               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.7.2015
            COM(2015) 342 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Saksamaa taotlus EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF”) rahaliste toetuste saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus”)
                  1
               .

               2.26. veebruaril 2015 esitasid Saksamaa ametiasutused taotluse EGF/2015/002 DE/Adam Opel, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega
                  2
                Saksamaal asuvas ettevõttes Adam Opel AG ning selle ühe tarnija juures.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2015/002 DE/Adam Opel

                        Liikmesriik

                        Saksamaa

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand)

                        Arnsberg (DE A5)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        26. veebruar 2015

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        12. märts 2015

                        Lisateabe taotlemise kuupäev

                        12. märts 2015

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        23. aprill 2015

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        16. juuli 2015

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõte

                        Adam Opel AG

                        Asjaomaste ettevõtete arv

                        2

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           3

                        Osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        1

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        15. august 2014 – 15. detsember 2014

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        2 881

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        0

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        2 881

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        2 881

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        2 692

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        11 151 640

                        EGFi rakendamise eelarve
                           4
                         (eurodes)

                        446 066

                        Kogueelarve (eurodes)

                        11 597 706

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        6 958 623

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Saksamaa ametiasutused esitasid taotluse EGF/2015/002 DE/Adam Opel 26. veebruaril 2015, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 12. märtsil 2015, st kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, ja taotles Saksamaa ametiasutustelt samal kuupäeval lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise, mis käsitleb taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 16. juulil 2015.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati seoses ettevõttes Adam Opel AG ja tema ühe tarnija juures toimunud 2 881 töötaja koondamisega. Põhiettevõte tegutseb NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas majandussektoris. Põhiettevõttes toimunud koondamised leidsid aset peamiselt NUTS
                  5
                2. tasandi piirkonnas Arnsbergis (DE A5).

                        Ettevõtted ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Adam Opel AG

                        2 826

                        Johnson Controls

                        55

                        Ettevõtteid kokku: 2

                        Koondamisi kokku:

                        2 881

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        2 881

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Saksamaa ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 15. augustist 2014 kuni 15. detsembrini 2014.

               8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

               –2 826 töötajat koondati ettevõttes Adam Opel AG;

               –55 töötajat koondati Adam Opel AG tarnija, ettevõtja Johnson Controls Objekt Bochum GmbH & Co. KG juures.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –2 881 töötajat koondati kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on 2 881.

               Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga

               11.Selleks et näidata seost koondamiste ning määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, väidavad Saksamaa ametiasutused, et kriisi tõttu on Euroopas müüdavate autode arv väikseim pärast 1997. aastat. Lääne-Euroopas vähenes müük järsult, langedes 20 aasta madalaimale tasemele
                  6
               . Finants- ja majanduskriisi tagajärjel vähenes esmaregistreeritud autode arv ELis ja EFTA liikmesriikides 2007.–2013. aastal 25 % (Euroopa Autotootjate Liidu andmeil enam kui 16 miljonilt esmaregistreeritud autolt 12 miljonile esmaregistreeritud autole). Iseäranis ränga hoobi on saanud keskmise hinnaklassiga väikeste ja keskmise suurusega sõidukite tootjad, samal ajal kui kokkuhoidlike sõidukite ning hinnaliste sõidukite või luksussõidukite müüki kriis nii palju ei mõjutanud. Saksamaa Autotootjate Liit (Verband der Automobilindustrie) on teatanud, et kõikide keskmise hinnaklassiga väikeste ja keskmise suurusega sõidukite tootjate, nagu Opel, Fiat, PSA, Renault (v.a Dacia), Ford ja Toyota, turuosa on Euroopa turul alates 2007. aastast järsult kahanenud. Lisaks automüügi üldisele vähenemisele on võimalik täheldada üleminekut keskmise hinnaklassi sõidukitelt kokkuhoidlikele sõidukitele. Automüügi üldist järsku vähenemist on võimalik seostada jätkuva majandus- ja finantskriisiga. Eurostati andmeil suurenes töötus aastatel 2007–2013 Euroopas märkimisväärselt (2007. aasta 7,2 %lt 2013. aasta 10,8 %le), millel on tõenäoliselt olnud mõju tarbijate kulutustele.

               12.Saksa autotootja Adam Opel AG, kelle General Motors omandas 1931. aastal, müüb oma Opeli ja Vauxhalli kaubamärgi all toodetud autosid peamiselt Euroopa turul ning on üks juhtivaid ettevõtjaid keskmise hinnaklassiga väikeste ja keskmise suurusega sõidukite segmendis. Seega on kriis tabanud ettevõtet Adam Opel AG eriti rängalt. Eespool kirjeldatud arengu tagajärjel vähenes Opeli/Vauxhalli autode müük Euroopas märkimisväärselt: aastatel 2007–2013 kahanes müük 39 %.

               13.Automüügi järsu vähenemise tõttu seisis Adam Opel AG silmitsi liigse tootmisvõimsuse probleemiga. Kuna tootmistehase käigushoidmise püsikulud jäid samaks, tähendas toodetavate sõidukite arvu vähendamine tootmiskulude suurenemist ühe sõiduki kohta ja seega marginaali vähenemist. Ettevõtte Adam Opel AG käitab praegu Opeli ja Vauxhalli autode tootmiseks Euroopas viit tehast: kaht Saksamaal (kolmas, Bochumi tehas, mida käsitletakse käesolevas ettepanekus, on olnud alates 31. detsembrist 2014 suletud) ning üht Poolas, Ühendkuningriigis ja Hispaanias.

