title: Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse Küproses eraldusjoont ületavate kaupade, teenuste ja isikute suhtes

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                     Brüssel, 10.4.2008
                                                     KOM(2008) 8 lõplik
                                          Ettepanek:
                                  NÕUKOGU MÄÄRUS,
    millega muudetakse määrust (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli 10 artiklis 2
   sätestatud korra kohta seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse Küproses eraldusjoont
                       ületavate kaupade, teenuste ja isikute suhtes
                                     (esitanud komisjon)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                             SELETUSKIRI
   Määrusega (EÜ) nr 866/2004 kehtestas nõukogu 2003. aasta ühinemisakti protokolli 10
   artiklis 2 sätestatud korra, millega nähakse ette erieeskirjad seoses kaupade, teenuste ja isikute
   üleminekuga eraldusjoonest, mis eraldab Küprose Vabariigi alasid, mille üle Küprose
   Vabariigi valitsusel puudub tõhus kontroll, Küprose Vabariigi valitsuse tõhusa kontrolli all
   olevatest aladest.
   Arvestades kogemusi, mis on saadud pärast nimetatud määruse ja selle varasema olulise
   muudatuse jõustumist (nõukogu määrus (EÜ) nr 293/2005), tuleb saare kaubandust ja
   vastastikust majandustegevust suurendada. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks üldiselt
   kaotada selliste põllumajandustoodete tollimaks, mis pärinevad aladelt, mille üle Küprose
   Vabariigi valitsusel puudub tõhus kontroll. Praegu on tollimaks komisjoni määrusega (EÜ) nr
   1624/2005 kaotatud ainult tsitrusviljadelt. Tulevikus saaks sellist tülikat menetlust vältida.
   Selleks tehakse ettepanek tugevdada määruse kaitseklauslit.
   Samuti on vaja läbipaistvalt reguleerida kaupade ajutist (kuni kuueks kuuks) sissetoomist
   Küprose Vabariigi valitsuse tõhusa kontrolli all olevatele aladele nendelt aladelt, mille üle
   Küprose Vabariigi valitsusel puudub tõhus kontroll. Esiteks on selle eesmärk julgustada
   äriühinguid, mis on loodud aladel, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tõhus
   kontroll, pakkuma teenuseid üle eraldusjoone, võimaldades neil töövahendeid kaasa võtta.
   Teiseks peaks see hõlbustama selliste äriühingute osalemist messidel või samalaadsetel
   üritustel, mis toimuvad Küprose Vabariigi valitsuse tõhusa kontrolli all olevatel aladel.
   Kolmandaks tuleks lubada kaupu, mida soovitakse parandada Küprose Vabariigi valitsuse
   tõhusa kontrolli all olevatel aladel, viia üle eraldusjoone. Asjakohased tõendid tuleks esitada
   selle kohta, et selliste kaupade sissetoomine on ajutine. Kavandatud muudatuste puhul
   eeldatakse, et ajutise sissetoomise üksikasju saab reguleerida rakenduseeskirjadega.
   Tegelikult reguleeritakse seda kohe pärast käesoleva kavandatava muutmismääruse
   vastuvõtmist komisjoni määruse (EÜ) nr 1480/2004 läbivaatamisega.
   Eraldusjoont ületatavate isikute isiklikku pagasisse kuuluvate kaupade koguväärtust tuleb
   märkimisväärselt suurendada 135 eurolt 260 eurole, et edendada majandusarengut aladel,
   mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tõhus kontroll.
ET                                                  2                                                 ET
 ---pagebreak---                                                  Ettepanek:
                                         NÕUKOGU MÄÄRUS,
      millega muudetakse määrust (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli 10 artiklis 2
     sätestatud korra kohta seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse Küproses eraldusjoont
                             ületavate kaupade, teenuste ja isikute suhtes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 10 Küprose kohta1, eriti selle artiklit 2,
   võttes arvesse nimetatud ühinemisaktile lisatud protokolli 3 Suurbritannia ja Põhja-Iiri
   Ühendkuningriigi suveräänsete baasipiirkondade kohta Küprosel2, eriti selle artiklit 6,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 866/2004 (ühinemisakti protokolli
           10 artiklis 2 sätestatud korra kohta)3 kehtestati erieeskirjad, mida kohaldatakse
           kaupade, teenuste ja isikute suhtes, mis/kes ületavad eraldusjoont, mis eraldab
           Küprose Vabariigi alasid, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tõhus
           kontroll, Küprose Vabariigi aladest, mis on Küprose Vabariigi valitsuse tõhusa
           kontrolli all.
   (2)     Arvestades kogemusi, mis on saadud pärast nimetatud määruse ja selle varasema
           muudatuse jõustumist, tuleb saare kaubandust ja vastastikust majandustegevust
           suurendada.
   (3)     Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks üldiselt kaotada selliste põllumajandustoodete
           tollimaks, mis pärinevad Küprose Vabariigi aladelt, mille üle Küprose Vabariigi
           valitsusel puudub tõhus kontroll. Selleks tuleb tugevdada määruse (EÜ) nr 866/2004
           kaitseklauslit.
   (4)     Reguleerida tuleks kaupade ajutist sissetoomist Küprose Vabariigi aladelt, mille üle
           Küprose Vabariigi valitsusel puudub tõhus kontroll, Küprose Vabariigi aladele, mis on
           Küprose Vabariigi valitsuse tõhusa kontrolli all, et julgustada äriühinguid, mis on
           loodud Küprose Vabariigi aladel, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tõhus
           kontroll, pakkuma teenuseid üle eraldusjoone ning hõlbustada selliste äriühingute
           osalemist messidel või samalaadsetel üritustel, mis toimuvad Küprose Vabariigi
           valitsuse tõhusa kontrolli all olevatel Küprose Vabariigi aladel. Lisaks tuleks lubada
           kaupu, mida soovitakse parandada Küprose Vabariigi valitsuse tõhusa kontrolli all
           olevatel Küprose Vabariigi aladel, viia üle eraldusjoone.
   (5)     Asjakohased tõendid tuleks esitada selle kohta, et selliste kaupade sissetoomine on
           ajutine. Küprose Vabariigi tolliasutused või Idapoolse suveräänse baasipiirkonna
           ametiasutused võivad küsida tagatist mis tahes võimaliku tollivõla või maksuvõlgade
   1
           ELT L 236, 23.9.2003, lk 955.
   2
           ELT L 236, 23.9.2003, lk 940.
   3
           ELT L 161, 30.4.2004, lk 128, parandatud versioon ELT L 206, 9.6.2004, lk 51. Määrust on viimati
           muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1283/2005 (ELT L 203, 4.8.2005, lk 8).
ET                                                    3                                                     ET
 ---pagebreak---          katmiseks, kui teatavaid ajutiselt sisseveetud kaupu ei tooda tagasi Küprose Vabariigi
         aladele, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tõhus kontroll.
   (6)   Isikute puhul, kes ületavad eraldusjoont, liikudes Küprose Vabariigi aladelt, mille üle
         Küprose Vabariigi valitsusel puudub tõhus kontroll, Küprose Vabariigi aladele, mis on
         Küprose Vabariigi valituse tõhusa kontrolli all, tuleks selgitada, et nende isiklikke asju
         käsitletakse ajutiseks sisseveoks deklareerituna. Sama põhimõtet kohaldatakse
         transpordivahendite suhtes.
   (7)   Märkimisväärselt tuleb suurendada nende isikute isikliku pagasi hulka kuuluvate
         kaupade koguväärtust, kes ületavad eraldusjoont, liikudes Küprose Vabariigi aladelt,
         mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tõhus kontroll, Küprose Vabariigi
         aladele, mis on Küprose Vabariigi valituse tõhusa kontrolli all, et soodustada
         majandusarengut Küprose Vabariigi aladel, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel
         puudub tõhus kontroll.
   (8)   Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 866/2004 vastavalt muuta,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                               Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 866/2004 muudetakse järgmiselt:
   1.      Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
           „2. Lõikes 1 nimetatud kaupade suhtes ei kehti tollideklaratsioon. Nende suhtes ei
           kehti tollimaksud ega samaväärse toimega maksud. Tõhusa kontrolli tagamiseks
           registreeritakse eraldusjoont ületavad kogused.”
   2.      Lisatakse artikkel 4a:
                                             „Artikkel 4a
                                    Kaupade ajutine sissetoomine
           1.    Välja arvatud kaupade puhul, mille suhtes kehtivad veterinaar- ja
                 fütosanitaarnõuded, võib järgmisi kaupu viia ajutiselt Küprose Vabariigi
                 aladelt, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tõhus kontroll, Küprose
                 Vabariigi aladele, mis on Küprose Vabariigi valitsuse tõhusa kontrolli all:
                   (a)     eraldusjoont ületavate isikute isiklikud, reisimisel põhjendatud asjad
                           ning sporditarbed;
                   (b)     transpordivahendid;
                   (c)     erialased töövahendid;
                   (d)     parandusse viidavad kaubad;
                   (e)     avalikul üritusel näidatavad või kasutatavad kaubad.
           2.    Lõikes 1 nimetatud kaupasid võib sisse tuua maksimaalselt kuue kuu pikkuseks
                 ajavahemikuks.
           3.    Lõikes 1 nimetatud kaubad ei pea vastama artikli 4 lõikes 1 sätestatud
                 tingimustele.
           4.    Kui lõikes 1 nimetatud kaupu ei tooda lõike 2 kohase ajutisele sissetoomisele
                 kehtestatud tähtaja jooksul tagasi Küprose Vabariigi aladele, mille üle Küprose
ET                                                 4                                                ET
 ---pagebreak---                Vabariigi valitsusel puudub tõhus kontroll, konfiskeerivad Küprose Vabariigi
               tolliasutused sellised kaubad.
        5.     Lõike 1 punktides a ja b nimetatud kaupade ajutise sissetoomise suhtes
               kohaldatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/934 artikleid 229, 232, 579 ja
               581 mutatis mutandis.
               Lõike 1 punktides c, d ja e nimetatud kaupade ajutise sissetoomise suhtes
               kohaldatakse järgmist korda:
                 (a)     kaupadega peab kaasas olema neid sissetoova isiku deklaratsioon,
                         milles on nimetatud ajutise sissetoomise eesmärk, ning vajaduse
                         korral tõendavad dokumendid, millega antakse piisav kinnitus, et
                         kaubad kuuluvad ühte lõike 1 punktides c, d ja e nimetatud
                         kategooriasse;
                 (b)     Küprose Vabariigi tolliasutused või Idapoolse suveräänse
                         baasipiirkonna ametiasutused registreerivad kaubad, mida veetakse
                         Küprose Vabariigi valitsuse tõhusa kontrolli all olevatele Küprose
                         Vabariigi aladele ja sealt välja või Idapoolsesse suveräänsesse
                         baasipiirkonda ja sealt välja;
                 (c)     Küprose Vabariigi tolliasutused ja Idapoolse suveräänse
                         baasipiirkonna ametiasutused võivad kaupade ajutisele sissetoomisele
                         seada tingimuseks tagatise andmise, millega tagatakse asjaomaste
                         kaupadega seoses tekkida võiva mis tahes tollivõla või maksuvõla
                         tasumine.
        6.     Komisjon võib kooskõlas artikli 4 lõikes 12 osutatud menetlusega vastu võtta
               erieeskirju.”
   3.   Artikli 6 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
        „1. Nõukogu direktiivi 69/169/EMÜ(*) ja nõukogu määrust (EMÜ) nr 918/83 ei
        kohaldata, kuid eraldusjoont ületavate isikute isiklikus pagasis sisalduvad kaubad on
        vabastatud käibemaksust, aktsiisimaksust ja imporditollimaksust, tingimusel et need
        ei ole kaubanduslikku laadi ning nende koguväärtus ei ületa 260 eurot inimese kohta.
        2. Käibemaksust, aktsiisimaksust ja imporditollimaksust vabastamise koguselisteks
        piirnormideks on 40 sigaretti ja 1 liiter kangeid alkohoolseid jooke isiklikuks
        tarbimiseks.”
        (*) EÜT L 133, 4.6.1969, lk 6.
   4.   Artikli 11 lõike 4 teine lause asendatakse järgmisega:
        „Muude hädaolukordade puhul, eelkõige nende puhul, mis on tekkinud eeskirjade
        eiramisest, kaubanduse moonutamisest või pettusest, või selliste erakorraliste
        asjaolude esilekerkimisel, mis nõuavad kohest meetmete võtmist, võib komisjon
        Küprose Vabariigi valitsusega konsulteerides kohaldada viivitamata meetmeid, mis
        on vältimatult vajalikud olukorra parandamiseks.”
   4
      Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu
      määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (EÜT L 253, 11.10.1993,
      lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).
ET                                                5                                                      ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel, […]
                                             Nõukogu nimel
                                             eesistuja
                                             […]
ET                                              6                                           ET


