rände-, viisa- ja piiripoliitika teine etapp, mis põhineb muu hulgas liikmesriikide vahelisel tihedamal koostööl ja paremal teabevahetusel. Haagi programmis teadvustatakse, et Euroopa varjupaiga- ja rändepoliitika peaks põhinema rändefenomeni kõigi aspektide ühisanalüüsil. Olulise tähtsusega on rände valdkonnas toimuvaga seotud ajakohase teabe ja andmete kogumise, edastamise, vahetamise ja tõhusa kasutamise edendamine.(4) Komisjon võttis asjaomaste sidusrühmadega ERV tuleviku üle konsulteerimiseks 28. novembril 2005 vastu dokumendi „Roheline raamat Euroopa rändevõrgustiku tuleviku kohta”[16], milles hinnati ERV toimimist ettevalmistava tegevuse perioodil ning käsitleti lisaks sellele ka ERV volituste ja edaspidise struktuuriga seotud küsimusi.(5) Avaliku arutelu järel täheldati, et enamik sidusrühmi pooldab ERV tegevuse jätkamist ja selle elavdamist ning soovib säilitada ERV esialgse eesmärgi, milleks on ajakohase, objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava rände- ja varjupaigaalase teabe edastamine. Samuti selgus, et enamik sidusrühmi soovis säilitada ERV komisjoni haldusalas.(6) ERV peaks hoiduma rände- ja varjupaigaalase teabe kogumise ja vahetamisega tegelevate olemasolevate ühenduse instrumentide või struktuuride töö kordamisest ning peaks nende kõrval pakkuma lisaväärtust eelkõige oma eritunnuste kaudu, milleks on ülesannete suur mitmekesisus, keskendumine analüüsile, sidemed akadeemiliste ringkondadega ja töö tulemuste kättesaadavus laiemale üldsusele.(7) ERV eesmärkide saavutamist tuleb toetada riikliku kontaktpunkti loomisega igas liikmesriigis. Riiklike kontaktpunktide tegevust tuleks kooskõlastada ühenduse tasandil. Kooskõlastamise eest vastutaks komisjon, keda abistab teenuse osutaja, kellel on ERV igapäevase töö korraldamiseks ja teabevahetussüsteemi loomiseks vajalikud teadmised ja kogemused.(8) Selleks et tagada riiklike kontaktpunktide vajalikud teadmised ja kogemused mitmetahuliste rände- ja varjupaigaküsimustega tegelemiseks, peavad kontaktpunktide koosseisu kuuluma vähemalt kolm eksperti, kellel on individuaalne või ühine pädevus poliitikakujunduse, õiguse, teadusuuringute ja statistika valdkonnas. Nimetatud eksperdid võivad olla liikmesriigi valitsusasutuste või mis tahes muude organisatsioonide töötajad.(9) Iga riiklik kontaktpunkt peaks kõikide asjaomaste sidusrühmade arvamusega arvestamiseks looma riikliku rändevõrgustiku, milles osaleksid rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevad organisatsioonid ja üksikisikud, aga ka näiteks ülikoolid, teadusasutused ja teadlased, valitsusasutused ja valitsusvälised organisatsioonid ning rahvusvahelised organisatsioonid.(10) ERVle peaks poliitilisi suuniseid andma juhtorgan, kes osaleb ka ERV iga-aastase tegevuskava koostamisel.(11) ERV uuringutes ja aruannetes sisalduva teabe võimalikult laia leviku kindlustamiseks tuleks tagada teabele juurdepääs kõige ajakohasemate tehniliste vahendite, sealhulgas selleks otstarbeks loodud veebilehe kaudu.(12) ERV peaks oma eesmärkide saavutamiseks olema võimeline sõlmima vajadusel koostöösuhteid teiste rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate üksustega. Selliste suhete sõlmimisel tuleks tähelepanu pöörata eelkõige hea koostöö tagamisele üksustega, mis asuvad Taanis, Norras, Islandil, Šveitsis, kandidaatriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides ja Venemaal.(13) ERV tegevust tuleks kaasrahastada komisjoni antava rahalise toetuse kaudu kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[17].(14) ERV teabevahetussüsteemi kontekstis tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[18] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[19].(15) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning otsus ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Sisu ja reguleerimisalaKäesolevaga luuakse Euroopa rändevõrgustik (edaspidi „ERV”).ERV eesmärk on rahuldada ühenduse institutsioonide, liikmesriikide ametiasutuste ja institutsioonide ning laiema üldsuse vajadus rände ja varjupaiga valdkonna teabe järele ajakohase, objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava rände- ja varjupaigaalase teabe esitamise kaudu, eesmärgiga toetada Euroopa Liidu poliitikakujundust ja otsuste tegemist kõnealuses valdkonnas.Artikkel 2ÜlesandedArtiklis 1 osutatud eesmärgi saavutamiseks täidab ERV järgmiseid ülesandeid:a) ajakohaste andmete ja ajakohase teabe kogumine mitmetest allikatest, sealhulgas teadusasutustelt, ning andmete ja teabe vahetamine;b) punktis a osutatud andmete ja teabe analüüsimine ning tulemuste esitamine kergesti ligipääsetavas formaadis;c) andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse parandamise ühenduse tasandi meetodite väljatöötamine selliste näitajate ja kriteeriumide kehtestamise kaudu, mis aitavad parandada teabe kvaliteeti ja arendada ühenduse rändestatistika alast tegevust;d) korrapäraste aruannete avaldamine ühenduse ja liikmesriikide rände- ja varjupaigaalase olukorra kohta;e) rände ja varjupaiga valdkonna asjakohastele dokumentidele ja üllitistele juurdepääsu võimaldava Interneti-põhise teabevahetussüsteemi loomine ja haldamine;f) ERV olemasolu alase teadlikkuse arendamine kogutavale teabele juurdepääsu võimaldamise ja töö tulemuste levitamise kaudu;g) teabe kooskõlastamine ja koostöö tegemine teiste asjaomaste Euroopa ja rahvusvahelise tasandi asutustega.Artikkel 3KoosseisERV koosseisu kuuluvad:1.  liikmesriikide määratud riiklikud kontaktpunktid;2.  komisjon.Artikkel 4Juhtorgan1. ERV tegevust juhib juhtorgan, millesse kuulub iga liikmesriigi esindaja, Euroopa Parlamendi esindaja ja komisjoni esindaja ning esindajaid abistavad kaks teaduseksperti.Komisjoni esindaja on ühtlasi juhtorgani eesistuja.Igal juhtorgani liikmel, sealhulgas eesistujal, on üks hääl. Otsused võetakse vastu kahekolmandikulise häälteenamusega.2. Juhtorgan:a) osaleb ERV iga-aastase tegevuskava koostamisel eesistuja esitatud kavandi alusel;b) vaatab läbi ERV töös tehtud edusammud ja soovitab meetmeid, kui vaja;c) esitab vähemalt kord aastas Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kokkuvõtva aruande ERV tegevuse ja tehtud uuringute peamiste tulemuste kohta;d) teeb kindlaks, milline strateegilise koostöö vorm on kõige asjakohasem suhetes teiste rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate üksustega ning kiidab vajadusel heaks sellise koostöö tegemiseks vajaliku halduskorra, nagu on osutatud artiklis 10;e) nõustab riiklikke kontaktpunkte nende tegevuse tõhustamise küsimuses ning aitab neil võtta vajalikke meetmeid, kui nende töös on tuvastatud puudusi, mis võivad negatiivselt mõjutada ERV tööd.3. Juhtorgan tuleb eesistuja kutsel kokku vähemalt kaks korda aastas.Järelevalvekomitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 