				|

		52011PC0873

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) /* KOM/2011/0873 lõplik - 2011/0427 (COD) */

			   	SELETUSKIRI

1.
ETTEPANEKU KONTEKST
1.1.
Sissejuhatus

Euroopa Ülemkogu esitas 23. ja 24. juunil 2011
üleskutse tegeleda eelisjärjekorras Euroopa piiride valvamise süsteemi
(EUROSUR) edasise täiustamisega ja võtta see kasutusele 2013. aastal, et
pakkuda piiride valvamisega tegelevatele liikmesriikide ametiasutustele ja
Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise
Euroopa agentuurile[1]
(Frontex) (edaspidi „agentuur”) võimalusi operatiivteabe jagamiseks ja koostöö
tihendamiseks. Käesolevas ettepanekus on sätestatud sellele üleskutsele
vastamiseks vajalik õigusraamistik.
EUROSURi eesmärk on tugevdada kontrolli
Schengeni välispiiril. EUROSURiga luuakse piiride valvamisega tegelevatele
liikmesriikide ametiasutustele süsteem operatiivteabe jagamiseks ning koostöö
tegemiseks nii teiste liikmesriikide ametiasutuste kui ka agentuuriga, et
vähendada uppumisjuhte meres ja ELi märkamatult sisenevate ebaseaduslike
sisserändajate arvu ning suurendada sisejulgeolekut, tõkestades piiriülest
kuritegevust, nagu inimkaubandus ja uimastite üle piiri toimetamine.
EUROSURi katsetamiseks ja
järkjärguliseks kasutuselevõtmiseks tehtav töö põhineb komisjoni 2008. aasta
teatises esitatud tegevuskaval[2].

1.2.
Õiguslik alus

Käesolev seadusandlik
ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktil d,
mille kohaselt Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku menetluse
kohaselt vastu meetmed, mis käsitlevad meetmeid, mis on vajalikud välispiiride
integreeritud haldamissüsteemi järkjärguliseks kehtestamiseks[3].
EUROSURi loomine on osa poliitikasuunast,
mille eesmärk on tugevdada liikmesriikide välispiiride haldamist. Seega saab
EUROSURist uus poliitikavahend, mis hõlbustab koostööd ja pakub võimalusi
piiride valvamisega seotud teabe süstemaatiliseks vahetamiseks nii teiste
liikmesriikide kui ka agentuuriga, mida ELi tasandil praegu ei tehta.
EUROSURi käsitleva õigusakti vastuvõtmise
korral tähendab see Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles
Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale, kuid mida kohaldatakse nelja
assotsieerunud riigi (Norra, Island, Šveits ja Liechtenstein) suhtes. Schengeni
riigid on võtnud endale ülesandeks säilitada välispiiri kontrolli ühiseid
standardid.

1.3.
Seadusandliku ettepaneku eesmärk ja sisu

Seadusandliku ettepaneku eesmärk on suurendada
liikmesriikide ja agentuuri olukorrateadlikkust ja reageerimisvõimet
ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevuse tõkestamiseks välisel maismaa-
ja merepiiril (artikkel 1).
Selleks luuakse ühine raamistik (artikkel 4),
milles määratakse selgelt kindlaks EUROSURi alustalade, s.o liikmesriikides
piiride valvamisega tegelevate koordinatsioonikeskuste (artikkel 5) ja
agentuuri (artikkel 6) kohustused ja pädevused. Need keskused, mille ülesanne
on tagada vahendite ja töötajate tõhus ja tulemuslik haldamine liikmesriigi
tasandil, suhtlevad üksteise ja agentuuriga andmeedastusvõrgu (artikkel 7)
kaudu, mis võimaldab vahetada nii salastamata tundlikku teavet kui ka
salastatud teavet.
Riiklike koordinatsioonikeskuste ja agentuuri
vaheline koostöö ja teabevahetus toimub nn olukorrapildi (artikkel 8) kaudu,
mis koostatakse nii liikmesriigi (artikkel 9) kui ka Euroopa tasandil (artikkel
10) muu hulgas ka piirieelse ala kohta (artikkel 11). Need kolm pilti, millest
kaht viimast haldab agentuur, on üles ehitatud sarnastel alustel, et hõlbustada
teabevoogude vahetamist.
Üldjuhul ei sisalda olukorrapilt isikuandmeid,
pigem on tegemist juhtumeid ja anonüümseid objekte käsitleva teabe, näiteks
laevade tuvastamist ja järgimist käsitleva teabe vahetamisega. Erandjuhtudel
võivad liikmesriikide ja agentuuri vahetatavad andmed hõlmata ka isikuandmeid
tingimusel, et järgitakse komisjoni 26. oktoobri 2004. aasta määruses EÜ
2007/2004 sätestatud tingimusi[4].
