               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.5.2016
            COM(2016) 302 final
            2016/0155(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Pärast Euroopa Kohtu otsuseid avatud lennunduspiirkonna lepingutega seotud kohtuasjades volitas nõukogu 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute teatavate sätete asendamiseks Euroopa Liidu tasandil sõlmitava lepinguga (nn horisontaalsed volitused). Selliste lepingute eesmärk on anda kõikidele ELi lennuettevõtjatele mittediskrimineeriv juurdepääs Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele ning viia seega liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed lennunduslepingud vastavusse liidu õigusega.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Lepingu sätetega asendatakse liikmesriikide ja Filipiini Vabariigi vahelise kümne kahepoolse lennunduslepingu kehtivad sätted või täiendatakse neid.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Lepingu ülesanne on täita liidu lennundusalase välispoliitika põhieesmärk ning viia kehtivad kahepoolsed lennunduslepingud kooskõlla liidu õigusega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 ja artikli 218 lõige 5.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ettepanek põhineb täielikult nõukogu antud nn horisontaalsetel volitustel, võttes arvesse liidu õigusega ja kahepoolsete lennunduslepingutega hõlmatud küsimusi.

               •Proportsionaalsus

                  Lepinguga muudetakse või täiendatakse kahepoolsete lennunduslepingute sätteid üksnes niivõrd, kuivõrd on vajalik liidu õiguse järgimise tagamiseks.

               •Vahendi valik

                  Liidu ja Filipiini Vabariigi vaheline leping on kõige tõhusam vahend liikmesriikide ja Filipiini Vabariigi vaheliste kõikide olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute kooskõlla viimiseks liidu õigusaktidega.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 4 pidas komisjon läbirääkimisi koostöös erikomiteega. Läbirääkimiste käigus konsulteeriti ka lennundussektoriga. Konsulteerimise käigus tehtud märkusi on arvesse võetud. Asjaomased liikmesriigid on kontrollinud kahepoolsetele lennunduslepingutele viitamise täpsust. Lennundussektor rõhutas, kuivõrd tähtis on kindel õiguslik alus nende äritegevuse seisukohalt.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine. Liikmesriikide ja Filipiini Vabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute asjakohased sätted asendatakse või neid täiendatakse liiduga sõlmitava ühe ühtse lepingu sätetega.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kuni lepingu jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Rahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega.

                  Samas on liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted vastuolus liidu õigusega. Need võimaldavad kolmandal riigil keelduda tegevus- või muude lubade andmisest liikmesriigi määratud lennuettevõtjale, kes ei kuulu olulisel määral kõnealuse liikmesriigi või selle kodanike omandusse ega tegeliku kontrolli alla, samuti sellised tegevus- või muud load tühistada või peatada. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ELi lennuettevõtjaid, kes on asutatud ühe liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad mõne teise liikmesriigi kodanike omandusse ning on nende kontrolli all. See on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 49, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine.

                  On ka muid valdkondi, nagu lennukikütuse maksustamine või lennuettevõtjate vahelised kohustuslikud ärilised kokkulepped, mille puhul tuleks tagada nende vastavus liidu õigusele, muutes või täiendades liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute kehtivaid sätteid.

                  Nn horisontaalsete volituste lisas sätestatud menetluste ja suuniste kohaselt on komisjon pidanud Filipiini Vabariigiga läbirääkimisi, et sõlmida leping, millega asendatakse liikmesriikide ja Filipiini Vabariigi vaheliste kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ELi määramissättega, mis võimaldab kõigil ELi lennuettevõtjatel asutamisõigust kasutada. Artikli 5 kohaselt lahendatakse võimalikud vastuolud liidu konkurentsieeskirjadega.

                  Kuna lepingu üle peetavad läbirääkimised on edukalt lõpule jõudnud, tuleks leping Euroopa Liidu nimel allkirjastada. Käesolevaga esitatakse sellekohase otsuse ettepanek.

                  Lisaks tehakse ettepanek, et kuni lepingu jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               2016/0155 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu volitas 5. juuni 2003. aasta otsusega komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks liidu tasandi lepinguga.

               (2)Sellest tulenevalt on komisjon pidanud liidu nimel läbirääkimisi Filipiini Vabariigi valitsusega teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks. Läbirääkimised viidi 10. veebruaril 2016 lepingu parafeerimisega edukalt lõpule.

               (3)Lepingu eesmärk on viia liikmesriikide ja Filipiini Vabariigi vahel sõlmitud kümme kahepoolset lennunduslepingut kooskõlla liidu õigusega.

               (4)Seepärast tuleks leping liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (5)Selleks et tagada võimalikult kiiresti juurdepääs kõnealuse lepinguga kaasnevatele eelistele, tuleks lepingut ajutiselt kohaldada ,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks tingimusel, et see leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija poolt nimetatud isiku(te)le täisvolituse lepingu allkirjastamiseks tingimusel, et kõnealune leping sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Kuni lepingu jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               Artikkel 4

               Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama lepingu artikli 8 lõikes 2 sätestatud teate.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.5.2016
            COM(2016) 302 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ja

               FILIPIINI VABARIIGI VALITSUS

               (edaspidi „Filipiinid“)

               teiselt poolt

               (edaspidi „lepinguosalised“),

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu mitme liikmesriigi ning Filipiinide vahel on sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud, mis sisaldavad Euroopa Liidu õigusega vastuolus olevaid sätteid,

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidul on ainupädevus mitmes küsimuses, mis võivad sisalduda Euroopa Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes,

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu õiguse alusel on Euroopa Liidu liikmesriigis asuvatel Euroopa Liidu liikmesriigi lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega kõnealuste kolmandate riikide kodanikele nähakse ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Liidu õigusele;