               14.Tänaseks on NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) sektorilt laekunud EGFile 21 taotlust, millest 11 põhjendati kaubandusega seotud globaliseerumisega ning 10 ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga. Neist juhtudest paljude puhul mõjutasid töötajate koondamise otsust erineval määral mõlemad kriteeriumid (globaliseerumine ja kriis). Sellisel juhul on liikmesriigi ülesanne kindlaks määrata, kumb neist oli konkreetse taotluse esitamise peamine põhjus, ja esitada põhjendatud analüüs koondamiste ja selle konkreetse kriteeriumi vahelise põhjusliku seose kohta.

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               15.Kõnealused koondamised põhjustanud sündmus oli Adam Opel AG Bochumi tootmistehase täielik sulgemine. Aastatel 2007–2013 vähendas Opel Bochumi tehases tootmismahtu 55 %. Ületootmine, mille tõi kaasa automüügi järsk vähenemine finants- ja majanduskriisi tagajärjel, sundis ettevõtet Adam Opel AG kohandama Euroopas oma tootmisvõimsust, et viia see vastavusse nõudlusega. Sellest tulenevad ümberkorraldused viisid Opeli tootmisettevõtte sulgemiseni Belgias Antwerpenis. Seoses Antwerpeni tehase sulgemisega esitasid Belgia ametiasutused taotluse EGF/2010/031 BE/Generals Motors Belgium ning põhjendasid oma taotlust kriisikriteeriumist lähtuvalt. Ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumine sundis ettevõtet Adam Opel AG vähendama taas oma tootmisvõimsust ja sulgema ühe oma allesjäänud tehastest. Kuna Bochumi tehase koosteliinide tootmistsüklid olid lõppemas, otsustas Adam Opel AG sulgeda just selle tehase.

               16.2013. aasta veebruaris püüdis Adam Opel AG sõlmida oma Saksa töötajatega kollektiivlepingut, pakkudes oma kõikide Saksamaal asuvate tootmistehaste tegevuse jätkumist ja lubades tagada oma kõikidele töötajatele Saksamaal kuni 2016. aasta detsembri lõpuni töökoha. Bochumis asuv tootmistehas suletakse selle perioodi lõpuks. Kõnealuse kavaga nõustusid kõik asjaomaste tehaste sotsiaalpartnerid, v.a Bochumi omad. Mis puudutab Bochumi tootmistehast, kus oli 2013. aastal endiselt 3 280 töötajat, siis Adam Opel AG jätkas läbirääkimisi ettevõtte Gewerkschaft IG Metall metallitöölistega. Automüügi jätkuv vähenemine sundis ettevõtet Adam Opel AG sulgema Bochumi tootmisüksuse esialgselt kavandatust varem. 2014. aasta juunis nõustusid sotsiaalpartnerid tehase sulgemisega 2014. aasta detsembri lõpus ja üleminekuäriühingu asutamisega. 2014. aasta augustis pakuti kõikidele töötajatele lepinguid, et saada osa üleminekuäriühingute pakutavatest teenustest. Neist 2 637 kirjutas alla kolmepoolsele lepingule, millega nad võetakse töösuhte lõppemisel ettevõttega Adam Opel AG tööle üleminekuäriühingusse.

               17.Üleminekuäriühingu asutamine ei ole Saksa õiguse alusel kohustuslik. Koondamisi teostaval ettevõttel ei ole mingit kohustust anda üleminekuäriühingu asutamisse oma panus. Ilma koondamisi teostava ettevõtte osalemiseta aga ühtki üleminekuäriühingut ei asutataks ja koondatud töötajad jääksid töötuks. Kui koondamisi teostav ettevõte pakub end üleminekuäriühingu asutamises osalema ja kui sotsiaalpartnerid on selle äriühingu asutamisega nõus, on Saksa sotsiaalõiguses sätestatud asjaomane õigusraamistik (Sozialgesetzbuch III, § 110 ja § 111).

               18.Ettevõtte Adam Opel AG tehase sulgemise tõttu pidi ettevõtte tarnija Johnson Controls Objekt Bochum GmbH & Co. KG samuti kohandama oma tootmisvõimsust ja ta otsustas sulgeda Opeli osi tootva tehase. 23. septembril 2014 andsid sotsiaalpartnerid nõusoleku sotsiaalkavale. Selle tagajärjel koondati 55 töötajat. Sotsiaalkava ei hõlma üleminekuäriühingu asutamist ja koondatud töötajad on töötud.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               19.Koondamistel on märgatav kahjulik mõju Bochumi majandusele. Bochum on linn Nordrhein-Westfaleni liidumaa tiheda linnaasustusega Ruhri tööstuspiirkonnas. Ruhri piirkond, traditsiooniline söekaevandus- ja terasetootmispiirkond, on seisnud alates 1960. aastatest silmitsi tohutute struktuursete probleemidega. Kui 1980. aastatel oli söekaevandussektoris veel üle 100 000 töötaja, siis nüüdseks on nende töötajate arv vähenenud ligikaudu 90 %. Eelduste kohaselt lõpeb söe kaevandamine Ruhri piirkonnas 2018. aastaks, mil valitsuse toetus lõplikult otsa saab. Töötuse määr Ruhri piirkonnas ületab juba praegu märkimisväärselt Saksamaa keskmist. Bochumi linnas on töötuse määr praegu 11 % (riiklikus tööhõiveametis on registreeritud 28 809 töötut kodanikku). Üleminekuäriühingu puudumine Opeli juhtumi puhul oleks kaasa toonud töötute arvu suurenemise rohkem kui 5 %. Enam kui 25 % koondatud töötajatest on vanemad kui 55aastased ja seega oleks nende mõju selle konkreetse vanuserühma töötute arvule veelgi märgatavam (praegu on Bochumis registreeritud 4 940 üle 55aastast töötut).