5Riiklikud kontaktpunktid1. Iga liikmesriik määrab üksuse, mis täidab riikliku kontaktpunkti ülesandeid.Riikliku kontaktpunkti koosseisu kuuluvad vähemalt kolm eksperti. Üks ekspert, kes on ühtlasi riikliku kontaktpunkti koordinaator, on liikmesriigi määratud üksuse ametnik või töötaja. Ülejäänud eksperdid võivad olla kõnealuse üksuse või teiste asjaomases liikmesriigis asuvate avalik-õiguslike või eraõiguslike riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmed.2. Igal riiklikul kontaktpunktil tervikuna on:a) rände ja varjupaiga valdkonnaga seotud teadmised ja kogemused, mis hõlmavad ka kõnealuse valdkonna poliitikakujundust, õigust, teadusuuringuid ja statistikat;b) infotehnoloogilised oskused ja vahendid;c) võime luua koostöövõrgustik teiste riiklike organisatsioonide ja üksustega;d) suutlikkus teha koostööd Euroopa tasandil ninge) võime töötada ja kirjutada peale oma liikmesriigi keel(t)e mõnes teises Euroopa institutsioonide ametlikus keeles.Liikmesriigid teatavad komisjonile oma riikliku kontaktpunkti ekspertide nimed ja nende täielikud aadressid ning selgitavad, kuidas nende riiklik kontaktpunkt vastab punktides ae sätestatud nõuetele.3. Riiklikud kontaktpunktid täidavad ERV ülesandeid riiklikul tasandil. Nende ülesanded hõlmavad eelkõige järgmist:a) riiklike aruannete, sealhulgas artiklis 9 osutatud aruannete ettevalmistamine;b) riigi andmete lisamine artiklis 8 osutatud teabevahetussüsteemi;c) suutlikkuse arendamine neile saadetud taotluste edastamiseks ja teistest riiklikest kontaktpunktidest saadud taotlustele kiireks vastamiseks;d) rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevate mitmesuguste organisatsioonide ja üksikisikute osalusega ning kõiki asjaomaseid sidusrühmi esindava riikliku rändevõrgustiku loomine. Riikliku rändevõrgustiku liikmeid võib kutsuda ERV tegevuses osalema, pidades eelkõige silmas artikleid 8 ja 9.4. Riikliku kontaktpunkti eksperdid kohtuvad korrapäraselt kontaktpunkti töö arutamiseks ning käimasolevat ja kavandatavat tegevust käsitleva teabe vahetamiseks; nende kohtumisel osalevad vajadusel ka lõike 3 punktis d osutatud riikliku rändevõrgustiku liikmed.Artikkel 6Kooskõlastamine1. Komisjon kooskõlastab ERV tööd ning tagab, et ERV töö kajastaks asjakohaselt ühenduse rände ja varjupaiga valdkonna poliitilisi prioriteete.2. ERV töö korraldamisel abistab komisjoni teenuse osutaja, kes valitakse hankemenetluse korras. Teenuse osutaja vastab artikli 5 lõikes 2 kehtestatud nõuetele ja komisjoni kehtestatud mis tahes muudele nõuetele.Teenuse osutaja, kes tegutseb komisjoni järelevalve all:3.  korraldab ERV igapäevast tööd;4.  loob artiklis 8 osutatud teabevahetussüsteemi ja haldab seda;5.  kooskõlastab riiklikelt kontaktpunktidelt saadud teavet;6.  valmistab ette artiklis 7 nimetatud koosolekuid;7.  valmistab ette artiklis 9 osutatud aruandeid ja uuringuid ning analüüsib tulemusi.3. Komisjon võtab pärast juhtorgani ja riiklike kontaktpunktidega konsulteerimist ning artiklites 1 ja 2 määratletud üldise eesmärgi ja ülesannete piires vastu ERV iga-aastase tegevuskava. Tegevuskavas täpsustatakse eesmärgid ja esmatähtsad tegevusvaldkonnad. Komisjon jälgib iga-aastase tegevuskava täitmist ning annab juhtorganile korrapäraselt aru kava täitmise ja ERV arengu kohta.4. Komisjon järgib juhtorgani nõuandeid, millele on osutatud artikli 4 lõike 2 punktis e, ning võtab käesoleva artikli lõikes 5 osutatud toetuskokkulepete alusel vajalikke meetmeid.5. Komisjon määrab ERV iga-aastase tegevuskava alusel kindlaks nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 75 kohase rahastamisotsuse raames antavate toetuste ja sõlmitavate toetuskokkulepete soovituslikud summad.Komisjon annab artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele vastavatele riiklikele kontaktpunktidele tegevustoetust riiklike kontaktpunktide esitatud toetusetaotluste alusel. Ühenduse kaasrahastamise ülemmäär on 80% abikõlblikest kogukuludest.Tegevustoetuse korduval andmisel selle suurust vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 113 lõikele 2 järk-järgult ei vähendata.Artikkel 7Koosolekud1. ERV tuleb kokku vähemalt viis korda aastas.2. Iga riiklikku kontaktpunkti esindab ERV koosolekutel vähemalt üks ekspert. Koosolekutel osaleb igast riiklikust kontaktpunktist maksimaalselt kolm eksperti.3. ERV koosolekud kutsub kokku ja neid juhatab komisjoni esindaja.4. ERV korraliste koosolekute eesmärk on:a) võimaldada kontaktpunktidel vahetada ERV toimimise alaseid teadmisi ja kogemusi;b) vaadata läbi ERV tööga, eriti artiklis 9 osutatud aruannete koostamise ja uuringute tegemisega seotud edusammud;c) vahetada andmeid ja seisukohti, mis on eelkõige seotud artiklis 8 nimetatud kättesaadava teabe struktuuri, korralduse, sisu ning teabele juurdepääsuga;d) luua platvorm aruteludele, millel käsitletakse praktilisi ja õigusalaseid probleeme, millega liikmesriikidel on tulnud rände ja varjupaiga valdkonnas kokku puutuda, ning eelkõige aruteludele, millel käsitletakse artikli 5 lõike 3 punktis c osutatud taotlusi;e) konsulteerida artikli 6 lõikes 3 osutatud ERV iga-aastase tegevuskava väljatöötamisel riiklike kontaktpunktidega.5. Vajaduse korral võib ERV koosolekutele kutsuda üksikisikuid ja üksusi, kes ei ole ERV liikmed. Korraldada võib ka ühiskoosolekuid teiste võrgustike või organisatsioonidega.Artikkel 8Teabevahetussüsteem1. Kooskõlas käesoleva artikliga luuakse Interneti-põhine teabevahetussüsteem, millele võimaldatakse juurdepääs spetsiaalse veebilehe kaudu.2. Teabevahetussüsteemi sisu harilikult avaldatakse.Juurdepääsu salastatud teabele võib piirata nii, et see oleks kättesaadav ainult ERV liikmetele.3. Teabevahetussüsteem hõlmab vähemalt järgmisi elemente:a) juurdepääs ühenduse ja liikmesriikide rände ja varjupaiga valdkonna õigusaktidele, kohtupraktikale ja poliitikale, sealhulgas teatavatele rändajate kategooriatele ette nähtud eritingimustele;b) programm taotluste käsitlemiseks vastavalt artikli 5 lõike 3 punktile c;c) rände ja varjupaiga valdkonna sõnastik;d) otsene juurdepääs ERV kõigile üllitistele, sealhulgas artiklis 9 nimetatud aruannetele ja uuringutele, ning korrapäraselt avaldatav infoleht;e) ERV veebilehel asuv postkast, kuhu laiem üldsus võib saata oma rände ja varjupaigaalased küsimused, mis on seotud ERV tegevusega;f) rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate teadlaste ja teadusasutuste kataloog.1. Lõikes 3 nimetatud teabele juurdepääsuks võib ERV vajadusel lisada linke teistele veebisaitidele, kust on võimalik saada algset teavet.2. ERV veebileht hõlbustab juurdepääsu teistele samas valdkonnas avalikkuse teavitamiseks mõeldud algatustele ning liikmesriikide ja kolmandate riikide rände- ja varjupaigaalast olukorda kajastavat teavet sisaldavatele veebilehtedele.Artikkel 9Aruanded ja