               TÕDEDES, et Euroopa Liidu liikmesriikide ja Filipiinide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted, mis on vastuolus Euroopa Liidu õigusega, tuleb viia sellega vastavusse, et luua Euroopa Liidu ja Filipiinide vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu õiguse alusel ei tohi lennuettevõtjad sõlmida lepinguid, mis võivad mõjutada Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi tõkestamine, piiramine või moonutamine,

               TÕDEDES, et Euroopa Liidu liikmesriikide ja Filipiinide vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätted, millega: i) nõutakse või soodustatakse ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, või ii) tugevdatakse sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju või iii) delegeeritakse lennuettevõtjatele või muudele eraettevõtjatele vastutus selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjakohastel marsruutidel, võivad muuta ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad ebatõhusaks,

               MÄRKIDES, et Euroopa Liidu eesmärk nendel läbirääkimistel ei ole suurendada Euroopa Liidu ja Filipiinide vahelise lennuliikluse kogumahtu, mõjutada Euroopa Liidu liikmesriikide lennuettevõtjate ja Filipiinide lennuettevõtjate vahelist tasakaalu ega käsitleda kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigussätete muutmist,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Üldsätted

               1.
                     Käesolevas lepingus tähendab mõiste „liikmesriigid“ Euroopa Liidu liikmesriike ning mõiste „ELi aluslepingud“ Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut.

               2.
                     Viiteid 1. lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi kodanikele käsitatakse viidetena Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele.

               3.
                     Viiteid 1. lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele käsitatakse viidetena asjaomase liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.

               ARTIKKEL 2

               Liikmesriigipoolne määramine

               1.
                     Käesoleva artikli lõige 2 asendab 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtja määramisega liikmesriigi poolt ning sellele Filipiinide poolt tegevus- ja muude lubade andmisega ning lõige 3 asendab 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.

               2.
                     Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Filipiinide lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega asjakohased tegevus- ja muud load, tingimusel et:

               i.
                     lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt ELi aluslepingutele ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega; ja

               ii.
                     lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud; ja

               iii.
                     lennuettevõtja on otse või enamusosaluse kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või 3. lisas loetletud muude riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all.

               3.
                     Filipiinid võivad liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:

               i.
                     lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt ELi aluslepingutele või tal puudub Euroopa Liidu õigusega kooskõlas olev kehtiv lennutegevusluba; või

               ii.
                     lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; või

               iii.
                     lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste 3. lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis või nende tõhusa kontrolli all või

               iv.
                     lennuettevõtjale on juba antud tegevusluba Filipiinide ja mõne liikmesriigi vahelise kahepoolse lepingu raames ning Filipiinid suudavad tõendada, et käesolevast lepingust tulenevate liiklusõiguste kasutamine marsruudil, mis hõlmab punkti selles liikmesriigis, tähendaks teise lepinguga kehtestatud liiklusõiguspiirangutest kõrvalehoidmist.

               Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Filipiinid liikmesriikide lennuettevõtjaid kodakondsuse alusel.

               ARTIKKEL 3

               Ohutus

               1.
                     Käesoleva artikli lõikega 2 täiendatakse 2. lisa punktis c loetletud artiklite vastavaid sätteid.

               2.
                     Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes Filipiinide õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Filipiinide vahelise lepingu ohutussätetest.

               ARTIKKEL 4

               Lennukikütuse maksustamine

               1.
                     Käesoleva artikli lõikega 2 täiendatakse 2. lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.

               2.
                     Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast mittediskrimineerivaid makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Filipiinide määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust kõnealuse liikmesriigi teatava punkti ja selle liikmesriigi või mõne muu liikmesriigi territooriumil asuva muu punkti vahel.

               ARTIKKEL 5

               Vastavus konkurentsieeskirjadele

               1.
                     Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei lubata 1. lisas loetletud lepingutes sätestatuga i) soodustada ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi; ii) tugevdada sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju ega iii) delegeerida eraettevõtjatele vastutust selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi.

               2.
                     1. lisas loetletud lepingute sätteid, mis on vastuolus käesoleva artikli lõikega 1, ei kohaldata.

               ARTIKKEL 6

               Lepingu lisad

               Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 7

               Läbivaatamine või muutmine

               Lepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.

               ARTIKKEL 8

               Jõustumine ja ajutine kohaldamine

               1.
                     Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.

               2.
                     Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud üksteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               3.
                     Käeolevat lepingut kohaldatakse kõigi 1. lisas loetletud lepingute ja kokkulepete suhtes, sh nende lepingute ja kokkulepete suhtes, mis ei ole käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks jõustunud.

               ARTIKKEL 9

               Lõpetamine

               1.
                     Kui mõni 1. lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik käesoleva lepingu need sätted, mis on seotud 1. lisas loetletud asjaomase lepinguga.

               2.
                     Kui kõik 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.

               SELLE KINNITUSEKS on nõuetekohaselt volitatud isikud käesolevale lepingule allakirjutanud.

