				|

		52013PC0500

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arengukavas /* COM/2013/0500 final - 2013/0233 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1.        Ettepaneku eesmärgid
Ettepaneku eesmärk on võtta Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 185 alusel vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus
sätestada õiguslikud vahendid Euroopa Liidu osalemiseks mitme liikmesriigi
algatatud aktiivsena vananemise ja intelligentse elukeskkonna ühiskavas
(edaspidi „intelligentse elukeskkonna ühiskava”).
Intelligentse elukeskkonna ühiskava
üldeesmärgid on järgmised.
·
Suurendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogial
(edaspidi „IKT”) põhinevate toodete ja teenuste kättesaadavust, mis soodustaks
täisväärtusliku eluperioodi pikendamist, parandaks eakate ja nende hooldajate
elukvaliteeti ning aitaks suurendada tervishoiusüsteemide elujõulisust.
·
Säilitada üleeuroopaliste rakendusuuringute kriitiline
mass ning IKT-l põhinevate toodete ja teenuste arendamine ja uuendamine väärika
vananemise tagamiseks, eriti kaasates VKEsid ja kasutajaid.
·
Võimendada erainvesteeringuid ja tõhustada
tööstusliku kasutamise tingimusi, tagades sidusa raamistiku Euroopa tasandil
lähenemisviiside ja lahenduste, sealhulgas ühiste miinimumstandardite
väljaarendamiseks, mille puhul on võetud arvesse eri riikide ja piirkondade
sotsiaalseid eelistusi ja reguleerimisaspekte.
1.2.        Ettepaneku põhjused
Rahvastiku vananemist on kirjeldatud
strateegias „Euroopa 2020” nii väljakutse kui ka võimalusena aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks. Rahvastiku vananemise
küsimus on esmatähtis nii juhtalgatuses „Euroopa digitaalne tegevuskava” kui ka
„Innovaatiline liit”. Digitaalarengu tegevuskavas keskendutakse IKT-põhistele
innovatiivsetele teenustele, toodetele ja protsessidele, samuti sisaldab see
mitmeid meetmeid e-tervise ja ühte meedet intelligentse elukeskkonna kava
tõhustamise valdkonnas. Intelligentse elukeskkonna kava annab olulise panuse
strateegiasse „Euroopa 2020” ja selle juhtalgatustesse ning aitab tegeleda
rahvastiku vananemise probleemiga, samuti loob uusi võimalusi eriti väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist
käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse raames loodetakse, et IKT-lahendused
aitavad olulisel määral kaasa innovatsioonipartnerluse eesmärgi täitmisele,
milleks on saavutada 2020. aastaks kaks täiendavat tervena elatud aastat, aga
ka parandada kodanike elukvaliteeti ja Euroopa tervishoiusüsteemide tõhusust.
Intelligentse elukeskkonna kava on oluline tegur, mis toetab kõnealust
innovatsioonipartnerlust IKT-põhise innovatsiooniga, kuna selles keskendutakse
nn surmaoru ületamisele, mille käigus tuleb teadusuuringute tulemused
teisendada uuteks turustamisvalmis toodeteks ja teenusteks. Intelligentse
elukeskkonna kava saab aga omalt poolt kasu innovatsioonipartnerlusest, sest
viimane kiirendab turu tekkimist ja suuremahulist kasutuselevõttu ning aitab kaasa
turu raamtingimuste tõhustamisele, näiteks standardimisele ja
koostalitlusvõimele, mida kava ise ei hõlma, kuid mis on hindamise ja
konsulteerimise käigus välja toodud kui arengutõkked. Intelligentse
elukeskkonna tegevuskava täiendavad olulised riiklikud algatused, nagu
intelligentse elukeskkonna ja vananemise algatus Saksamaal, intelligentse
elukeskkonna innovatsiooniplatvorm Ühendkuningriigis ja vananemisalase
innovatsiooni platvorm Prantsusmaal.
Nende üksteisega seotud kavade näol, mis
hõlmavad märkimisväärset osa teadus- ja innovatsiooniahelast, on Euroopal ka
väärikat vananemist toetava info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas
maailmas ainulaadselt tugev positsioon. Intelligentse elukeskkonna kava on
sobiv täiendus väljapakutud IKT-d ja vananemist käsitlevale pikaajalisele
teadus- ja innovatsioonitegevusele ning raamprogrammiga „Horisont 2020”
hõlmatud turu-uuringutele.
Intelligentse elukeskkonna kava täiendab ka
demograafilisi muutusi käsitlevat ühise kavandamise algatust „Rohkem aastaid,
parem elu”, milles osaleb 13 Euroopa riiki, kelle eesmärk on kasutada uusi
teaduspõhiseid teadmisi tulevases vananemisalases poliitikakujunduses,
tuginedes laiale valikule teadusvaldkondadele. Intelligentse elukeskkonna kava
võib pakkuda rakenduskonteksti ühise kavandamise algatuse
multidistsiplinaarsetele uuringutele ja kasutajakogemusi sama algatuse
uuringute kavale, jagades uurimismeetodeid, nagu näiteks erinevaid vanuserühmi
arvestavat käsitlusviisi.
Kõik algatused koos hõlmavad suuremat osa
ahelast, alates põhjapanevatest uuringutest ning lõpetades toodete/teenuste
vastuvõtuga turul, nagu on soovitatud ELi uurimis- ja innovatsioonialaste
tegevuskavade ja ELi poliitikadokumentide kohta koostatud arvukates
hinnangutes. Tekkinud sünergiat tugevdab veelgi komisjoni ettepanek
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (2014–2020)
vastuvõtmise kohta, mille üks jaotis on pühendatud ühiskonna probleemidele,
kusjuures tervis, demograafilised muutused ja heaolu on selle üks prioriteete.
Intelligentse elukeskkonna kava kuulub ka ELi toimimise lepingu artiklis 185
osutatud algatuste hulka, mis on püsivalt rahastamiskõlblikud, kui on täidetud
teatavad kriteeriumid.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.        Konsulteerimine intelligentse
elukeskkonna ühiskava teemal
Komisjon on konsulteerinud intelligentse
elukeskkonna kava teemal mitmete väliste ja sisemiste sidusrühmadega. 2011.
aastal korraldatud avaliku konsultatsiooni tulemusel täisväärtusliku
eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse kohta saadi 524
vastust, milles väljendati arvamust täisväärtusliku eluperioodi pikendamise
valdkonna riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi algatuste kohta. 38 % vastustest pärines valitsusasutustest, 23 %
tööstussektorist, sh VKEdest, 7 % tervishoiu- ja
sotsiaalhoolekandesektorist, 17 % uurimis- ja teadusringkondadest ning 15 %
eakate esindusorganisatsioonidest. Konsultatsioonist
nähtus, et arenguetapis jääb puudu lõppkasutajate kaasatusest ning see on olulisim
innovatsioonitakistus.
2010. aastal viidi endise voliniku M. Kuneva
juhtimisel viie kõrgetasemelise eksperdi poolt läbi praegu kehtiva
intelligentse elukeskkonna ühiskava vahehindamine[1]. See
hõlmas küsitlust üle 40 valitud sidusrühma seas kogu Euroopast, kes on vahetult
seotud intelligentse elukeskkonna ühiskava väärtusahelaga. 33 % vastustest pärines valitsusasutustest, 27 %
tööstussektorist, sh VKEdest, 27 % uurimis- ja teadusringkondadest ning 11 %
eakate esindusorganisatsioonist. Hindamiskomisjon
rõhutas, et intelligentse elukeskkonna kava ja selle järelevalve juures on
oluline tagada tegevuse tulemuslikkus, keskenduda senisest enam reaalses elus
toimivatele laiapõhjalistele lahendustele, edendada hooldajatele ja
vahendajatele mõeldud tehnoloogiat, tugevdada sidet kasutajatega ja tagada
kasutuselevõtt.
Lisaks korraldati 2010. aastal veel üks avalik
veebipõhine konsulteerimine intelligentse elukeskkonna ühiskava teemal ja 2011.
aastal analüüsiti kavast rahastatud projekte.
Ka komisjon konsulteeris oma mõjuhindamise
juhtrühma 2012. aastal toimunud koosolekute vahendusel eri osalistega, mis
andis panuse mõjuhindamise aruande kavandamisse ja töökava koostamisse, eeskätt
intelligentse elukeskkonna ühiskava probleemiasetusega ja tähtsuse
propageerimisega teiste peadirektoraatide seas. Teadusuuringute ja
innovatsiooni peadirektoraadi juhitav artikli 185 kohane koordineerimisrühm
aitas koostada aruande struktuuri ja argumentatsiooni.
2.2.        Poliitikavalikud
Mõjuhindamise aruanne
sisaldas järgmiseid valikuid.
Valik 1. Intelligentse elukeskkonna ühiskava
nr 2, mis on identne intelligentse elukeskkonna ühiskavaga nr 1. See „senise
olukorra säilitamine” on baasstsenaarium, mis seisneb tegevuskava 2014–2020
jätkumises samal kujul nagu praegu kehtiv tegevuskava 2008–2013.
Valik 2. Intelligentse elukeskkonna ühiskava
nr 2 ei koostata. See valik tähendab, et ELi tasandi kava ja rahastamist
riiklike uurimis- ja innovatsioonikavade ühitamiseks väärika vananemise
valdkonna IKT puhul pärast 2013. aastat enam ei ole. Intelligentse elukeskkonna
ühiskava järelevalveks välja pakutud algatuses „Horisont 2020” ette nähtud
rahalisi vahendeid võiks vastuvõtmise korral kasutada väärika vananemise
teemaliste täiendavate uuringute tegemiseks „Horisont 2020” raames.
Valik 3. See valik oleks intelligentse
elukeskkonna ühiskava nr 1 järelmeede, mis hõlmaks reguleerimisala kohandamist
ja rakendamise tõhustamist. Intelligentse elukeskkonna ühiskava nr 2
reguleerimisala kohandatakse täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva
Euroopa innovatsioonipartnerluse kogu reguleerimisalale vastavaks. Lisaks
täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa
innovatsioonipartnerluse sambale „aktiivse ja iseseisvana vananemine” on
hõlmatud ka kaks järgmist sammast: „ennetamine, sõeluuringud ja varajane
diagnoos” ning „hooldus ja ravi”. Kuna kava reguleerimisala oleks kohandatud
innovatsioonipartnerluse omale vastavaks, siis muutuks kava nimi intelligentse
elukeskkonna ühiskavast aktiivse ja intelligentse elukeskkonna ühiskavaks. Kava
rahastaksid ühiselt liikmesriigid ja projektis osalejad, nagu ka praegu kehtiva
intelligentse elukeskkonna ühiskava 2008–2013 puhul. ELi rahastamine „Horisont 2020”
raames jääks samaks, nagu see oli teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi
ajal. See valik tooks kaasa ka lõppkasutajate suurema kaasatuse,
rahastamisbaasi laiendamise kõigi osalejate jaoks ning tulemuslikuma tegevuse.