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               20.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 2 692. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        2 583

                        (95,95 %)

                        Naised:

                        109

                        (4,05 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        2 552

                        (94,80 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        140

                        (5,20 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        60

                        (2,23 %)

                        25–29aastased:

                        48

                        (1,78 %)

                        30–54aastased:

                        1 878

                        (69,76 %)

                        55–64aastased:

                        706

                        (26,23 %)

                        üle 64aastased:

                        0

                        (0 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               21.Nagu eespool öeldud, olid sotsiaalpartnerid üleminekuäriühingute asutamisega nõus. Nad andsid äriühingule TÜV Nord Transfer GmbH ülesande asutada kolm üleminekuäriühingut, mis kannaksid hoolt Adam Opel AG Bochumi tehase kolme erineva koondatud töötajate kogumi eest. See on vajalik, sest sulgemisega tegelevas rühmas, mille töö on tehas likvideerida, osaleb kokku 188 töötajat. Kui enamik koondatud töötajaid läks 1. jaanuaril 2015 esimesse üleminekuäriühingusse, siis sulgemisrühmade liikmed läksid vastavalt 1. aprillil ja 1. juulil 2015 teise ja kolmandasse üleminekuäriühingusse. Adam Opel AG oli vastavalt sotsiaalkavale nõus pakkuma oma endistele töötajatele lisameetmeid. Neid lisameetmeid pakub üleminekuäriühing, kuid need ei ole osa EGFi taotlusest. Kohe kui Saksamaa ametiasutused on piisavalt kindlad, et EGFi rahalist toetust tõenäoliselt saadakse, pakutakse ettevõtte Johnson Controls Objekt Bochum GmbH & Co. KG 55-le koondatud töötajale võimalust osaleda üleminekuäriühingute elluviidavates meetmetes. Nad ei sõlmi üleminekuäriühinguga töölepingut, kuid neil lubatakse osaleda üleminekuäriühingu rakendatavates EGFi rahastatavates meetmetes. Kõik allpool kirjeldatud meetmed moodustavad üleminekuäriühingute koordineeritavate individuaalsete teenuste paketi, mille eesmärk on koondatud töötajate tööturule tagasitoomine:

               –kutseõppemeetmed (Qualifizierungen): meetmeid pakutakse rahastamise nõuetele vastavatele töötajatele pärast profiilikoostamis- ja kutsenõustamisvestlusi ning nende eesmärk on aidata töötajatel ära kasutada tööturu võimalusi. Pakutavad koolituskursused keskenduvad tulevikuväljavaadetega sektoritele, nagu IT, transport, logistika ja elektroonika. Kursuseid võidakse korraldada individuaalselt või rühmades ja nende tase ulatub põhipädevustest kuni oskuste täiendamiseni ja selliste kursusteni, millega valmistatakse osalejaid ette elukutsevahetuseks ja töötamiseks teistes valdkondades või oma ettevõtte asutamiseks;

               –kutsenõustamine (Berufsorientierung): see pakett sisaldab mitmesuguseid tegevusi, nagu tööturuanalüüs, abi tööotsingul, enese turundamise strateegiate tutvustamine, tööle kandideerimine ja tööintervjuuks valmistumise koolitus;

               –omavahelised arutelurühmad / mõttekojad: need on rühmaviisilised foorumid, kus vahendaja aitab samas olukorras olevatel osalejatel vahetada ideid ja mõtteid. Arutelurühmades võidakse keskenduda kõikvõimalikele teemadele, nagu aja planeerimine, enesejuhtimine, tööõigus, tervishoiumeetmete või õppemeetodite edendamine;

               –ettevõtte loomise alased nõustamisteenused (Existenzgründerberatung): meede hõlmab nõustamisteenuseid neile, kes on huvitatud oma ettevõtte loomisest. Nende teenuste hulka kuuluvad individualiseeritud nõustamismeetmed;

               –tööotsingud (Stellenakquise) / töömessid (Jobmessen): elukutselised töökoha leidjad aitavad leida võimalikke vabu töökohti, mille kohta ei ole veel kuulutusi avaldatud ja mis võiksid rahastamise nõuetele vastavatele töötajatele sobida. Selleks et hõlbustada kontaktide loomist võimalike tööandjate ja kandidaatide vahel, korraldatakse selliseid üritusi nagu töömessid;

               –hilisem juhendamine ja nõustamine (Nachbetreuung und -beratung): töötajatele pakutakse pärast nende uuele töökohale asumist täiendavaid suunamis- ja nõustamisteenuseid, et hõlbustada üleminekut uuele tööle ja viia miinimumini töökoha kaotamise risk;

               –koolitustoetus (Transferkurzarbeitergeld): see moodustab 60 % töötaja varasemast netosissetulekust või 67 % kõnealusest sissetulekust, kui abisaaja leibkonda kuulub üks või mitu last. Toetust makstakse umbes kaksteist kuud alates kuupäevast, mil töötaja läheb üleminekuäriühingusse.