               Koostatud [….(koht)] [… …(kuupäev)] […(aasta)] kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               EUROOPA LIIDU NIMEL:
                     FILIPIINI VABARIIGI NIMEL:

               1. lisa

               Käesoleva lepingu artiklis 1 osutatud lepingute nimekiri

               Filipiinide ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelised lennunduslepingud (koos muudatuste või parandustega), mis on käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks sõlmitud, allkirjastatud või parafeeritud:

               -
                     Austria föderaalvalitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Manilas 12. augustil 1992, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Austria leping“;

               -
                     Belgia Kuningriigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Manilas 30. jaanuaril 1970, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Belgia leping“;

               -
                     Tšehhi ja Slovaki Liitvabariigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Prahas 23. aprillil 1992, edaspidi 2. lisas „Filipiinide – Tšehhi Vabariigi leping“;

               -
                     Taani Kuningriigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Oslos 8. mail 1969, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Taani leping“;

               -
                     Filipiini Vabariigi valitsuse ja Rootsi Kuningriigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Oslos 8. mail 1969, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Rootsi leping“;

               -
                     Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Manilas 6. augustil 1971, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Saksa leping“;

               -
                     Kreeka kuningliku valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Ateenas 8. oktoobril 1949, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Kreeka leping“;

               -
                     Ungari Vabariigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, allkirjastatud Budapestis 21. mail 1992, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Ungari leping“;

               -
                     Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, allkirjastatud Luxembourgis 21. novembril 2001, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Luksemburgi leping“;

               -
                     Poola Vabariigi valitsuse ja Filipiinide Vabariigi valitsuse vaheline tsiviillennundusleping, allkirjastatud Manilas 1. juulil 1993, edaspidi 2. lisas „Filipiinide–Poola leping“;

               2. lisa

               1. lisas loetletud lepingute artiklid, millele on osutatud käesoleva lepingu artiklites 2–4

               a) Määramine:

               -
                     Filipiinide–Austria lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Belgia lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide – Tšehhi Vabariigi lepingu III artikkel;

               -
                     Filipiinide–Taani lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Rootsi lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Saksamaa lepingu artikli 3 lõige 1;

               -
                     Filipiinide–Kreeka lepingu artiklid 2 ja 3;

               -
                     Filipiinide–Ungari lepingu III artikkel;

               -
                     Filipiinide–Luksemburgi lepingu III artikkel;

               -
                     Filipiinide–Poola lepingu III artikkel.

               b) Tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:

               -
                     Filipiinide–Austria lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Belgia lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide – Tšehhi Vabariigi lepingu III artikkel;

               -
                     Filipiinide–Taani lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Rootsi lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Saksamaa lepingu artikli 3 lõiked 4 ja 5 ning lõike 6 esimene lause;

               -
                     Filipiinide–Kreeka lepingu artikkel 6;

               -
                     Filipiinide–Ungari lepingu IV artikkel;

               -
                     Filipiinide–Luksemburgi lepingu III artikkel;

               -
                     Filipiinide–Poola lepingu III artikkel.

               c) Ohutus:

               -
                     Filipiinide–Austria lepingu artikkel 6;

               -
                     Filipiinide–Belgia lepingu artikkel 11;

               -
                     Filipiinide – Tšehhi Vabariigi lepingu X artikkel;

               -
                     Filipiinide–Taani lepingu artikkel 11;

               -
                     Filipiinide–Rootsi lepingu artikkel 11;

               -
                     Filipiinide–Saksamaa lepingu artikkel 10;

               -
                     Filipiinide–Kreeka lepingu artikkel 4;

               -
                     Filipiinide–Ungari lepingu XIII artikkel;

               -
                     Filipiinide–Luksemburgi lepingu XI artikkel;

               -
                     Filipiinide–Poola lepingu XII artikkel.

               d) Lennukikütuse maksustamine:

               -
                     Filipiinide–Austria lepingu artikkel 7;

               -
                     Filipiinide–Belgia lepingu artikkel 4;

               -
                     Filipiinide – Tšehhi Vabariigi lepingu IV artikkel;

               -
                     Filipiinide–Taani lepingu artikkel 4;

               -
                     Filipiinide–Rootsi lepingu artikkel 4;

               -
                     Filipiinide–Saksamaa lepingu artikkel 4;

               -
                     Filipiinide–Kreeka lepingu artikkel 3;

               -
                     Filipiinide–Ungari lepingu V artikkel;

               -
                     Filipiinide–Luksemburgi lepingu IV artikkel;

               -
                     Filipiinide–Poola lepingu IV artikkel.

               3. lisa

               Käesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muud riigid

               a)
                     Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

               b)
                     Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

               c)
                     Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

               d)
                     Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel).


Avis juridique important

|

52004PC0598

Ettepanek: nõukogu otsus, millega lubatakse Prantsuse Vabariigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 3  /* KOM/2004/0598 lõplik */