Üksteise naabruses asuvaid välispiiri piirilõike käsitlevas liikmesriigi
olukorrapildis sisalduvaid isikuandmeid võivad vahetada vaid üksteise naabruses
asuvad liikmesriigid, järgides ELi andmekaitset käsitlevas horisontaalses
õigusraamistikus sätestatud tingimusi.
Peale selle hakkab agentuur pakkuma seirevahendite
ühise kohaldamise teenust (artikkel 12), kuna sellist teenust on Euroopa
tasandil odavam osutada. Kõnealust teenust on võimalik pakkuda asjaomaste
Euroopa kosmoseprogrammide, sh juba praegu toimiva ülemaailmse keskkonna- ja
turvaseire (GMES) programmi toel.
EUROSURi puhul valitud lähenemisviisi eesmärk
on kasutada teiste ELi agentuuride käsutuses olevat teavet, võimalusi ja
süsteeme nii hästi ja nii suures ulatuses, kui võimalik (artikkel 17).
Seepärast teeb agentuur tihedat koostööd ELi Satelliidikeskusega, Euroopa
Kalanduskontrolli Ametiga ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga seirevahendite
ühise kohaldamise teenuse pakkumiseks ning EUROPOLiga piiriülest kuritegevust
käsitleva teabe vahetamiseks.
Seoses mereliiklust käsitlevate andmete
edastamisega süsteemi SafeSeaNet kaudu direktiivi 2002/59/EÜ alusel kavatseb
komisjon 2013. aastal teha asjakohase ettepaneku kõnealuse direktiivi
muutmiseks. Kavas on teha süsteemis SafeSeaNet sisalduv asjaomane teave
kättesaadavaks ka muudel eesmärkidel kui meresõiduohutuse, meresõidu
turvalisuse ja merekeskkonna kaitsega seotud eesmärgid ja muuta see EUROSURi
raamistikus kasutatavate seirevahendite osaks.
Teadlikkuse suurendamisest välispiiril toimuva
suhtes üksi ei piisa, kui samal ajal ei parandata ELi liikmesriikide
suutlikkust välispiiriga seotud probleemidele reageerida. Selleks jagavad
liikmesriigid oma välispiiri piirilõikudeks (artikkel 13), millele
riskianalüüsi ja kõnealuses lõigus aset leidnud juhtumite arvu põhjal
määratakse mõjutase (artikkel 14). Riiklikud koordinatsioonikeskused ja
agentuur võtavad vastavalt asjaomase piirilõigu mõjutasemele vastumeetmeid
selle vähendamiseks (artikkel 15).
Koostöö naabruses asuvate kolmandate riikidega
on EUROSURi edukaks toimimiseks ülimalt oluline. Seepärast ühendatakse
liikmesriikide ja naabruses asuvate kolmandate riikide vahelised praegused ja
kavandatavad piirkondlikud võrgud EUROSURiga riiklike koordinatsioonikeskuste
kaudu (vrd artikli 9 lõike 2 punkt h ja artikkel 18). Kuna liikmesriigid ja
agentuur tegelevad juba praegu EUROSURi eri komponentide loomisega
liikmesriikide ja Euroopa tasandil, peaks EUROSUR 2013. aasta teisel poolel
olema kasutusele võetud (artikkel 21). Euroopa Komisjoni Teadusuuringute
Ühiskeskus peaks pakkuma agentuurile tehnilist tuge EUROSURi edasiseks
tehniliseks täiustamiseks.
Kuna EUROSUR ei ole ette nähtud isikuandmete
kogumise, säilitamise ja piiriülese vahetamise reguleerimiseks, ei käsitletud
seda ka komisjoni teatises „Ülevaade teabehaldusest vabadusel, turvalisusel ja
õiglusel rajaneval alal”[5].
Siiski on EUROSURi arengu analüüsimisel lähtutud kõnealuses teatises sätestatud
põhimõtetest, mida on üksikasjalikumalt käsitletud lisatud mõjuhinnangus. Need
hõlmavad eelkõige vajalikkuse põhimõtet, mille puhul võimalus kasutada EUROSURi
isikuandmete vahetamiseks on viidud absoluutse miinimumini, kulutõhususe
põhimõtet, mille puhul on valitud lihtsaimatel tehnilistel lahendustel põhinev
järkjärguline lähenemisviis, ning altpoolt tulevatest algatustest lähtuvat
poliitikavalikut, mille puhul komisjon on teinud alates 2008. aastast tihedat
koostööd liikmesriikide ekspertidega, et hinnata eri tehnilisi lahendusi ning
ühiselt hinnata teostatud uuringutest tulenevaid puudusi ja soovitusi.