               22.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               23.Saksamaa ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               24.Hinnanguline kogukulu on 11 597 706 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust 11 151 640 eurot ning ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 446 066 eurot.

               25.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 6 958 623 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta (ümardatud näitajad) (eurodes)

                        Hinnangulised kogukulud

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Kutseõppemeetmed (Qualifizierungsmaßnahmen)

                        1 559

                        3 445

                        5 370 244

                        Kutsenõustamine (Berufsorientierung)

                        750

                        931

                        697 917

                        Omavahelised arutelurühmad / mõttekojad

                        600

                        388

                        232 939

                        Ettevõtte loomise alased nõustamisteenused (Existenzgründerberatung)

                        25

                        3 138

                        78 456

                        Tööotsingud (Stellenakquise)

                        500

                        657

                        328 299

                        Hilisem juhendamine ja nõustamine (Nachbetreuung/Beratung)

                        1 050

                        515

                        540 711

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        7 248 566

                        (65,00 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Koolitustoetus (Transferkurzarbeitergeld)

                        2 637

                        1 480

                        3 903 074

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        3 903 074

                        (35,00 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        66 910

                        2. Haldus

                        –

                        245 336

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        22 303

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        111 517

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        446 066

                        (3,85 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        11 597 706

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest):

                        –

                        6 958 623

               26.Kulutused tabelis esitatud meetmetele kui EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohastele meetmetele ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogumaksumusest. Saksamaa ametiasutused kinnitasid, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingutel või koolitustegevuses. Arvesse tohib võtta vaid dokumenteeritud tegevust ja Saksamaa tagab kontrolljälje.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               27.Saksamaa ametiasutused hakkasid osutama sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid 1. jaanuaril 2015. Seega võib eespool osutatud meetmetega seotud kulutuste katteks saada EGFilt rahalist toetust alates 1. jaanuarist 2015 kuni 26. veebruarini 2017.

               28.Saksamaa ametiasutused hakkasid kandma EGFi rakendamisega seotud halduskulusid 1. jaanuaril 2015. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulutuste katteks võib seega saada EGFist rahalist toetust alates 1. jaanuarist 2015 kuni 26. augustini 2017.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               29.Riikliku eel- või kaasrahastamise allikad on riigi eelarve ja Bundesagentur für Arbeit (föderaalne tööhõiveamet). Nendest rahastatakse riigi kaetav 40 % üleminekuäriühingu pakutavate EGFi rahastatavate meetmete kogukuludest. Individuaalsete teenuste pakkumine algab hetkel, mil töötajad lähevad üleminekuäriühingusse, mida rahastab esialgu Saksa valitsus ja koondamisi teostav ettevõte. Töötajatele makstakse koolitustoetust (Transferkurzarbeitergeld), mida on võimalik rahastada EGFi vahenditest, seni kuni koondatud töötajad osalevad aktiivsetes tööturupoliitika meetmetes (mille kaasrahastaja ei pea olema EGF ja mida rahastatakse esialgu eespool kirjeldatud üleminekuäriühingute mehhanismide kaudu). EGFi rahastatavate täiendavate aktiivsete tööturupoliitika meetmete rakendamine algab hiljem, pärast seda, kui Saksamaa EGFi asutustel on teatav kindlus, et nende EGFi taotlus võetakse tõenäoliselt vastu.

               30.Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Menetlused, mida järgitakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajatega või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimisel

               31.Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi koostamisel konsulteeriti eespool nimetatud sotsiaalpartneritega.

               Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

               32.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Saksamaa ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist toetust hakkavad haldama samad töö- ja sotsiaalministeeriumi (Bundesministerium für Arbeit und Soziales) organid, kes haldavad ESFi vahendeid. Organis Gruppe Europäische Fonds für Beschäftigung tegutseb EGFi korraldusasutusena siiski Referat EF 4, samal ajal kui ESFi korraldusasutus on Referat EF 1. Nii EGFi kui ka ESFi puhul on kontrolliasutuseks Organisationseinheit Prüfbehörde. Need organid on hallanud ka varasemaid EGFist Saksamaale antud toetusi.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               33.Saksamaa ametiasutused on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –koondamisi teostavad ettevõtted, kes jätkavad pärast koondamisi tegevust, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ja on kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –kavandatud meetmed ei saa rahalist toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               34.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  7
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               35.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste valguses ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku võtta taotluse põhjal rahalise toetuse andmiseks kasutusele EGFi vahendeid summas 6 958 623 eurot, mis moodustab 60 % kavandatavate meetmete kogukuludest.