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse Prantsuse Vabariigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 3(komisjoni esitatud)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Under Article 27 of the Sixth Council Directive of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes - Common system of value added tax: uniform basis of assessment, [1] the Council, acting unanimously on a proposal from the Commission, may authorise any Member State to introduce special measures for derogation from the provisions of the Directive, in order to simplify the procedure for charging the tax or to prevent certain types of tax evasion or avoidance.[1]   ELT L 145, 13.6.1977, lk. 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/15/EC (ELT L 52, 21.02.2004, lk. 61).2. In a request submitted to the Commission and registered by the Commission's Secretariat-General on 24.03.2004, the French and the Italian Governments sought authorisation to derogate from Article 3 of Directive 77/388/EEC.3. In accordance with Article 27(2) of the Sixth Directive, the Commission informed the other Member States by letter on 01.06.2004 of the request made by the French and the Italian Governments and by a letter dated 03.06.2004 the Commission notified France and Italy that it had all the information it considered necessary for appraisal of the request.4. Between France and Italy there are two tunnels: Mont Blanc (Monte Bianco) and Fréjus. The border between the two States is inside the tunnel but it would be impractical to arrange collection of tolls inside. The current article 3, paragraph 1, first indent of Directive 77/388/EEC stipulates that the "... "territory of a Member State" shall mean the territory of the country...". Under the current rules, therefore, the taxable amount of the tolls should be related to the length of the tunnel which belongs to each State. Since it would be expensive and disruptive to have a toll both at each end of the tunnel for each Member State to collect their share of the toll, tolls are collected as a whole at the entrance of the tunnel. Each journey through the tunnel should be invoiced with two tolls and two different VAT rates: one for the French territory and one for the Italian territory. Moreover the taxable amount and the VAT should afterwards be shared between the two Member States. Thus the VAT is an additional complicating factor in an already complex mechanism of financial compensation resulting from the sharing of the management costs for the tunnel.5. The above mentioned situation is highly burdensome for the administrations concerned and involves a high cost for the taxpayer also. In effect the latter has to manage a single invoice with two different rates as well as two different taxable amounts. Such a situation adds burdens to the taxpayer who has to deal with two administrations instead of a single one, for example in the case of a refund request.6. The purpose of the derogation requested by France and Italy is to seek authorisation to derogate from Article 3 of Directive 77/388/EEC in relation to the tunnel of Mont Blanc (Monte Bianco) and tunnel of Fréjus. For both tunnels the two States want to consider the entire length of the carriageway within the tunnel as the territory of the State in which any transit journey through the tunnel using the carriageway starts. Thus the French office will apply French VAT to the entire toll for all journeys starting from the French side. The same mechanism will be applied by the Italian office to all journeys starting from the Italian side. This derogation only has effect with regard to the charging of tolls and in order to simplify the way in which VAT is calculated and accounted for. It does not affect the VAT territory of Italy or France for the purposes of any other supplies.7. The intended measure is designed to solve the problems outlined above by simplifying the arrangements for paying the tax and is essentially of a technical nature. It does not adversely affect the Communities' own resources, nor does it have any effect on the amount of the tax due at the final stage of consumption.8. In the light of the above, the Commission considers that the derogation requested by Italy and France is covered by the conditions in Article 27, paragraph 1 and should be authorised.9. As the matter involved is the territorial definition for VAT purposes, to which it is unlikely that there will be future changes, the requested derogation should be granted for an indefinite period.Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse Prantsuse Vabariigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 3EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 227,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi (77/388/EMÜ) kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas, [2] eriti selle artiklit 27,[2]  ELT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/15/EÜ (ELT L 52, 21.2.2004, lk 61).võttes arvesse komisjoni ettepanekut [3][3]  ELT C [...], [...], lk [...].ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 [4] alusel võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda mis tahes liikmesriigile loa võtta erimeetmeid sellest direktiivist kõrvale kaldumiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.[4]  ELT L 145, 13.6.1977, lk. 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/92/EC (ELT L 260, 11.10.2003, lk. 8).(2) Komisjonile saadetud taotluses, mis registreeriti komisjoni peasekretariaadis 24. märtsil 2004. aastal, palusid Prantsusmaa ja Itaalia valitsused luba kalduda kõrvale direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 3.(3) Kuuenda direktiivi artikli 27 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 1. juuni 2004. aasta kirjaga muudele liikmesriikidele Prantsusmaa ja Itaalia valitsuste esitatud palvest ning komisjon teatas 3. juuni 2004. aasta kirjaga Prantsusmaale ja Itaaliale, et komisjonil on kogu teave, mida ta peab vajalikuks selle palve hindamiseks.(4) Prantsusmaa ja Itaalia vahel on kaks tunnelit: Mont Blanc (Monte Bianco) ja Fréjus. Piir kahe riigi vahel on tunnelis, kuid maksukogumise korraldamine tunnelis oleks ebapraktiline. Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 3 lõike 1 kehtiv esimene taane näeb ette, et "... liikmesriigi territoorium - riigi territoorium ...". Praegu kehtivate eeskirjade kohaselt peaks seetõttu teemaksude maksustatav summa sõltuma kummalegi riigile kuuluva tunneli pikkusest. Kuna oleks kulukas ja häiriv koguda teemaksu tunneli mõlemas otsas nii, et kumbki riik koguks oma osa teemaksust, kogutakse maks tervikuna tunneli sissepääsu juures. Iga tunneli kaudu toimuva peaks maksustama kahe teemaksu ja kahe erineva käibemaksumääraga: üks Prantsusmaa ja teine Itaalia territooriumi kohta. Lisaks sellele tuleks maksustatav summa ja käibemaks seejärel jagada kahe liikmesriigi vahel. Seetõttu muudab käibemaks tunneli halduskulude jagamisest tuleneva juba niigi keeruka rahalise hüvitise mehhanismi veelgi keerulisemaks.(5) Prantsusmaa ja Itaalia taotletava erandi mõte on paluda luba kõrvalekaldumiseks direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 3 Mont Blanci (Monte Bianco) ja Fréjusi tunneli puhul.(6) Mõlema tunneli puhul soovivad need kaks riiki pidada kogu sõidutee pikkust tunnelis selle riigi territooriumiks, kust algavad seda sõiduteed kasutavad transiitveod läbi tunneli. Seega kohaldab Prantsusmaa asutus Prantsusmaa käibemaksu kogu teemaksule kõigi vedude eest, mis algavad Prantsusmaa poolelt. Itaalia asutus kohaldab sama mehhanismi kõigi vedude eest, mis algavad Itaalia poolelt.(7) Sellel erandil on mõju ainult teemaksude kogumise suhtes ja selleks, et lihtsustada käibemaksu arvutamist ja arvestamist. See ei mõjusta Itaalia või Prantsusmaa käibemaksuterritooriumi mis tahes muude käivete osas.(8) Kavandatav meede on peaasjalikult tehnilist laadi ja selle eesmärk on lahendada eespool kirjeldatud probleemid, lihtsustades teemaksu tasumise korda. See ei avalda negatiivset mõju käibemaksust saadavatele ühenduse omavahenditele ega mõjuta ka lõpptarbimisjärgus tasumisele kuuluvat maksusummat.(9) Kuna küsimus on käibemaksu suhtes kohaldatavas territooriumi määratlus, milles ei tohiks muudatusi teha, tuleks taotletud erandit lubada määramata ajaks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Erandina direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 3 on Prantsusmaal ja Itaalial lubatud pidada sõiduteed Mont Blanci (Monte Bianco) ja Fréjusi tunnelites kogu pikkuses selle liikmesriigi territooriumiks, kust algavad seda sõiduteed kasutavad transiitveod.Artikkel 2Artiklit 1 kohaldatakse ainult tunnelite teemaksude suhtes.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Prantsusmaale ja Itaaliale.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2016
            COM(2016) 118 final
            2016/0065(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi ja Albaania Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               SELETUSKIRI

               1. Taust

               Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007
                  1
                (edaspidi „määrus”).