uuringud1. Iga riiklik kontaktpunkt koostab igal aastal aruande, milles kirjeldatakse asjaomase liikmesriigi rände- ja varjupaigaalast olukorda, selgitatakse kõnealuse valdkonna poliitilist arengut ja esitatakse statistilisi andmeid.2. Iga-aastane tegevuskava võib hõlmata konkreetseid rände- ja varjupaigaküsimusi käsitlevate ning valdkonna poliitikakujunduse ja otsuste tegemise toetuseks vajalike lisauuringute tegemist igas riiklikus kontaktpunktis.Artikkel 10Koostöö muude üksustega1. ERV teeb koostööd liikmesriikide või kolmandate riikide üksustega, sealhulgas rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.2. Lõikes 1 osutatud koostöö (mille raames komisjon võib vajaduse korral sõlmida lepinguid ühenduse nimel) tegemiseks vajaliku halduskorra kiidab heaks juhtorgan.Artikkel 11Eelarvelised vahendidKäesoleva otsusega ettenähtud meetmetele eraldatud eelarvelised vahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Iga-aastased ettenähtud assigneeringud määrab eelarvepädev institutsioon finantsraamistiku piires.Artikkel 12Eelarve täitmineKomisjon annab ühenduse rahalist toetust kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.Artikkel 13LäbivaatamineKomisjon esitab hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ERV arengut käsitleva aruande. Aruandele lisatakse vajaduse korral ettepanekud käesoleva otsuse muutmiseks.Artikkel 14ERV põhialuste kehtestamineLiikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist artikli 5 lõikes 2 osutatud teabe.Artikkel 15KohaldamiskuupäevKäesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.Käesolev otsus on vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimelEesistujaFINANTSSELGITUSKäesolev dokument on mõeldud seletuskirja juurde lisamiseks ja selle täiendamiseks. Seetõttu tuleks käesolevat finantsselgitust täites püüda vältida seletuskirjas esitatud teabe kordamist, ilma et see piiraks finantsselgituse loetavust. Enne käesoleva ankeedi täitmist lugege palun läbi spetsiaalsed juhised, mis on koostatud allpool esitatud punktide kohta juhtnööride ja selgituste andmiseks.1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:sisserände- ja varjupaigapoliitika3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:18 03 05 Euroopa migratsiooni järelevalvekeskus3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Meetme kestus: 2008 ja edaspidi. Finantsmõju hindamine hõlmas ainult 2008.(2013. aasta eelarveperioodi.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarve-rida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |18 03 05 | Mitte-kohustus-lik | Liigen-datud[20] | EI | EI | EI | Nr 3A |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud[21] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |Maksete assigneeringud | b | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[22] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |Maksete assigneeringud | b+c | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[23] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,404 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 6,734 | 9,034 | 10,334 | 10,534 | 10,734 | 10,734 | 58,104 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 3,024 | 8,344 | 9,684 | 10,434 | 10,634 | 10,734 | 52,854 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |26 liikmesriiki (välja arvatud Taani). Summad hõlmavad kõigi 26 liikmesriigi kaasrahastamist | f | 1,175 | 1,669 | 1,944 | 1,986 | 1,986 | 1,986 | 10,751 |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 7,909 | 10,703 | 12,278 | 12,520 | 12,720 | 12,720 | 68,850 |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[24] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB: Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n –1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusRände kõigi asjakohaste arengutega seotud ajakohase teabe ja andmete kogumise, esitamise, vahetamise ja tõhusa kasutamise edendamine.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeKavandatava meetme eesmärk on luua liikmesriikide rände ja varjupaiga valdkonna asutuste, teadusasutuste, teadlaste ja teiste asjaomaste sidusrühmade võrgustik, mis edastaks ühendusele, selle liikmesriikidele ja laiemale üldsusele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet rände- ja varjupaigaolukorra kohta nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Kuna koostöö tõhustamise ning Euroopa tasandil andmete esitamise ja uuringute tegemisega seotud eesmärki ei saa liikmesriigid üksi saavutada, on tarvis võtta meede ühenduse tasandil.Meetme koostoimet ja seost teiste algatuste, võrgustike ja muude projektidega on selgitatud seletuskirjas ja mõjuhinnangus.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEttepaneku eesmärk on luua struktuur, mis võiks edastada ühendusele, selle liikmesriikidele ja laiemale üldsusele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet rände- ja varjupaigaolukorra kohta nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Seetõttu luuakse ettepanekuga võrgustik, mis koosneb komisjonist ja liikmesriikides asuvatest riiklikest kontaktpunktidest. Komisjon ja riiklikud kontaktpunktid täidavad ettepaneku artikli 2 lõikes 2 kirjeldatud ülesandeid ja vastutavad mõjuhinnangu 4. jaos loetletud tulemuste saavutamise eest.Võrgustikule eraldatavaid vahendeid tuleb kasutada kahel peamisel rakenduslikul eesmärgil: riiklike kontaktpunktide vahetu toetamine ning võrgustiku sellise tegevuse toetamine, mis ei ole seotud riiklike kontaktpunktidega. Viimati nimetatud toetus hõlmab järgmist:-  komisjoni toetamine võrgustiku tegevuse kooskõlastamisel-  hindamiskulud-  Euroopa rändevõrgustiku („ERV”) tegevusvaldkonna raames toimuva eri-/erakorralise tegevuse toetamiseks ettenähtud varu-  suhted muude üksustega-  meetme rakendamise esimestel aastatel uutele riiklikele kontaktpunktidele antav eritoetus.Eespool nimetatud eesmärkidega seotud finantskulud on ära toodud 8.1 jaos esitatud tabelis.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[26]X Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:Võrgustiku toimimiseks vajalikud eelarvelised vahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Nende vahendite abil kaasrahastatakse riiklike kontaktpunktide kulud ja kaetakse võrgustiku tegevuse kooskõlastamisel abiks oleva valitud teenuse osutaja kulud ning samuti muud kulud, mis on seotud hindamise ja eriülesannetega ning äsja loodud riiklike kontaktpunktide toetamisega. Iga-aastased ettenähtud assigneeringud määrab eelarvepädev institutsioon finantsraamistiku piires.Komisjon võimaldab nõuetele vastavatele riiklikele kontaktpunktidele rahalist toetust ning sõlmib võrgustiku tegevuse kooskõlastamisel abiks oleva valitud teenuste osutajaga ja teiste teenuse osutajatega lepingulised suhted.