               36.EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  8
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               37.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 6 958 623 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               38.Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Saksamaa taotlus EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  9
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  10
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailma kaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  11
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)26. veebruaril 2015 esitasid Saksamaa ametiasutused taotluse EGF/2015/002 DE/Adam Opel, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Saksamaal asuvas ettevõttes Adam Opel AG ning selle ühe tarnija juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Saksamaa ametiasutuste taotluse rahuldamiseks rahalist toetust summas 6 958 623 eurot.

               (5)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 6 958 623 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [otsuse vastuvõtmise kuupäev]
                  12*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (4)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (5)
                  Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (6)
                  Euroopa Autotootjate Liit (ACEA), autotööstuse taskuraamat 2014–2015, lk 57f.

                     (7)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (8)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (9)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (10)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (11)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (12)
                   Kuupäev, mille parlament lisab enne otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.7.2016
            COM(2016) 490 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2016/001 FI/Microsoft)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.11. märtsil 2016 esitas Soome taotluse EGF/2016/001 FI/Microsoft, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega
                  2
                Soomes paikneva ettevõtja Microsoft Mobile Oy ning tema kaheksa tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2016/001 FI/Microsoft

                        Liikmesriik

                        Soome

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Helsingi-Uusimaa FI1B1

                        Lõuna-Soome FI1C

                        Lääne-Soome FI197

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        11. märts 2016

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        11. märts 2016

                        Lisateabe taotlemise tähtaeg

                        25. märts 2016

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        6. mai 2016

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        29. juuli 2016

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Microsoft Mobile Oy

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        9

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        NACE Revision 2 osa 62 (Programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        8

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        11. september 2015 – 11. jaanuar 2016

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        2 035

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        126

                        Koondamiste koguarv (a + b)

                        2 161

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        2 161

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        1 441

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        8 480 000

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                            460 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        8 940 000

                        EGFi toetus eurodes (60 %)

                        5 364 000

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Soome esitas taotluse EGF/2016/001 FI/Microsoft 11. märtsil 2016, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitumise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, 11. märtsil 2016, ja taotles Soomelt lisateavet enne 25. märtsi 2016. Lisateave esitati kuue nädala jooksul pärast nimetatud tähtaega. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 29. juulil 2016.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus hõlmab 2 035 töötajat, kes koondati ettevõtja Microsoft Mobile Oy (edaspidi „Microsoft“) ning tema kaheksa tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Põhiettevõtja tegutseb majandusharus, mis on liigitatud NACE Revision 2 osa 62 (Programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) alla. Microsoftis koondatud inimesed elavad peamiselt NUTS 2. tasandi piirkondades Helsingi-Uusimaal, Lõuna-Soomes ja Lääne-Soomes.

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Microsoft

                        1 889

                        ISS Palvelut

                        36

                        Accenture

                        27

                        ManpowerGroup

                        15

                        EKS Group

                        4

                        Suomen Terveystalo

                        1

                        Eilakaisla

                        1

                        Symbio Finland

                        16

                        HCL Technologies Ltd

                        46

                        Ettevõtjaid kokku: 9

                        Koondatuid kokku:

                        2 035

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        2 035

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 11. septembrist 2015 11. jaanuarini 2016. Vaatlusperioodil koondati 2 035 töötajat.

               8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

               –Microsoft koondas 1 889 töötajat,

               –kaheksa tarnijat ja tootmisahela järgmise etapi tootjat koondasid 146 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Vaatlusperioodil toimunud koondamised arvutati järgmiselt:

               –62 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
                  6
                artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Soome kinnitas enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva, et need 62 töötajat on tõepoolest koondatud,

               –1 931 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja esitas töötajatele individuaalsed teated koondamise või töölepingu lõpetamise kohta,

               –42 töötajat alates töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Lisaks juba viidatud 2 035 töötajale kuulub rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 126 töötajat, kes koondati enne või pärast neljakuulist vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatud koondamiste üldist väljakuulutamist 8. juulil 2015. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas.

               11.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 2 161.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               12.Et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Soome, et IKT sektoris hõivatute jaotus ELi ja teiste majanduspiirkondade vahel on viimastel aastatel muutunud ELi kahjuks. Selle muutuse mõju on eriti teravalt tunnetatud Soomes, kus IKT sektoril on majanduses oluline roll. Tarkvaratööstus on väga rahvusvaheline ja konkurents selles sektoris on ülemaailmne. Kõik turuosalised võivad konkureerida samade klientide pärast ning töötajate asukoha ja kultuurilise tausta tähendus on väike.

               13.Soome tehnoloogiaettevõtete töötajate arv vähenes 2014. aastal 2 %, st enam kui 5 000 töötaja võrra. 2014. aastal oli Soomes selles sektoris hõivatud 285 000 inimest, 2008. aastal aga 326 000 inimest
                  7
               . Samal perioodil kasvas Hiina ja Ameerika Ühendriikide töötajate osakaal arenenud riikide IKT sektori töötajaskonna seas, Euroopa töötajate osakaal aga vähenes
                  8
               .

               14.Mobiiltelefoniturgude arengut on iseloomustanud pidev konkurents eri operatsioonisüsteemide vahel. 2000. aastate esimesel kümnendil valitses neil turgudel Nokia. Edaspidi haaras Androidi operatsioonisüsteem kiiresti tugeva turupositsiooni, samas kui Microsoftil ei õnnestunud märkimisväärset turuosa saavutada. Selle tulemusena kasvas kiiresti import Euroopa Liitu.