Ettepanekut kontrolliti hoolikalt, et tagada
selle sätete täielik kooskõla põhiõigustega, mis eelkõige hõlmavad
inimväärikust, piinamise ning ebainimliku või alandava kohtlemise või
karistamise keeldu, õigust vabadusele ja turvalisusele, õigust isikuandmete
kaitsele, varjupaigaõigust, tagasi- ja väljasaatmise lubamatust,
mittediskrimineerimist ja lapse õigusi. Erilist tähelepanu pöörati ELi
põhiõiguste harta artiklile 4 ja artikli 19 lõikele 2, millega piiratakse
inimeste tagasisaatmist riiki, kus neid tõsiselt ohustab surmanuhtlus,
piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus. Käesoleva
määruse artikli 18 lõikes 2 piiratakse sõnaselgelt teabe vahetamist kolmanda
riigiga, kes võib kõnealust teavet kasutada selliste isikute või isikute
rühmade tuvastamiseks, keda tõsiselt ohustab piinamine, ebainimlik või alandav
kohtlemine või karistus või mis tahes muu põhiõiguste rikkumine.
Peale selle mängis olulist rolli harta
artikkel 24, kuna ebaseaduslike sisserändajate ja inimkaubanduse ohvrite hulgas
on palju lapsi. Artikli 1 lõikes 3 on sõnaselgelt sätestatud, et liikmesriigid
ja agentuur pööravad erilist tähelepanu laste, inimkaubanduse ohvrite,
viivitamatut arstiabi vajavate isikute, rahvusvahelist kaitset vajavate
isikute, merehädas olevate isikute ja teiste eriti haavatavas olukorras olevate
isikute erivajadustele. Väga oluline on ka harta artikkel 8 isikuandmete kaitse
kohta, kuna andmevahetus võib hõlmata isikuandmeid, mille suhtes tuleb
kohaldada isikuandmete kaitse eeskirju ja neid üksikasjalikult järgida.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Käesolevale ettepanekule lisatud komisjoni
töödokumendis hinnatakse käesoleva ettepaneku mõju, antakse üksikasjalik
ülevaade ajavahemikus 2008–2011 korraldatud konsultatsioonidest ning
selgitatakse üksikasjalikult EUROSURi raamistikku, eri poliitikavalikuid ning
EUROSURi loomisega seotud kulusid.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkt d.
4.           MÕJU EELARVELE
EUROSURi eri komponente rakendavad peamiselt
agentuur ja liikmesriigid (halduskoostöös liikmesriikidega), tuginedes EUROSURi
2008. aasta tegevuskavale (KOM(2008) 68 (lõplik)).
Riiklike koordinatsioonikeskuste loomisel
toetavad liikmesriike aastatel 2012–2013 välispiirifond ning aastatel 2014–2020
välispiiride haldamise ja ühise viisapoliitika rahastamisvahend, mis on osa
kavandatavast sisejulgeolekufondist.
Samal ajal rahastab agentuur oma eelarvest
EUROSURi andmeedastusvõrgu ja muude horisontaalsete komponentide, näiteks
Euroopa olukorrapildi ja ühise piirieelse luurepildi väljatöötamist, mille
lõpuleviimiseks kasutatakse vajaduse korral sisejulgeolekufondi vahendeid
(otsene või kaudne tsentraliseeritud finantsjuhtimine).
Teadus- ja arendustegevuse seitsmendast
raamprogrammist eraldatavate rahaliste vahenditega toetatakse seirevahendite
ühise kohaldamisega seotud kavandatava teenuse kasutuselevõttu ajavahemikus
2012–2013.
naabruses asuvates kolmandates riikides
võetavaid meetmeid toetatakse ajavahemikus 2012–2013 rände- ja
varjupaigateemalisest programmist, mis on osa arengukoostöö
rahastamisvahendist.
2011/0427 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
millega luuakse Euroopa piiride valvamise
süsteem (EUROSUR)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti d,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa piiride valvamise
süsteem (edaspidi „EUROSUR”) luuakse selleks, et tõhustada teabevahetust ja
operatiivkoostööd liikmesriikide ametiasutuste ja nõukogu 26. oktoobri 2004.
aasta määrusega EÜ nr 2007/2004[6]
loodud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö
juhtimise Euroopa Agentuuri (Frontex) (edaspidi „agentuur”) vahel. EUROSUR
peaks tagama kõnealustele ametiasutustele ja agentuurile vajaliku taristu ja
vahendid, et suurendada nende olukorrateadlikkust ja reageerimisvõimet
ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevuse tuvastamiseks ja tõkestamiseks
ning sisserändajate kaitseks ja nende elude säästmiseks ELi liikmesriikide
välispiiril.