2.3.        Mõjuhinnangu üle
konsulteerimine
2012. aasta veebruaris vaatas intelligentse
elukeskkonna ühiskava üldkogu eespool kirjeldatud valikud läbi ning hääletas
selle poolt, et ühiskava jätkumine on strateegiliselt tähtis. 23st praegu
osalevast riigist 15 eelistas valikut 3. Teisena eelistati tegevuskava
jätkamist praegusel kujul ehk valikut 1. Vaid kaks riiki ei toetaks kava
jätkumist (valik 2).
2012. aasta novembris vaatas
mõjuhindamiskomitee läbi ja kinnitas mõjuhinnangu. Arvamuses
soovitati teha mõjuhinnangusse teatavaid parandusi, mida võeti ka arvesse. Eelkõige selgitatakse mõjuhinnangus nüüd paremini
poliitilist tausta, lahendamata probleeme, turuhäireid ja baasstsenaariumi. Vaadati läbi eesmärgid, et luua kindel alus
intelligentse elukeskkonna ühiskava nr 2 edusammude mõõtmiseks. Tundlikkusanalüüsis esitati arusaadavamal viisil
eri rahastamisstsenaariumid ning põhjalikumalt vaadeldi võimalikke sotsiaal- ja
tervishoiumõjusid. Lõpuks lisati
valikuvariantide võrdlus nende tõhususe ja sidususe seisukohast.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Õiguslik alus
Intelligentse elukeskkonna kava käsitlev
ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 185, mille kohaselt võib liit
sätestada osavõtu mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammidest,
kaasa arvatud osavõtt nende programmide elluviimiseks loodud struktuuridest.
3.2.        Subsidiaarsuse põhimõte
Subsidiaarsuse põhimõtet tuleb kohaldada, sest
ettepanek ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse tagab ettepaneku
põhinemine artiklil 185, milles on selgesõnaliselt sätestatud liidu osavõtt
mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammidest, samuti asjaolu,
et kõiki tegevusaspekte rakendatakse võimaluse korral riigi tasandil ning samal
ajal tagatakse ELi tasandil ühiskava suhtes sidus lähenemine.
Liikmesriigid ei suuda üksi piisaval määral
saavutada ettepaneku eesmärke, sest vananemise valdkonna IKT-l põhinevate toodete
ja teenuste alane uurimis- ja arendustöö nõuab erilisi teadmisi ja pädevust,
mis ulatuvad üle riigipiiride, ja neid ei saa seega üksnes riigi tasandil
kombineerida. Ilma ELi tasandi sidusa lähenemise ja kriitilise massita on suur
oht pingutuste kattumiseks, mis tooks kaasa suuremad kulud. Lisaks on
ebatõenäoline saavutada väärika vananemise valdkonnas koostalitlusvõimeliste
IKT-lahenduste tõelist siseturgu ilma ühiskavata ELi tasandil.
ELi lisandväärtus on seotud vahetult
probleemidega: ELi turu ja uurimistegevuse killustatus, liiga väike suunitlus
üleeuroopalisele kasutuselevõtule ning ühise ELi tasandi visiooni puudumine
IKT-turu ja väärika vananemise kohta.
3.3.        Proportsionaalsuse põhimõte
ELi toimimise lepingu artikli 185 kohaselt
võib liit kokkuleppel asjassepuutuvate liikmesriikidega sätestada osavõtu mitme
liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammidest, kaasa arvatud osavõtt
nende programmide elluviimiseks loodud struktuuridest. Algatuse juhtivaks jõuks
on liikmesriigid.
Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega, kuna oma ühiskava väljaarendamise ja selle kõigi tegevusaspektide
eest vastutavad liikmesriigid. Spetsiaalne rakendusstruktuur „intelligentse
elukeskkonna ühing” on praegu kehtiva ühiskava raames juba tõestanud oma suutlikkust
rakendada kava tõhusalt ja tulemuslikult. Liit pakub stiimuleid paremaks
kooskõlastamiseks, tagab sünergia ELi poliitikaga ja panuse sellesse ning
„Horisont 2020” prioriteetide täitmisse, jälgib tegevuskava rakendamist ning
tagab ELi finantshuvide kaitse.
Eeskätt tagab väljapakutud organisatsiooniline
struktuur minimaalse halduskoormuse, sest enamik haldustegevusest toimub
liikmesriikide ametiasutustes, kelle üle teostab järelevalvet ja on üldiselt
vastutav spetsiaalselt sel eesmärgil asutatud intelligentse elukeskkonna ühing.

3.4.        Vahendi valik
Kavandatud vahend on Euroopa Parlamendi ja
nõukogu otsus, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 185. Vahehindamises
ja mõjuhinnangus sisalduvate valikute analüüsimisest nähtus, et artikkel 185 on
sobivaim vahend intelligentse elukeskkonna kava eesmärkide saavutamiseks.
3.5.        Erandid „Horisont 2020” osalemiseeskirjadest
Määruse (EL) nr ...[raamprogrammi „Horisont 2020”
osalemis- ja levitamiseeskirjad] järgmistest sätetest on vaja teha erandeid, et
võimaldada ELi rahalist toetust ja intellektuaalomandi õiguste kaitsmist
kooskõlas riigi tasandi kavade eeskirjadega osalemise kohta.
·
Osalevad riiklikud rahastamisasutused hakkavad
kontrollima kõigi osalejate finantssuutlikkust: artikli 14 lg 5
·
Spetsiaalne rakendusasutus ei sõlmi lepingut
lõppabisaajatega: artikli 16 lõige 1
·
Riiklike rahastamiseeskirjade kohaldamine, kulude
rahastamiskõlblikkus, finantsaruannete ja meetodite sertifikaadid: artikli 19
lõiked 1, 5–7 ja artiklid 22–29
·
Intellektuaalomandi õigusi käsitlevad eeskirjad
ning tulemuste levitamine riigi tasandi eeskirjade alusel: artiklid 38–45.
See on õigustatud, kuna intelligentse
elukeskkonna kava on ette nähtud nn turulähedase kavana, milles on ühinenud eri
riikide rahastamisvood (teadusuuringute ja innovatsiooni, tervishoiu ja
tööstuse rahastamise kavad). Nendel kavadel on olemuslikult erinevad
osalemiseeskirjad ja ei saa loota, et need langevad täielikult kokku „Horisont 2020”
osalemiseeskirjadega.
Lisaks on intelligentse elukeskkonna kava
põhisihtrühm just väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ja
kasutajaorganisatsioonid, kes tavaliselt ELi uurimis- ja innovatsioonitegevuses
ei osale. Selleks et vähendada halduslikku ja õiguslikku osalemiskünnist,
eraldatakse liidu rahalised vahendid kooskõlas vastavate riigi tasandi kavade
eeskirjadega, millega ollakse rohkem harjunud, ning kohaldatakse üksiktoetusena
koos vastava riikliku toetusega. Intelligentse elukeskkonna ühiskava 2008–2013
tõestas sellise lähenemise toimivust ning võimaldas meelitada osalema suurel
hulgal – üle 40 % – väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid.
Ettepanekus on nähtud spetsiaalse
rakendusstruktuuri näol ette piisavad kaitsemeetmed võrdse kohtlemise ja
läbipaistvuse põhimõtete täitmise tagamiseks kolmandatele isikutele rahalise
toetuse eraldamisel, samuti liidu finantshuvide kaitsmiseks. Ühtlasi nähakse
selles ette, et nimetatud eesmärgi täitmiseks lisatakse üksikasjalikud sätted
lepingusse, mille liit ja spetsiaalne rakendusstruktuur omavahel sõlmivad.
4.           MÕJU EELARVELE

Käesolevale otsusele lisatud finantsselgituses
on toodud välja hinnanguline mõju eelarvele. Otsuse ning komisjoni ja
spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitava delegeerimislepingu sätted
peavad tagama ELi finantshuvide kaitse.
ELi maksimaalne toetussumma on 175 000 000
eurot algatuse „Horisont 2020” raames sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia
peadirektoraadi ühiskondlike probleemide valdkonnale 1 (tervishoid,
demograafilised muutused ja heaolu) eraldatavast eelarvest[2].
5.           VALIKULISED ASPEKTID
5.1.        Lihtsustamine
Ettepanekuga püütakse lihtsustada eraisikute
haldusmenetlusi. See seisneb eelkõige selles, et uue ühiskava teadusuuringuteks
ette nähtud toetuste saajatel on edaspidi kasutada ühekordne lepingu- ja
väljamakseskeem, mille puhul rakendatakse tuttavaid riiklikke eeskirju, ning
eraldi aruandlust liidu toetuse kohta ei ole vaja. EL suhtleb vahetult
intelligentse elukeskkonna ühinguga, kes vastutab ELi rahaliste vahendite
eraldamise, järelevalve ja kasutamise üle aru andmise eest.
5.2.        Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel
Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit,
milles sätestatakse vahehindamine kolme aasta pärast. Kogukestus jaguneb
järgmiselt: seitse aastat tegevusaega ning kolm lisa-aastat lõpetamiseks.
5.3.        Euroopa Majanduspiirkond
Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud
küsimust ning peaks seepärast laienema Euroopa Majanduspiirkonnale.
2013/0233 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi
ühiselt algatatud aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arengukavas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 185 ja artikli 188 teist lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[3],

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Oma teatises „Euroopa 2020.
aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”[4] rõhutab komisjon vajadust luua
soodsad tingimused investeerimiseks teadmistesse ja innovatsiooni, et saavutada
liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Nii Euroopa
Parlament kui ka nõukogu on strateegiat toetanud.
(2)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
... 2013. aasta määrusega (EL) nr …/2013 kehtestatud algatuse „Horisont 2020 –
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm (2014–2020)”[5] (edaspidi raamprogramm
„Horisont 2020”) eesmärk on mõjutada senisest rohkem uurimis- ja innovatsioonitegevust,
tugevdades avaliku ja erasektori partnerlust, sealhulgas liidu osalemise kaudu
mitme liikmesriigi algatatud programmides kooskõlas ELi toimimise lepingu
artikliga 185.
(3)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
9. juuli 2008. aasta otsuses nr 742/2008/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme
liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on
eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uute info- ja sidetehnoloogia
vahendite abil[6]
on nähtud ette, et ühendus annab rahalist toetust intelligentset elukeskkonda
käsitlevale teadus- ja arendustegevuse programmile samas ulatuses mis
liikmesriigid, kuid mitte rohkem kui 150 000 000 eurot. Toetust
antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ
kehtestatud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013)[7] ajaks.
(4)       2012. aasta detsembris esitas
komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande intelligentse elukeskkonna
ühiskava vahehindamise kohta[8].