               15.Seega seisneb Microsofti tööjõu vähendamise peamine põhjus Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi kasutavate telefonide (Lumia) turuosa kahanemises. Viimastel aastatel on turgudel valitsema hakanud Android ja iOS – Ameerika Ühendriikides välja töötatud operatsioonisüsteemid, mida kasutavad mitmesugused Aasia tootjad. Windowsi telefonide turuosa oli ajavahemikul 2012–2015 igal aastal alla 4 %. Oluline on märkida, et veel 2009. aastal oli Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi kasutavate telefonide turuosa üle 50 %
                  9
               .

               16.Praegune taotlus on jätk Soome varasemate taotluste jadale, mis kõik on seotud Nokia allakäiguga oma päritoluriigis. See jada sai alguse 2007. aastal Perlosest (EGF/2007/003 FI/Perlos) ning hõlmab kahte Nokiaga seotud taotlust (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo ja EGF/2013/001 FI/Nokia), samuti Broadcomiga (EGF/2015/001 FI/Broadcom) ja programmeerimisega (EGF/2015/005 FI/Computer Programming) seotud taotlusi. Kõigepealt viis Nokia oma tootmise Kaug-Itta, seejärel sulges spetsialiseeritumad tootmisvaldkonnad, säilitades samas teadus- ja arendustegevuse ning programmeerimise, müüs mobiiltelefoniüksuse Microsoftile, ent nüüd suletakse seegi. Juba praegu on ette näha, et Soome esitab lähitulevikus veel kaks taotlust seoses IKT sektoris koondatavate töötajatega.

               17.Praeguseks on NACE osa 62 sektoriga seoses esitatud kaks EGFi toetuse taotlust, mis mõlemad põhinevad kaubandusega seotud globaliseerumisel (EGF/2013/001 FI/Nokia ja EGF/2015/005 FI/Computer Programming).

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               18.Koondamisteni viinud sündmused on järgmised: Microsoft omandas 2013. aasta septembris Nokia seadmed ja teenused. Pärast omandamistehingut asutati 2014. aasta aprillis Microsoft Mobile. Microsofti viidi üle ligikaudu 25 000 Nokia töötajat, sealhulgas 4 700 Soome töötajat.

               2014. aastal teatas Microsoft oma kavatsusest kaotada järgmisel aastal kuni 18 000 töökohta. Neist töökohtadest 1 100 oli Soomes. Samal ajal otsustas Microsoft sulgeda tegevuskoha Oulus ning koondada teadus- ja tootearendustegevuse Salosse, Tamperesse ja Espoosse.

               2015. aasta juulis teatas Microsoft kavatsustest korraldada ettevõtte telefoniäri ümber, et ressursse paremini koondada ja ratsionaalsemalt kasutada. Eeldati, et Soomes kaob kuni 2 300 töökohta. Salos lõpetati tegevus ning vastavad ülesanded viidi Microsofti tegevuskohtadesse Tamperes ja Espoos.

               Enamik käesoleva taotlusega hõlmatud koondatutest on endised Nokia töötajad, kes läksid 2013. aastal Microsofti üle. Koondamine puudutas ennekõike programmeerijaid.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               19.Mõjutatud NUTS 2 piirkonnad on Helsingi-Uusimaa (FI1B); Lõuna-Soome (FI1C) ja Lääne-Soome (FI197). Koondatud töötajatest 88 % on 30–54aastased. Eriti problemaatiline on uue töökoha leidmine vanemate töötajate puhul.

               20.Koondatud töötajatel võiks olla oluline roll kõnealuse sektori taaselustamisel, kui nende täiendõpet ja -koolitust, ettevõtlusplaane ja tööhõivevõimalusi piisaval määral toetada.

               Helsingi-Uusimaa

               21.Microsoft on suuruselt teine IKT ettevõte Espoos, mis on Soome suuruselt teine linn. Kõnealune sektor on Espoos üks peamisi tööandjaid. 2013. aastal oli selles sektoris hõivatud ligikaudu 29 400 töötajat (35 % erasektori töötajatest)
                  10
               . 2014. aastal asutati Espoos kokku 219 IKT ettevõtet ja samal perioodil suleti 313 ettevõtet
                  11
               .

               Microsoftiga seotud IKT ettevõtted on koondunud Espoosse. See tähendab, et koondamised mõjuvad Espoole rängalt: kõnealuse koondamislaine tulemusena jääb tööst ilma ligikaudu 700 Espoos elavat Microsofti töötajat.

               2015. aasta augusti lõpul oli pikaajalisi töötuid 42 % rohkem kui aasta tagasi. Samal ajal on Uusimaal kõrgharidusega inimeste töötuse määr püsivalt üle 15 %. 2015. aasta augusti lõpul oli Uusimaal kokku 95 967 töötut tööotsijat ehk 13,3 % rohkem kui aasta varem. Töötuse määr oli 11,6 %.

               Lõuna-Soome

               22.Aastatel 2007–2013 kadus piirkonnas kokku 6 500 töökohta ehk 25 % töökohtadest. Nokia koondamiste tulemusena kasvas töötuse määr aastatel 2008–2015 enam kui kaks korda ehk 7,0 %-lt 17,5 %-le. Kasvas ka kõrgharidusega inimeste osakaal töötute seas.