(2)       Liikmesriigid peaksid looma
piiride valvamisega tegelevad riiklikud koordinatsioonikeskused, et parandada
koostööd ja täiustada teabevahetust nii teiste liikmesriikide
koordinatsioonikeskustega kui ka agentuuriga. EUROSURi nõuetekohaseks
toimimiseks on vaja, et kõik siseriiklike õigusaktide alusel välispiiride
valvamise eest vastutavad liikmesriikide ametiasutused teeksid riiklike
koordinatsioonikeskuste kaudu koostööd.
(3)       Käesolev
määrus ei tohiks takistada liikmesriikidel teha riiklikud
koordinatsioonikeskused vastutavaks ka õhupiiri valvamise ja piiripunktides
toimuvate kontrollidega seotud teabevahetuse ja koostöö koordineerimise eest.
(4)       Käesolev määrus on osa
välispiiride integreeritud haldamise ja Euroopa Liidu sisejulgeolekustrateegia
Euroopa mudelist. EUROSUR aitab kaasa ka ELi mereseire ühise
teabejagamiskeskkonna (CISE) arendamisele, pakkudes ELis eri sektoritesse
kuuluvate riigiasutuste vahel toimuva teabevahetuse kaudu paremaid võimalusi
olukorrateadlikkuse suurendamiseks merel.
(5)       Vastavalt määruse nr
2007/2004 artikli 2 punktile i peaks agentuur toetama EUROSURi väljatöötamist
ja toimimist ning vajaduse korral ka CISE väljatöötamist, sealhulgas süsteemide
koostalitlusvõimet.
(6)       Käesolevas määruses peetakse
kinni põhiõigustest ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud
põhimõtteid, eelkõige inimväärikust, piinamise ning ebainimliku või alandava
kohtlemise ja karistamise keeldu, õigust vabadusele ja turvalisusele, õigust
isikuandmete kaitsele, tagasi- ja väljasaatmise lubamatust,
mittediskrimineerimist ja lapse õigusi. Liikmesriigid peaksid käesolevat
määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.
(7)       Mis
tahes isikuandmete vahetamine EUROSURi andmeedastusvõrgu kaudu peaks rajanema
liikmesriikide ja ELi õigusaktide sätetel ja järgima kõnealustes õigusaktides
sisalduvaid konkreetseid andmekaitsenõudeid. Kui täielikku andmekaitsekorda ei
ole konkreetsemates vahendites, nagu määruses (EÜ) nr 2007/2004 sätestatud,
kohaldatakse järgmisi õigusakte: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri
1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel
ja selliste andmete vaba liikumise kohta[7],
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001
üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides
ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[8] ning politsei- ja õiguskoostöö
puhul nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/997/JSK kriminaalasjades
tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse
kohta[9].
(8)       Kuna
liikmesriigid üksi ei suuda EUROSURi loomise eesmärki piisaval määral saavutada
ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem teha Euroopa Liidu tasandil,
võib Euroopa Liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei
lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(9)       EUROSURi järkjärgulise
geograafilise kasutuselevõtu rakendamiseks tuleb riiklike
koordinatsioonikeskuste määramise ja käitamise kohustust kohaldada kolmes
järjestikuses etapis: esiteks lõunapoolsel välisel merepiiril ja idapoolsel
välisel maismaapiiril asuvate liikmesriikide suhtes, teiseks ülejäänud välisel
mere- või maismaapiiril asuvate liikmesriikide suhtes ja kolmandaks kõikide
ülejäänud liikmesriikide suhtes.
(10)     Euroopa Liidu lepingule ja
Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli
artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel,
mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev
määrus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alusel
Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4
kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta
rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.
(11)     Käesolev määrus kujutab endast
nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik
ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ
(Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates
Schengeni acquis’ sätetes)[10].
Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole
tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(12)     Käesolev määrus kujutab endast
nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale
vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa
taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)[11]. Seetõttu ei osale Iirimaa
käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(13)     Islandi ja Norra puhul kujutab
käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist
Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel
sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’
sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)[12] tähenduses.
(14)     Šveitsi puhul kujutab käesolev
määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa
Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi
Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise,
kohaldamise ja edasiarendamisega)[13]
tähenduses.
(15)     Liechtensteini puhul kujutab
käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist
Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini
Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini
Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta
Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[14] tähenduses.
(16)     Käesoleva määruse rakendamine
ei mõjuta liidu ja liikmesriikide vahelist pädevuse jaotust ega liikmesriikide
kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse
konventsioonist, rahvusvahelisest konventsioonist inimelude ohutusest merel,
rahvusvahelisest mereotsingute ja -pääste konventsioonist, Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise
konventsioonist, seda täiendavast rändajate salaja üle maa-, õhu- või merepiiri
toimetamist tõkestavast protokollist, pagulasseisundi konventsioonist,
inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ja muudest asjaomastest
rahvusvahelistest õigusaktidest.