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordJuhtorgani üheks ülesandeks on „ vaadata läbi võrgustiku töös tehtud edusammud ” (artikli 4 lõike 5 punkt b). Selleks on tarvis pideva järelevalve süsteemi. Käesolevas kontekstis on oluline roll ka komisjonil, kelle ülesandeks on „ iga-aastase tegevuskava täitmise jälgimine ning korrapärane aruandmine juhtorganile kava täitmise ja ERV arengu kohta ” (artikli 6 lõige 3).6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineKomisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat andis korralduse hinnata ERVd kui ettevalmistavat meedet ning teha eelhindamine ka tulevase ERV suhtes. Hindamise korraldas teenuse osutaja (GHK ( EPEC), kes edastas lõpliku hindamisaruande komisjoni talitustele 2005. aasta juulis.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Õigusliku aluse ettevalmistamisel on võetud arvesse ERV kui ettevalmistava meetme puhul saadud häid ja halbu kogemusi. Näited selle kohta on järgmised:-  Ettepanekuga tehakse liikmesriikidele riiklike kontaktpunktide loomine kohustuslikuks; nimetatud kohustuse eesmärk on vältida käesolevat olukorda, kus paljud liikmesriigid ERV töös ei osale, kuna nad ei ole riiklikku kontaktpunkti määranud (osalemine on praegu vabatahtlik).-  Ettepanekus kirjeldatakse arusaamatuste vältimiseks selgelt osalejate (riiklikud kontaktpunktid, komisjon) ülesandeid.-  Ettepanekuga tagatakse liikmesriikide poliitiline kaasatus, sest liikmesriigid osalevad juhtorgani töös. ERV (ettevalmistava meetme) tegevuse esimeses etapis olid liikmesriigid kaasatud vähesel määral.-  Riiklikud kontaktpunktid peavad järgima mitmeid nõudeid ja nende koosseisu peavad kuuluma mitmesuguste valdkondade eksperdid. Sellega tagatakse kõikide riiklike kontaktpunktide kaastöö kõrge kvaliteet.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusVastavalt õiguslikule alusele (artikkel 14) koostab komisjon ERV arengut käsitleva aruande hiljemalt kolm aastat pärast otsuse jõustumist ning seejärel iga kolme aasta tagant. Finantsplaneeringus on hindamiseks ette nähtud vajalikud vahendid.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDKomisjon tagab, et käesoleva meetme alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999.Käesoleva meetme raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepinguliste kohustuste täitmatajätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet.Meetme raames sõlmitavate lepingud ja kokkulepped sisaldavad sätteid komisjoni (või tema volitatud esindaja) teostatava järelevalve ja finantskontrolli ning kontrollikoja tehtava (vajadusel kohapealse) auditi kohta.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi[27]Eesmärk | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku 2008-2013 |1 Riiklike kontaktpunktidega mitteseotud eritegevuse toetamine | 1.600.000 | 1.825.000 | 2.125.000 | 2.150.000 | 2.450.000 | 2.450.000 | 12.600.000 |Meede 1 Komisjoni abistamine võrgustiku tegevuse kooskõlastamisel | 1.000.000 | 1.100.000 | 1.500.000 | 1.500.000 | 1.600.000 | 1.700.000 | 8.400.000 |Meede 4 Suhted muude üksustega | 100.000 | 125.000 | 125.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 800.000 |KULUD KOKKU | 6.500.000 | 8.800.000 | 10.100.000 | 10.300.000 | 10.500.000 | 10.500.000 | 56.700.000 |8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigidAmetikoha liik | Meetmete haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |Ametnikud või ajutine personal[28] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[29] |Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[30] |KOKKU | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusVõrgustiku töö kooskõlastamine, kooskõlastamisel abistava teenuse osutaja töö kontrollimine, riiklike kontaktpunktidega sidemete loomine, võrgustiku liikmetega sõlmitud lepingute nõuetekohase haldamine tagamine8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik)Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga allika puhulX Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja rubriik) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOK-KU |Muu tehniline ja haldusabi |( sisene |( väline |Tehniline ja haldusabi kokku |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 |Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.2 x 117 000 € = 234 000 €Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.puudub8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOK-KU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[32] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludpuudub[1] KOM(1994)23 ( Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile sisserände- ja varjupaigapoliitika kohta.[2] 1996 Feasibility Study for a European Migration Observatory.[3] Euroopa rändevõrgustiku tegevuse hindamine, 2005.[4] KOM(2005)375.[5] Vt 2003. aasta eelarve, jaotis B5-8: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala.[6] EÜT L 248, 16.9.2002.[7] KOM(2005)606.[8] Kõiki avaliku aruteluga seotud dokumente, sealhulgas sidusrühmade kaastöid saab lugeda veebilehel: http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/emn/news_contributions_emn_en.htm[9] ELT C […], […], lk […].[10] ELT C […], […], lk […].[11] ELT C […], […], lk […].[12] ELT C […], […], lk […].[13] Edaspidi „ERV”[14] Nõukogu dokument 11638/03.[15] Nõukogu dokument 14292/1/04 REV 1.[16] KOM(2005) 606.[17] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).[18] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[19] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.[20] Liigendatud assigneeringud[21] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[22] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[23] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[24] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[25] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[26] Kui on näidatud mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.[27] Mõjuhinnangu 2. lisas on selgitatud täiendavate vahendite kasutamist ning kirjeldatud riiklikele kontaktpunktidele toetussummade andmiseks vajalikke põhieeldusi.[28] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[29] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[30] Ametikoha kulud sisalduvad võrdlussummas.[31] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[32] [33]*GHVW£¸¼Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.10.2017
            COM(2017) 618 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Soome taotlus – EGF/2017/005 FI/Retail)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.12. juunil 2017 esitas Soome taotluse EGF/2017/005 FI/Retail, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris Soomes NUTS 2. tasandi piirkondades Lääne-Soomes (FI19), Helsingi-Uusimaal (FI1B), Lõuna-Soomes (FI1C) ning Põhja- ja Ida-Soomes (FI1D).