               Määruse artikli 2 kohaselt on ameti eesmärk pakkuda liidu õiguse rakendamisel seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu asjakohastele institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele.

               Vastavalt määruse artikli 28 lõikele 1 on kandidaatriikidel võimalik osaleda ameti töös vaatlejatena. Määruse artikli 28 lõikes 2 sätestatakse, et osalemine ja sellega seotud kord määratakse kindlaks asjaomase assotsiatsiooninõukogu otsusega. Otsuses täpsustatakse eelkõige see, mil viisil ja millises ulatuses riik osaleb määruse artiklite 4 ja 5 raames ameti töös. Assotsiatsiooninõukogu otsuse vastuvõtmisel saab amet tegeleda kõnealuses kandidaatriigis määruse artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik riigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega.

               2. Otsuse ettepanek

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu ELi ja Albaania Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus liidu seisukoha kohta otsus, mis käsitleb Albaania Vabariigi osalemist ameti töös vaatlejana ning sellega seotud korda. Ettepaneku ainsas artiklis sätestatakse, et liidu seisukoht esitatakse nõukogu otsusele lisatud ELi-Albaania Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõus (edaspidi „otsuse eelnõu”). Selle otsuse eelnõu ettepanek on samuti lisatud komisjoni ettepanekule. See vastab määruse artiklis 28 esitatud nõuetele.

               Kooskõlas määruse ühe aluspõhimõttega (mille kohaselt töötab amet valdkonna-, mitte riigipõhise lähenemise alusel) võimaldatakse otsuse eelnõus ametil täita määruse artiklite 4 ja 5 raames sätestatud ülesandeid ka Albaania Vabariigis.

               Ühtlasi sätestatakse otsuse eelnõus, et Albaania Vabariik nimetab ameti haldusnõukogusse vaatleja ja tema asendaja. Nimetatud isikud peaksid vastama määruse artikli 12 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. Nad osalevad haldusnõukogu töös liikmesriikide poolt nimetatud liikmete ja asendusliikmetega võrdsel alusel, kuid ilma hääleõiguseta.

               Otsuse eelnõu hõlmab Albaania Vabariigi osamaksu ja töötajaid käsitlevaid sätteid (I lisa). Otsuse eelnõu hõlmab ka finantsselgitust.

               Otsuse eelnõu on kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68
                  2
                kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega.

               2016/0065 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi ja Albaania Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 352 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu otsustas 1997. aasta detsembri Luxembourgi kohtumisel vaadelda osalemist Euroopa Liidu ametites kui ühinemiseelse strateegia kiirendamise viisi. Euroopa Ülemkogu järeldustes on ette nähtud, et „Euroopa Liidu ametid, milles taotlejariigid saavad osaleda, määratakse kindlaks igal üksikjuhtumil eraldi”.

               (2)Nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 (millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) (edaspidi „määrus”) on sätestatud, et kandidaatriikidel on võimalik osaleda ameti töös vaatlejatena.

               (3)Albaania Vabariik toetab määruses ametile seatud sihte ning tunnustab määruse artiklites 4 ja 5 sätestatud ameti ülesandeid ja tegevusalasid.

               (4)Albaania Vabariigi lõppeesmärk on saada Euroopa Liidu liikmeks ja tema osalemine Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös aitab Albaania Vabariigil seda eesmärki saavutada,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab ELi ja Albaania Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta, on sätestatud käesolevale otsusele lisatud ELi ja Albaania Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõus.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (ELT L 53, 22.2.2007, lk 1).

                     (2)
                  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1023/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 15).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.3.2016
            COM(2016) 118 final
            LISA
            OTSUS nr .../ Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule
            lisatud dokumendile
            Nõukogu otsus,
            mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi ja Albaania Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               LISA

               OTSUS nr .../ Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               lisatud dokumendile

               Nõukogu otsus,

               mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta ELi ja Albaania Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               ELi JA ALBAANIA VABARIIGI STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut,

               võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, eriti selle artiklit 28,

               ning arvestades järgmist:

               1) Euroopa Ülemkogu otsustas 1997. aasta detsembri Luxembourgi kohtumisel vaadelda osalemist ühenduse ametites kui ühinemiseelse strateegia kiirendamise viisi. Euroopa Ülemkogu järeldustes on ette nähtud, et „ametid, milles taotlejariigid saavad osaleda, määratakse kindlaks igal üksikjuhtumil eraldi”.

               2) Albaania Vabariik jagab nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile (edaspidi „amet”) seatud sihte ning tunnustab sealsamas sätestatud ameti ülesannete ulatust ja kirjeldust.

               3) On asjakohane, et amet tegeleks Albaania Vabariigis nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik Albaania Vabariigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega.

               4) Seetõttu tuleks lubada Albaania Vabariigil osaleda ameti töös vaatlejana ning kehtestada osalemise kord, sealhulgas ameti algatustest osavõtmist, samuti osamaksu ja töötajaid käsitlevad sätted.