(17)     Käesoleva määruse rakendamine
ei mõjuta piirieeskirju seoses väliste merepiiride valvamisega, mis toimub
agentuuri kooskõlastatavas operatiivkoostöös, nagu on sätestatud nõukogu 26.
aprilli 2010. aasta määruses 2010/252/EL[15].
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega luuakse ühine raamistik
teabe vahetamiseks ja koostöö tegemiseks liikmesriikide ja agentuuri vahel, et
parandada olukorrateadlikkust ja reageerimisvõimet ELi liikmesriikide ja
Euroopa Liidu välispiiridel (edaspidi „Euroopa piiride valvamise süsteem
(EUROSUR))”.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1.           Käesolevat määrust
kohaldatakse liikmesriikide väliste maa- ja merepiiride valvamise suhtes,
sealhulgas ebaseadusliku piiriületamise seiramise, avastamise, tuvastamise,
järgimise, tõkestamise ja peatamisega seotud meetmete suhtes.
2.           Käesolevat määrust ei
kohaldata pärast peatamist võetavate operatiiv-, menetluslike ja õiguslike
meetmete suhtes.
3.           Liikmesriigid ja agentuur
järgivad käesoleva määruse kohaldamisel põhiõigusi, sh andmekaitsenõudeid.
Liikmesriigid ja agentuur pööravad erilist tähelepanu laste, inimkaubanduse
ohvrite, viivitamatut arstiabi vajavate isikute, rahvusvahelist kaitset
vajavate isikute, merehädas olevate isikute ja teiste eriti haavatavas
olukorras olevate isikute erivajadustele.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
a)           „olukorrateadlikkus” – võime
seirata, avastada, tuvastada, järgida ja mõista piiriülest tegevust, et leida
lähtuvalt uutest teabest ja olemasolevatest teadmistest põhjendatud alus
kontrollimeetmete võtmiseks;
b)           „reageerimisvõime” – võime
võtta meetmeid võitlemiseks ebaseadusliku piirülese liikumise vastu, sh valida
ebatavalistele olukordadele asjakohase reageerimise viisi ja kiirust;
c)           „olukorrapilt” – graafiline
kasutajaliides selliste eri ametiasutustelt, anduritelt, platvormidelt ja
teistest allikatest reaalajas saadud andmete, teabe ja luureandmete
esitamiseks, mida vahetatakse andmeedastus- ja teabekanalite kaudu teiste
ametiasutustega, et saavutada olukorrateadlikkus ning toetada reageerimisvõimet
välispiiril ja piirieelsel alal;
d)           „piiriülene kuritegevus” –
liikmesriigi välispiiril toime pandud mis tahes tõsine või organiseeritud
kuritegu, näiteks inimkaubandus, uimastite üle piiri toimetamine jm
ebaseaduslik tegevus;
e)           „välispiiri piirilõik” –
liikmesriigi väline maismaa- või merepiir vastavalt asjaomase liikmesriigi
õigusaktidele või nagu on kindlaks määranud riiklik koordinatsioonikeskus või
mis tahes muu vastutav siseriiklik ametiasutus;
f)            „piirieelne ala” –
liikmesriikide välispiirist väljapoole jääv geograafiline piirkond, mida
riigipiiride valvamise süsteem ei hõlma.
II JAOTIS
RAAMISTIK
I
PEATÜKK
Komponendid
Artikkel 4
EUROSURi
raamistik
1.           Liikmesriigid ja agentuur
kasutavad teabe vahetamiseks ja koostöö tegemiseks piiride valvamise valdkonnas
EUROSURi raamistikku, mis koosneb järgmistest komponentidest:
a)           piiride valvamisega tegelevad
riiklikud koordinatsioonikeskused;
b)           liikmesriikide
olukorrapildid;
c)           andmeedastusvõrk;
d)           Euroopa olukorrapilt;
e)           ühine piirieelne luurepilt;
f)            seirevahendite ühine
kohaldamine.
2.           Riiklikud
koordinatsioonikeskused edastavad agentuurile andmeedastusvõrgu kaudu kogu
asjaomase liikmesriigi olukorrapildis sisalduva teabe, mida on vaja Euroopa
olukorrapildi ning ühise piirieelse luurepildi loomiseks ja haldamiseks.
3.           Agentuur tagab riiklikele
koordinatsioonikeskustele andmeedastusvõrgu kaudu piiramatu ligipääsu Euroopa
olukorrapildile ning ühisele piirieelsele luurepildile.