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0169

Ettepanek: Nõukogu määrus millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava  /* KOM/2007/0169 lõplik - CNS 2007/0058 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 3.4.2007KOM(2007) 169 lõplik2007/0058 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava(komisjoni esitatud)ETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku eesmärk on rakendada ühenduse tasandil Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) kehtestatud hariliku tuuni varude taastamise kava kogu kõnealuse kava kestvuse jooksul. |120 | Üldine taust Euroopa Ühendus kuulub piirkondlikesse kalandusorganisatsioonidesse, mis on kehtestanud regionaalse koostöö raamistiku teatavate siirdekalavarude kaitsmiseks ja majandamiseks. Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid võtavad vastu soovitusi, mis käsitlevad näiteks lubatud kogupüüki ja kvoote, tehnilisi meetmeid kalade alammõõdu kehtestamiseks, kalapüügi keelualasid ja -aegu, püügikoormuse piiranguid ning kontrollimeetmeid. Need soovitused muutuvad kohustuslikuks neile lepinguosalistele, kes ei ole oma vastuseisu avaldanud. Kuna ühendus on piirkondlike kalandusorganisatsioonide lepinguosaline, siis on ühendusel kohustus kohaldada neid vastuvõetud soovitusi, mille suhtes ta ei ole vastuseisu avaldanud. Ühendus on Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni liige alates 1997. aasta novembrist. Seetõttu tuleb ICCATi vastuvõetud soovitused üle võtta ühenduse õigusesse, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästev majandamine. ICCAT võttis oma 2006. aasta koosolekul vastu Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni varude taastamiskava 15 aastaks. Et varusid taastada, on ICCATi taastamiskavas sätestatud lubatud kogupüügi vähendamine kuni 2010. aastani, püügipiirangud teatavatel aladel ja aegadel, uus alammõõt, harrastus- ja sportlikku kalapüüki käsitlevad meetmed ning kontrollimeetmed ja ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava rakendamine, et tagada taastamiskava tõhusus. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Mõned ICCATi vastuvõetud tehnilised meetmed hariliku tuuni varude kaitseks on nüüdseks ühenduse õigusesse üle võetud nõukogu 14. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks (EÜT L 137, 19.5.2001), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 831/2004 (ELT L 127, 29.4.2004). Kõnealused tehnilised meetmed hõlmavad hariliku tuuni alammõõtu ning keelualasid ja -aegu, mida muudeti ICCATi 2006. aasta koosolekul. Kehtivaid õigusakte tuleb seetõttu vastavalt ICCATi 2006. aasta koosoleku otsusele ajakohastada. ICCATi hariliku tuuni varude taastamise kava võeti ühenduse õigusesse ajutiselt üle 2007. aasta kalastushooajaks nõukogu määrusega (EÜ) nr .../2007 Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni soovitatud hariliku tuuni varude taastamise kava kohta. Kõnealune määrus muudab määrust lubatud kogupüügi kohta 2007. aastal ning hõlmab taastamiskava sätteid ja uusi kvoote liikmesriikidele, mis jaotati vastavalt ICCATi 29.–31. jaanuaris 2007 Tokyos toimunud kohtumise otsusele kvootide jaotamise kohta konventsiooniosaliste vahel. Kuna eespool nimetatud õigusakt kehtib üksnes 2007. kalandusaasta kohta, tuleb ICCATi varude taastamise kava rakendada pikemalt kogu kava kehtimisaja jooksul. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek toetab tuunivarude säästvat kasutamist kooskõlas ühtse kalanduspoliitika eesmärkidega ning aitab kaasa säästvale arengule. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Et valmistada ette ühenduse seisukoht ICCATi iga-aastastel koosolekutel toimuvateks läbirääkimisteks, on komisjon pidanud nõu liikmesriikide, kõnealuse majandusharu osaliste ning valitsusväliste organisatsioonidega. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Peamiste asjaomaste sektorite esindajad on kiitnud heaks ühenduse seisukoha Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastase kava vastuvõtmise suhtes. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |221 | Asjaomased teadus/ekspertiisivaldkonnad ICCATi teaduskomitee |222 | Kasutatud metoodika Teaduskomitee hindab varusid ning annab tuunivarude jätkusuutliku kasutamise eesmärgil soovitusi majandamise ja säilitamise kohta, eelkõige tehniliste meetmete vastuvõtmise teel. |223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti ICCATi teaduskomitee |2244 | Kokkuvõte saadud ja kasutatud nõuannetest Tuvastati tõsiste ja pöördumatute tagajärgedega ohtude olemasolu. |225 | Selliste ohtude olemasolu on üksmeelselt mööndud. ICCATi teaduskomitee märkis oma 2006. aasta hinnangus varude kohta, et hariliku tuuni kudekarja biomass väheneb jätkuvalt, samal ajal kui kalastussuremus suureneb kiiresti, eriti suurte kalade puhul. Teaduskomitee osutas nende varude võimalikule hävimisele lähitulevikus juhul, kui ei rakendata sobivaid majandamismeetmeid. ICCATi teaduskomitee soovitas võtta vastu meetmed, et tagada hariliku tuuni varude jätkusuutlik kasutamine eelkõige kalade alammõõdu ning kalapüügi keelualade ja -aegade kehtestamise teel. |226 | Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Teaduskomitee arvamused on avaldatud ICCATi veebilehel. |230 | Mõju hindamine Hariliku tuuni varude taastamiskava eesmärk on tagada hariliku tuuni varude jätkusuutlik kasutamine ning eelkõige vähendada nii noor- kui ka täiskasvanud kalade püüki keeluaegade ja suurema alammõõdu kehtestamise teel. Ühenduse tasandil rakendatavat varude taastamiskava kohaldatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel kalastavate ühenduse kalurite suhtes. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetme kokkuvõte Kõnealuste meetmete ülevõtmine ühenduse õigusesse, mille on vastu võtnud tuunivarusid majandav ICCAT, millega Euroopa Ühendus on liitunud. |310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 37. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte |331 | Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud soovitused on ühenduse ja liikmesriikide suhtes vahetult täitmisele pööratavad, kuid selguse ja läbipaistvuse huvides võetakse need siiski üle nõukogu määrusega, et liikmesriikidel ja kaluritel oleks neid lihtsam kohaldada. |332 | Finantstagajärjed puuduvad. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt(id): määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud soovitused võetakse ühenduse õigusesse üle nõukogu määrusega. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus Käesoleva ettepaneku eesmärk on võtta üle ICCATi vastuvõetud hariliku tuuni varude taastamise kava, mis käsitleb muu hulgas lubatud kogupüüki, tehnilisi meetmeid hariliku tuuni alammõõdu kehtestamiseks, kalapüügi keelualasid ja -aegu ning kontrollimeetmeid. |E-5213 |1.  2007/0058 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kavaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[1]ning arvestades järgmist:(1) Ühendus on olnud alates 14. novembrist 1997 rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni (edaspidi „ICCATi konventsioon”)[2] osaline.(2) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2006. aasta novembri koosolekul vastu soovituse 2006[05] Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastase kava kehtestamise kohta.(3) Et varusid taastada on ICCATi taastamiskavas sätestatud lubatud kogupüügi järkjärguline vähendamine aastatel 2007–2010, püügipiirangud teatavatel aladel ja aegadel, hariliku tuuni uus alammõõt, harrastus- ja sportlikku kalapüüki käsitlevad meetmed ning kontrollimeetmed ning ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava rakendamine, et tagada taastamiskava tõhusus.(4) Kuni nõukogu määruse vastuvõtmiseni hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastaste meetmete rakendamise kohta 2007. aastal rakendati ICCATi soovitusest tulenevate rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks ajutiselt ICCATi Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni varude taastamise kava määrusega (EÜ) nr .../2007 Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni soovitatud hariliku tuuni varude taastamise kava kohta .(5) Seetõttu tuleb ICCATi varude taastamise kava püsivalt rakendada nõukogu määrusega, millega kehtestatakse varude taastamise kava vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[3] artiklile 5. Kõnealust määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.(6) Mõned ICCATi vastuvõetud harilikku tuuni käsitlevad tehnilised meetmed on nüüdseks ühenduse õigusesse üle võetud nõukogu 14. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks.[4](7) Hariliku tuuni suhtes ICCATi kehtestatud uute tehniliste meetmete vastuvõtmiseks ning eespool nimetatud määruse vastuvõtmise ajast kehtivate meetmete ajakohastamiseks tuleb mõned määruse (EÜ) nr 973/2001 sätted välja jätta ja asendada need käesoleva määrusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK ÜLDSÄTTEDArtikkel 1 Sisu ja reguleerimisalaKäesolevas määruses sätestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud hariliku tuuni ( thunnus thynnus ) varude taastamise mitmeaastase kava ühenduses kohaldamise üldeeskirjad. Käesolevat määrust kohaldatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni suhtes.Kõnealuse taastamiskava eesmärk on saavutada suurema kui 50% tõenäosusega maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav biomass.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) konventsiooniosalised – rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osalised ning koostööd tegevad kolmandad riigid, kalastus- ja muud organisatsioonid;b) kalalaev – mis tahes laev, mida kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada tuunivarude kasutamiseks ärieesmärgil, sealhulgas kalatöötlemislaevad ja ümberlaadimislaevad;c) ühised püügioperatsioonid – mis tahes kahte või enamat konventsiooniosalise või liikmesriigi lipu all sõitvat laeva hõlmavad toimingud, mille käigus ühe laeva püügivahenditest võetud saak laaditakse ümber teisele laevale;d) üleviimistoimingud – hariliku tuuni üleviimine:i) kalalaevalt hariliku tuuni nuumamisega tegelevasse kasvandusse, sh transpordi vältel surnud või pääsenud kalade puhul,ii) hariliku tuuni kasvandusest või tuunimõrrast kalatöötlemislaevale, transpordilaevale või maale;e) tuunimõrd – põhja kinnitatud püügivahend, millel on tavaliselt võrksein, mis juhib kalad püünisesse;f) sumpadesse paigutamine – see tähendab, et harilikku tuuni ei laadita pardale, ning see hõlmab nii nuumamist kui ka kasvatamist;g) nuumamine – hariliku tuuni lühiajaline, kahe kuni kuue kuu pikkune sumpadesse paigutamine, mille peamine eesmärk on suurendada kala rasvasisaldust;h) kasvatamine – hariliku tuuni paigutamine sumpadesse kauemaks kui aastaks, et suurendada üldbiomassi;i) ümberlaadimine – kogu või osa kalalaeval oleva kala laadimine teisele kalalaevale;j) kalatöötlemislaev – laev, mille pardal läbivad kalatooted enne pakendamist ühe või mitu järgmistest toimingutest: fileerimine, viilutamine, külmutamine, töötlemine;k) sportlik kalapüük – kalastamine mittekaubanduslikul eesmärgil, milles osalejad kuuluvad vastavasse riiklikku spordiorganisatsiooni või omavad riiklikku spordilitsentsi;l) harrastuskalapüük – kalastamine mittekaubanduslikul eesmärgil, milles osalejad ei kuulu riiklikku spordiorganisatsiooni ega oma riiklikku spordilitsentsi;m) II ülesanne – Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) „Atlandi ookeani tuuni ja selle lähiliikide statistika ja proovivõtmise käsiraamatus” ( Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fish, 3. trükk, ICCAT, 1990) määratletud II ülesanne.II peatükk KALAPÜÜGIVÕIMALUSEDARTIKKEL 3 LUBATUD KOGUPÜÜK1. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni lubatud kogupüük, mille on ICCAT kehtestatud konventsiooniosalistele, on järgmine:- 2008. aastal 28 500 tonni,- 2009. aastal 27 500 tonni,- 2010. aastal 25 500 tonni.Kui ICCATi raames lepitakse kokku uued lubatud kogupüügi mahud, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega esimeses lõikes sätestatud lubatud kogupüügi mahtusid vastavalt kohandada.Artikkel 41. Iga liikmesriik võib jaotada oma hariliku tuuni püügikvoodi oma lipu all sõitvatele kalalaevadele ja oma registreeritud mõrdadele, millel on lubatud aktiivselt harilikku tuuni püüda.2. Liikmesriigi ja konventsiooniosalise kodanike vahelisi eraviisilise kauplemise lepinguid asjaomase liikmesriigi lipu all sõitva kalalaeva kasutamiseks, et kalastada konventsiooniosalise tuunipüügikvoodi raames, võib sõlmida asjaomase liikmesriigi loal, kes peab sellest komisjoni teavitama.III peatükk Tehnilised meetmedARTIKKEL 5 KALAPÜÜGI KEELUAEG1. Hariliku tuuni püük pelaagilise õngepüügiga tegeleva, suure üle 24meetrise kalalaevaga on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel, v.a. alal, mille koordinaadid on lääne pool 10° W ja põhja pool 42° N, keelatud 1. juunist 31. detsembrini.2. Hariliku tuuni püük seinnoodaga kalalaevaga on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud 1. juulist 31. detsembrini.3. Hariliku tuuni püük söödalaevaga on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud 15. novembrist 15. maini.4. Hariliku tuuni püük pelaagilise püügi traaleriga on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud 15. novembrist 15. maini.Artikkel 6Lennukite kasutamineLiikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et keelata lennukite ja helikopterite kasutamine hariliku tuuni otsimiseks konventsioonialal.Artikkel 7Alammõõt1. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni alammõõt on 30 kg.2. Erandina lõikest 1 ja ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, kohaldatakse järgmiste harilike tuunide (t hunnus thynnus) suhtes alammõõtu 8 kg:a) Atlandi ookeani idaosast söödalaevade, veoõngede ja pelaagilise püügi traaleritega püütud harilik tuun;b) Aadria merest kasvatamise eesmärgil püütud harilik tuun.3. Täiendavad eritingimused Atlandi ookeani idaosast söödalaevade, veoõngede ja pelaagilise püügi traaleritega püütud hariliku tuuni suhtes on sätestatud I lisas.Artikkel 8Hariliku tuuni valikuuringu programm1. Iga liikmesriik kehtestab valikuuringuprogrammi püütud hariliku tuuni koguse hindamiseks suuruse kaupa.2. Sumpadest võetakse suuruseproovideks 100 isendit 100 tonni eluskala kohta või 10% sumbas olevate kalade kogusest. Suuruseproov võetakse pikkuse või kaalu järgi kalakasvanduses saagikogumise ajal ning surnud kaladest nende transportimise ajal vastavalt ICCATi poolt II ülesande raames vastuvõetud aruandemetoodikale.3. Kauem kui aasta kasvatatud kalade puhul kehtestatakse lisaproovide võtmise metoodika.4. Proovid võetakse saagikogumise ajal juhumeetodil kõigist sumpadest. Proove tuleb võtta igal aastal ja nende andmed tuleb edastada ICCATile järgneva aasta 31. maiks.Artikkel 9Kaaspüük1. Harilikku tuuni aktiivselt püüdvatel või mittepüüdvatel laevadel lubatakse püüda alla 30 kg, aga mitte vähem kui 10 kg, kaaluvat harilikku tuuni kuni 8% ulatuses.2. Lõikes 1 nimetatud protsenti arvutatakse kas kõnealuse laeva kogu kaaspüügi alusel püütud kalade arvust hariliku tuuni lossitud kogusaagi kohta või sellega samaväärse massi alusel.3. Kaaspüük tuleb lipuliikmesriigi kvoodist maha arvata. Surnud kalu ei lasta vette tagasi ning need arvatakse lipuliikmesriigi kvoodist maha.4. Hariliku tuuni kaaspüügi lossimiste suhtes kohaldatakse artiklit 14 ja artikli 18 lõiget 1.Artikkel 10Harrastuskalapüük1. Harrastuskalapüügi ajal on keelatud püüda, hoida pardal, ümber laadida või lossida rohkem kui ühte tuuni ühe merereisi kohta.2. Harrastuskalapüügi käigus püütud hariliku tuuni turuleviimine on keelatud, v.a heategevuslikul eesmärgil.3. Liikmesriigid registreerivad harrastuskalastamise püügiandmeid ja edastavad need ICCATi alalisele uuringute ja statistikakomiteele.4. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada harrastuskalapüügi käigus elusana püütud hariliku tuuni, eriti noorkalade, merre tagasilaskmine.Artikkel 11Sportlik kalapüük1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sportliku kalapüügi reguleerimiseks, eelkõige kalapüügilubade kaudu.2. Sportliku kalapüügi käigus püütud hariliku tuuni turuleviimine on keelatud, v.a heategevuslikul eesmärgil.3. Liikmesriigid registreerivad sportliku kalastamise püügiandmeid ja edastavad need ICCATi alalisele uuringute ja statistikakomiteele.4. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada sportliku kalapüügi käigus elusana püütud hariliku tuuni, eriti noorkalade, merre tagasilaskmine.IV peatükkKontrollimeetmedARTIKKEL L2 HARILIKU TUUNI PÜÜGI LUBA OMAVATE LAEVADE REGISTER1. Iga liikmesriik saadab komisjonile 1. aprilliks 2008 elektroonilisel teel kõigi oma lipu all sõitvate kalalaevade nimekirja, kes võivad eripüügiloa alusel püüda Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel aktiivselt harilikku tuuni.2. Komisjon saadab lõikes 1 osutatud nimekirja ICCATi täitevsekretariaadile, et kanda need laevad ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registrisse.3. ICCATi registrisse kandmata ühenduse kalalaevad ei tohi Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda, pardale jätta, ümber laadida, transportida, üle viia ega lossida.4. Määruse (EÜ) nr 1936/2001 artikli 8a lõigetes 2, 4, 6, 7 ja 8 sätestatud kalapüügilubade eeskirju kohaldatakse mutatis mutandis.Artikkel 13 Hariliku tuuni püügi luba omavate tuunimõrdade register1. Iga liikmesriik saadab komisjonile 1. aprilliks 2008 elektroonilisel teel oma nimekirja tuunimõrdadest, millega võidakse eripüügiloa alusel püüda Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni. Nimekiri peab sisaldama mõrdade nimesid ja registrinumbreid.2. Komisjon saadab kõnealuse nimekirja enne 15. aprilli 2008 ICCATi täitevsekretariaadile, et kanda need tuunimõrrad ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate tuunimõrdade registrisse.3. ICCATi registrisse kandmata ühenduse tuunimõrdadega ei tohi Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda ega nendega püütud tuune pardale jätta, ümber laadida ega lossida.4. Määruse (EÜ) nr 1936/2001 artikli 8a lõikeid 2, 4, 6, 7 ja 8 kohaldatakse mutatis mutandis.Artikkel 14 Määratud sadamad1. Liikmesriigid määravad lossimiseks kasutatava koha või rannikulähedase koha (määratud sadamad), kus tohib harilikku tuuni lossida või ümber laadida.2. Liikmesriigid esitavad määratud sadamate nimekirja komisjonile igal aastal hiljemalt 1. aprillil. Komisjon saadab nimekirja igal aastal enne 15. aprilli ICCATi täitevsekretariaadile. Kõigist nimekirja muudatustest tuleb komisjonile ICCATi täitevsekretariaadile edastamiseks teatada vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.3. Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni mis tahes koguste maha või ümber laadimine artiklis 12 osutatud laevadelt on keelatud mujal kui konventsiooniosaliste poolt kindlaksmääratud sadamates.4. Käesolevat sätet ei kohaldata Atlandi ookeani idaosas söödalaevaga, veoõngede ja pelaagilise püügi traaleriga püütud harilikku tuuni lossimise ja ümber laadimise suhtes.Artikkel 15Dokumenteerimisnõuded1. Lisaks määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklite 6 ja 8 nõuete täitmisele peavad artiklis 13 osutatud laevade kaptenid sisestama püügipäevikusse II lisas loetletud teabe.2. Artiklis 13 osutatud ja ühistes püügioperatsioonides osalevate laevade kaptenid märgivad püügipäevikusse järgmise teabe:a) kui saak võetakse pardale või paigutatakse sumpadesse:- kuupäev ja kellaaeg,- asukoht (pikkus- ja laiuskraad),- pardale võetud või sumpadesse paigutatud saagi kogus,- kalapüügilaeva, kelle püügivahenditega saak püüti, nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung,b) kui saaki ei võeta pardale või saak on enne üleviimist või sumpadesse paigutamist võrgus:- kuupäev ja kellaaeg,- asukoht (pikkus- ja laiuskraad),- märkus, et saaki ei ole pardale võetud ega sumpadesse paigutatud,- kalapüügilaeva, kelle püügivahenditega saak püüti, nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung.Artikkel 16Ühi sed püügioperatsioonid1. Ühi steks hariliku tuuni püügioperatsioonideks, milles osalevad liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, on vaja asjaomase liikmesriigi nõusolekut.2. Ühises püügioperatsioonis osalev kalalaev esitab oma lipuliikmesriigile üksikasjalikku teavet püügioperatsiooni kestuse ja osalevate ettevõtjate kohta.3. Liikmesriigid edastavad lõikes 2 osutatud teabe ICCATi sekretariaadile ja komisjonile.Artikkel 17Püügiaruanded1. Artiklis 12 osutatud laevade kaptenid saadavad oma lipuliikmesriikidele pädevatele asutustele hariliku tuuni koguseid käsitlevad püügiaruanded, sh aruanne nullpüügi kohta.2. Esimest korda saadetakse püügiaruanne hiljemalt kümne päeva jooksul pärast Atlandi ookeani idaossa või Vahemerre saabumist või püügireisi algust. Ühiste püügioperatsioonide puhul peab kapten märkima, millise laeva või laevade puhul tuleb saagid lipuriigi kvoodist maha arvestada.3. Alates iga aasta 1. juunist saadavad kalalaevade kaptenid hariliku tuuni püügikoguste aruandeid, sh nullpüügiaruandeid, iga viie päeva kohta.4. Iga liikmesriik edastab saadud püügiaruanded elektroonilisel teel või muul viisil ICCATi sekretariaati.5. Liikmesriigid teatavad enne iga kuu viieteistkümnendat kuupäeva komisjonile elektroonilisel kujul Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni kogused, mis on eelmise kuu jooksul nende lipu all sõitvate laevade poolt lossitud, ümberlaaditud või sumpadesse paigutatud.Artikkel 18Lossimine1. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 7 esitab käesoleva määruse artiklis 12 osutatud laeva kapten või tema esindaja selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle sadamat või lossimisrajatist ta soovib kasutada, vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumist järgmise teabe:a) eeldatav saabumisaeg,b) pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus,c) teave piirkonna kohta, kus saak püüti.2. Liikmesriigi pädev asutus saadab 48 tunni jooksul pärast lossimist teate lossimise kohta laeva lipuriigi pädevale asutusele.3. Käesolevat sätet ei kohaldata Atlandi ookeani idaosas söödalaevaga, veoõngede ja pelaagilise püügi traaleriga püütud harilikku tuuni lossimise suhtes.Artikkel 19Ümberlaadimine1. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 11 on hariliku tuuni ümberlaadimine Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud, v.a suuri tuunikalasid õngega püüdvate laevade puhul, kes tegutsevad vastavalt muudetud ICCATi soovitusele 2005[06], millega kehtestatakse suuri tuunikalasid õngega püüdvate laevade ümberlaadimise kava .2. Enne mis tahes sadamasse sisenemist esitab vastuvõtva laeva (püügilaev või töötlemislaev) kapten või tema esindaja selle liikmesriigi pädevale asutusele, mille sadamat ta kasutada soovib, või selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asjaomane kalakasvandus asub, vähemalt 48 tundi enne eeldatavat saabumisaega järgmise teabe:a) eeldatav saabumisaeg,b) pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus,c) teave geograafilise piirkonna kohta, kus saak püüti;d) püügilaeva nimi ja number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris,e) vastuvõtva laeva nimi ja number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris,f) ümberlaaditava hariliku tuuni kogus.3. Kalapüügilaevad ei tohi ilma lipuriigi eelneva loata midagi ümber laadida.4. Püügilaeva kapten esitab ümberlaadimise ajal oma lipuriigile järgmise teabe:a) ümberlaaditava hariliku tuuni kogused,b) ümberlaadimise kuupäev ja sadam,c) vastuvõtva laeva nimi, registrinumber ja number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris,d) piirkond, kus tuun püüti.5. Ümberlaadimissadama liikmesriigi pädev asutus või asjaomase kalakasvanduse asukoha liikmesriigi pädev asutus inspekteerib vastuvõtvat laeva kohe pärast sadamasse saabumist ning kontrollib ümberlaaditud kaupa ja vastavaid dokumente.6. Ümberlaadimissadama liikmesriigi pädev asutus või asjaomase kalakasvanduse asukoha liikmesriigi pädev asutus saadab 48 tunni jooksul pärast ümberlaadimist teate ümberlaadimise kohta püügilaeva lipuriigi pädevale asutusele.7. Artiklis 12 osutatud ühenduse laevade kaptenid täidavad ICCATi ümberlaadimisdeklaratsiooni ja edastavad selle oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele. Deklaratsioon esitatakse hiljemalt 15 päeva pärast sadamas toimunud ümberlaadimist vastavalt III lisas kehtestatud vormile.Artikkel 20Sumpadesse paigutamine1. Liikmesriik, kelle jurisdiktsioonis hariliku tuuni kasvandus asub, esitab liikmesriigile või konventsiooniosalisele, kelle lipu all sõitvad laevad tuuni püüdsid ning ICCATi sekretariaadile ühe nädala jooksul pärast sumpadesse paigutamist vaatleja valideeritud aruande sumpadesse paigutamise kohta. See aruanne peab sisaldama määruse (EÜ) nr 1936/2001 artiklis 4b osutatud puuripanemise deklaratsioonis sisalduvat teavet.2. Kui nuumamisega tegelev ettevõte asub väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni olevates vetes, kohaldatakse liikmesriikide suhtes, kus on registreeritud selle ettevõtte eest vastutavad füüsilised või juriidilised isikud, lõiget 1 mutatis mutandis .3. Enne mis tahes üleviimist teatab kasvanduse liikmesriigi pädev asutus püügilaeva lipuriigile tema lipu all sõitvate kalalaevade püütud koguste sumpadesse paigutamisest. Püügilaeva lipuliikmesriik taotleb kasvanduse liikmesriigi pädevalt asutuselt saagi konfiskeerimist ja kala merre tagasilaskmist juhul, kui ta leiab pärast kõnealuse teabega tutvumist, et:a) kalalaeval, kes teatas kalapüügist, ei olnud sumpadesse paigutatud hariliku tuuni jaoks piisavalt kvooti,b) kalakogusest ei ole nõuetekohaselt teavitatud ega arvesse võetud mis tahes kohaldatava kvoodi arvutamisel,c) kalalaeval, kes teatas kalapüügist, ei ole luba püüda harilikku tuuni.4. Artiklis 12 osutatud kalalaevade kaptenid peavad hiljemalt 15 päeva pärast üleviimist vedurpuksiiridele või sumpadesse paigutamist täitma ja saatma lipuliikmesriigile ICCATi üleviimisdeklaratsiooni vastavalt III lisas kehtestatud vormile. Üleviimisdeklaratsioon peab üleviidava kalaga sumpadesse transportimise ajal kaasas olema.Artikkel 21Mõrrapüük1. Pärast iga tuunimõrraga püüki tuleb saak üles märkida ja edastada püügiaruanne pädevale asutusele elektroonilisel teel või muul viisil 48 tunni jooksul pärast igat püüki.2. Iga liikmesriik edastab saadud püügiaruande ICCATi sekretariaadile elektroonilisel teel.Artikkel 22Kontroll sadamas või kasvanduses1. Liikmesriigid kontrollivad sadamas kõiki ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registrisse kantud laevu, mis sisenevad ühte nende Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni lossimiseks ja/või ümberlaadimiseks määratud sadamasse.2. Liikmesriigid kontrollivad sumpadesse paigutamist oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates kalakasvandustes.3. Kui kasvandus asub väljaspool liikmesriikide jurisdiktsiooni jäävates vetes, kohaldatakse liikmesriikide suhtes, kus on registreeritud selle kasvanduse eest vastutavad füüsilised või juriidilised isikud, lõiget 2 mutatis mutandis .Artikkel 23Ristkontroll1. Liikmesriigid kontrollivad, sh laevaseiresüsteemi abil, püügipäevikute esitamist ning oma lipu all sõitvate kalalaevade püügipäevikutes, üleviimise või ümberlaadimise dokumentides ja püügidokumentides registreeritud asjakohast teavet.2. Liikmesriigid võrdlevad kõigi lossimiste ja ümberlaadimiste või sumpadesse paigutamiste puhul halduslikku ristkontrolli käigus laevade püügipäevikutes või ümberlaadimisdeklaratsioonides ning lossimisdeklaratsioonides või sumpadesse paigutamise deklaratsioonides liikide kaupa esitatud koguseid ja mis tahes muudes asjakohastes dokumentides, näiteks arvetes ja/või müügiteatistes esitatud koguseid.Artikkel 24ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava1. Ühenduses kohaldatakse ICCATi neljandal korralisel koosolekul (1975. a novembris, Madridis) vastuvõetud ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava, mis on esitatud käesoleva määruse IV lisas.2. Liikmesriigid, kelle kalalaevadel on lubatud püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel, peavad määrama inspektorid, kes teostavad kõnealuse kava alusel kontrolle merel.3. Komisjon võib määrata kava elluviimiseks ühenduse inspektoreid.4. Komisjon kontrollib ühenduse kõnealuse kava järgset järelevalve- ja kontrollitegevust. Sel eesmärgil võib ta koostada asjaomaste liikmesriikide nõusolekul ühisinspekteerimise programme, mis võimaldavad ühendusel täita ICCATi kavast tulenevaid kohustusi. Liikmesriigid, kelle laevad tegelevad reguleeritud kalavarude püügiga, võtavad vastu vajalikud meetmed, et hõlbustada nende programmide rakendamist eelkõige vajaliku inim- ja materiaalse ressursi ning nende ressursside kasutamise aegade ja piirkondade osas.5. Liikmesriigid teatavad iga aasta 1. aprilliks komisjonile inspektorite ja inspekteerimislaevade nimed, keda nad kavatsevad määrata järgmisel aastal kava ellu viima. Selle teabe alusel koostab komisjon igal aastal koostöös liikmesriikidega esialgse kava ühenduse osalemise kohta kava elluviimises ning saadab selle ICCATi sekretariaadile ja liikmesriikidele.Artikkel 25Vaatlusprogramm1. Iga liikmesriik tagab vaatlejate olemasolu oma lipu all sõitvatel üle 15meetri pikkustel kalalaevadel vähemalt:a) 20% aktiivsetest seineritest. Ühiste püügioperatsioonide puhul peab vaatleja püüdmise ajal kohal viibima,b) 20% aktiivsetest pelaagilise püügi traaleritest,c) 20% aktiivsetest õngepüügilaevadest,d) 20% aktiivsetest söödalaevadest,e) 100% tuunimõrdadest saagi kogumise ajal.Vaatleja ülesandeks on eelkõige:a) kontrollida laeva vastavust käesolevale määrusele,b) dokumenteerida kalastustegevus ja koostada selle kohta aruanne,c) vaadelda ja hinnata saaki ning kontrollida püügipäevikusse tehtud kandeid,d) teha kindlaks ja märkida üles laevad, mis võivad tegeleda kalapüügiga, mis on vastuolus ICCATi kaitsemeetmetega.Lisaks teeb vaatleja teadustööd, kogudes näiteks Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni nõudmisel ja vastavalt ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhistele II ülesande andmeid.2. Iga liikmesriik, kelle jurisdiktsioonis hariliku tuuni kasvandus asub, tagab vaatleja kohaloleku hariliku tuuni sumpadesse paigutamise ja sumpadest saagi kogumise ajal.Vaatleja ülesandeks on eelkõige:a) jälgida kasvanduses toimuvat ja teostada järelevalvet määruse (EÜ) nr 1936/2001 artiklite 4a, 4b ja 4c nõuetele vastavuse üle,b) valideerida artiklis 20 osutatud sumpadesse paigutamise aruandeid,c) teha teadustööd, näiteks võtta Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni nõutavaid proove vastavalt ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhistele.Artikkel 26Jõustamine1. Liikmesriik rakendab oma lipu all sõitva kalalaeva suhtes jõustamismeetmeid juhul, kui vastavalt riigi õigusele on kindlaks tehtud, et laev ei vasta artiklitele 5, 7, 14, 15, 17 ja 19. Kõnealused meetmed võivad olenevalt rikkumise tõsidusest ja vastavalt riigi õigusele olla järgmised:a) rahatrahvid,b) ebaseaduslike püügivahendite ja saagi arestimine,c) laeva sekvestrimine,d) püügiloa peatamine või tühistamine,e) vajaduse korral püügikvoodi vähendamine või tühistamine.2. Iga liikmesriik, kelle jurisdiktsioonis hariliku tuuni kasvandus asub, rakendab selle kasvanduse suhtes jõustamismeetmeid juhul, kui vastavalt selle riigi õigusele on kindlaks tehtud, et see kasvandus ei vasta käesoleva määruse artiklile 20 ja artikli 25 lõikele 2 ning määruse (EÜ) nr 1936/2001 artiklitele 4a, 4b ja 4c. Kõnealused meetmed võivad olenevalt rikkumise tõsidusest ja vastavalt riigi õigusele olla järgmised:a) rahatrahvid,b) nuumamisega tegeleva ettevõtte eemaldamine nuumamiskasvanduste registrist ajutiselt või alatiselt,c) sumpadesse paigutamise või hariliku tuuni koguste turustamise keeld.Artikkel 27Turumeetmed1. Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni ( thunnus thynnus ) sisekaubandus, lossimine, import, eksport, kasvatamiseks ja nuumamiseks sumpadesse paigutamine, reeksport ja ümberlaadimine, millega ei ole kaasas käesolevas määruses nõutud täpset, täielikku ja valideeritud dokumentatsiooni, on keelatud.2. Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni ( thunnus thynnus ) sisekaubandus, import, lossimine, kasvatamiseks ja nuumamiseks sumpadesse paigutamine, töötlemine, eksport, reeksport ja ümberlaadimine on keelatud nende kalalaevade puhul, kelle lipuriigil ei ole Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni püügiks ICCATi majandamis- ja kaitsemeetmete tingimuste alusel välja antud kvooti, püügilimiiti või püügikoormuse piiranguid või kelle lipuriigi kalapüügivõimalused on ammendatud.3. ICCATi hariliku tuuni kasvatamist käsitlevale soovitusele 2006[7] mittevastavate kasvanduste hariliku tuuni sisekaubandus, import, lossimine, töötlemine ja eksport on keelatud.Artikkel 28ÜmberarvestusteguridTöödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks kohaldatakse ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee poolt vastu võetud ümberarvestustegureid.V peatükk LõppsättedARTIKKEL 29 MÄÄRUSE (EÜ) NR 973/2001 MUUTMINEMäärust (EÜ) nr 973/2001 muudetakse järgmiselt:1) artiklid 5 ja 5a jäetakse välja;2) IV lisas jäetakse välja sissekanne hariliku tuuni kohta.Artikkel 30JõustumineKäesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja  I LISAAtlandi ookeani idaosas söödalaevaga, veoõnge ja pelaagilise püügi traaleriga kalastamise suhtes kohaldatavad eritingimused1. Iga liikmesriik piirab oma hariliku tuuni püügi luba omavate söödalaevade või veoõngedega laevade maksimumarvu 2006. aastal hariliku tuuni sihtpüügiga tegelenud laevade arvuga.2. Iga liikmesriik piirab oma hariliku tuuni kaaspüügi luba omavate pelaagilise püügi traalerite arvu.3. Liikmesriigid esitavad 1. aprilliks 2008 ICCATi sekretariaadile punktide 1 ja 2 kohaselt määratud kalalaevade arvu.4. a) Iga liikmesriik tagab, et punktides 1 ja 2 osutatud laevad, kellel on eripüügiluba, kantakse nimekirja, mis sisaldab iga laeva nime ja komisjoni 30. detsembri 2003 määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta)[5] I lisas määratletud ühenduse laevastikuregistri numbrit. Liikmesriigid annavad eripüügiloa ainult juhul, kui laev on kantud ICCATi hariliku tuuni püügi loaga laevade registrisse.b) Iga liikmesriik saadab komisjonile alapunktis a osutatud nimekirja ja kõik selle muudatused elektroonilise kujul.c) Punkti 4 alapunktis a osutatud nimekirja muudatused edastatakse komisjonile vähemalt viis päeva enne seda, kui uus, nimekirja lisatud laev saabub Atlandi ookeani idaossa või Vahemerele. Komisjon edastab muudatused kohe ICCATi sekretariaadile.5. Iga liikmesriik jaotab kuni 10% oma hariliku tuuni püügikvoodist laevade vahel, millele on antud püügiluba vastavalt punktile 4, kusjuures alla 17meetrise üldpikkusega söödalaevad võivad püüda maksimaalselt 200 tonni vähemalt 6,4 kg kaaluvat harilikku tuuni.6. Iga liikmesriik võib jaotada kuni 2% oma hariliku tuuni püügikvoodist rannalähedaseks värske kala püügiks.7.a) Käesoleva lisa punktides 1 ja 2 osutatud laevadelt ei tohi lossida ega ümber laadida Atlandi ookeani idaosast või Vahemerest püütud hariliku tuuni mis tahes kogust mujal kui konventsiooniosaliste määratud sadamates.b) Liikmesriigid määravad lossimiseks kasutatava koha või rannikulähedase koha (määratud sadamad), kus on lubatud harilikku tuuni lossida või ümber laadida.c) Liikmesriigid esitavad määratud sadamate nimekirja komisjonile igal aastal hiljemalt 1. aprillil. Komisjon saadab selle igal aastal enne 15. aprilli ICCATi täitevsekretariaadile. Kõigist hilisematest nimekirja muudatustest tuleb komisjonile ICCATi täitevsekretariaadile edastamiseks teatada vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.8. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 7 esitab punktis 1 ja 2 nimetatud laeva kapten või tema esindaja selle liikmesriigi pädevale asutusele, mille sadamat või lossimisrajatist ta soovib kasutada, vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega järgmise teabe:a) eeldatav saabumisaeg,b) pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus,c) teave piirkonna kohta, kus saak püüti.9. Iga liikmesriik rakendab püügiaruandluse süsteemi, mis tagab tõhusa järelevalve iga laeva kvoodi kasutamise üle.10. Harilikku tuuni tohib turustusviisist olenemata lõpptarbijale jaemüügiks pakkuda ainult siis, kui asjaomases märgistuses või etiketil esitatakse:a) liik ja kasutatud püügivahendid,b) püügipiirkond ja -kuupäev.11. Alates 1. juulist 2008 rakendavad liikmesriigid, kelle söödalaevadel on lubatud Atlandi ookeani idaosas harilikku tuuni püüda, järgmisi sabasildiga seotud nõudeid:a) igale harilikule tuunile tuleb kohe pärast mahalaadimist kinnitada sabasilt;b) igal sabasildil peab olema kordumatu identifitseerimisnumber ja see peab olema kantud harilikku tuuni käsitlevatesse statistilistesse dokumentidesse ja olema märgitud mis tahes tuuni sisaldavale pakendile.II LISA Püügipäevikule esitatavad nõuded:Püügipäevikule esitatavad miinimumnõuded1. Püügipäeviku lehed peavad olema nummerdatud.2. Püügipäevikut tuleb täita iga päev (keskööl) ja enne sadamasse saabumist.3. Püügipäevikut tuleb täita merel tehtavate kontrollide korral.4. Üks püügipäeviku lehe eksemplar peab jääma püügipäevikusse.5. Püügipäevik peab sisaldama andmeid ühe käitamisaasta kohta.Püügipäevikusse kantav minimaalne standardteave:1. Kapteni nimi ja aadress2. Sadamad koos väljumis- ja saabumiskuupäevadega3. Laeva nimi, registrinumber, ICCATi number ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (võimaluse korral). Ühiste püügioperatsioonide korral kõigi osalevate laevade nimed, registrinumbrid, ICCATi numbrid, IMO numbrid (võimaluse korral).4. Püügivahendid:a) laevatüübi FAO koodb) mõõtmed (pikkus, võrgusilma suurus, õngekonksude arv, ...)5. Merel tehtavad toimingud (vähemalt) ühe lausega püügipäeva kohta, sh järgmine teave:a) tegevus (kalapüük, aurutamine)b) asukoht: täpne asukoht (kraadides ja minutites) päevade kaupa, mis märgitakse iga püügi kohta või keskpäeval, kui selle päeva jooksul kalu ei püütud.c) teave saagi kohta:6. Liigi määratlus:a) FAO koodi järgib) kogumass kilogrammides päeva kohta7. Kapteni allkiri8. Vaatleja allkiri (võimaluse korral)9. Kaalumisviis: hinnang, kaalumine pardal.10. Püügipäevikusse kantakse kala ekvivalentne eluskaal ja märgitakse hindamisel kasutatavad ümberarvestustegurid.Miinimumteave lossimise, ümberlaadimise või üleviimise puhul:1. Lossimis-, ümberlaadimis- või üleviimissadamad koos kuupäevadega2. Tooteda) tutvustusb) kalade või kastide arv ja kogus kilogrammides3. Kapteni või laeva agendi allkiri  III LISA ICCATi ÜLEVIIMIS- VÕI ÜMBERLAADIMISDEKLARATSIOONDokument nr ICCATi ÜLEVIIMIS- VÕI ÜMBERLAADIMISDEKLARATSIOONVedurpuksiir või transpordilaev Laeva nimi ja raadiokutsung: Lipp: Lipuriigi loa number: Riiklik registrinumber: ICCATi registrinumber: IMO number: | Kalalaev Laeva nimi ja raadiokutsung: Lipp: Lipuriigi loa number: Riiklik registrinumber: ICCATi registrinumber: Pardatähis: Püügipäeviku lehekülje number: |Päev Kuu Tund Aasta|2_|0_|__|__| Kalalaeva kapteni nimi: vedurpuksiiri või transpordilaeva kapteni nimi: ÜMBERLAADIMISKOHTVäljumine |__|__| |__|__| |__|__| (kust) |__________|Saabumine |__|__| |__|__| |__|__| (kuhu) |__________| Allkiri: Allkiri:Üleviimine/Ümberlaadimine |__|__| |__|__| |__|__| |__________|Ümberlaadimise puhul märkige kaal kilogrammides või kasutatav mõõtmisühik (nt kast, korv) ning selle ühiku lossimiskaal kilogrammides: |___| kilogrammi.Eluskalade ümberlaadimisel märkige ühikute arv ja eluskaalSa-dam|MeriLaius-kraadPikkus-kraad |Liik |Ühikute arv |TüüpElus-kala |TüüpTerve kala |TüüpRoogi-tud kala |TüüpPeata kala |TüüpFileeri-tud kala |TüüpToode|Edasised üleviimised / ümberlaadimisedKuupäev:Koht/Asukoht koordinaatide süsteemis:Loa number:Transportiva laeva kapteni allkiri:Vastuvõtva laeva nimi:Lipp:ICCATi registrinumber:IMO number:Kapteni allkiri:Kuupäev:Koht/Asukoht koordinaatide süsteemis:Loa number:Transportiva laeva kapteni allkiri:Vastuvõtva laeva nimi:Lipp:ICCATi registrinumber:IMO number:Kapteni allkiri:| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |ICCATi vaatleja allkiri (võimaluse korral):Kohustused üleviimise või ümberlaadimise korral:1. Vastuvõtvale laevale (puksiir-, töötlemis- või transpordilaevale) tuleb esitada üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni originaal.2. Üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni koopiat peab hoidma vastav püügilaev.3. Edasisi üleviimisi või ümberlaadimisi tehakse laeval tegutseda lubava asjaomase lepinguosalise loal.4. Vastuvõttev laev, kelle valduses kala on, peab üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali alles hoidma kasvanduseni või lossimiskohani.5. Üleviimine või ümberlaadimine tuleb kanda iga asjaomase laeva püügipäevikusse.IV LISA ICCATi RAHVUSVAHELISE ÜHISINSPEKTEERIMISE KAVAKomisjon leppis oma neljandal korralisel koosolekul (1975. aasta novembris Madridis) kokku, et:vastavalt konventsiooni artikli IX lõikele 3 soovitab komisjon konventsiooni ja sellest tulenevate meetmete kohaldamise tagamiseks järgmise rahvusvahelise kontrolli korra kehtestamist väljaspool riikide jurisdiktsiooni jäävate vete üle.1. Kontrolli teostavad konventsiooniosaliste riikide valitsuste kalanduskontrollitalituste inspektorid. Selleks tuleb komisjonile teatada valitsuste määratud inspektorite nimed.2. Laevadel, mille pardal on inspektorid, tuleb heisata komisjoni heakskiidetud erilipp või -vimpel näitamaks, et inspektor teostab rahvusvahelist kontrolli. Selliselt kasutatavate laevade, mis võivad olla spetsiaalsed inspekteerimislaevad või kalalaevad, nimed teatatakse komisjonile esimesel võimalusel.3. Iga inspektor kannab kaasas lipuriigi ametiasutuste poolt komisjoni heakskiidetud vormis väljaantud isikut tõendavat dokumenti, mis antakse talle ametisse määramisel ja kus on kirjas, et tal on volitused tegutseda komisjoni heakskiidetud korras.4. Vastavalt punktis 9 kokkulepitud korrale peab riikide jurisdiktsioonist väljapoole jäävates konventsiooni alla kuuluvates vetes parasjagu tuuni või selle lähiliikide püüdmiseks kasutatav laev peatuma, kui ta on saanud inspektorit transportivalt laevalt vastava signaali, mis on edastatud rahvusvahelises signalisatsioonikoodis, välja arvatud kalastamise ajal, sel juhul peab ta peatuma kohe pärast kalastamise lõpetamist. Laeva kapten[6] peab inspektori, kellel võib kaasas olla tunnistaja, pardale lubama. Kapten peab inspektoril võimaldama kontrollida kalasaaki, püügivahendeid ja kõiki asjakohaseid dokumente nii, nagu inspektor peab asjaomase laeva lipuriigiga seotud kehtivate komisjoni soovituste järgimise kontrollimiseks vajalikuks ning inspektor võib küsida mis tahes selgitusi, mida ta peab vajalikuks.5. Laeva pardale minnes esitab inspektor punktis 3 kirjeldatud dokumendi. Inspekteerimisi tuleb teha nii, et kontrollimine tekitaks kalalaevale võimalikult vähe tüli ja et oleks välditud kala kvaliteedi halvenemine. Inspektor peab oma vaatlustes piirduma faktide kindlakstegemisega seoses asjaomase laeva lipuriigiga seotud kehtivate komisjoni soovituste järgimisega. Kontrolli käigus võib inspektor küsida kaptenilt mis tahes abi. Ta koostab oma kontrolli kohta komisjoni heakskiidetud vormis inspekteerimisakti. Inspektor allkirjastab akti laeva kapteni juuresolekul, kes võib aktile lisada või on lisanud mis tahes tähelepanekuid, mida ta peab vajalikuks ning kes peab neile tähelepanekutele alla kirjutama. Akti koopiad antakse laeva kaptenile ja inspektori päritoluriigile, kes edastab need laeva lipuriigi asjaomastele asutustele ja komisjonile. Komisjoni soovituste rikkumise avastamisel peaks inspektor võimaluse korral teavitama ka lipuriigi pädevaid asutusi, ning teatama sellest komisjonile ning teadaolevalt läheduses viibivatele lipuriigi inspekteerimislaevadele.6. Inspektori takistamist või tema juhiste täitmatajätmist käsitleb laeva lipuriik nii, nagu oleks takistatud lipuriigi inspektorit või jäetud täitmata viimase juhised.7. Inspektorid täidavad oma kohustusi vastavalt kavas sätestatud eeskirjadele, aga jäävad oma riikide asutuste kontrolli alla ja vastutavad nende ees.8. Konventsiooniosaliste valitsused võtavad arvesse ja rakendavad meetmeid välisriigi inspektorite aktide põhjal vastavalt käesolevale kavale ja kooskõlas oma riigi õigusaktidega samal alusel kui oma inspektorite aktide puhul. Käesoleva lõike sätted ei pane konventsiooniosalise valitsusele kohustust anda välisriigi inspektori aktile tõendina kõrgemat väärtust kui sellel oleks inspektori päritoluriigis. Konventsiooniosaliste valitsused teevad koostööd, et hõlbustada kohtu- või muid menetlusi inspektori poolt käesoleva kava kohaselt esitatud akti alusel.9. i) Konventsiooniosaliste valitsused teatavad iga aasta 1. märtsiks komisjonile käesolevas kavas osalemise esialgsed plaanid järgmiseks aastaks ning komisjon võib anda konventsiooniosaliste valitsustele soovitusi riikide tegevuse koordineerimiseks selles valdkonnas, sh inspektorite arvu ja neid transportivate laevade arvu osas.ii) Konventsiooniosaliste valitsused kohaldavad käesolevas ettepanekus kehtestatud korda ja osalemise plaane, kui nad ei ole teisiti kokku leppinud; ja niisugusest kokkuleppest tuleb teatada komisjonile.Kava rakendamine mis tahes kahe konventsiooniosalise valitsuse poolt peatatakse siiski kuni kokkuleppe sõlmimiseni, kui üks pooltest on sellest komisjonile teatanud.10. i) Püügivahendeid kontrollitakse vastavalt alapiirkonnas kehtivatele õigusnormidele, kus kontrolli teostatakse. Inspektor märgib akti rikkumise laadi.ii) Inspektoril on õigus kontrollida kõiki kasutuses olevaid või tekil olevaid kasutusvalmis püügivahendeid.11. Inspektor kinnitab komisjoni heakskiidetud identifitseerimismärgi igale püügivahendile, mis näib olevat vastuolus kontrollitava laeva lipuriigiga seotud kehtivate komisjoni soovitustega, ning märgib selle fakti oma akti.12. Inspektor võib pildistada püügivahendeid nii, et oleks näha need osad, mis tema arvates on vastuolus kehtiva määrusega, ning pildistatud esemed tuleb aktis loetleda ja fotode koopiad tuleb lisada lipuriigile saadetavale aruandele.13. Inspektoril on komisjoni kehtestatud tingimustel õigus uurida kalasaaki, et teha kindlaks, kas järgitakse komisjoni soovitusi. Ta edastab oma tähelepanekud kontrollitava laeva lipuriigi asutustele niipea kui võimalik. (Kahe aasta aruanne 1974–1975, II osa).MärkusedLepiti kokku, et rahvusvahelise inspekteerimiskava jõustumiskuupäev lükatakse edasi kuni komisjon otsustab teisiti.ICCATi vimpel:[pic][1][2] EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33[3] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59[4] EÜT L 137, 19.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 831/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 33)[5] ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.[6] Kapten on isik, kes juhib laeva.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.3.2016
            COM(2016) 145 final
            2016/0078(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli alusel