               5) Vastavalt nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68
                  1
                sätestatud Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktile a ja artikli 82 lõike 3 punktile a võib ameti direktor erandina lubada võtta tööle Albaania Vabariigi täieõiguslikke kodanikke,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Albaania Vabariik kui kandidaatriik osaleb vaatlejana nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 alusel asutatud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös.

               Artikkel 2

               1. Amet võib tegeleda Albaania Vabariigis nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik Albaania Vabariigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega.

               2. Sellel eesmärgil võib amet täita Albaania Vabariigis nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklite 4 ja 5 raames sätestatud ülesandeid.

               Artikkel 3

               Albaania Vabariik toetab kooskõlas käesoleva otsuse lisaga rahaliselt ameti tegevust, millele on osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklis 4.

               Artikkel 4

               1. Albaania Vabariik nimetab ametisse vaatleja ja tema asendaja, kes vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. Nad võivad haldusnõukogu töös osaleda liikmesriikide määratud liikmete ja asendusliikmetega võrdsel alusel, kuid ilma hääleõiguseta.

               2. Nagu on viidatud nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 8 lõikes 1, määrab Albaania Vabariik riiklikuks kontaktametnikuks ühe valitsusametniku.

               3. Nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest teatab Albaania Vabariik Euroopa Komisjonile lõigetes 1 ja 2 osutatud isikute nimed, kvalifikatsioonid ja kontaktandmed.

               Artikkel 5

               Ametile esitatud või sealt lähtuvaid andmeid võib avaldada ja need tehakse avalikkusele kättesaadavaks eeldusel, et konfidentsiaalset teavet kaitstakse Albaania Vabariigis samal määral kui Euroopa Liidus.

               Artikkel 6

               Ametil on Albaania Vabariigis samasugune õigusvõime kui on juriidilistel isikutel vastavalt Albaania Vabariigi õigusele.

               Artikkel 7

               Et võimaldada ametil ja selle töötajatel oma ülesandeid täita, tagab Albaania Vabariik neile privileegid ja immuniteedid, mis on identsed Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artiklites 1–4, 5, 6, 10–13, 15, 17 ja 18 sätestatutega.

               Artikkel 8

               Pooled võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast otsusest tulenevate kohustuste täitmiseks, ja teatavad nendest stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule.

               Artikkel 9

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval.

               I LISA

               ALBAANIA VABARIIGI OSAMAKS EUROOPA LIIDU PÕHIÕIGUSTE AMETIS

               1.Albaania Vabariigi poolt Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (edaspidi „amet”) töös osalemise eest Euroopa Liidu eelarvesse tasumisele kuuluv osamaks, nagu see on sätestatud punktis 2, katab Albaania Vabariigi osalemise kõik kulud esimese kolme aasta jooksul. Alates neljandast aastast määratakse osamaksu suurus kindlaks punkti 6 alusel.

               2.Albaania Vabariigi poolt Euroopa Liidu eelarvesse esimesel kolmel aastal tasumisele kuuluv osamaks on järgmine:

                        1. aasta:

                        160 000 eurot

                        2. aasta:

                        163 000 eurot

                        3. aasta:

                        166 000 eurot

               3.Võimalik rahaline toetus Euroopa Liidu abiprogrammide raames lepitakse kokku eraldi vastavalt asjaomasele Euroopa Liidu programmile.

               4.Albaania Vabariigi osamaksu hallatakse kooskõlas finantsmäärusega, mida kohaldatakse Euroopa Liidu üldise eelarve suhtes.

               5.Albaania Vabariigi esindajate ja ekspertide reisi- ja elamiskulud, mis on tehtud eesmärgiga võtta osa ameti tegevustest või ameti tööprogrammi rakendamisega seotud koosolekutest, kaetakse ameti poolt samadel alustel ja samas vastavuses jõusolevate menetlusviisidega kui Euroopa Liidu liikmesriikidel.

               6.Komisjon esitab pärast käesoleva otsuse jõustumist ja iga järgmise aasta alguses Albaania Vabariigile rahastamisnõude, mis vastab tolle käesoleva otsuse kohasele osamaksule ameti eelarves. Oma osaluse esimesel kalendriaastal maksab Albaania Vabariik osamaksu, mis on arvutatud proportsionaalselt alates tema osaluse alguskuupäevast kuni aasta lõpuni. Järgmistel aastatel on osamaks kooskõlas punktis 2 esitatud tabeliga. Alates neljandast aastast kohandatakse osamaksu vastavalt ametile antud toetuse suurenemisele või vähenemisele, et säiliks vastavus Albaania Vabariigi osamaksu ja ameti EL-28 hõlmava eelarve vahel. Osamaksu on võimalik järgmistel eelarveaastatel Eurostati poolt avaldatavate värskeimate statistiliste andmete põhjal muuta.

               7.Osamaksu arvestatakse eurodes ja see makstakse panka Euroopa Komisjoni eurokontole.

               8.Albaania Vabariik maksab oma osamaksu rahastamisnõudest lähtuvalt hiljemalt 30 päeva jooksul alates rahastamisnõude saatmisest komisjoni poolt.

               9.Iga viivitus Albaania Vabariigi osamaksu tasumisel tekitab kohustuse tasuda intresse maksetähtpäevaks maksmata summalt. Intressimäär vastab määrale, mida rakendab Euroopa Keskpank antud päeval oma eurotehingutele ning seda suurendatakse 1,5 protsendipunkti võrra.