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2017/005 FI/Retail

                        Liikmesriik

                        Soome

                        Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Lääne-Soome (FI19)

                        Helsingi-Uusimaa (FI1B)

                        Lõuna-Soome (FI1C)

                        Põhja- ja Ida-Soome (FI1D)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        12. juuni 2017

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        12. juuni 2017

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        19. juuni 2017

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        31. juuli 2017

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        23. oktoober 2017

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt b

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        3

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad)

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud)

                        3. augustist 2016 kuni 3. maini 2017

                        Koondamiste koguarv

                        1 660

                        Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid kokku

                        1 660

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        1 500

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        3 906 600

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                           259 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        4 165 600

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        2 499 360

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2017/005 FI/Retail 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast, s.o 12. juunil 2017. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Soome ametiasutustelt lisateavet 19. juunil 2017. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 23. oktoobril 2017.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris koondati 1 660 töötajat. Koondamised leidsid aset Soome NUTS 2. tasandi piirkondades Lääne-Soomes (FI19), Helsinki-Uusimaal (FI1B), Lõuna-Soomes (FI1C) ning Põhja- ja Ida-Soomes (FI1D).

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Anttila Oy

                        1 217

                        Oy Vallila Collection Ab

                        26

                        Stockmann Oy

                        417

                        Ettevõtjaid kokku: 3
                           6

                        Koondatuid kokku:

                        1 660

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        1 660

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. Ainuüksi Helsingi-Uusimaa (FI1B) piirkonnas koondati 835 töötajat.

               7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 3. augustist 2016 kuni 3. maini 2017.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –1 660 koondatud töötajat, arvestades kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 660.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               10.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidavad Soome ametiasutused, et jaekaubanduses on globaliseerumise tõttu (internetikaubandus) toimunud suured muudatused. Ka tarbijaharjumuste muutumisel, digitaliseerumisel ja majanduskriisil on muudatustes oma osa.

               11.E-kaubandus on juba aastaid olnud tõusuteel. Prognooside kohaselt toimub 2019. aastal 13 % globaalsest jaekaubandusest interneti vahendusel (2014. aastal 6,3 %)
                  7
               . Esialgu külastasid tarbijad e-poode. Viimasel ajal on tarbijad eelistanud rahvusvahelisi veebipoode väljaspool ELi liikmesriike.

               12.E-kaubandus on oluliselt mõjutanud traditsiooniliste kaubamajade müügikäivet. Juhtivad veebipoed asuvad Hiinas, Indias ja USAs.

               13.Soomes kasvas jaetoodete e-kaubandus 2010.–2015. aastal 34 %. Soomlaste hulgas on välismaistest e-poodidest ostmise harjumus levinum kui ülejäänud skandinaavlaste hulgas
                  8
               . Soome kaubamajade müügikäive on sellega seoses aga vähenenud. 2014. aastal vähenes kaubamajade müügikäive 2013. aastaga võrreldes 4,3 %, 2016. aastal aga 2015. aastaga võrreldes 2,8 %
                  9
               .

               14.Ka jaekaubanduse valdkonna töökohtades on aset leidnud suured muutused. Rutiinsed, täiskoormusega töökohad on kadumas ning asendumas uute, osalise koormusega kohtadega, mis vajavad IT-, prognoosi-, andmeanalüüsi-, suhtlemis-, klienditundmis- ja logistikaoskuseid
                  10
               .  43 % jaekaubanduse valdkonna töötajatest on vanemad kui 45 ning neil puuduvad asjaomased oskused.

               15.Tänaseks on NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) sektorilt EGFile laekunud 8 taotlust
                  11
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               16.Soome jaekaubandussektori töökohad moodustavad kõikidest töökohtadest 7 %. Otsitakse osalise koormusega noori töötajaid, kellel on teistlaadi oskused. Väljaspool EL liikmesriike asuvatest veebikauplustest tehtud ostude osakaal kogumüügist suurenes 6 %lt 2008. aastal 19 %ni 2016. aastal. 32 % e-ostudest sooritatakse teistes ELi liikmesriikides. 16 % e-kaubandusest toimub kolmandates riikides. 23 % Soome rahvusvahelisest e-kaubandusest toimub Hiinas
                  12
               .

               17.Samu tendentse võib täheldada teistes EL riikides. Kolmandatest riikidest tehtud e-ostude maht rahvusvahelise e-kaubanduse kogumahust kasvas 13 % lt 2012. aastal kuni 20 %ni 2016. aastal (allikas: EUROSTAT).

               18.Anttila Oy asutati 1952. aastal postitellimuste valdkonnas tegutseva jaekaubandusettevõttena. Ettevõte keskendus peamiselt koduelektroonikale, rõivastele ja majapidamiskaupadele. Anttila kaubamajad asusid 23 tegevuskohas.

               19.Kaubamajade müügikäibe languse tõttu oli ettevõte aastaid kahjumis. Kasumlikkust püüti taastada: ettevõte rekapitaliseeriti ning vahetati selle omanikku. Samuti vähendas Anttila töötajate arvu (2015)
                  13
               .

               20.Rahavoogude ja kasumlikkuse langust ei suudetud siiski pidurdada. Peamiseks põhjuseks oli siin rahvusvaheline e-kaubandus. Ettevõte püüdis kaasata väliskapitali, kuid see ei õnnestunud
                  14
               .