Hindamise viis läbi ekspertide rühm. Ekspertide rühma üldise arvamuse kohaselt
oli intelligentse elukeskkonna ühiskava oma eesmärkide saavutamisel edukas ning
tulemused olid märkimisväärsed, samuti leiti, et see peaks jätkuma ka pärast
praegust rahastamisperioodi. Siiski tõi ekspertide rühm esile mõned
puudujäägid, eelkõige vajaduse kaasata projektidesse kasutajaid senisest enam
ning tõhustada veelgi rohkem tegevuse tulemuslikkust seoses ajaga, mis kulub
lepingu sõlmimiseni ja väljamakse tegemiseni.
(5)       Teatises „Euroopa
demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus”[9] rõhutas komisjon, et rahvastiku
vananemine on suur probleem kõigis liikmesriikides ning uute tehnoloogiate
laialdasem kasutamine aitaks hoida kulusid kontrolli all, parandada eakate
heaolu ja propageerida nende aktiivset osalemist ühiskonnaelus ning parandaks
liidu majanduse konkurentsivõimet.
(6)       Teatises „Euroopa 2020 –
strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit”[10]
märkis komisjon, et rahvastiku vananemine on üks ühiskondlikke väljakutseid,
mille puhul võivad innovatsiooni valdkonna läbimurded osutuda väga oluliseks ja
ergutada konkurentsi, võimaldada ELi ettevõtjatel olla uute tehnoloogiate
väljaarendamisel esirinnas, suurendada ja täita üleilmset juhtrolli uuel
kasvaval turul, parandada avaliku sektori teenuste kvaliteeti ja tõhusust ning
aidata luua arvukalt uusi kvaliteetseid töökohti.
(7)       Strateegilist juhtalgatust
„Euroopa digitaalne tegevuskava”[11]
käsitlevas teatises tegi komisjon ettepaneku tugevdada intelligentse
elukeskkonna ühiskava, et pakkuda abi rahvastiku vananemise probleemistiku
lahendamisel.
(8)       Teatises „Täisväärtusliku
eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse
strateegilise rakenduskava eesmärkide täitmine”[12] tegi komisjon ettepaneku võtta
arvesse asjaomase strateegilise rakenduskava asjakohaseid prioriteete tulevaste
teadusuuringute ja innovatsiooni töökavade ja vahendite kohta, mis kuuluvad
raamprogrammi „Horisont 2020” juurde. Ühtlasi tegi komisjon ettepaneku võtta arvesse
intelligentse elukeskkonna ühiskava panust täisväärtusliku eluperioodi
pikendamist käsitlevasse Euroopa innovatsioonipartnerlusse.
(9)       Innovaatilise liidu egiidi
all rajatud täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa
innovatsioonipartnerluse raames loodetakse, et IKT-lahendused aitavad olulisel
määral kaasa partnerluse eesmärgi täitmisele, milleks on saavutada 2020.
aastaks kaks täiendavat tervena elatud aastat, aga ka parandada kodanike
elukvaliteeti ja ELi tervishoiusüsteemide tõhusust. Selle strateegilises
rakenduskavas tuuakse välja prioriteedid aktiivse ja tervisliku vananemise
alase innovatsiooni kiirendamiseks ja suurendamiseks kogu liidus. Prioriteedid
hõlmavad kolme valdkonda: ennetustöö ja tervise edendamine, hooldus ja ravi ning
iseseisvana vananemine ja sotsiaalne kaasamine.
(10)     Aktiivse ja intelligentse
elukeskkonna teadus- ja arengukava (edaspidi „intelligentse elukeskkonna kava”)
puhul tuleks lähtuda eelmise kava saavutustest ning tegeleda selle
puudujääkidega – julgustada tuleks kasutajate suuremat kaasamist projektidesse
ning kava paindlikumat rakendamist.
(11)     Liidu rahalise osalemise
suhtes intelligentse elukeskkonna kavas tuleks sätestada ülempiir, mis kehtib
sama kaua kui raamprogramm „Horisont 2020”. Liidu rahaline toetus intelligentse
elukeskkonna kavas ei tohiks olla suurem kui osalevate liikmesriikide rahaline
panus raaprogrammi „Horisont 2020” ajal, et saavutada võimendav mõju ja tagada
osalevate liikmesriikide hoogne kaasamine kava eesmärkide täitmisse.
(12)     Kooskõlas määruse (EL) nr .../2013
[raamprogramm „Horisont 2020”] eesmärkidega peaks iga liikmesriik või
raamprogrammiga „Horisont 2020” ühinenud riik olema sobiv osalemiseks
intelligentse elukeskkonna kavas.
(13)     Selleks et tagada liidu ja
osalevate riikide rahaliste kohustuste vastavus, tuleks liidu toetus siduda
osalevate riikide suhtes ametlike kohustuste kehtestamise ja täitmisega enne
intelligentse elukeskkonna kava käivitamist. Osaleva riigi rahaline toetus
intelligentse elukeskkonna kavas peaks hõlmama kava tõhusaks toimimiseks
tekkivaid riigi tasandi halduskulusid.
(14)     Intelligentse elukeskkonna
kava ühine rakendamine nõuab rakendusstruktuuri. Osalevad riigid on leppinud
kokku intelligentse elukeskkonna kava rakendusstruktuuris ning asutanud 2007.
aastal Belgia õigusruumi kuuluva rahvusvahelise mittetulundusühingu
„Intelligentse elukeskkonna ühing” (edaspidi „intelligentse elukeskkonna
ühing”). Arvestades, et vahehindamise tulemusel valminud aruande kohaselt on
praegune intelligentse elukeskkonna ühiskava juhtimisstruktuur tõestanud oma
tõhusust ja kvaliteeti, tuleks intelligentse elukeskkonna ühingut kasutada
rakendusstruktuurina ning intelligentse elukeskkonna kava vahendeid eraldava ja
järelevalvet teostava organina. Intelligentse elukeskkonna ühing peaks haldama
liidu rahalist toetust ja tagama intelligentse elukeskkonna kava tõhusa
rakendamise.
(15)     Selleks et saavutada
intelligentse elukeskkonna kava eesmärgid, peaks intelligentse elukeskkonna
ühing eraldama peamiselt finantstoetust ühingu enda valitud meetmetele. Need
meetmed valitakse välja hankekonkursside kaudu, mida juhib intelligentse
elukeskkonna ühing ja abistavad sõltumatud väliseksperdid. Pakkumuste
väljavalimisel ning liidu ja riigi rahaliste vahendite eraldamisel
intelligentse elukeskkonna kava projektidele peab paremusjärjestus olema siduv.
(16)     Liidu rahalist toetust tuleb
hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ning Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012,
mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[13] sätestatud kaudse eelarve
täitmise eeskirjadega ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud
määrusega (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
(EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju[14].
(17)     ELi finantshuvide kaitsmiseks
peaks komisjonil olema õigus liidu rahalist toetust vähendada, sellest loobuda
või see lõpetada juhul, kui intelligentse elukeskkonna kava on vääralt,
osaliselt või hilinemisega rakendatud või kui osalevad riigid ei osale või
osalevad osaliselt või hilinemisega kava rahastamises. Nimetatud õigused
peaksid olema sätestatud liidu ja intelligentse elukeskkonna ühingu vahel
sõlmitavas delegeerimislepingus.
(18)     Osalemist intelligentse
elukeskkonna kavast rahastatud kaudsetes meetmetes reguleeritakse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu ... 2013. aasta määrusega (EL) nr .../2013, millega
kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont
2020” (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad[15]. Intelligentse elukeskkonna
kava eriliste tegevusvajaduste tõttu tuleks kooskõlas nimetatud määruse artikli
1 lõikega 3 näha ette erandid sellest määrusest.
(19)     Spetsiifiliste erandite
tegemine määrusest (EL) nr .../2013 [raamprogramm „Horisont 2020”] on vajalik
seetõttu, et intelligentse elukeskkonna kava on ette nähtud nn turulähedase
kavana, milles on ühinenud eri riikide rahastamisvood (teaduse ja
innovatsiooni, tervishoiu ja tööstuse rahastamise kavad). Nendel riigi tasandi
kavadel on olemuslikult eri osalemiseeskirjad ja ei saa loota, et need langevad
täielikult kokku määrusega (EL) nr .../2013 [„Horisont 2020”
osalemiseeskirjad]. Lisaks on intelligentse elukeskkonna kava põhisihtrühm just
väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ja kasutajaorganisatsioonid, kes
tavaliselt ELi uurimis- ja innovatsioonitegevuses ei osale. Selleks et
lihtsustada nende ettevõtjate ja organisatsioonide osalemist, eraldatakse liidu
rahalised vahendid kooskõlas vastavate riiklike programmide eeskirjadega, mida
hästi tuntakse, ning kohaldatakse üksiktoetusena koos vastava riikliku
toetusega.
(20)     Liidu finantshuve tuleks
kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu kogu kulutsükli vältel, sealhulgas
rikkumiste ennetamise, avastamise ja uurimise teel, kaotsiläinud, valesti
makstud või ebakorrektselt kasutatud vahendite sissenõudmise teel ja vajaduse
korral haldus- ja finantskaristuste kehtestamise teel kooskõlas määrusega (EL,
Euratom) nr 966/2012, delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, nõukogu 18.
detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste
finantshuvide kaitse kohta,[16]
nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom EÜ) nr 2185/96, mis
käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et
kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade
eiramise eest,[17]
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999
Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[18].
(21)     Komisjon peaks teostama
vahehindamise, milles ta analüüsib ennekõike intelligentse elukeskkonna kava
kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide täitmise edukust. Samuti tuleks teostada
lõpphindamine ja koostada kahe hindamise kohta aruanne.
(22)     Hindamine peab põhinema täpsel
ja värskel teabel. Komisjoni taotlusel peaksid intelligentse elukeskkonna ühing
ja osalevad riigid esitama komisjonile mis tahes teavet, mida komisjon vajab
intelligentse elukeskkonna kava hindamise järgsetesse aruannetesse lisamiseks.
(23)     Intelligentse elukeskkonna
kava peaks tagama soolise võrdõiguslikkuse tõhusa edendamise ning olema
kooskõlas raamprogrammis „Horisont 2020” osutatud eetikapõhimõtetega.
(24)     Et osalevad riigid on
otsustanud jätkata intelligentse elukeskkonna kava, mille eesmärgid toetavad ja
täiendavad vahetult liidu täisväärtusliku eluperioodi pikendamise poliitikat,
samuti arvestades, et liikmesriigid ei suuda üksi piisavalt saavutada kava
eesmärke, mida on meetmete ulatuslikkuse tõttu tõhusam saavutada liidu
tasandil, võib liit võtta meetmeid, mis on kooskõlas ELi toimimise lepingu
artiklis 5 kehtestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Arvestades
proportsionaalsuse põhimõtet, mis on sätestatud kõnealuses artiklis, ei lähe
käesolev otsus nende eesmärkide saavutamisest kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Osalemine
aktiivse ja intelligentse elukeskkonna kavas
1.           Liit osaleb aktiivse ja
intelligentse elukeskkonna teadus- ja arengukavas (edaspidi „intelligentse
elukeskkonna kava”), mille on ühiselt algatanud [Austria, Belgia, Hispaania,
Iirimaa, Küpros, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi,
Rumeenia, Sloveenia, Taani, Ungari, Ühendkuningriik ja Šveits] (edaspidi
„osalevad riigid”), käesolevas otsuses sätestatud tingimustel.