               Microsofti teade Salo tehase sulgemise kohta tähendab, et töö kaotab ligikaudu 1 000 seal töötavat inimest. Salo üksusele teenuseid osutavate ettevõtjate juures koondatakse sulgemise tulemusena veel 150 inimest. Seega kaob Salos ligikaudu 1 150 töökohta. Umbes 200 Salo üksuse töötajat sai pakkumise minna üle Espoosse ja teistesse Microsofti üksustesse, nii et kokku koondatakse Salo piirkonnas ligikaudu 950 inimest.

               Enamik koondatutest on kõrge kvalifikatsiooniga ja oma töövaldkonnas kogenud töötajad. On võimalik, et paljudel neist õnnestub kiiresti leida uus töökoht, sest neil on olemas vajalikud oskused.

               Lääne-Soome

               23.Tamperes on tehnoloogiasektoris viimase 12 kuu jooksul kadunud ligikaudu 1 000 töökohta. Nokia mobiiltelefonide tarkvara- ja võrgusüsteemide arendamise ja tootmise kolimine Tampere piirkonnast teistesse piirkondadesse on tekitanud märkimisväärse tööjõureservi.

               Microsofti viimatine töötajaskonna vähendamine puudutab ligikaudu 500 inimest Pirkanmaa piirkonnas. Tööotsijate hõiveväljavaadete seisukohalt on oluline hoida oma oskusi ajakohastena ja keskenduda laiapõhjalistele teadmistele. Enamik Tampere piirkonna suurtest ettevõtjatest on oma äritegevuses sõltunud Nokia/Microsofti teljest. Toimunu on seega mõjutanud alltöövõtjaid, kes on samuti olnud sunnitud töötajaid koondama.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               24.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 1 441. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed

                        864

                        (60,0 %)

                        Naised

                        577

                        (40,0 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud

                        1 297

                        (90,0 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud

                        144

                        (10,0 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased

                        0

                        (0,0 %)

                        25–29aastased

                        17

                        (1 %)

                        30–54aastased

                        1 279

                        (89 %)

                        55–64aastased

                        144

                        (10,0 %)

                        üle 64 aasta vanused

                        1

                        (0,0 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               25.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmisi meetmeid.

               –Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed

               Tööotsimiskoolituse eesmärk on anda osalejatele rohkem teavet tööturu kohta, aidata neil teha kindlaks oma võimalused ning täiendada ja ajakohastada tööotsimisoskusi.

               Tööalase nõustamise eesmärk on toetada ja suunata eraisikust klienti töö otsimisel ja töökohal toimuvas väljaõppes.

               Karjäärinõustamist pakutakse nendele töö kaotanud inimestele, kes tööhõive ja majandusarengu ameti (edaspidi „TE palvelut“ või Soome tööhõiveamet) hinnangul vajavad funktsionaalset, intensiivset ja pikaajalist tuge oma karjääri planeerimisel. Nõustamise põhirõhk on omavahelisel suhtlusel ja rühmatööl.

               Microsofti töötajate pädevused on väga erinevad. Et hinnata tööotsija olukorda ja vajadust teenuste järele, võib Soome tööhõiveamet korraldada mitmesuguseid eksperthindamisi.

               –Tööhõive- ja ettevõtlusteenused

               Töö kaotanutele pakutakse teavet, nõustamist ja ekspertide teenuseid uue töökoha leidmise planeerimisel. Selline individuaalne nõustamine on varasemate EGFi toetuse taotluste korral osutunud väga kasulikuks.

               –Koolitus

               Tööturu kutsekoolitus sisaldab ettevõtte arendamise koolitust ja ettevõtluse toetamisele suunatud koolitust. Eesmärk on kutsekvalifikatsiooni omandamine või olemasolevate pädevuste ajakohastamine. Pakutakse ka koolituskursusi, mis toetavad tööjõu liikuvust.

               –Palgatoetus

               Palgatoetus on ette nähtud koondatud töötajate jaoks, et toetada nende hõivet uuel töö- või praktikakohal, vähendades piiratud aja jooksul uue tööandja palgakulusid. Palgatoetus moodustab 30–50 % töötaja palgakulust ja seda makstakse 6–24 kuu jooksul.

               –Ettevõtluse alustamise toetus

               Ettevõtluse alustamise toetusega soovitakse edendada ettevõtlustegevuse alustamist ja üksikisiku tööhõivet. Ettevõtluse alustamise toetuse eesmärk on tagada algajale ettevõtjale sissetulek ajaks, mida on vaja täistööajaga tegutseva ettevõtte tegevuse alustamiseks ja sisseseadmiseks.

               –Sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine

               Tööotsijale võib hüvitada sõidu- ja majutuskulud, mis on seotud töö otsimisega või koolitusmeetmetes osalemisega, samuti kolimiskulud juhul, kui tööotsija võtab vastu töökoha, mis asub tema elukohast kaugel.

               26.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               27.Soome on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Soome on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               28.Hinnangulised kogukulud on 8 940 000 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 8 480 000 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 460 000 eurot.