4.           Lõikes 1 loetletud
komponendid luuakse ja neid hallatakse kooskõlas lisas märgitud põhimõtetega.
Artikkel 5
Riiklik
koordinatsioonikeskus
1.           Kõik välisel maismaa- või
merepiiril asuvad liikmesriigid määravad piiride valvamisega tegeleva riikliku
koordinatsioonikeskuse, mis kooskõlastab ja vahetab teavet kõikide välispiiri
valvamise eest siseriiklikul tasandil vastutavate ametiasutuste vahel ning
teiste riiklike koordinatsioonikeskuste ja agentuuri vahel, ning käitavad ja
haldavad kõnealust koordinatsioonikeskust. Liikmesriik teavitab riikliku koordinatsioonikeskuse
loomisest komisjoni, kes omakorda teavitab teisi liikmesriike ja agentuuri.
2.           Ilma et see piiraks artikli
16 kohaldamist, on riiklik koordinatsioonikeskus ühtne kontaktpunkt teabe
vahetamiseks ja koostöö tegemiseks teiste riiklike koordinatsioonikeskuste ja
agentuuriga.
3.           Riiklik koordinatsioonikeskus
teeb järgmist:
a)           tagab õigeaegse teabevahetuse
ja koostöö teiste välispiiride valvamise eest vastutavate riiklike
ametiasutustega, ning asjaomaste õiguskaitseasutustega liikmesriigi tasandil,
samuti teiste riiklike koordinatsioonikeskuste ja agentuuriga;
b)           aitab kaasa vahendite ja
töötajate tulemuslikule ja tõhusale juhtimisele;
c)           töötab välja liikmesriigi
olukorrapildi ja haldab seda kooskõlas artikliga 9;
d)           toetab kõikide liikmesriigi
piiride valvamisega seotud toimingute kavandamist ja rakendamist;
e)           haldab liikmesriigi piiride
valvamise süsteemi, vajaduse korral kooskõlas siseriiklike õigusaktidega;
f)            kontrollib korrapäraselt
liikmesriigi piiride valvamisega seotud tegevuse mõju;
g)           kooskõlastab teiste
liikmesriikidega operatiivmeetmeid, ilma et see piiraks agentuuri pädevust.
4.           Riiklik koordinatsioonikeskus
töötab kakskümmend neli tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas.
Artikkel 6
Agentuur
1.           Agentuur teeb järgmist:
a)           haldab EUROSURi
andmeedastusvõrku kooskõlas artikliga 7;
b)           töötab välja Euroopa
olukorrapildi ja haldab seda kooskõlas artikliga 10;
c)           töötab välja ühise piirieelse
luurepildi ja haldab seda kooskõlas artikliga 11;
d)           hõlbustab seirevahendite
ühist kohaldamist kooskõlas artikliga 12.
2.           Lõike 1 kohaldamisel töötab
agentuur kakskümmend neli tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas.
Artikkel 7
Andmeedastusvõrk
1.           Agentuur töötab välja
andmeedastusvõrgu, et pakkuda andmeedastus- ja analüütilisi vahendeid ning luua
tingimused salastamata tundliku teabe ja salastatud teabe turvaliseks
vahetamiseks riiklike koordinatsioonikeskuste vahel peaaegu reaalajas, ning
haldab kõnealust andmeedastusvõrku. Võrk töötab kakskümmend neli tundi päevas
ja seitse päeva nädalas, et tagada järgmine:
a)           kahe- ja mitmepoolne
teabevahetus peaaegu reaalajas;
b)           audio- ja videokonverentside
läbiviimine;
c)           salastamata tundliku teabe
turvaline käitlemine, säilitamine ja töötlemine;
d)           ELi salastatud teabe
turvaline käitlemine, säilitamine, edastamine ja töötlemine kuni tasemeni
RESTREINT UE/EU RESTRICTED või liikmesriikides kohaldatavate samaväärsete
salastatusetasemeteni, tagades et salastatud teavet käideldakse
andmeedastusvõrgu eraldiasuvas ja nõuetekohaselt akrediteeritud osas.
2.           Agentuur pakub tehnilist tuge
ja tagab andmeedastusvõrgu koostalitlusvõime kõikide agentuuri hallatavate
andmeedastus- ja teabesüsteemiga;
3.           Agentuur ja riiklikud
koordinatsioonikeskused vahetavad, töötlevad ja säilitavad salastamata
tundlikku teavet ja salastatud teavet andmeedastusvõrgus kooskõlas selliste
üldpõhimõtete ja ühiste standarditega, mida kohaldatakse komisjoni määruses
2001/844/EÜ (millega muudetakse komisjoni kodukorda)[16] sätestatud üldpõhimõtete ja
ühiste standardite suhtes või mis on nendega samaväärsed.