               21.Igal aastal vähenes Anttila kaubamajade klientide arv 10–20 %. Digitaliseerumise ja e-kaubanduse tõttu varises Anttila kaubamajade muusika-, filmi-, mängutoodete ja koduelektroonika müük kokku
                  15

               22.2016. aastal oli ettevõte sunnitud esitama pankrotiavalduse. Kõikidele 1 222 töötajale esitati töösuhte lõpetamise teatis. 2017. aasta alguses lõpetati Anttila äritegevus. Ka Anttila tütarettevõtte Oy Valilla töötajad koondati.

               23.Ka Soome majanduslangus mõjutas Anttila müüginumbreid
                  16
               . Anttila töötajate tavatööajaks oli 30–35 tundi nädalas. Hetkel otsitakse töötajaid koormusega 12 tundi nädalas.

               24.Stockmann on traditsiooniline Soome kaubanduskett, mida tuntakse kõrgema hinnaklassiga kvaliteetsete toodete poolest. Stockmannil tekkisid Anttilaga sarnased probleemid, kuid väiksemas ulatuses
                  17
               .

               25.Stockmann alustas oma finants- ja turupositsiooni parandamist 2015. aastal. 2017. aastal suleti Oulu kaubamaja. Hetkel on Stockmannil 6 kaubamaja. Stockmanni probleemid tulenevad osaliselt e-kaubandusest, muutunud ostuharjumustest ning majanduslikust olukorrast tingitud vähesest tarbija usaldusest
                  18
               .

               26.Ajavahemikul 2012–2016 vähenes Stockmanni kaubamajade klientide arv enam kui 40 %. Müügikäive vähenes samal perioodil 38 %. Käibe rentaablus muutus negatiivseks
                  19
               .

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               27.Mõjutatud on kõik Soome neli NUTS-2 piirkonda. Enim on mõjutatud Helsingi-Uusimaa piirkond (835 koondatud töötajat). 2017. aasta märtsi seisuga oli Soomes 317 251 töötut tööotsijat, s.t 10,3 % tööjõust. Neist 38 % olid enam kui 50 aasta vanused
                  20
               . Iga vaba töökoha kohta oli 6 töötut. Kaubandussektori töötud moodustasid töötute koguarvust 4 %
                  21
               .

               Lääne-Soome

               28.Pirkanmaa piirkonnas
                  22
                moodustab jae- ja hulgikaubandus olulise osa (ca 30 %) kõigi sektorite kogukäibest. Tänu eksporditööstusele ja ehitussektorile on piirkonna majandus tasapisi taastumas.

               29.2017. aasta märtsikuu seisuga oli Pirkanmaa majandusarengu, transpordi ja keskkonnakeskuses (ELY keskus) registreeritud 31 577 töötut. See moodustab 12,9 % tööjõust, mis on kõrgem kui riigi keskmine
                  23
               .

               30.Anttila kaubanduskett oli piirkonna jaoks oluline tööandja. Kõige raskem oli uut töökohta leida neil, kel vanust üle 50 aasta.

               Helsingi-Uusimaa

               31.Uusimaa piirkonnas oli töötute tööotsijate arv 2017. aasta märtsis 86 659, mis moodustas 10,3 % tööjõust.

               32.Pikaajaliste töötute arv 2017. aasta märtsi seisuga oli 34 942. Vanemad kui 50-aastased moodustasid töötutest tööotsijatest 36 %
                  24
               .

               Lõuna-Soome

               33.Turu linnas oli Anttila jaekaubanduse valdkonnas oluline tööandja. Anttila sulgemise tõttu kadus märkimisväärne arv töökohti.

               34.Töötuse määr piirkonnas on 11,6 %. Ettevõtted otsivad nooremaid töötajaid osalise töökoormusega kohtadele. Paljud töötud on vanemad kui 50 aastat
                  25
               .

               35.2017. aasta kevadel oli töötute arv piirkonna edelaosas 26 224, s.t 11,6 % tööjõust. Lisaks sellele oli 10 600 inimest kaasatud tööhõive suurendamist edendavatesse teenustesse
                  26
               .

               Põhja- ja Ida-Soome

               36.Nii Stockmann kui ka Anttila olid Oulu piirkonnas jaekaubanduse valdkonnas olulised tööandjad. Äritegevuse lõppemise tõttu koondati linnas märkimisväärne arv töötajaid, enamik neist vanematest vanuserühmadest.

               37.Töötuse määr Oulus on jätkuvalt kõrge: 2017. aasta märtsis oli linnas 25 928 töötut. Lisaks tööhõive- ja majandusarengu ametitele (TE palvelut) osales tööhõive suurendamist edendavates teenustes 9 650 inimest
                  27
               .

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               38.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 1 500. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        355

                        (23,7 %)

                        Naised:

                        1 145

                        (76,3 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        1 495

                        (99,7 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        5

                        (0,3 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24 aastased:

                        103

                        (6,9 %)

                        25–29 aastased:

                        144

                        (9,6 %)

                        30–54 aastased:

                        985

                        (65,7 %)

                        55–64 aastased:

                        263

                        (17,5 %)

                        üle 64 aasta vanused:

                        5

                        (0,3 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               39.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed: meede hõlmab töö otsimisega seotud koolitust eneseusalduse suurendamiseks ning tööotsimisoskuste ajakohastamiseks. Samuti hõlmab meede individuaalset juhendamist.

               –Tööhõive- ja muud ärimeetmed: meetme eesmärk on anda teavet, pakkuda nõustamist ja eksperditeenuseid toetusesaajate uuesti tööle võtmiseks, kasutades veebipõhiseid teenuseid, kutse- ja tööotsimiskoolitust, tööpakkumisi, pädevuste kaardistamist, töövõime hinnanguid ja proovipäevi.

               –Koolitused: meetme raames pakutakse kutsekoolitust, täiskasvanuõpet, muutuste haldamise koolitust ja ümberõpet. Samuti hõlmab meede koolitust ettevõtluse toetamiseks. Koolitust kohandatakse sihtgrupi vajadustele.

               –Ettevõtluse alustamise toetus: toetusega soovitakse edendada ettevõtlustegevuse alustamist ja üksikisikute tööhõivet. Ettevõtluse alustamise toetus aitab alustada ettevõtlusega ning kujundada järk-järgult täisajaga töökoht. Toetust pakutakse maksimaalselt 12 kuu vältel. Toetus hõlmab ka koolitust ja juhendamist.

               –Karjäärinõustamise katseprojekt: katseprojekti raames käsitletakse vanemate kui 50-aastaste toetusesaajate võimalikke füüsilisi ja vaimseid probleeme või muid küsimusi, mis takistavad tööturule naasmist. Mõne toetusesaaja puhul võib olla vaja ka intensiivset juhendamist.

               –Palgatoetus: meetmega toetatakse uuel töökohal töötamist, vähendades uue tööandja palgakulusid. Palgatoetus moodustab 30–50 % palgakuludest ning see makstakse tööandjale. Toetust makstakse 6–18 kuu jooksul, sõltuvalt töötuna veedetud ajaperioodist.