2.           Mis tahes muu liikmesriik või
määrusega (EL) nr .../2013 asutatud teadusuuringute ja innovatsiooni
raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) (edaspidi raamprogramm „Horisont 2020”)
ühinenud riik võib ühineda intelligentse elukeskkonna kavaga tingimusel, et on
täidetud käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud kriteerium.
Liikmesriigid või ühinenud riigid, kelle puhul on täidetud käesoleva otsuse
artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud kriteerium, on käesoleva otsuse
tähenduses osalevad riigid.
Artikkel 2
ELi
rahaline toetus
1.           Liidu maksimaalne rahaline
toetus intelligentse elukeskkonna kavale peab katma selle haldus- ja
tegevuskulud ning on 175 000 000 eurot. Rahalised vahendid
eraldatakse liidu üldeelarve assigneeringutest, mis on nähtud ette
raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi vastavate osade jaoks.
Kava on sätestatud otsusega .../2013/EL kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktiga vi ning artiklitega 60 ja 61.
2.           Liidu aastane rahaline toetus
intelligentse elukeskkonna kavale ei ole suurem kui osalevate riikide aastane
rahaline toetus.
3.           Liidu rahalisest toetusest
kasutatakse intelligentse elukeskkonna kava halduskulude katmiseks
maksimaalselt 6 %.
Artikkel 3
Liidu
rahalise toetuse tingimused
1.           Liidu rahalise toetuse
eeltingimused on järgmised:
(a)
osalevate riikide tõendusmaterjal selle kohta, et
intelligentse elukeskkonna kava on koostatud kooskõlas I ja II lisaga;
(b)
osalevad riigid või osalevate riikide määratud
organisatsioonid nimetavad intelligentse elukeskkonna kava rakendamise ning
liidu rahalise osaluse eraldamise ja järelevalve eest vastutavaks struktuuriks
intelligentse elukeskkonna ühingu, mis on Belgia õigusruumi kuuluv
juriidilisest isikust mittetulundusühing (edaspidi „intelligentse elukeskkonna
ühing”);
(c)
iga osaleva riigi kohustus anda oma panus
intelligentse elukeskkonna kava rahastamisse;
(d)
intelligentse elukeskkonna ühingu tõendusmaterjal
selle kohta, et ühing on suuteline intelligentse elukeskkonna kava rakendama,
sealhulgas eraldama liidu rahalisi vahendeid ja teostama nende üle järelevalvet
liidu eelarve kaudse täitmise raames kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklitega 58, 60 ja 61;
(e)
intelligentse elukeskkonna kava juhtimismudeli
loomine kooskõlas III lisaga.
2.           Intelligentse elukeskkonna
kava rakendamise ajal kehtivad liidu rahalise toetuse suhtes veel järgmised
eeltingimused:
(a)
intelligentse elukeskkonna kava eesmärkide täitmine
intelligentse elukeskkonna ühingu poolt I lisas osutatud viisil ning tegevus II
lisas osutatud viisil kooskõlas määrusega (EL) nr ... [millega kehtestatakse
raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja levitamiseeskirjad], mis on
reguleeritud käesoleva otsuse artikliga 5;
(b)
asjakohase ja tõhusa juhtimismudeli alalhoidmine
kooskõlas III lisaga;
(c)
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes
5 kehtestatud aruandekohustuse täitmine intelligentse elukeskkonna ühingu
poolt;
(d)
lõike 1 punktis c nimetatud kohustuste täitmine
kõikide osalevate liikmete poolt ning intelligentse elukeskkonna kava
rahastamise suhtes võetud aastaste kohustuste täitmine.
Artikkel 4
Osalevate riikide toetus
1.           Osalevate riikide toetus
hõlmab järgmist:
(a)
rahaline toetus intelligentse elukeskkonna kava
kaudsetele meetmetele kooskõlas II lisaga;
(b)
mitterahaline sissemakse, mis vastab
halduskuludele, mille riikide ametiasutused on kandnud seoses intelligentse
elukeskkonna kava tõhusa rakendamisega kooskõlas II lisaga.
Artikkel 5
Osalemis-
ja levitamiseeskirjad
1.           Määruse (EL) nr .../2013
[millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja
levitamiseeskirjad] kohaldamisel on intelligentse elukeskkonna ühing
eelarvevahendite käsutaja, kes kooskõlas käesoleva otsuse II lisaga eraldab
rahalisi vahendeid kaudsetele meetmetele.
2.           Erandina määruse (EL) nr .../2013
[millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja
levitamiseeskirjad] artikli 14 lõikest 5 kontrollib taotlejate
finantssuutlikkust selleks otstarbeks määratud riiklik programmide haldamise
organisatsioon kooskõlas vastavate riiklike kavade osalemiseeskirjadega.
3.           Erandina määruse (EL) nr .../2013
[millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja
levitamiseeskirjad] artikli 16 lõikest 1 allkirjastab taotlejatega sõlmitavad
toetuslepingud selleks otstarbeks määratud riiklik programmide haldamise
asutus.
4.           Erandina määruse (EL) nr .../2013
[millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja
levitamiseeskirjad] [artiklist 19] [artikli 19 lõigetest 1 ja 5–7] ja
artiklitest 22–29 kehtivad määratud riiklike kavade rahastamise eeskirjad
riiklike programmide haldamise asutuste hallatavate toetuste suhtes.
5.           Erandina määruse (EL) nr .../2013
[millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja
levitamiseeskirjad] artiklitest 38–46 kohaldatakse riiklike kavade eeskirju,
millega reguleeritakse tulemusi ja taustandmetele juurdepääsu õigusi.
Artikkel 6
Intelligentse elukeskkonna kava rakendamine
1.           Intelligentse elukeskkonna
kava rakendatakse aastaste töökavade alusel kooskõlas II lisaga.
Artikkel 7
ELi ja
intelligentse elukeskkonna ühingu vahelised lepingud
1.           Tingimusel, et intelligentse
elukeskkonna ühingu suhtes on teostatud eelhindamine kooskõlas määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikli 61 lõikega 1, sõlmivad komisjon (Euroopa Liidu
nimel) ja intelligentse elukeskkonna ühing delegeerimislepingu ja iga-aastaste
vahendite ülekandmise lepingu.
2.           Lõikes 1 osutatud
delegeerimisleping sõlmitakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 58 lõikega 3 ning artiklitega 60 ja 61 ning delegeeritud määruse (EL)
nr 1268/2012 artikliga 40. Ühtlasi peab selles olema sätestatud järgmine:
(a)
nõuded seoses intelligentse elukeskkonna ühingu
panusega asjakohastesse näitajatesse võrreldes otsuses (EL) nr .../2013
[raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm] kehtestatud
tulemusnäitajatega;
(b)
nõuded seoses intelligentse elukeskkonna ühingu
panusega järelevalvesse, millele on osutatud otsuses (EL) nr .../2013
[raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm];
(c)
spetsiaalsed tulemusnäitajad, mille alusel
teostatakse järelevalvet intelligentse elukeskkonna ühingu toimimise üle
kooskõlas artikli 3 lõikega 2;
(d)
selliste andmete ja teabe esitamise kord, mis
tagavad komisjoni suutlikkuse täita oma teabelevi- ja aruandekohustusi.
Artikkel 8
Liidu
rahalise toetuse lõpetamine, vähendamine või peatamine
1.           Kui intelligentse
elukeskkonna kava ei rakendata kooskõlas artiklis 3 sätestatud tingimustega, on
komisjonil õigus liidu toetus lõpetada, seda proportsionaalselt vähendada või
see peatada lähtuvalt intelligentse elukeskkonna kava tegelikust rakendamisest.
2.           Kui osalevad riigid ei osale
intelligentse elukeskkonna kava rahastamises või osalevad selles osaliselt või
hilinemisega, on komisjonil õigus liidu osalus lõpetada, seda
proportsionaalselt vähendada või see peatada, võttes arvesse osalevate riikide
poolt intelligentse elukeskkonna kavale eraldatud toetussummat.
Artikkel 9
Järelauditid

1.           Kaudsete meetmete kulude
järelauditid teostavad määratud riiklikud programmide haldamise asutused
kooskõlas määruse (EL) nr ... [raamprogramm „Horisont 2020”] artikliga 23.
2.           Komisjon võib otsustada ka
ise korraldada lõikes 1 osutatud auditeid.
Artikkel 10
Liidu
finantshuvide kaitse
1.           Komisjon astub vajalikke
samme, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel
kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku
tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud
summade sissenõudmisega ning juhul, kui avastatakse rikkumisi, tõhusate,
proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2.           Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrollimisi ja
inspekteerimisi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta
määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste
kohta[19]
ning nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis
käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et
kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade
eiramise eest,[20]
eesmärgiga tuvastada pettuse- ja korruptsioonijuhtumid või mis tahes muu
ebaseaduslik tegevus, mis mõjutab liidu finantshuve seoses toetuslepingu või
-otsusega või käesoleva otsuse alusel rahastatava muu lepinguga.
3.           Käesoleva otsuse
rakendamisest tulenevad lepingud, toetuslepingud ja -otsused sisaldavad
sätteid, millega antakse komisjonile, intelligentse elukeskkonna ühingule,
kontrollikojale ja OLAFile sõnaselge õigus teostada vastavalt oma pädevusele
auditeid ja uurimisi.
4.           Intelligentse elukeskkonna
ühing võimaldab komisjoni personalile ja muudele komisjoni volitatud isikutele
juurdepääsu oma majadele ja ruumidele ning kogu (sealhulgas elektroonilisele)
teabele, mida läheb tarvis lõikes 3 osutatud auditite läbiviimiseks.
5.           Intelligentse elukeskkonna
kava rakendamisel võtavad osalevad riigid kõik õiguslikud, reguleerivad,
halduslikud või muud meetmed, et kaitsta liidu finantshuve ning eelkõige tagada
liidu mis tahes sissenõuete täielik täitmine kooskõlas määrusega (EL, Euratom)
nr 966/2012 ja delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012.
Artikkel 11
Teabevahetus
1.           Komisjoni taotlusel esitab
intelligentse elukeskkonna ühing talle mis tahes teabe, mida on vaja artiklis 12
osutatud aruannete koostamiseks.
2.           Osalevad riigid esitavad
Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusel intelligentse elukeskkonna ühingu
vahendusel mis tahes teabe intelligentse elukeskkonna kava finantsjuhtimise
kohta.
3.           Komisjon esitab lõikes 2
osutatud teabe artiklis 12 sätestatud aruannetes.
Artikkel 12
Hindamine
1.           31. detsembriks 2017 teostab
komisjon intelligentse elukeskkonna kava vahehindamise. Seejärel koostab
komisjon hindamisaruande, milles on esitatud hindamise järeldused ja komisjoni
tähelepanekud. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja
nõukogule 30. juuniks 2018.