               FINANTSSELGITUS

               1.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

                  1.1.
                     Ettepaneku/algatuse nimetus

                  1.2.
                     Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

                  1.3.
                     Ettepaneku/algatuse liik

                  1.4.
                     Eesmärgid

                  1.5.
                     Ettepaneku/algatuse põhjendus

                  1.6.
                     Meetme kestus ja finantsmõju

                  1.7.
                     Kavandatud eelarve täitmise viisid

               2.
                     HALDUSMEETMED

                  2.1.
                     Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

                  2.2.
                     Haldus- ja kontrollisüsteemid

                  2.3.
                     Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.
                     ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

                  3.1.
                     Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

                  3.2.
                     Hinnanguline mõju kuludele

                  3.2.1.
                     Üldine hinnanguline mõju kuludele

                  3.2.2.
                     Hinnanguline mõju ameti tegevusassigneeringutele

                  3.2.3.
                     Hinnanguline mõju ameti inimressurssidele

                  3.2.4.
                     Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

                  3.2.5.
                     Kolmandate isikute rahaline osalus

                  3.3.
                     Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töös vaatlejana ja sellega seotud korra kohta vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikule

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  2

                  Poliitikavaldkond:
                        33
                        „Õigus- ja tarbijaküsimused”

                  Meede:
                        33 02
                        „Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus”

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Albaania Vabariigi osalemine ameti töös vaatlejana aitab kaasa riigi õiguse järkjärgulisele vastavusseviimisele Euroopa Liidu õigusega ning riigi edukale ettevalmistamisele Euroopa Liidu liikmeks saamisel.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

                  Erieesmärk:

                  Nimetatud otsus võimaldab Albaania Vabariigil osaleda vaatlejana ameti töös ja ametil tegeleda põhiõiguste küsimustega Albaania Vabariigis.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile:

                  33 02
                        „Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus”.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

                  Albaania Vabariigi osalemine ameti töös vaatlejana aitab kaasa riigi õiguse järkjärgulisele vastavusseviimisele Euroopa Liidu õigusega ning riigi edukale ettevalmistamisele Euroopa Liidu liikmeks saamisel.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Kavandatud otsus võimaldab ametil täita Albaania Vabariigis nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 (edaspidi „määruse”) artiklite 4 ja 5 raames sätestatud ülesandeid.

                  Tulemuslikkuse näitajad on ameti kavandamis-, järelevalve-, hindamis- ja aruandlustegevuses kesksel kohal Tulemuslikkuse hindamisraamistikus kehtestatud näitajaid kasutatakse ameti tulemuslikkuse mõõtmiseks. Tulemuslikkuse hindamisraamistik hõlmab projektitasandi näitajaid, mis kirjeldavad iga sekkumise kavandatud väljundit ning lühiajalisi, pikaajalisi ja taotluslikke näitajaid, millest enamikke mõõdetakse pärast sekkumiste ja eelkõige kavandatud algatuse lõpule viimist. On oluline, et tulemuslikkuse hindamisraamistik oleks seotud nii strateegilise kava kui ka iga-aastaste töökavadega. Ameti tulemuslikkuse hindamisraamistik hõlmab sekkumisloogikat ja tulemuslikkuse näitajate loetelu koos vastavate eesmärkide, hindamiskriteeriumide, meetmete ning allikate ja vahenditega. Tulemuslikkuse hindamisraamistik koondab kogu tulemuslikkusega seotud teabe ja andmed loogilisse raamistikku. Ameti tulemuslikkuse hindamisraamistik on ülesehitatud viisil, mis toetab tulemuslikkuse analüüsimist (st järelevalve, hindamine ja aruandlus) ameti erinevatel tasanditel (st projekt, tegevus, temaatiline valdkond) ja strateegilistel tasanditel ning seda kasutatakse algatuse rakendamise järelevalveks. Näitajaid eristatakse eelkõige tulemustasemete kaupa (st väljund, lühiajalised, pikaajalised ja taotluslikud mõjud) vastavalt loogikamudelis kirjeldatud tegevustasemetele. Näitajad määratakse kindlaks igal aastal (ka algatusega seotud asjaomase ABM/ABB tegevuse kohta) ameti operatiivsetes töökavades (programmidokument) ning tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine sisaldub asjaomases aruandlusdokumendis (konsolideeritud tegevusaruanne).

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Nimetatud otsus peaks võimaldama Albaania Vabariigil osaleda vaatlejana ameti töös ja ametil tegeleda põhiõiguste küsimustega Albaania Vabariigis nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud ulatuses.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

                  Albaania Vabariigi osalemine ameti töös vaatlejana aitab kaasa riigi õiguse järkjärgulisele vastavusseviimisele Euroopa Liidu õigusega.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 ettepanek sisaldas ameti tegevuse geograafilist kohaldamisala käsitlevat mõjuhinnangut.

                  ELi Põhiõiguste Ameti eelkäija, Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus (EUMC), viis erinevates kandidaatriikides (2003. aastal ELiga 2004. aastal ühinenud 10 kandidaatriigis ja Rumeenias, Bulgaarias, Türgis ja Horvaatias) ellu PHARE projekte, mis osutusid väga positiivseteks nii kandidaatriikide kui ka EUMC jaoks.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Osa Albaania Vabariigi osalemiskuludest kaetakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu.

               1.6.Meetme ja finantsmõju kestus

               Ettepanek/algatus kehtib alates otsuse jõustumisest (vt selle artikkel 9) kuni Albaania Vabariigi ühinemiseni ELiga

               Finantsmõju alates otsuse jõustumisest (vt selle artikkel 9) kuni Albaania Vabariigi ühinemiseni ELiga

               1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
                  3

               Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage teostamise tingimused ja sagedus.