               –Sõidu- ja majutuskulude hüvitised: meetme raames võidakse katta tööotsija transpordi- ja majutuskulusid, mida tööotsija on kandnud töö otsimise või koolituse ajal, ning selle eesmärk on parandada tööhõivet.

               40.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               41.Soome on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               42.Hinnangulised kogukulud on 4 165 600 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 3 906 600 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 259 000 eurot.

               43.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 499 360 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        315

                        1 200

                        378 000

                        Tööhõive- ja ettevõtlusteenused (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        500

                        60

                        30 000

                        Koolitamine (Koulutus)

                        235

                        5 000

                        1 175 000

                        Ettevõtluse alustamise toetus (Starttiraha)

                        18

                        9 000

                        162 000

                        Karjäärinõustamise katseprojekt (Uravalmennuspilotti)

                        260

                        5 000

                        1 300 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        3 045 000

                        (77,95 %)

                        Toetused ja stiimulid (meetmed EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt)

                        Palgatoetus

                        200

                        4 200

                        840 000

                        Sõidu- ja majutuskulude hüvitised

                        180

                        120

                        21 600

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        861 600

                        (22,05 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        4 000

                        2. Haldamine

                        –

                        150 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        25 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        80 000

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        259 000

                        (6,22 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        4 165 600

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        2 499 360

               44.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Soome ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               45.Soome ametiasutused kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               46.Soome ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 3. augustil 2016. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 3. augustist 2016 kuni 12. juunini 2019.

               47.Soome ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 3. augustil 2016. Ettevalmistus-, haldus-, teavitus- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 3. augustist 2016 kuni 12. detsembrini 2019.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               48.Riiklikud eel- või kaasrahastamise eraldised saadakse majandus- ja tööhõiveministeeriumi haldusalasse kuuluvate riiklike tööhõiveametite eelarvest. Mõnda teenust rahastatakse majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate ELY-keskuste ning tööhõive- ja majandusarengu ametite tegevuskuludest. Tehnilist tuge rahastatakse majandus- ja tööhõiveministeeriumi ning majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste halduskuludest. Kõikidele tegevustele ja ülesannetele taotletakse riiklikku eelrahastamist.

               49.Soome ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               50.Soome ametiasutused on märkinud, et kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel on konsulteeritud Uusimaa, Pirkanmaa, Pohjois-Pohjanmaa ja Varsinais-Suomi ELY-keskuste ning Uusimaa tööhõive- ja majandusarengu ameti esindajatega. Kaasatud olid ka Anttila ja ametiühingute (PAM: teenuseosutajate liit) esindajad.

               51.Majandus- ja tööhõiveministeerium moodustas töörühma, mille liikmete hulgas on kõikide eelnimetatud kohalike ja regionaalsete ametiasutuste ning Anttila ja PAMi esindajad. Töörühm käsitleb jaekaubandussektori koondamisi ning osales EGFi taotluse koostamisel.

               Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

               52.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad.

               –Soome ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab majandus- ja tööhõiveministeerium, mis on EGFi korraldus- ja sertifitseerimisasutus ning EGFi väljamakseid tegev vahendusasutus. EGFi juhtimisülesanded on antud tööhõive ja ettevõtluse osakonnale.

               –Sertifitseerimisülesandeid täidab personali- ja haldusüksus. Makseid toetusesaajatele teevad piirkondlikud majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevad keskused ning tööhõive ja majandusarengu ametid.

               –Auditeerimise eest vastutab sõltumatu siseauditite üksus, mis tegutseb majandus- ja tööhõiveministeeriumi kantseleiülema alluvuses.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               53.Soome ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               54.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades)
                  28
               .

               55.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 499 360 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               56.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13
                  29
               .

               Seotud õigusaktid

               57.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 499 360 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               58.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Soome taotlus – EGF/2017/005 FI/Retail)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  30
               , eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
                  31
               , eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades)
                  32
               .

               (3)12. juulil 2017 esitas Soome taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamistega Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris Soomes statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS)
                  33
                2. tasandi piirkondades Lääne-Soomes (FI19), Helsingi-Uusimaal (FI1B), Lõuna-Soomes (FI1C) ning Põhja- ja Ida-Soomes (FI1D). Taotluse kohta esitati määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt lisateavet. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soomele taotluse alusel rahalist toetust summas 2 499 360 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 499 360 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)
                  Koondamised leidsid aset kahes suures kaubandusketis (Anttila ja Stockmann) ning tütarettevõttes (Vallila). Anttila ja Vallila on tegevuse täielikult lõpetanud.

                     (7)

                     http://www.emarketer.com/public_media/docs/....2016_Worldwide_ECommerce_Report.pdf

                     (8)

                  http://kauppa.fi/eng/press_releases/e_commerce_of_goods_increasing_despite_recession_24804
                  http://www.postnord.fi/globalassets/suomi/tutkimukset/e-commerce-in-nordics-2017_eng_low.pdf
                  ,

                     (9)

                     http://tilastokeskus.fi/til/klv/2016/12/klv_2016_12_2017-02-15_tie_002_en.html

                  http://tilastokeskus.fi/til/klv/2014/12/klv_2014_12_2015-02-12_tie_002_en.html
                  ,

                     (10)

                        http://www.stat.fi/til/tyti/2016/13/tyti_2016_13_2017-04-12_kat_002_en.html

                     (11)
                  EGF/2010/010 CZ/Unilever, EGF/2010/016 ES/Aragon retail, EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, EGF/2014/009 EL/Sprider Stores, EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail, EGF/2017/003 GR/Attica retail.

                     (12)

                  http://www.postnord.com/en/media/publications/

                     (13)

                        http://www.helsinkitimes.fi/business/14110-anttila-declares-bankruptcy.html

                     (14)

                        https://www.statista.com/statistics/243872/number-of-employees-in-the-e-commerce-segment-in-china

                     (15)

                        http://www.ifpi.org/downloads/GMR2016.pdf

                     (16)

                        http://www.reuters.com/article/stockmann-seppala-idUSL6N0VC0NQ20150202

                     (17)

                        https://ek.fi/wp-content/uploads/Luottamusindikaattori1412eng.pdf

                     (18)

                        http://tilastokeskus.fi/til/kbar/2016/07/kbar_2016_07_2016-07-27_tie_001_en.html

                     (19)

                        https://fashionunited.uk/news/retail/a-challenging-turnaround-ahead-for-the-owner-of-lindex/2015062216813

                     (20)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79798

                     (21)

                        https://www.ammattibarometri.fi

                     (22)
                  Artiklites 28–30 ja 33–38 mõistetakse „piirkonna“ all NUTS 3. tasandi piirkonda.