2.           Liidu intelligentse elukeskkonna
kavas osalemise aja lõpuks, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2022, teostab
komisjon intelligentse elukeskkonna kava lõpphindamise. Seejärel koostab
komisjon hindamisaruande, milles on esitatud hindamise tulemused. Komisjon
esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal
päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 14
Adressaadid
Käesolev otsus
on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I LISA
INTELLIGENTSE
ELUKESKKONNA KAVA EESMÄRGID
1.           Intelligentse elukeskkonna
kava peab täitma järgmiseid eesmärke:
1.1.        kiirendama IKT-l põhinevate
uuenduslike toodete ja teenuste kasutuselevõttu, et pikendada eakate
täisväärtuslikku eluperioodi kodus, kogukonnas või tööl ning suurendada seeläbi
nende elukvaliteeti, iseseisvust, osalemist ühiskonnaelus, oskusi ja
konkurentsivõimet, aga ka tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenuste tõhusust;
1.2.        säilitama ja arendama liidu
tasandil rakenduslike uuringute, arengu ja innovatsiooni kriitilist massi IKT-l
põhinevate toodete ja teenuste valdkonnas, mis aitavad pikendada
täisväärtuslikku eluperioodi;
1.3.        arendama välja kulutõhusaid
lahendusi, kehtestades sealhulgas asjakohased koostalitlusvõime standardid ning
lihtsustades selliste ühiste lahenduste leidmist ja kohandamist, mis sobivad
kokku eri sotsiaalsete eelistuste ja reguleerimisaspektidega riigi või
piirkondlikul tasandil, mille puhul austatakse eakate eraelu puutumatust ja
väärikust ning vajaduse korral toetatakse juurdepääsu teenusele maapiirkondades
või äärepoolsetes piirkondades või muude isikukategooriate, nagu puudega
inimeste jaoks.
2.           Intelligentse elukeskkonna
kavaga luuakse soodne keskkond väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate
osalemiseks.
3.           Intelligentse elukeskkonna
kavas keskendutakse turuvajadustest lähtuvatele rakenduslikele uuringutele ja
innovatsioonile ning kava on täiendus vastavale pikemaajalisele
uurimistegevusele ja laiaulatuslikule innovatsioonile, mis on sätestatud
raamprogrammis „Horisont 2020” ning muudes liidu ja riigi tasandi algatustes.
Ühtlasi peab kava andma panuse täisväärtusliku eluperioodi pikendamist
käsitlevasse Euroopa innovatsioonipartnerlusse.
II LISA
INTELLIGENTSE
ELUKESKKONNA KAVA MEETMED
I. Kaudsed meetmed
1.           Intelligentse elukeskkonna
kava rakendamine toetab peamiselt turuvajadusest lähtuvaid teadus- ja
innovatsiooniprojekte täisväärtusliku eluperioodi pikendamise valdkonnas, mis
tõestavad suutlikkust leida projekti tulemustele kasutust realistliku aja
jooksul. Kaudsete meetmete rahastamine intelligentse elukeskkonna kavast toimub
põhiliselt toetuse vormis. Samuti võib rahastamine toimuda preemiate,
kommertskasutusele eelnevate hangete või avalike hangetena innovatiivsetele
lahendustele.
2.           Lisaks võidakse toetada
meetmeid, mille eesmärk on maaklerlus, kava reklaamimine või praeguste
saavutuste suhtes teadlikkuse tõstmine, innovatiivsete lahenduste
kasutuselevõtu edendamine ning nõudluse ja pakkumisega seotud organisatsioonide
ja investorite omavahel kokku viimine.
3.           Võidakse toetada ka meetmeid,
mille eesmärk on täiustada projektide kvaliteeti, teostatavusuuringuid või
seminare. Võidakse ette näha liidu eri piirkondade vaheline koostöö, et
suurendada intelligentse elukeskkonna kavaga seotud sidusrühmade ringi.
II. Rakendamine
1.           Intelligentse elukeskkonna
kava rakendatakse aastaste töökavade alusel, milles on määratletud
hankekonkursside teemad.
2.           Aastased töökavad koostatakse
kokkuleppel komisjoniga ning need moodustavad aluse liidu iga-aastasele
rahalisele toetusele.
3.           Intelligentse elukeskkonna
kava rakendamisega kaasneb konsulteerimine asjaomaste sidusrühmadega
(sealhulgas avaliku sektori otsustajad, kasutajate esindajad, erasektori
teenuseosutajad ja kindlustusteenuse pakkujad, aga ka tööstus, sh, väikesed ja
keskmise suurusega ettevõtjad) rakendusliku teaduse ja innovatsiooni
prioriteetidega tegelemise teemal.
4.           Intelligentse elukeskkonna
kava rakendamisel võetakse arvesse demograafilisi suundumusi ja valdkondlikke
uuringuid, et pakkuda lahendusi, mis kajastavad kogu liidu sotsiaalset ja
majanduslikku olukorda.
5.           Nõuetekohaselt ja kooskõlas
rahvusvaheliste suunistega tuleb võtta arvesse võimalikke soolisi, eetilisi ja
eraelu puutumatuse küsimusi.
6.           Kooskõlas intelligentse
elukeskkonna kava turuvajadusest lähtumise põhimõttega ning Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, mis
käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,
kehtestatud eeskirjadega sätestab intelligentse elukeskkonna ühing toetuse
kestuse ja selle väljamakse aja suhtes minimaalsed tulemuseesmärgid, lähtudes
[osalemiseeskirjadest ja] [finantsmäärusest] ning tagab, et osalevad riigid
tegutsevad intelligentse elukeskkonna kava rakendamise ajal kooskõlas nimetatud
dokumentidega.
7.           Iga osalev riik hõlbustab
turunõudluse poolt esindavate organisatsioonide kaasamist.
8.           Iga osalev riik kaasrahastab
määratud riiklike programmide haldamise asutuste vahendusel riiklikes kavades
osalejate projekte, mis on osutunud väljavalituks. Nimetatud asutused suunavad
seejärel intelligentse elukeskkonna ühingu hallatavad liidu vahendid edasi,
võttes aluseks ühtse projektikirjelduse, mis kuulub määratud riiklike
programmide haldamise asutuste ja iga rahastatava projekti osalejate vahel
sõlmitava lepingu juurde.
9.           Pärast projektikonkursi
sulgemist teostab intelligentse elukeskkonna ühing koostöös määratud riiklike
programmide haldamise asutustega üldise rahastamiskõlblikkuse kontrolli. Nimetatud
kontroll põhineb intelligentse elukeskkonna kava jaoks kehtestatud üldistel
rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidel, mis avaldatakse projektikonkursi teates.
10.         Määratud riiklike programmide
haldamise asutuste abil kontrollib intelligentse elukeskkonna ühing
projektikonkursi teates kehtestatud täiendavate riiklike rahastamiskõlblikkuse
kriteeriumide täitmist.
11.         Riiklikud
rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on seotud üksnes üksiktaotlejate õigusliku
ja finantsstaatusega ega käsitle konkursi sisu. Need peavad sisaldama
järgmiseid aspekte:
11.1.      taotleja liik, sealhulgas
õiguslik staatus ja tegevuseesmärk;
11.2.      kohustused ja elujõulisus,
sealhulgas rahanduslik usaldusväärsus ning maksu- ja sotsiaalkohustuste
täitmine.
12.         Rahastamiskõlblikke taotlusi
hindab ja valib intelligentse elukeskkonna ühing välja sõltumatute ekspertide
kaasabil, lähtudes ühtsetest läbipaistvatest hindamiskriteeriumidest, mis on
sätestatud avaldatud projektikonkursi teates. Intelligentse elukeskkonna ühingu
üldkogu tehtud valik on osalevate riikide jaoks siduv.
13.         Kui projektis osaleja ei vasta
ühele või mitmele riiklikule rahastamiskõlblikkuse kriteeriumile või kui
vastavad riigipoolsed assigneeringud on ammendunud, võib intelligentse
elukeskkonna ühingu juhatus otsustada viia asjaomase taotluse täiendava üldise
sõltumatu hindamise läbi koostöös sõltumatute ekspertidega, eesmärgiga hinnata
taotlust kas ilma vastava osaleja kaasamiseta või asendava osalejaga, kes on
eeldatav projektiosaline.
14.         Rahastamiseks välja valitud
projektides osalejatega seotud õigus- ja finantsküsimusi käsitleb määratud
riiklik programmide haldamise asutus. Kohaldatakse riiklikke halduseeskirju ja
-põhimõtteid.
III LISA
INTELLIGENTSE
ELUKESKKONNA ÜHISKAVA JUHTIMINE
Intelligentse elukeskkonna ühiskava organisatsiooniline
ülesehitus on järgmine.
1.           Osalevate riikide loodud
sihtotstarbeliseks rakendusüksuseks on intelligentse elukeskkonna ühing, Belgia
õiguse kohaselt asutatud rahvusvaheline mittetulundusühing.
2.           Intelligentse elukeskkonna
ühing vastutab kõikide intelligentse elukeskkonna tegevuskava meetmete eest.
Intelligentse elukeskkonna ühingu ülesanneteks on lepingute ja eelarve
haldamine, iga-aastaste tööplaanide koostamine, projektikonkursside
korraldamine, hindamise teostamine ja projektiettepanekute pingereastamine
rahastamise tarvis.
3.           Lisaks sellele vastutab
intelligentse elukeskkonna ühing projektide järelevalve eest ja kannab liidu
rahalise osalusega seotud maksed üle määratud riiklikele programmide haldamise
asutustele. Ühing korraldab ka teabelevi.
4.           Intelligentse elukeskkonna
ühingut juhib üldkogu. Üldkogu on intelligentse elukeskkonna tegevuskava
otsustusorganiks. Üldkogu nimetab ametisse juhatuse liikmed ja jälgib
tegevuskava rakendamist, sealhulgas iga-aastaste tööplaanide heakskiitmist, riikliku
rahastuse eraldamist projektidele ja uute liikmete vastuvõtmise taotluste
menetlemist. Üldkogu töötab põhimõttel, et igal riigil on üks hääl. Otsused
tehakse lihthäälteenamusega, välja arvatud ühingu liikmete õigusjärglust,
vastuvõtmist või väljaarvamist või ühingu lõpetamist käsitlevad otsused, mille
kohta võib ühingu põhikirjas sätestada eriotstarbelised hääletusnõuded.
5.           Komisjonil on intelligentse
elukeskkonna ühingu üldkogul vaatleja staatus ja komisjon kiidab heaks
iga-aastase tööplaani. Komisjon kutsutakse kõikidele intelligentse elukeskkonna
ühingu koosolekutele ja komisjon võib osaleda aruteludel. Kõik asjakohased
dokumendid, mida levitatakse seoses intelligentse elukeskkonna ühingu
üldkoguga, edastatakse komisjonile.