                  ELi Põhiõiguste Ameti tööd, kaasa arvatud kandidaatriikide osalemist ameti tegevuses, hinnatakse regulaarselt kooskõlas nõukogu määruses (EÜ) nr 168/2007 sätestatud raamistikuga ning võttes arvesse ameti mitmeaastast raamistikku ja programmidokumente.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid

               2.2.1.Välja selgitatud ohud

                  1) Personali teadmised konkreetsest turust.

                  2) Konkreetsed probleemid põhiõiguste alaste andmete kogumisel pakkujate puudumise tõttu turul.

                  3) Mõju hankemenetlusele põhiõiguste alaste andmete kogumisteenuse pakkujate puudumise tõttu.

                  4) Mõju uuringu tulemustele ebapiisava andmekogumise või andmete kättesaamatuse tõttu.

               2.2.2.Ettenähtud kontrollimeetod(id)

                  1) Meetme rakendamiseks vajalike eriteadmiste, oskuste ja pädevuse analüüs ja personalile vajaliku väljaõppe kindlaksmääramine.

                  2) Lepinguliste teenusepakkujate tegevuse seire tugevdamine, eriti kui nad ei ole kogenud põhiõiguste alaste andmete kogujad.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Võitluses pettuse, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega kohaldatakse ELi Põhiõiguste Ameti suhtes ilma piiranguteta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013.

                  Amet ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelise 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust, ja kohaldab viivitamata ameti pettustevastase strateegia kontekstis asjakohased sätted ja asjaomase tegevuskava.

                  Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates rakenduskokkulepetes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teha ametilt raha saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate seas kohapealseid kontrolle.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               Olemasolevad eelarveread

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kululiik

                        Rahaline osalus

                        Nr  Rubriik………………………...…………

                        Liigendatud/liigendamata
                           4

                        EFTA riigid
                           5

                        Kandidaatriigid
                           6

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        3

                        33,0206

                        Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

                        Liigendamata

                        EI

                        JAH

                        EI

                        JAH

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Nr

                        3 ..……………………………………………………………….

                        Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        KOKKU

                        Jaotis 1 – Personalikulud:

                        Kulukohustused

                        1)

                        0,074

                        0,075

                        0,076

                        0,225

                        Maksed

                        2)

                            0,074

                        0,075

                        0,076

                        0,225

                        Jaotis 2 - Hooned ja mitmesugused tegevuskulud:

                        Kulukohustused

                        1a)

                        0,020

                        0,021

                        0,021

                        0,062

                        Maksed

                        2 a)

                        0,020

                        0,021

                        0,021

                        0,062

                        Jaotis 3 – Tegevuskulud:

                        Kulukohustused

                        3 a)

                        0,066

                        0,067

                        0,069

                        0,202

                        Maksed

                        3b)

                        0,066

                        0,067

                        0,069

                        0,202-

                        Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3a

                        0,160

                        0,163

                        0,166

                        0,489

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3b

                        0,160

                        0,163

                        0,166

                        0,489

               Ameti kulud kaetakse kandidaatriikide osamaksudest tulevatest sihtotstarbelistest tuludest

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud”

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        KOKKU

                        Komisjon

                        •Personal

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

                        •Muud halduskulud

                        Komisjon KOKKU

                        Assigneeringud

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,227

                        0,230

                        0,233

                        0,690

                        Maksed

                        0,227

                        0,230

                        0,233

                        0,690

               3.2.2.Hinnanguline mõju kuludele

               Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist summas 0,066 miljonit eurot.

               Albaania Vabariigi osalemine ameti töös vaatlejana võimaldab ametil tegeleda kõnealuses kandidaatriigis nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 3 lõike 1 kohaselt põhiõiguste küsimustega ulatuses, mis on vajalik riigi õiguse järkjärguliseks vastavusseviimiseks Euroopa Liidu õigusega. Ameti ülesanded on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklis 4 ja valdkonnad, millele amet keskendub on kindlaks määratud ameti mitmeaastases raamistikus vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklile 5.

               3.2.3.Hinnanguline mõju Euroopa Põhiõiguste Ameti inimressurssidele

               3.2.3.1.Ülevaade

               Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        KOKKU

                        Ametnikud (AD palgaastmed)

                        Ametnikud (AST palgaastmed)

                        Lepingulised töötajad

                        1

                        1

                        1

                        1

                        Ajutised töötajad

                        Riikide lähetatud eksperdid

                        KOKKU

                        1

                        1

                        1

                        1

               3.2.3.2.Komisjoni hinnanguline personalivajadus

               Ettepanek/algatus hõlmab komisjonis personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        XX 01 01 02 (delegatsioonid)

                        XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           7

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           8

                        - Peakorteris
                           9

                        - Delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        0,5

                        0,5

                        0,5

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse haldavatele peadirektoraatidele juba jaotatud ja/või peadirektoraatides ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutine personal

                        Haldus-, finants- ja juriidilised ülesanded, mis on seotud Albaania Vabariigi osalemisega ameti töös vaatlejana.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        –

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        Kokku

                        Albaania Vabariik

                        0,160

                        0,163

                        0,166

                        0,489

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

                        0,160

                        0,163

                        0,166

                        0,489

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               ◻
                     ◻ omavahenditele

               ⌧
                     ⌧ mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           10

                        Aasta
                        1

                        Aasta
                        2

                        Aasta
                        3

                        Artikkel 603.1

                        0,160

                        0,163

                        0,166

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  33.02.06

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.

                  Vt otsuse I lisa

                     (1)
                  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1023/2013, ELT L 287, 29.10.2013, lk 15.

                     (2)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (3)
                  Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                  .

                     (4)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (5)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (6)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (7)
                  AC = Lepingulised töötajad; kohalikud töötajad, END = riikide lähetatud töötajad; renditud tööjõud, JED = noored eksperdid delegatsioonides.

                     (8)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (9)
                  Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.

                     (10)
                  Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.