               29.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 5 364 000 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (EUR)

                        (*)

                        Hinnangulised kogukulud

                        (EUR)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        785

                        600,00

                        471 000

                        Tööhõive- ja ettevõtlusteenused (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        1 287

                        543,90

                        700 000

                        Koolitus (Koulutus)

                        940

                        6 000,00

                        5 640 000

                        Ettevõtluse alustamise toetus (Starttiraha)

                        43

                        6 000,00

                        258 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        7 069 000

                        (83,36 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Palgatoetus (Palkkatuki)

                        173

                        8 000,00

                        1 384 000

                        Sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine (Liikkuvuusavustus)

                        180

                        150,00

                        27 000

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        1 411 000

                        (16,64 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        4 000

                        2. Haldamine

                        –

                        364 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        77 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        15 000

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        460 000

                        (5,1 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        8 940 000

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        5 364 000

               (*) Liigsete kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust.

               30.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Soome on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               31.Soome kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               32.Soome hakkas sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 11. septembril 2015. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 11. septembrist 2015 kuni 11. märtsini 2018.

               33.Soome hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 11. septembril 2015. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulude katteks võib seega saada EGFist toetust alates 11. septembrist 2015 kuni 11. septembrini 2018.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               34.Riikliku eel- ja kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit tööhõive- ja majandusministeeriumi haldusalasse kuuluvate riiklike tööhõiveametite eelarvest. Mõnda teenust rahastatakse ka majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste (ELY keskused) ning tööhõive ja majandusarengu ametite (TE palvelut) tegevuskuludest.

               35.Soome on kinnitanud, et eespool kirjeldatud meetmed, mis saavad rahalist toetust EGFist, ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               36.Soome rakendab ka EGFi toetusi, mis on ette nähtud Broadcomis ja programmeerimissektoris koondatud töötajate jaoks. Microsofti juhtumi puhul tehakse koostööd projektiga „Tööjõu liikuvus Euroopas 2014–2020“, mis on riiklik EURESe teenuste arendamise projekt. Piirkondades korraldatakse rahvusvahelisi värbamisüritusi, millega täiendatakse EGFi ja EURESega seotud teenuseid.

               37.ESFi raames on käivitatud riiklik meetmepakett „Värbava ja kärpiva ettevõtte vahelised mudelid“ („Mallit rekrytoivan ja irtisanovan yrityksen välillä“). See meetmepakett annab tulemusi, mis võivad olla kasulikud käesoleva EGFi toetuse taotlusega seotud projektide rakendamisel.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               38.Soome on teatanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on eri osapooltega konsulteeritud järgmiselt: tööhõive- ja majandusministeerium moodustas töörühma, mis tegeleb koondamistega Microsoftis ja osaleb EGFi taotluse ettevalmistamisel. Töörühmas osalevad Uusimaa, Lõuna-Soome ja Pirkanmaa majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste ning Soome tööhõiveametite esindajad. Lisaks on esindatud Microsoft, Soome tehnoloogiaettevõtete liit, Soome inseneride kutseliit, Soome tehnoloogiaspetsialistide liit TEK / spetsialistide ja juhtivtöötajate liit YTN ning Tampere piirkonna majandusarengu agentuur Tredea.

               Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

               39.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Soome on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab tööhõive- ja majandusministeerium, mis ühtlasi haldab ESFi vahendeid. Sama ministeerium täidab ka sertifitseerimisasutuse ülesandeid. Nimetatud kahe kohustuse täitmise eest vastutavate osakondade ülesanded ja aruandlussuhted hoitakse rangelt lahus. EGFi toetuse haldamisega tegeleb tööhõive- ja ettevõtlusosakond, ESFi vahendite haldamisega aga regionaalpoliitika osakond. Mõlema fondiga seotud sertifitseerimisülesandeid täidab personali- ja haldusüksus. Ministeerium on koostanud üksikasjaliku juhendi järgitavate menetluste kohta.

               40.Auditeerimisasutuse ülesandeid täidab sõltumatu siseauditi üksus, mis tegutseb sama ministeeriumi kantsleri alluvuses.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               41.Soome on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtja Microsoft Mobile Oy, mis on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning enda töötajaid vastavalt toetanud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               42.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  12
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               43.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 5 364 000 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               44.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  13
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               45.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 5 364 000 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               46.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Soome taotlus – EGF/2016/001 FI/Microsoft)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  14
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  15
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  16
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)11. märtsil 2016 esitas Soome taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega ettevõtja Microsoft Mobile Oy ning tema kaheksa tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Soome esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule ja riiklikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju.

               (5)Seetõttu tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soome esitatud taotluse alusel rahalist toetust summas 5 364 000,00 eurot.

               (6)Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 5 364 000 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]*.

                  17Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)
                  Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

                     (7)
                  Soome statistikaamet, Soome tehnoloogiaettevõtete liidu tööjõu-uuring,

                     (8)

                     https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/2015-predict-report-analysis-ict-rd-eu-and-beyond.

                     (9)
                  http://www.statista.com/statistics/266136/global-market-share-held-by-smartphone-operating-systems/.

                     (10)

                        www.teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf.

                     (11)
                  www.teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf

                     (12)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (13)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (14)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (15)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (16)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (17)
                  Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.