6.           Üldkogu valib intelligentse
elukeskkonna ühingu juhatuse, mis koosneb vähemalt esimehest, aseesimehest ja
laekurist, täitmaks kindlaid juhtimisülesandeid, nagu eelarvestamine,
personalitöö ja lepingute sõlmimine. Juhatus on ühingu seaduslikuks esindajaks,
andes aru üldkogule.
7.           Intelligentse elukeskkonna
ühingu raames loodud keskjuhtimisüksus vastutab intelligentse elukeskkonna
tegevuskava rakendamise keskse juhtimise eest tihedas koostöös riiklike
programmide haldamise asutustega, keda osalevad riigid volitavad täitma ülesandeid,
mis on seotud projektijuhtimisega ning riiklikes projektides osalejatega
seonduvate haldus- ja õigusaspektidega, samuti toetama projektiettepanekute
hindamist ja arutamist. Keskjuhtimisüksus ja riiklikud programmide haldamise
asutused töötavad üheskoos juhtimisüksusena intelligentse elukeskkonna ühingu
järelevalve all.
8.           Intelligentse elukeskkonna
tegevuskava projektikonkurssides ja muudes meetmetes käsitletavate
prioriteetide ja teemade osas annab soovitusi ettevõtete, kasutajate ja muude
sidusrühmade esindajatest koosnev nõuandekogu, püüdes leida tasakaalu
põlvkondade ja sugupoolte vahel.
FINANTSSELGITUS
1.         ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
            1.1.      Ettepaneku/algatuse nimetus
            1.2.      Asjakohased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
            1.3.      Ettepaneku/algatuse
liik
            1.4.      Eesmärgid

            1.5.      Ettepaneku/algatuse
põhjendus
            1.6.      Kestus
ja finantsmõju
            1.7.      Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.         HALDUSMEETMED
            2.1.      Järelevalve-
ja aruandluseeskirjad
            2.2.      Haldus-
ja kontrollisüsteemid
            2.3.      Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.         ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
            3.1.      Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
            3.2.      Hinnanguline
mõju kuludele
            3.2.1.   Üldine
hinnanguline mõju kuludele
            3.2.2.   Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
            3.2.3.   Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
            3.2.4.   Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
            3.2.5.   Kolmandate
isikute rahaline osalus
            3.3.      Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Liidu
osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud aktiivse ja intelligentse
elukeskkonna teadus- ja arengukavas.
1.2.        Asjakohased poliitikavaldkonnad
vastavalt ABM/ABB struktuurile[21]
Teadusuuringute
ja tehnoloogiaarenduse raamprogramm „Horisont 2020”.
Digitaalarengu
tegevuskava meede nr 78; intelligentse elukeskkonna ühiskava tugevdamine
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist /
ettevalmistavast meetmest[22]

¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
X Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Euroopa
2020
Innovaatiline
liit
Euroopa
digitaalarengu tegevuskava
Euroopa
teadusruum
1.4.2.     Erieesmärgid ja asjakohased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Selle
seadusandliku ettepaneku peamine tegevuseesmärk, nimelt liidu osalemine
intelligentse elukeskkonna vallas mitme liikmesriigi algatatud ühises teadus-,
arendus- ja innovatsioonikavas, on juba ette nähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse
raamprogrammis „Horisont 2020” ja
selle eriprogrammis „Ühiskonna väljakutsed”.
Selle
tegevuseesmärgiga seonduvad erieesmärgid:
(2)
kehtestada ja rakendada intelligentse elukeskkonna
ühiskava
(3)
algatada tegevuskava tugimeetmed
(4)
algatada ja kaasrahastada teadus- ja
innovatsioonialaseid koostööprojekte, millel on 2–3aastane turuperspektiiv
1.4.3.     Oodatavad
tulemused ja mõju
Täpsustada mõju, mida
ettepanek/algatus peaks kasusaajatele/sihtrühmadele avaldama.
Intelligentse
elukeskkonna tegevuskava ühendab liidu, riikide ja erasektori ressursid
innovatiivsete IKT-lahenduste leidmiseks, mis võimaldavad Euroopa kodanikel
vananeda iseseisvalt ja hästi ning toetavad samas nende hooldamise üldist
jätkusuutlikkust, luues uusi majanduslikke võimalusi Euroopa ettevõtjatele.
Liidu
osalemisest tulenev lisandväärtus on märkimisväärne, sest:
liidu
sekkumine võimaldab luua uue õigusraamistiku, kus liidu ja riikide rahalised
vahendid saab ühendada ühtse strateegia kaudu, et soodustada rahvusvahelisi
teadus-, arendus- ja innovatsioonialaseid koostööprojekte, millesse on kaasatud
eeskätt VKEd. Olemasolevate struktuuride abil ei oleks see teostatav.
Tegevuskava
võimaldab tegeleda rahvastiku vananemise probleemiga, soodustades vanurite
iseseisvat elamist toetavate uute innovatiivsete IKT-põhiste toodete ja
teenuste loomist, parandades seeläbi nende elukvaliteeti ja sõltumatust ning
vähendades nende hooldamise kulusid. Seda tehakse sidusal ja killustamata
viisil, suurema kriitilise massiga, mille tulemuseks on kulutõhusamad ja
omavahel kokkusobivad lahendused.
Ettevõtteid
ja eeskätt VKEsid toetatakse tõhusamalt, luues kriitilise massi ja sidusa
üleeuroopalise lähenemisviisi omavahel kokkusobivate lahenduste
väljatöötamiseks. Lisaks sellele on võimalik kohandada intelligentse
elukeskkonna lahendusi riiklike/piirkondlike sotsiaalsete eelistuste ja
eeskirjade järgi. See on tähtis eeldus ärieesmärgil kasutamiseks ja turu
arendamiseks, luues head võimalused VKEde kaasamiseks.
Samuti
ergutab väljapakutud kava riike ja ettevõtteid rohkem investeerima teadus-,
arendus- ja innovatsioonitegevusse IKT ja vananemise valdkonnas, aidates
seeläbi saavutada eesmärki, milleks on suunata 3 % Euroopa SKTst teadus- ja arendustöösse.
Käesolevas
finantsselgituses ei ole käsitletud makromajanduslikku lisandväärtust Euroopa
majandusele ja ühiskonnale, mis tuleneb väärika vananemise kava tulemuste
rakendamisest.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustada näitajad
ettepaneku/algatuse rakendamise jälgimiseks.
Teadusuuringute
ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis „Horisont 2020” sätestatud erieesmärkide tulemus- ja mõjunäitajaid jälgib
sihtotstarbeline juhtimisstruktuur, mis annab nendest igal aastal aru
komisjonile.
Oodatakse
järgmisi tulemusi, mida mõõdetakse asjakohaste näitajate abil:
investeeringute ja riikide jõupingutuste võimendamine, soodustades ühiseid strateegiad ja ühist rakendamist toetavaid
investeeringuid.
Näitajad:
i) osalevate riikide arv; ii) osalevate riikide kulukohustused ja maksed; iii) ühise tegevuskava projektidele eraldatud ja kulutatud
riiklikud vahendid; iv) ressursid,
mida ettevõtted ja muud sidusrühmad on investeerinud läbi oma osaluse ja
projektide kaasrahastamise.
IKT-alase teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse sidususe
suurendamine väärika vananemise vallas üle Euroopa,
ühendades praegused killustatud jõupingutused ühiste strateegiate
väljatöötamise ja kriitilise massiga ühiste projektikonkursside korraldamise
teel.
Näitajad:
see tulemus saavutatakse tegelikult siis, kui ühise tegevuskava rakendamine
saavutab täisulatuse tänu riikide märkimisväärsele osalemisele.
Tegevuskava tõhusus – annab kindlustunde
riiklike eelarvete kättesaadavuse osas, rakendab projektiettepanekute
tsentraliseeritud esitamiskorra, hindamise ja valimise süsteemi ning loob
kasutajasõbraliku koostöösüsteemi Euroopa rakenduslike ja turule orienteeritud
teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks, mis põhineb tuttavatel riiklikel
eeskirjadel. Selle tulemuseks peaksid olema uued ja tõhusamad viisid asjaomaste
osalejate, eelkõige VKEde toetamiseks, mille tagajärjel kasvavad ettevõtete
investeeringud ning lüheneb tulemuste turuletoomise ja käibelevõtu aeg.
Näitajad: v) ettepaneku esitamise ja projekti
käivitamise vaheline ajavahemik; vi) osalevate VKEde arv; vii) ühiskava juhtimise üldkulud.
Märkimisväärne majanduslik ja sotsiaalne kasu ning panus
võtmetähtsusega poliitiliste eesmärkide saavutamisse –
seda mõõdetakse ettenähtud sõltumatu vahe- ja lõpphindamise raames lisaks
muudele esitatud näitajatele.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Intelligentse
elukeskkonna tegevuskava ühendab liidu, riikide ja erasektori ressursid
innovatiivsete IKT-lahenduste leidmiseks, mis võimaldavad Euroopa kodanikel
vananeda iseseisvalt ja hästi ning toetavad samas nende hooldamise üldist
jätkusuutlikkust, luues uusi majanduslikke võimalusi Euroopa ettevõtjatele.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus
Liidu
osalemisest tulenev lisandväärtus on märkimisväärne, sest:
·
liidu sekkumine võimaldab jätkata olemasolevat
intelligentse elukeskkonna tegevuskava, kus liidu ja riikide rahalised vahendid
saab ühendada ühtse strateegia kaudu, et soodustada rahvusvahelisi uurimis-,
arendus- ja innovatsioonialaseid koostööprojekte, millesse on kaasatud eeskätt
VKEd. Olemasolevate struktuuride abil ei oleks see teostatav.
·
Tegevuskava võimaldab tegeleda rahvastiku
vananemise probleemiga, soodustades vanurite iseseisvat elamist toetavate uute
innovatiivsete IKT-põhiste toodete ja teenuste loomist, parandades seeläbi
nende elukvaliteeti ja sõltumatust ning vähendades nende hooldamise kulusid.
Seda tehakse sidusal ja killustamata viisil, suurema kriitilise massiga, mille
tulemuseks on kulutõhusamad ja omavahel kokkusobivad lahendused.
·
Ettevõtteid ja eeskätt VKEsid toetatakse tõhusamalt,
luues kriitilise massi ja sidusa üleeuroopalise lähenemisviisi omavahel
kokkusobivate lahenduste väljatöötamiseks. Lisaks sellele on võimalik kohandada
intelligentse elukeskkonna lahendusi riiklike/piirkondlike sotsiaalsete
eelistuste ja eeskirjade järgi. See on tähtis eeldus ärieesmärgil kasutamiseks
ja turu arendamiseks, luues head võimalused VKEde kaasamiseks.
·
Samuti ergutab väljapakutud kava riike ja
ettevõtteid rohkem investeerima uurimis-, arendus- ja innovatsioonitegevusse
IKT ja vananemise valdkonnas, aidates seeläbi saavutada eesmärki, milleks on
suunata 3 % Euroopa SKTst uurimis- ja arendustöösse.