4.           Andmeedastusvõrgu kasutajate
hulka kuuluvad liikmesriikide ametiasutused, agentuurid ja muud organid
tagavad, et salastatud teabe käitlemisel järgitakse turvaeeskirju ja
-standardeid, mis on samaväärsed agentuuri poolt kasutatavate turvaeeskirjade
ja -standarditega.
II PEATÜKK
Olukorrateadlikkus
Artikkel 8
Olukorrapildid
1.           Teabe kogumise, hindamise,
võrdleva kõrvutamise, analüüsi, tõlgendamise, loomise, nähtavakstegemise ja
levitamise kaudu töötatakse välja liikmesriikide olukorrapildid, Euroopa olukorrapilt
ja ühine piirieelne luurepilt.
2.           Lõikes 1 osutatud
olukorrapildid koosnevad järgmistest kihtidest:
a)           sündmustekiht, mis sisaldab
ebaseadusliku rändega seotud juhtumeid, piiriülest kuritegevust ja
kriisiolukordi käsitlevat teavet;
b)           tegevuskiht, mis sisaldab
omavahendite staatust ja asukohta ning tegevuspiirkondi ja keskkonda käsitlevat
teavet;
c)           analüüsikiht, mis sisaldab
strateegilist teavet, analüütilisi väljaandeid, luureteavet ning fotosid ja
geograafilisi andmeid.
Artikkel 9
Liikmesriigi
olukorrapilt
1.           Riiklik koordinatsioonikeskus
töötab välja asjaomase liikmesriigi olukorrapildi, et pakkuda kõikidele piiride
valvamise eest siseriiklikul tasandil vastutavatele ametiasutustele
tulemuslikku, täpset ja õigeaegset teavet, mis on vajalik ebaseadusliku rände
ja piiriülese kuritegevuse tõkestamiseks asjaomase liikmesriigi välispiiril, ja
haldab seda.
2.           Liikmesriigi olukorrapilt
koosneb järgmistest allikatest kogutud teabest:
a)           liikmesriigi
piirivalvesüsteem, vajaduse korral kooskõlas siseriiklike õigusaktidega;
b)           kohakindlad ja teisaldatavad
andurid, mida käitavad välispiiri valvamise eest vastutavad liikmesriikide
ametiasutused;
c)           piiride valvamise ja muude
seireülesannetega tegelevad patrullid;
d)           kohalikud, piirkondlikud ja
muud koordinatsioonikeskused;
e)           muud asjaomased riiklikud
ametiasutused ja süsteemid;
f)            agentuur;
g)           teiste liikmesriikide ja
kolmandate riikide riiklikud koordinatsioonikeskused;
h)           liikmesriike naabruses
asuvate kolmandate riikidega ühendavad ühised piirkondlikud võrgud, näiteks
Altandi piirkonda hõlmav SEAHORSE'i võrk, Vahemere piirkonda hõlmav SEAHORSE'i
võrk, Läänemere piirkonna piirikontrollialase koostöö võrk Coastnet, Musta mere
piirivalve koordinatsiooni- ja teabekeskus ja muud välistel maismaapiiridel loodud
piirkondlikud võrgud.
i)            laeva ettekandesüsteemid,
näiteks automaatne identifitseerimissüsteem (AIS) ja laevaseiresüsteemid (VMS).
Nendest süsteemidest pärinevaid andmed kogutakse liikmesriikide pädevatelt
asutustelt ja kalapüügi seirekeskustelt liikmesriikide tasandil;
j)            muud asjaomased Euroopa ja
rahvusvahelised organisatsioonid;
k)           muud allikad.
3.           Liikmesriigi olukorrapildi
sündmustekiht koosneb järgmistest alakihtidest:
a)           ebaseadusliku rände alakiht,
mis sisaldab teavet sisserändajate ebaseadusliku piiriületamisega seotud
juhtumite kohta asjaomase liikmesriigi välispiiril või selle ümbruses,
ebaseaduslikule tegevusele kaasaaitamise kohta ja kõikide muude ebaseadusliku
rändega seotud juhtumite kohta, näiteks ebaseaduslikult piiri ületada püüdvate
isikute otsingu- ja päästemissioone käsitlev teave;
b)           piiriülese kuritegevuse
alakiht, mis sisaldab teavet inimkaubanduse ja uimastite või muu ebaseadusliku
kauba üle piiri toimetamisega seotud juhtumite kohta ning mis tahes muu tõsise
või organiseeritud kuritegevusega seotud juhtumi kohta asjaomase liikmesriigi
välispiiril või selle ümbruses;
c)           kriisiolukordade alakiht, mis
sisaldab teavet asjaomase liikmesriigi välispiiril või selle ümbruses aset
leidnud looduslike või inimtegevusest põhjustatud katastroofide, õnnetuste ja
mis tahes muude kriisiolukordade kohta, mis võivad oluliselt mõjutada
välispiiride kontrolli;
d)           muude sündmuste alakiht, mis
sisaldab teavet asjaomase liikmesriigi välispiiril või selle ümbruses asuvate
tundmatute ja kahtlaste platvormide ja isikute kohta, samuti mis tahes muude
sündmuste kohta, mis võivad oluliselt mõjutada välispiiride kontrolli.