                     (23)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                     (24)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79798

                     (25)

                        https://www.ammattibarometri.fi

                     (26)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                     (27)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                     (28)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (29)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (30)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (31)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (32)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (33)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).


title: Ettepanek Nõukogu otsus millega lubatakse Lätil pikendada kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21 kõrvale kalduva meetme kohaldamist

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0376

Ettepanek nõukogu otsus millega lubatakse Lätil pikendada kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21 kõrvale kalduva meetme kohaldamist  /* KOM/2005/0376 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 18.8.2005KOM(2005) 376 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse Lätil pikendada kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21 kõrvale kalduva meetme kohaldamist(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku alus ja eesmärgid Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 lõike 1 alusel võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda mis tahes liikmesriigile loa võtta erimeetmeid sellest direktiivist kõrvale kaldumiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 16. märtsil 2005, taotles Läti luba pikendada tema suhtes varem ühinemisaktiga piiratud ajaks kehtestatud metsamaterjali turustamist käsitleva erandmeetme kohaldamistähtaega. Vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõikele 2 teatas komisjon 10. mai 2005. aasta kirjas teistele liikmesriikidele Läti taotlusest. Komisjon teatas 31. mai 2005. aasta kirjas Lätile, et taotluse hindamiseks vajaminev informatsioon on olemas. |120 | Üldine taust Metsamaterjali turustamisega tegelevad Lätis peamiselt kohalikud väikesed äriühingud ja üksikettevõtjad, kes on sageli osutunud ajutisteks ettevõteteks, keda maksuametil on raske kontrollida, ja kes on asutatud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil. Kõige levinumaks maksudest kõrvalehoidumise viisiks on tarnete kohta arvete esitamise järel ettevõtte kadumine maksu maksmata, jättes kliendile maksu mahaarvamiseks kehtiva arve. Maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks lisati Läti käibemaksuseadusesse eriklausel. Kõnealune klausel, mis kaldub kõrvale nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21, sätestab, et metsamaterjali turustamisel on teatavatel juhtudel kaupade või teenuste saaja isikuks, kes on kohustatud maksma käibemaksu. Kõnealust süsteemi kohaldatakse Läti territooriumil asuvate kaupade ja teenuste suhtes ja see ei mõjuta piiriüleseid tehinguid. Komisjon mõistab, et kõnealune kokkulepe on võimaldanud Lätil tõhusalt vähendada käibemaksust kõrvalehoidumise riski ja lihtsustada maksustamise korda metsamaterjali turustamisel. Seega peab komisjon asjakohaseks lubada Lätil jätkata erimeetme kohaldamist. |130 | Ettepaneku valdkonnas olemasolevad sätted Erand, mis on eelnevalt lubatud ühinemisakti VIII lisa peatüki 7 punkti 1 alapunktis b. |141 | Vastavus liidu muule poliitikale ning eesmärkidele Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud pooltega |219 | Ei ole asjakohane |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertiisi korraldamine ei olnud vajalik. |230 | Mõju hindamine Otsuse ettepaneku eesmärgiks on võidelda käibemaksust kõrvalehoidumise vastu Läti metsamaterjaliturul ja seepärast avaldab ettepanek positiivset mõju majandusele. Mõju on igal juhul piiratud, tingituna erandi kitsast kohaldamisalast. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatava meetme kokkuvõte Lubada Lätil pikendada kuuenda nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21 kõrvalekalduva meetme kohaldamist, mis seisneb metsamaterjali turustamisel tagasipööratud maksustamismehhanismi kasutamises. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 27 lõike 1. |329 | Lähimuspõhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Lähimuspõhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Propotsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el: |331 | Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile antud luba tema enda taotlusel ja sellega ei määrata mingeid kohustusi |332 | Erandi piiratud kohaldamisala arvestades on erimeede taotletava eesmärgiga vastavuses. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud vahendid: muu |342 | Muud vahendid ei ole piisavad järgmis(t)el põhjus(t)el: Vastavalt nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem) artiklile 27 on võimalik üksnes nõukogu otsus. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet |LISATEAVE |Läbivaatamine/muutmine/ajalise piirangu seadmine |533 | Ettepanek sisaldab ajalist piirangut („sunset clause“). |E-2904 |1.  EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse Lätil pikendada kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 21 kõrvale kalduva meetme kohaldamist(Ainult lätikeelne versioon on autentne)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas,[1] eriti selle artiklit 27,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]ning arvestades järgmist(1) Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 1 alusel võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda mis tahes liikmesriigile loa võtta või pikendada erimeetmeid sellest direktiivist kõrvale kaldumiseks, et lihtsustada käibemaksuga maksustamise korda või ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.(2) Komisjonile saadetud kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 16. märtsil 2005. aastal, taotles Läti luba pikendada metsamaterjalide turustamisel rakendatava erandmeetme kohaldamistähtaega.(3) Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 10. mai 2005. aasta kirjas teistele liikmesriikidele Läti taotlusest. Komisjon teatas 31. mai 2005. aasta kirjas Lätile, et tal on olemas kogu taotluse hindamiseks vajalik teave(4) Metsamaterjali turustamisega tegelevad Lätis peamiselt kohalikud väikesed ettevõtted ja üksikettevõtjad. Turu ja metsamaterjali turustamisega tegelevate ettevõtete laadist tingituna on tekkinud maksupettused, mida on maksuametil raske kontrollida. Kõnealuse kuritarvituse vastu võitlemiseks lisati Läti käibemaksuseadusesse eriklausel, mis sätestab, et metsamaterjali turustamisel on teatavatel juhtudel maksukohustuslaseks kaupade ja teenuste saaja.(5) Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikes 1, nimetatud direktiivi artiklis 28g esitatud versioonis, on sätestatud, et siseriikliku korra kohaselt vastutab tavaliselt maksu tasumise eest maksukohustuslane, kes tarnib kaupu ja osutab teenuseid. 2003. aasta ühinemisakti[3] ja eriti selle VIII lisa peatüki 7 punkti 1 alapunkti b kohaselt on Lätil lubatud teatud ajavahemiku jooksul jätkata metsamaterjali turustamisel oma erandliku käibemaksuga maksustamise korra kohaldamist.(6) Komisjon mõistab, et kõnealune kord on võimaldanud Lätil tõhusalt vähendada käibemaksust kõrvalehoidumise riski ja lihtsustada maksustamist metsamaterjali turustamisel.(7) Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele Euroopa ühenduste omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Ainus artikkelErandina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõike 1 punktist a, kõnealuse direktiivi artiklis 28g esitatud versioonis, lubatakse Lätil kuni 31. detsembrini 2009 jätkuvalt määrata metsamaterjali turustamisel kaupade ja teenuste saaja isikuks, kes on käibemaksukohustuslane.Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35)[2] ELT C , , lk .[3] ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.