Käesolevas
finantsselgituses ei ole käsitletud makromajanduslikku lisandväärtust Euroopa
majandusele ja ühiskonnale, mis tuleneb intelligentse elukeskkonna tegevuskava
tulemuste rakendamisest.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Intelligentse
elukeskkonna ühiskava eelkäija rakendamisel, mis toimus 7. raamprogrammi
alusel, saadi järgmised õppetunnid:
·
intelligentse elukeskkonna tegevuskava tuleks
jätkata, sest see annab selget lisandväärtust, eelkõige VKEdele, luues vajaliku
kriitilise massi väärika vananemise alase teadus- ja innovatsioonitegevuse
vallas Euroopa tasandil, et aidata turule tuua asjakohaseid tooteid ja
teenuseid;
·
tegevuskava peaks keskenduma sellele, kuidas
piirkondlikud uuendustegevuses osalejad (enamasti VKEd) suudavad mõista Euroopa
turgu ja sellele läheneda;
·
tegevuskava peaks suurendama rakenduslikku
tõhusust, pidades eeskätt silmas toetuste andmiseks ja maksete tegemiseks
kuluvat aega;
·
tegevuskava peaks suurendama teenuseosutajate ja
eeskätt lõppkasutajate kaasamist projektikonkursside tingimuste piiritlemisse
ja projektiettepanekute hindamisse alates juba projektide määratlemise varasest
etapist.
Neid
õppetunde on intelligentse elukeskkonna tegevuskava nr 2 kujundamisel arvesse
võetud.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjakohaste meetmetega
Aktiivselt
ja tervena vananemist käsitleva esimese Euroopa innovatsioonipartnerluse[23] puhul eeldatakse, et
IKT-lahendused etendavad olulist rolli selle eesmärkide saavutamisel, milleks
on 2 täiendavat tervena elatud aastat aastaks 2020 ning kodanike elukvaliteedi
parandamine ja hooldussüsteemide tõhususe suurendamine Euroopas. Selle
strateegilises rakenduskavas sätestatakse üleeuroopalised prioriteedid
innovatsiooni kiirendamiseks ja laiendamiseks aktiivselt ja tervena vananemise
alal, täpsemalt kolmes valdkonnas: ennetustöö ja tervise
edendamine, hooldus ja ravi ning iseseisvana vananemine ja sotsiaalne kaasamine. Kõnealuse innovatsioonipartnerluse käivitamine nõukogu poolt
suurendab intelligentse elukeskkonna tegevuskava ja selle järelmeetmete
asjakohasust tulevikus. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava on strateegilise
rakenduskava elluviimise oluline koostisosa, keskendudes innovatsiooniahela nn
surmaoru lõigule. Euroopa innovatsioonipartnerlus toetab intelligentse
elukeskkonna tegevuskava, sest innovatsioonipartnerlus
kiirendab turgude loomist ja laiaulatuslikku käibelevõttu ning aitab parandada
turu raamtingimusi: näiteks standardimine ja koostalitlusvõime, mida
intelligentse elukeskkonna tegevuskava ei hõlma, kuid mida on mainitud
käibelevõtu tõketena seoses hindamise ja konsulteerimisega.
Intelligentse
elukeskkonna tegevuskava täiendavad olulised riiklikud algatused, nagu
intelligentse elukeskkonna ja vananemise alane algatus Saksamaal, intelligentse
elukeskkonna innovatsiooniplatvorm Ühendkuningriigis ja vananemisalase
innovatsiooni platvorm Prantsusmaal.
Tänu
nendele omavahel seotud kavadele, mis ühiselt hõlmavad olulist osa teadus- ja
innovatsioonitegevuse ahelast, on Euroopal maailmas ainulaadne võimekus väärika
vananemise alase IKT vallas. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava täiendab
hästi pikemaajalist IKT ja vananemise alast teadustegevust
programmi „Horisont 2020” raames ning
sellest saadavaid IKT-põhiseid lahendusi saab kasutada sisendina programmi
„Horisont 2020” raames toimuvas
innovatsioonitegevuses ja turusobivuse hindamisel.
Intelligentse
elukeskkonna tegevuskava täiendab ka ühise kavandamise algatust „Rohkem aastaid, parem elu”,[24] mis käsitleb demograafilist
muutust ja ühendab 13 Euroopa riiki, et hankida uusi teaduspõhiseid teadmisi
vananemisküsimusi käsitleva poliitika kujundamiseks tulevikus, tuginedes laiale
teadusvaldkondade valikule. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava suudab luua
rakenduskeskkonna ühise kavandamise algatuse raames toimuvale mitut
teadusvaldkonda hõlmavale uurimistööle ja pakkuda algatuse raames toimuva
uurimistöö jaoks kasutajate kogemusi, jagades ka uurimismeetodeid, nagu näiteks erinevaid vanuserühmi arvestav lähenemisviis.
Komisjoni
ettepanekus võtta vastu otsus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
(EIT) strateegilise innovatsioonikava kohta aastateks 2014–2020 on „Tervislike
eluviiside ja aktiivse vananemisega seotud innovatsioon” määratletud EIT
teadmis- ja innovaatikakogukondade ühe prioriteetse valdkonnana ajavahemikuks 2014–2015.

Kõik
algatused koos hõlmavad suuremat osa ahelast, alates põhjapanevatest
uuringutest ning lõpetades toodete/teenuste vastuvõtuga turul, nagu on
soovitatud ELi uurimis- ja innovatsioonialaste tegevuskavade ja ELi
poliitikadokumentide kohta koostatud arvukates hinnangutes.
1.6.        Kestus
ja finantsmõju
X Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 01.01.2014–31.12.2023
–
Finantsmõju aastatel 2014–2020 kulukohustuste
assigneeringutele ja aastatel 2014–2023 maksete assigneeringutele.
¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[25]
¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
X Kaudne tsentraliseeritud eelarve
täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
¨  Euroopa Liidu asutatud asutustele[26]

–
X  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke
teenuseid osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustada)
Kui on märgitud mitu
eelarve täitmise viisi, esitada üksikasjad jaotises „Märkused”.
Märkused
Osalevad
riigid on algatuse juhtimiseks loonud sihtotstarbelise rakendusstruktuuri, mis
kannab nime „Intelligentse elukeskkonna ühing”, ja
haldavad seda. Liidu rahaline panus algatusse antakse läbi
selle organisatsiooni. Riiklikud rahastamisasutused või nende volitatud
asutused haldavad ELi rahalist panust ja sõlmivad toetuslepinguid
organisatsioonidega, et saada rahalist toetust ühiseks teadus- ja
innovatsioonitegevuseks.
Asjakohased
märkused:
Euroopa
Liidu rahaline panus makstakse osalevate riikide loodud sihtotstarbelisele
juhtimisüksusele, kes haldab tegevuskava. Liidu rahalise panuse andmise
eelduseks on tööplaani ja seonduvate riiklike eelarveliste kulukohustuste
heakskiitmine.
Intelligentse
elukeskkonna kava organisatsiooniline struktuur koosneb järgmistest üksustest.
Intelligentse
elukeskkonna ühing kui osalevate riikide loodud sihtotstarbeline
juhtimisstruktuur allkirjastab delegeerimislepingud ja iga-aastased raha ülekandmise
lepingud Euroopa Komisjoniga, et saada raamprogrammist igal aastal raha. Ühing
vastutab kõikide intelligentse elukeskkonna tegevuskava meetmete eest ja seda
juhib direktor, kes on ühingu seaduslik esindaja.
Intelligentse
elukeskkonna ühing vastutab kõikide intelligentse elukeskkonna tegevuskava
meetmete eest. Intelligentse elukeskkonna ühingu ülesanneteks on lepingute ja
eelarve haldamine, iga-aastaste tööplaanide koostamine, projektikonkursside
korraldamine, hindamise teostamine ja projektide pingereastamine. Lisaks
sellele vastutab intelligentse elukeskkonna ühing projektide järelevalve eest
ja kannab Euroopa Liidu rahalise osalusega seotud maksed üle määratud
riiklikele programmide haldamise asutustele. Ühing korraldab ka teabelevi.
Intelligentse
elukeskkonna ühingut juhib üldkogu. Üldkogu on intelligentse elukeskkonna
tegevuskava otsustusorganiks ning nimetab ametisse juhatuse liikmed ja jälgib
tegevuskava rakendamist, sealhulgas iga-aastaste tööplaanide heakskiitmist,
riikliku rahastuse eraldamist projektidele ja uute liikmete vastuvõtmise
taotluste menetlemist. Üldkogu töötab põhimõttel, et igal riigil on üks hääl,
ja teeb otsused lihthäälteenamusega. Komisjonil on üldkogu koosolekutel
vaatleja staatus.
Valitakse
intelligentse elukeskkonna ühingu juhatus, mis koosneb direktorist ja kahest
asedirektorist (või ühest asedirektorist ja laekurist), täitmaks kindlaid
juhtimisülesandeid, nagu eelarvestamine, personalitöö ja lepingute sõlmimine.
Juhatus on ühingu seaduslikuks esindajaks, andes aru üldkogule.
Osalevad
riigid määravad riiklikud programmide haldamise asutused täitma ülesandeid, mis
on seotud projektijuhtimisega ning riiklikes projektides osalejatega seonduvate
haldus- ja õigusaspektidega, samuti toetama projektiettepanekute hindamist ja
arutamist. Need asutused töötavad intelligentse elukeskkonna ühingu järelevalve
all.
Intelligentse
elukeskkonna tegevuskava projektikonkurssides käsitletavate prioriteetide ja
teemade osas annab soovitusi ettevõtete ja muude sidusrühmade esindajatest
koosnev nõuandekogu.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve- ja
aruandluseeskirjad
Märkida sagedus ja
tingimused.
Kooskõlas
teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammiga „Horisont 2020” jälgib intelligentse elukeskkonna tegevuskava
rakendamist sihtotstarbeline juhtimisstruktuur, mis vajadust mööda annab
sellest igal aastal aru komisjonile. Tegevuskava rakendamist jälgitakse
iga-aastaste aruannete abil, mida esitab sihtotstarbeline juhtimisstruktuur.
Nendes esitatakse üksikasjalik ülevaade tegevuskava rakendamisest, lähtudes
punktis 1.4.4 esitatud näitajatest.
3
rakendusaasta möödumisel teostatakse sõltumatute ekspertide abiga
vahehindamine, mille käigus hinnatakse: 1) tegevuskava rakendamist edasise
teadus‑, juhtimis- ja rahastamisalase lõimimise saavutamisel; 2) ühise
tegevusekava lisandväärtust ja tõhusust eesmärkide saavutamisel. Väliseksperdid
teostavad tegevuskava lõppemise ajaks lõpphindamise.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Tuvastatud oht (ohud)
1)
Põhirisk on seotud sihtotstarbelise rakendusstruktuuri võimega hallata liidu
eelarvelist panust ja tegevuskava igapäevases rakendamises osalevate riiklike
asutuste tõhusa jälgimisega.