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Vastavalt asjakohastele läbirääkimisjuhistele
                  1
                pidas komisjon Cooki saarte valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Cooki saarte vahel uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus leping ja protokoll 21. oktoobril 2015. Need hõlmavad vastavalt kaheksa- ja nelja-aastast ajavahemikku alates nende ajutise kohaldamise kuupäevast, st nende allkirjastamise kuupäevast, nagu on sätestatud lepingu artiklis 16 ja protokolli artiklis 12.

               Uue lepinguga nähakse ette reformitud ühise kalanduspoliitika prioriteete arvestav raamistik ja selle välismõõde Euroopa Liidu ja Cooki saarte kalandusalase strateegilise partnerluse väljatöötamiseks.

               Uue protokolli peamine eesmärk on sätestada liidu laevade kalapüügivõimalused Cooki saarte kalapüügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest ning järgides vajaduse korral Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) kaitse- ja majandamismeetmeid. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide koostatud ning uue lepingu ja protokolli sõlmimist käsitleva ettevaatava hindamise tulemused. Partnerluslepingu eesmärk on ühtlasi anda uut hoogu Euroopa Liidu ja Cooki saarte koostööle, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Cooki saarte kalapüügipiirkonnas.

                  Protokolliga nähakse ette kalapüügivõimalused neljale tuunipüügiseinerile.

                  Oleks vaja määrata kindlaks kalapüügivõimaluste liikmesriikide vahelise jaotamise põhimõtted.

                  Seepärast teeb komisjon nõukogule ettepaneku käesolev määrus vastu võtta.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktile d kuulub mere bioloogiliste ressursside kaitse Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata, kuna liikmesriikidel puudub pädevus pidada läbirääkimisi kalanduslepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega.