2)
Teiseks riskiks on tõhus kaitse pettuste ja võimaliku majandusliku kahju eest,
mis tuleneb VKEde suurest kaasatusest ja kaudsest tsentraliseeritud eelarve
täitmisest.
3)
Kolmas risk on seotud asjaomaste riikide võimega tõhusalt rahastada oma osalust
tegevuskavas.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Riskide
nr 1 ja 2 suhtes vt punkt 2.3.
Riski
nr 3 puhul seisneb kaitsemeede selles, et ELi raha antakse kasutusse ainult
siis, kui esitatakse tõendid riiklike finantskohustuste võtmise kohta nii
iga-aastase raha ülekandmise lepingu tasandil kui ka ühise tegevuskava
projektide riiklikele osalistele tehtavate maksete tasandil, samuti on
kaitsemeetmeks asjaolu, et ELi rahastus ei või ületada 50 % tegevuskavale antud
avaliku sektori kogurahastusest ja et ELi toetus halduskulude katmiseks ei või
ületada 6 % ELi rahalise osaluse kogusummast.
2.2.3.     Kontrollimise kulud ja
kasutegurid ning tõenäoline mittevastavuste määr
Tegevuskava
käsitleva otsuse artikli 7 kohaselt kavandatakse tegevuskava rakendamiseks
sisseseatav kontrollisüsteem nii, et oleks tagatud piisav kindlustunne, et
riske, mis on seotud meetmete tulemuslikkuse ja tõhususega ning nende aluseks
olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega, maandatakse piisavalt, võttes
arvesse intelligentse elukeskkonna tegevuskava kui avaliku sektori osapoolte
vahelise partnerluse eripära. Kontrollisüsteem tagab sobiva tasakaalu usalduse
ja järelevalve vahel, võttes arvesse järelevalvega seotud haldus- ja muid
kulusid kõikidel tasanditel, eriti osalejate puhul, et parimal võimalikul
viisil kaasa aidata raamprogrammi „Horisont 2020” eesmärkide saavutamisele.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade eiramise
ärahoidmise meetmed
Märkida olemasolevad
või kavandatavad ennetus- ja kaitsemeetmed.
Intelligentse
elukeskkonna tegevuskava kehtestamise otsuse artiklis 3 sätestatakse, et liidu
rahalise osaluse tingimuseks on, et intelligentse elukeskkonna ühing täidab
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 sätestatud nõudeid.
Artikli 8 kohaselt võib komisjon vastasel juhul oma rahalise osalemise
lõpetada, seda vähendada või selle peatada.
Määruse
(EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 kohaselt komisjoni ja intelligentse
elukeskkonna ühingu vahel sõlmitavas delegeerimislepingus sätestatakse, et
komisjon jälgib intelligentse elukeskkonna ühingu tegevust, eeskätt auditite
teostamise teel.
Täiendavaid
pettustevastaseid meetmeid rakendatakse komisjoni ja sihtotstarbelise
juhtimisstruktuuri vahelise üksikasjaliku lepingu raames.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·
Olemasolevad eelarveread
Järjestada mitmeaastase
finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus
 Number 09 04 03 01 elukestva tervise ja heaolu parandamine || Liigenda-tud/liigen-damata ([27])   || EFTA riigid[28]   || Kandidaat-riigid[29]   || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1A ||   || Liigendatud/liigen-damata || JAH || JAH || JAH || JAH
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number 1A || Rubriik ……………...……………………………………………………………….]
 Peadirektoraat: CNECT ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Number 09 04 03 01 || Kulukohustused || (1) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Maksed || (2) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
 Eelarverea number || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverea number ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU assigneeringud kommunikatsioonivõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile || Kulukohustused || =1+1a +3 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Maksed || =2+2a +3 || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Maksed || (5) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Maksed || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
Kui
ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Maksed || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOKKU
 Peadirektoraat: kommunikatsioonivõrgud, sisu ja tehnoloogia ||   ||   ||   ||
  Personalikulud || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
  Muud halduskulud || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 ||   ||   ||   || 0,168
 Kommunikatsioonivõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2,002
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2,002
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   ||   ||   || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 25,294 || 25,294 || 25,324 || 25,294 || 25,294 || 25,294 || 25,324 ||   ||   ||   || 177,118
 Maksed || 2,994 || 10,294 || 17,624 || 24,994 || 24,994 || 24,994 || 25,024 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 177,118
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Liik[31]   || Keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv kokku || Kulu kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[32]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund nr 1 || Ühise tegevuskava sisseseadmine ja rakendamine* || 1,5/ aasta || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 Erieesmärgi nr 1 vahesumma || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 ERIEESMÄRK nr 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund nr 2 || Toetav meede || 0,200 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 Erieesmärgi nr 2 vahesumma || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 ERIEESMÄRK nr 3… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund nr 3 || Projektid* || 2 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 Erieesmärgi nr 3 vahesumma || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 KULUD KOKKU ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 175
(*)        Intelligentse elukeskkonna ühise
tegevuskava tsentraliseeritud eelarve täitmise kulu toetatakse kuni 6 %
ulatuses ELi rahalisest osalusest ja see sisaldab ettepaneku hindamise kulusid.
(**)      Eeldusel,
et keskmine kogukulu projekti kohta on 4 miljonit eurot, millest 50 % kaetakse
avaliku sektori vahenditest, mida rahastavad ühiselt EL ja osalevad riigid
kooskõlas vastavate aastaste kulukohustuste vahelise suhtega (hinnanguliselt ca
40–50 %).
3.2.3.     Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
 Muud halduskulud || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 ||   ||   ||   || 1,260
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 ||   ||   ||   || 3,094
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[33]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 KOKKU || 0,450 || 0,450 || 0,480 || 0,450 || 0,450 || 0,450 || 0,480 ||   ||   ||   || 3,210
Vajalikud
haldusassigneeringud kaetakse peadirektoraadi assigneeringutest, mis on juba
määratud meetme haldamiseks ja/või mis on peadirektoraadis ümber paigutatud,
vajaduse korral koos täiendavate eraldistega, mis võidakse anda meedet
haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus,
arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
Hinnang esitada täistööaja ekvivalendina
täisarvudes
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017-2020 || Kokku
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud töötajad )[34]   ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (delegatsioonide lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, noored eksperdid, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[35]   || – peakorteris   ||   ||   ||   ||   ||
 – delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustada) ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
XX osutab asjakohasele poliitikavaldkonnale või
eelarvejaotisele.
Personalivajadus kaetakse
juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Meetmest tulenevad põhiülesanded: –   osalemine intelligentse elukeskkonna ühingu üldkogul komisjoni vaatlejana, 4 kahepäevast kohtumist aastas (direktori/üksusejuhi tasandil) –   osalemine seminaridel ja teabeleviüritustel 3 korda aastas (üksusejuhi tasandil) –   läbirääkimised toetuslepingute üle, lepingute ettevalmistamine ja toetuste maksmine koostöös sihtotstarbelise rakendusüksusega (projekti haldava ametniku tasandil + B/C assistendi tasandil) –   järelevalve teostamine rakendamise üle + abi vahe- ja järelhindamisel (projekti haldava ametniku tasandil) –   tegevuskava rakendamise finants- ja õigusalane auditeerimine (finantsametniku tasandil)
 Koosseisuväline personal ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
X  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase
rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjakohastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[36].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjakohastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus hõlmab minimaalset
kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || Kokku
 Osalevad riigid || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175

Kaasrahastamise andmed
Euroopa Liidu rahaline osalus on maksimaalselt 25
miljonit eurot aastas, eeldusel et osalevad riigid investeerivad vähemalt 25
miljonit eurot aastas ja et nende panus riigieelarvetest intelligentse
elukeskkonna tegevuskavasse on vähemalt 175 miljonit eurot aastatel 2014–2020.
ELi osalus tegevuskava tegevuskuludes on
maksimaalselt 6 % EÜ kogupanusest tegevuskavasse.
ELi osalus on esitatud fikseeritud
protsendimäärana avaliku sektori kogurahastusest, mis tuleneb osalevate riiki
programmidest, kuid see ei ületa mingil juhul 50 % intelligentse elukeskkonna
tegevuskava riiklikust rahastamisest. See fikseeritud protsendimäär
sätestatakse sihtotstarbelise juhtimisüksuse ja komisjoni vahelises lepingus
ning see põhineb osalevate partnerriikide mitmeaastastel kulukohustustel ja
Euroopa Liidu rahalisel osalusel.
Lisaks sellele kaasrahastavad neid projekte
tegevuskava raames teostatud projektikonkurssidel valitud teadus- ja
arendusprojektides osalevad organisatsioonid. Eeldatakse, et need rahalised
panused ulatuvad tegevuskava kestel vähemalt 300 miljoni euroni.
3.3.        Hinnanguline
mõju tuludele
–
X  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
[1]               Vt http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/docs/aal/interim_evaluation_report.pdf.
[2]               Summa on hinnanguline ja
sõltub „Horisont 2020” raames
kokku lepitavast lõplikust õigusaktile lisatavast finantsselgitusest ning
ühiskondlike probleemide valdkonna tervishoiu, demograafiliste muutuste ja
heaolu teema all sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile
eraldatavatest vahenditest.
[3]               ELT C , , lk…
[4]               KOM(2010) 2020 lõplik, 3.3. 2004.
[5]               ELT… [raamprogramm „Horisont 2020”].
[6]               ELT L 201, 30.7.2008, lk 49.
[7]               ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.
[8]               KOM(2010) 763 lõplik, 16.12.2010.
[9]               KOM(2006) 571 lõplik, 12.10.2006.
[10]             KOM(2010) 546 lõplik, 6.10.2012.
[11]             KOM(2010) 245 lõplik, 19.5.2010.
[12]             COM(2012) 83 final, 29.2.2012.
[13]             ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[14]             ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.
[15]             ELT L ...., ...., lk....[raamprogramm „Horisont 2020”].
[16]             EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
[17]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[18]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
[19]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
[20]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[21]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
[22]             Nagu osutatud finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktis a
või b.
[23]             COM(2012) 83 final, 29.02.2012.
[24]             KOM(2008) 468, teadusuuringute ühine kavandamine.
[25]             Eelarve täitmise viise on üksikasjalikult kirjeldatud ja
viited finantsmäärusele esitatud veebilehel BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             Nagu osutatud finantsmääruse artiklis 185.
[27]             Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata =
liigendamata assigneeringud.
[28]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[29]             Kandidaatriigid ja, kui see on asjakohane, võimalikud Lääne-Balkani
kandidaatriigid.
[30]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud , otsene teadustegevus,
kaudne teadustegevus.
[31]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms).
[32]             Nagu kirjeldatud punktis 1.4.2 „Erieesmärgid…”
[33]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[34]             lepingulised töötajad, renditööjõud; riikide lähetatud
eksperdid, kohalikud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides.
[35]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[36]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.