               Uue lepingu rakendamise protokolli alusel kalapüügivõimaluste eraldamist käsitleva nõukogu määruse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

                  Käesolevat menetlust teostatakse paralleelselt menetlustega, mis on seotud nõukogu otsusega, millega lubatakse Euroopa Liidu nimel allkirjastada säästva kalapüügi partnerlusleping Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahel ning selle rakendamise protokoll ja neid ajutiselt kohaldada, ning nõukogu otsusega, milles käsitletakse kõnealuse lepingu ja selle rakendamise protokolli sõlmimist Euroopa Parlamendi nõusolekul.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Euroopa Liidu ja Cooki saarte vahelise säästva kalapüügi võimaliku partnerluslepingu ja protokolli üle konsulteeriti huvitatud isikutega eelhindamise käigus. Hindamisaruanne on avaldatud tervikuna Euroopa Komisjoni Europa veebisaidil. Liikmesriikide ja tööstussektori ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Hindamise ja kõnealuste konsultatsioonide tulemusena jõuti järeldusele, et ELi ja Cooki saarte jaoks oleks kasulik sõlmida uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll.

               Kooskõlas reformitud ühise kalanduspoliitikaga on lepingus säte, milles käsitletakse inimõiguste austamist ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimist (artikli 3 lõige 4). Lepingu ja selle rakendamise protokolliga nähakse ette võimalus nende kohaldamise peatamiseks (vastavalt artiklid 13 ja 6) või lõpetamiseks (vastavalt artiklid 14 ja 7), kui üks lepinguosalistest ei pea kinni inimõiguste austamise nõudest.

               4.MÕJU EELARVELE

               Aastane rahaline toetus on esimesel ja teisel aastal 735 000 eurot ning kolmandal ja neljandal aastal 700 000 eurot; toetus põhineb järgmisel:

               a) esimesel ja teisel aastal 385 000 euro suurune summa ning kolmandal ja neljandal aastal 350 000 euro suurune summa juurdepääsuks 7 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile ning

               b) toetus Cooki saarte kalandussektori arengupoliitika edendamiseks summas 350 000 eurot esimesel, teisel, kolmandal ja neljandal aastal. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ja eelkõige Cooki saarte vajadustele seoses teadusuuringute, väikesemahulise kalapüügi, kalanduse seire, kontrolli ja järelevalve ning võitlusega ebaseadusliku kalapüügi vastu.

               2016/0078 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli alusel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)21. oktoobril 2015 parafeerisid Euroopa Liit ja Cooki saared säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „leping”) ja selle rakendamise protokolli, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Cooki saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

               (2)Nõukogu võttis […] vastu otsuse 2016/…/EL
                  2
                lepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.

               (3)Tuleks määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel nii protokolli ajutise kohaldamise ajal kui ka protokolli kehtivusaja jooksul tervikuna.

               (4)Kui selgub, et protokolli kohaselt liidule antud kalapüügivõimalusi ei kasutata täielikult, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008
                  3
                artikli 10 lõikele 1. Kui asjaomane liikmesriik ei vasta nõukogu määratavaks tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et selle liikmesriigi laevad ei kasuta antud perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               (1)Euroopa Liidu ja Cooki saarte vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolliga (edaspidi „protokoll”) ette nähtud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

               tuunipüügiseinerid

                        Hispaania:

                           3
                              laeva

                        Prantsusmaa:

                           1
                              laev

               (2)Määrust (EÜ) nr 1006/2008 kohaldatakse, ilma et see piiraks lepingu kohaldamist.

               (3)Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide kalapüügilubade taotlused ei hõlma kõiki neile protokollis sätestatud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlusi.

               (4)Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõikes 1 sätestatud tähtajaks, mille jooksul peavad liikmesriigid kinnitama, et nad ei kasuta protokolli raames neile eraldatud kalapüügivõimalusi täielikult, kehtestatakse kümme tööpäeva arvestatuna kuupäevast, mil komisjon teatab neile, et nende püügivõimalused ei ole täielikult ära kasutatud.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates protokolli allkirjastamise kuupäevast.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Vastu võetud nõukogu (põllumajandus ja kalandus) 3253. istungil 15. juulil 2013.

                     (2)
                  ELT L […] , […], lk […].

                     (3)
                  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0096

Ettepanek Nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist  /* KOM/2006/0096 lõplik - CNS 2006/0032 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.3.2006KOM(2006) 96 lõplik2006/0032 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKomooride delegatsioon ja ühenduse delegatsioon kohtusid Brüsselis 2004. aasta novembris läbirääkimisteks, mille eesmärk on sõlmida poolte kalandusalane partnerlusleping, mis asendaks poolte olemasoleva kalanduskokkuleppe.Mõlemad pooled rõhutasid ühist arusaama vajadusest teha koostööd, et protokolli eelnõus sätestatud partnerlusprogrammide abil Komooridel vastutustundlikku kalapüüki rakendada, kalavarusid säilitada ja kalandussektorit arendada.Uus leping ja protokoll parafeeriti 24. novembril 2004. Nendega nähakse ette majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostöö kalandussektoris, et tagada kalavarude kaitse ja jätkusuutlik kasutamine ning ettevõtete koostöö, mis on suunatud ühiseid huve teenivate majandussuhete arendamisele kalandussektoris ja sellega seotud tegevusvaldkondades.Mõlemad pooled nõustusid tegema asjaomastele ametiasutustele ettepaneku olemasoleva kalandusalase raamkokkuleppe asendamiseks kalandusalase partnerluslepingu ning protokolli, lisa ja liidetega ning protokolli, lisa ja liidete ajutiseks kohaldamiseks (protokolli võetakse praegu vastu).Pooled osalevad poliitilises dialoogis vastastikust huvi pakkuvatel kalandussektorit puudutavatel teemadel. Nad on kinnitanud oma tahet tagada kalavarude jätkusuutlik kasutamine ning võidelda ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügi vastu.Eespool mainitut silmas pidades on kõnealune uus leping kalavarude vastutustundliku ja jätkusuutliku kasutamise edendamise kaudu kasulik nii ühendusele kui ka Komoori Liidule.Eelneva põhjal teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks määrusega vastu EÜ ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu.2006/0032 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koos artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu kiitis määrusega (EMÜ) nr 1494/88[3] Euroopa Majandusühenduse nimel heaks kokkuleppe Komoori Islamiliitvabariigiga. Pooled alustasid läbirääkimisi, et asendada kõnealune kokkulepe vastavalt selle sätetele uue kalandusalase partnerluslepinguga.(2) Kõnealuste läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus leping 24. novembril 2004.(3) Lepinguga nähakse ette majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostöö tugevdamise kalandussektoris, et tagada kalavarude kaitse ja jätkusuutlik kasutamine ning ettevõtete koostöö, mis on suunatud ühiseid huve teenivate majandussuhete arendamisele kalandussektoris ja sellega seotud tegevusvaldkondades.(4) Kõnealune leping tuleks heaks kiita.(5) Uue lepingu jõustumisel aegub määrus (EMÜ) nr 1494/88 ning see tuleks selguse huvides kehtetuks tunnistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu.Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele.Artikkel 2Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isikud, kellel on õigus ühendust siduvale lepingule alla kirjutada.Artikkel 3Määrus (EMÜ) nr 1494/88 tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 5Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaEuroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vaheline kalandusalane PARTNERLUSLEPINGEUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”) jaKOMOORI LIIT (edaspidi „Komoorid“), edaspidi „lepinguosalised“,VÕTTES ARVESSE ühenduse ja Komooride tihedaid koostöösuhteid, eriti Cotonou lepingu raames, ning mõlemapoolset soovi koostööd tõhustada,VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni,OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest,OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine,OLLES VEENDUNUD, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis on kooskõlas asjaomase poliitikaga ja tagavad koostoime,OLLES OTSUSTANUD algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoogi, et aidata Komooridel kujundada oma valdkondlikku kalanduspoliitikat ning teha kindlaks sobivad vahendid kõnealuse poliitika tõhusaks rakendamiseks ning ettevõtjate ja kodanikuühiskonna protsessi kaasamiseks,SOOVIDES leppida kokku Komooride majandusvööndis kalastavate ühenduse laevade kalastustegevuse tingimustes ja ühenduse toetuses vastutustundliku kalapüügi rakendamisele kõnealuses majandusvööndis,OLLES OTSUSTANUD teha tihedamat koostööd kalamajanduses ja sellega seotud valdkondades mõlema lepinguosalise ettevõtjaid kaasavate ühisettevõtete loomise ja arendamise kaudu,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1 EesmärkKäesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja kord, millega reguleeritakse:-  majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostööd kalandussektoris, et rakendada kalavarude kaitse ja jätkusuutliku kasutamise eesmärgil Komooride vetes vastutustundlikku kalapüüki ning arendada Komooride kalandussektorit;-  tingimusi, mis määravad ühenduse kalalaevade juurdepääsu Komooride vetele;-  kalapüügi kontrollimise korda Komooride vetes, et tagada eespool nimetatud eeskirjade ja tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ennetamine;-  äriühingute koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori majandustegevust ja sellega seotud tegevusi.Artikkel 2 MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:a) Komooride ametiasutus – Komooride kalanduse eest vastutav ministeerium;b) ühenduse ametiasutus – Euroopa Komisjon;c) ühenduse laev – ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev;d) ühisettevõte – äriühing, mille on Komooridel kalapüügiks või sellega seotud tegevusteks asutanud laevaomanikud või lepinguosaliste ettevõtted;e) ühiskomitee – komitee, mis koosneb ühenduse ja Komooride esindajatest, kelle ülesanded on esitatud käesoleva lepingu artiklis 9.Artikkel 3 Käesoleva lepingu rakendamise põhimõtted ja eesmärgid1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Komooride vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest, ilma et see piiraks samas geograafilises piirkonnas paiknevate arengumaade vahel sõlmitud kokkulepete, sealhulgas vastastikuste kalastuskokkulepete kohaldamist.2. Lepinguosalised teevad koostööd valdkondliku kalanduspoliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks Komooride vetes ning algatavad vajalike reformide arutamiseks poliitilise dialoogi, ilma et see piiraks Komooride suveräänseid õigusi. Lepinguosalised kohustuvad enne kõnealuse valdkonna meetmete vastuvõtmist teineteisega konsulteerima.3. Lepinguosalised teevad koostööd ka käesoleva lepingu alusel rakendatud meetmete, programmide ja tegevuste ühistel või ühepoolsetel eel- ja järelhindamistel ning jooksvatel hindamistel.4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega.5. Komooride meremeeste töötamist ühenduse laevadel reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse automaatselt asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes, seda eelkõige ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamise osas.Artikkel 4 Teaduskoostöö1. Lepinguperioodi jooksul püüavad lepinguosalised jälgida kalavarude olukorda Komooride vetes.2. Lepinguosalised peavad India Ookeani Tuunikomisjoni soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel üksteisega lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid, et tagada kalavarude säästev majandamine.3. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega otse või India Ookeani Tuunikomisjonis (IOTC), et tagada India ookeanis elusressursside haldamine ja kaitse ning teha asjakohaste teadusuuringute alal koostööd.Artikkel 5 Ühenduse laevade ligipääs Komooride kalastusvööndile1. Komoorid kohustuvad andma ühenduse laevadele oma kalastusvööndis püügiloa kooskõlas käesoleva lepinguga ning selle protokolli ja lisaga.2. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalastustegevus toimub vastavalt Komooride territooriumil kehtivatele õigusnormidele. Komooride ametiasutus teavitab komisjoni kõigist kõnealuste õigusaktide muudatustest.3. Lepinguosalised vastutavad protokollis sätestatud kalapüügiseire tõhusa rakendamise eest. Ühenduse laevad teevad koostööd kõnealuse seire eest vastutavate Komooride ametiasutustega.4. Ühendus kohustub võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et ühenduse laevad järgivad kõnealust lepingut ning Komooride jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes toimuvat kalastustegevust reguleerivaid õigusakte.Artikkel 6 Litsentsid1. Ühenduse laevad võivad Komooride kalastusvööndis kalastada vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljastatud püügilitsents.2. Laevale püügilitsentsi saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas.Artikkel 7 Rahaline toetus1. Ühendus annab Komooridele rahalist toetust vastavalt protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus koosneb kahest omavahel seotud osast:a) ühenduse laevade ligipääs Komooride kalastusvööndile, jab) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi rakendamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Komooride vetes.c) Lõike 1 punktis a nimetatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärkidega, mida tahetakse saavutada Komooride valdkondliku kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle rakendamiseks läbiviidavatele ühe- ja mitmeaastastele programmidele.Artikkel 8 Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja seonduvates sektorites. Lepinguosalised peavad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate erinevate meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu.2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust.3. Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste territooriumidel asuvate ettevõtete sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist.4. Lepinguosalised soodustavad eelkõige vastastikuseid huve teenivate ühisettevõtete asutamist. Ühenduse laevade üleandmine ühisettevõtetele ja ühisettevõtete loomine Komooridel toimub süstemaatiliselt kooskõlas Komooride ja ühenduse õigusega.Artikkel 9 Ühiskomitee1. Käesoleva lepingu rakendamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid:a) lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 7 lõikes b viidatud ühe- ja mitmeaastaste programmide kavandamine ning nende rakendamise hindamine;b) vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks;c) tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina;d) vajaduse korral kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulenevalt rahalise toetuse muutmine;e) mis tahes muud ülesanded, mille määravad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel.2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Komooridel ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komitee erikoosolekuid.Komitee tuleb kindlasti kokku hiljemalt kolm kuud pärast iga protokolli jõustumist, et sätestada käesoleva lepingu rakendamise üksikasjalikud eeskirjad. Selleks koostab komitee tegevuskava, millega määratakse kindlaks arendatavad tegevused ja üksikasjalik ajakava, mis hõlmab iga protokolli kohaldamisperioodi.Artikkel 10 Lepingu geograafiline kohaldamisalaKäesolevat lepingut kohaldatakse nii nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, kui ka Komoori Liidu territooriumi suhtes.Artikkel 11 Lepingu kestusKäesolevat lepingut kohaldatakse seitse aastat alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel on see täiendavalt pikendatav seitsme aasta kaupa, kui ei esitata kirjalikku lepingu lõpetamise teatist kooskõlas artikliga 12.Artikkel 12 Lepingu lõpetamine1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada tõsiste asjaolude korral, nagu asjaomaste varude vähenemine, ühenduse laevadele tagatud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi ennetamisega.2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lepingust taganeda vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist.3. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone.4. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.Artikkel 13 Lepingu peatamine1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu sätete rakendamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel.2. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele.Artikkel 14Protokoll ja lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad.Artikkel 15 Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusättedKäesoleva lepinguga tunnistatakse alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast kehtetuks ja asendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vaheline Komooride rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 20. juulil 1988.Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010, jääb siiski protokolli artikli 1 lõikes 1 sätestatud ajavahemikuks jõusse ja moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.Artikkel 16 JõustumineKäesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, saksa, slovaki, sloveeni, soome, rootsi, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle vastuvõtmise menetluste lõpuleviimisest.***[1] EÜT[2] EÜT[3] EÜT L 137, 2.6.1988, lk 18.


|

52011PC0799

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaks  /* KOM/2011/0799 lõplik - 2011/0375 (NLE) */

	SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST110-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) soovitakse ühise kalanduspoliitikaga tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on iga-aastane lubatud kogupüüki (TAC), kvoote ja püügikoormuse piiranguid hõlmav kalapüügivõimaluste kinnitamine.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kindlaks määrata liikmesriikide 2012. aasta kalapüügivõimalused seoses majanduslikult kõige tähtsamate Musta mere kalavarudega.-  Üldine taustKomisjoni teatises, mis käsitleb arutelu 2012. aasta kalapüügivõimaluste üle (KOM(2011) 298 (lõplik)), kirjeldatakse ettepaneku tausta.Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) edastab 2011. aasta novembris teaduslikud nõuanded püügivõimaluste kohta Mustas meres 2012. aastal.Käesolevas ettepanekus on üks osa, mis on oluline Musta mere kalanduspiirkondade haldamisel 2012. aastal ja milles kehtestatakse lubatud kogupüük ja kvoodid.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidKalapüügivõimalusi ja nende eraldamist liikmesriikidele reguleeritakse kord aastas. Viimati on vastu võetud nõukogu 17. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1256/2010, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks-  Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEsitatud meetmed on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega ning liidu säästva arengu poliitikaga.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutaminePeamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudTeadusorganisatsioon, kellega konsulteeriti, on kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).Euroopa Liit taotleb igal aastal STECFilt teadusnõuandeid tähtsate kalavarude kohta. Nõuanded hõlmavad eeldatavasti kogu Musta mere kalavaru, mille kohta esitatakse lubatud kogupüük.-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaHuvitatud isikutega konsulteeriti komisjoni teatise kaudu, mis käsitleb arutelu 2012. aasta kalapüügivõimaluste üle. STECF esitab ettepaneku teadusliku põhjenduse.-  Mõju hindamineKuni teadusnõuannete saamiseni võivad kavandatud meetmed rakendamise korral muuta ELi laevade kalapüügivõimalusi püügimahtude osas Mustal merel.Ettepanek ei kajasta mitte ainult lühiajalisi probleeme, vaid on ka osa pikaajalisest strateegiast, mille puhul kalapüüki kohandatakse pikemas perspektiivis järk-järgult säästva tasemeni.Ettepaneku strateegia järgimine võib seega viia keskmises või pikas perspektiivis väiksema püügikoormuseni, kuid pikas perspektiivis stabiilsete või suurenevate kvootideni. Seega oodatakse strateegia pikaajalise tulemusena püügikoormuse kohandamisest tulenevat väiksemat keskkonnamõju ning püsivat või kasvavat lossimismahtu. Pikas perspektiivis suureneb kalandustegevuse stabiilsus.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõteEttepanekus sätestatakse püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse ELi püügipiirkondades ja rahvusvahelistes püügipiirkondades, kus tegutsevad ELi kalalaevad, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada kalapüügi bioloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlik maht.-  Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.Nõukogu asjakohase määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel otsustusvabadus nende püügivõimaluste jaotamisel piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud püügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul.Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.-  Vahendi valikKavandatav vahend: määrus.Tegemist on ettepanekuga kalavarude majandamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 alusel ja kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 20.MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.TÄIENDAV TEAVE-  LihtsustamineEttepanekuga nähakse ette (ELi või riikide) avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige püügikoormuse arvestuse nõuete osas.-  Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek käsitleb iga-aastast määrust 2012. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.-  Üksikasjalik selgitusEttepanekuga määratakse kindlaks liikmesriikide 2012. aasta kalapüügivõimalused seoses teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmadega.Esitatud arvud kajastavad teadusnõuandeid ning lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamise raamistikku, mis on esitatud komisjoni teatises, mis käsitleb arutelu 2012. aasta kalapüügivõimaluste üle.Komisjoni eesmärk on tagada kalavarude säästev kasutamine vastavalt liidu poliitikale ja rahvusvahelistele kohustustele ning säilitada samas püügivõimaluste stabiilsus, mistõttu lubatud kogupüügi ja kvootide iga-aastased muudatused on võimaluse piires limiteeritud, võttes arvesse konkreetse kalavaru seisukorda.Lubatud kogupüük ja liikmesriikide vahel jaotatud kvoodid on esitatud I lisas.2011/0375 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.2.  Määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[1] kohaselt tuleb kehtestada meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavat teaduslikku nõuannet ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruannet.3.  Nõukogu on kohustatud vastu võtma meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavaru või kalavarurühma kaupa ja vastavalt vajadusele ka teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalandustegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.4.  Lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid tuleks kehtestada olemasoleva teadusliku nõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus.5.  Käesolevas määruses kehtestatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks),[2] eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, mis käsitlevad püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.6.  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[3] artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid.7.  Selleks, et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada ELi kaluritele elatusvahendid on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2012. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK Reguleerimisala ja mõistedArtikkel 1 SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaks.Artikkel 2 ReguleerimisalaKäesolevat määrust kohaldatakse ELi laevade suhtes, mis püüavad kala Mustal merel.Artikkel 3 MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „GFCM” – Vahemere üldine kalanduskomisjon;b) „Must meri” – GFCMi geograafiline allpiirkond vastavalt otsusele GFCM/33/2009/2;c) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;d) „lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas püüda lubatav kogus;e) „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist.II PEATÜKKKalapüügivõimalusedArtikkel 4 Lubatud kogupüük ja selle jaotamineLubatud kogupüük, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud lisas.Artikkel 5 Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisättedKäesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast ümberjaotamist;c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.Artikkel 6 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimusedPardal tohib hoida või laevalt lossida kalavarusid, mille suhtes on käesoleva määrusega kindlaks määratud kalapüügivõimalused, ainult juhul, kui:a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; võib) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.III PEATÜKKLõppsättedArtikkel 7 Andmete edastamineKui liikmesriigid saadavad komisjonile püütud kalavarude koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse lisas sätestatud kalavarude koode.Artikkel 8 JõustumineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja LISAELi kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupaJärgmistes tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning kvootide haldamisega seotud tingimused ühest aastast teise ülekandmisel.Kalavarudele viidatakse liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabelit.Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |Sprattus sprattus | SPR | Kilu |Liik: | Harilik kammeljas | Püügipiirkond: | Musta mere ELi veed |Psetta maxima | TUR/F37.4.2.C |Bulgaaria | 37 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Rumeenia | 37 |EL | 74 | (1) |TAC | Ei kohaldata |_________ |(1) Kalandustegevus ei ole lubatud 15 aprillist kuni 15 juunini. |Liik: | Kilu | Püügipiirkond: | Musta mere ELi veed |Sprattus sprattus | SPR/ F37.4.2.C |Bulgaaria | 8032.5 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |Rumeenia | 3442.5 |EU | 11475 |TAC | Ei kohaldata |_________ |[1] ELT L 358, 31.12.2002, lk 59.[2] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.[3] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.