4.           Igale siseriikliku
olukorrapildi sündmustekihil kajastatud juhtumile määratakse hinnanguline
mõjutase, mis võib olla kas madal, keskmine või kõrge. Agentuuri teavitatakse
kõikidest keskmise või kõrge mõjutasemega juhtumitest.
5.           Liikmesriigi olukorrapildi
tegevuskiht koosneb järgmistest alakihtidest:
a)           omavahendite alakiht, mis
sisaldab teavet omavahendite asukoha, aja, käigu, kiiruse, staatuse ja tüübi
kohta ning kasutuskava, mis sisaldab tegevuspiirkondade geograafilisi
koordinaate, patrullimisgraafikuid ja sidekoode. Kui omavahendeid kasutatakse
mitme ülesandega missiooni puhul, mis hõlmab ka sõjalisi ülesandeid, võib
koordinatsioonikeskus võtta vastu otsuse mitte jagada asjaomast teavet teiste
koordinatsioonikeskuste ja agentuuriga, v.a juhul, kui omavahendeid kasutatakse
teise liikmesriigi naabruses asuvas piirilõigus;
b)           tegevuspiirkondade alakiht,
mis sisaldab teavet tegevuse missiooni, koha, staatuse, kestuse ja tegevuses
osalevate ametiasutuste kohta;
c)           keskkonnateabe alakiht, mis
sisaldab teavet asjaomase liikmesriigi välispiiride maastiku- ja
ilmastikutingimuste kohta või tagab nendele juurdepääsu.
6.           Liikmesriigi olukorrapildi analüüsikiht
koosneb järgmistest alakihtidest:
a)           teabe alakiht, mis sisaldab
ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevuse analüüsiga seotud põhisuundumusi
ja näitajaid;
b)           analüütiline alakiht, mis
sisaldab asjaomase liikmesriigiga seotud analüütilisi aruandeid,
riskisuundumusi, piirkondlikke kokkuvõtteid ning kirjalikke ülevaateid;
c)           luurepildi alakiht, mis
sisaldab sisserändajate profiile ja rändeteid käsitlevaid andmeid, teavet
välistele maismaa- ja merepiiri piirilõikudele määratud mõjutasemete kohta ning
ebaseaduslikule tegevusele kaasaaitamise analüüsi;
d)           fotode ja geograafiliste
andmete alakiht, mis sisaldab võrdlevaid fotosid, taustakaarte, hinnanguid
luureandmete kehtivusele, muutuste analüüsi (maapinna satelliidifotod) koos
nende tuvastamisega, geograafiliste viidetega seotud andmeid ja piiri
läbitavust tähistavaid kaarte.
7.           liikmesriigi olukorrapildi
analüüsikihis sisalduv teave ja tegevuskihis sisalduv keskkonnateave võib
põhineda Euroopa olukorrapildis ja ühises piirieelses luurepildis esitatud
teabel.
8.           tegevuskihis sisalduvale
omavahendeid käsitlevale teabele määratakse salastatuse aste „EU Restricted”.
9.           üksteise naabruses asuvate
liikmesriikide riiklikud koordinatsioonikeskused jagavad üksteise naabruses
asuvaid välispiiri piirilõike käsitlevat olukorrapilti nii otse kui ka peaaegu
reaalajas seoses järgmisega:
a)           kõik sündmustekihis
sisalduvad ning ebaseadusliku rände, piiriülese kuritegevuse ja muude oluliste
sündmustega seotud juhtumid;
b)           tegevuskihis sisalduv
omapatrullide asukoht, kui asjaomase patrulli peamine missioon on ebaseadusliku
rände ja piiriülese kuritegevuse tõkestamine;
c)           üksteise naabruses asuvatel
välispiiri piirilõikudel tegutsevate patrullide järgmise päeva ajakavad,
graafikud ja sidekoodid;
d)           analüüsikihis sisalduvad
taktikalised riskianalüüsiaruanded.
Artikkel 10
Euroopa
olukorrapilt
1.           Agentuur töötab välja Euroopa
olukorrapildi, et pakkuda riiklikele koordinatsioonikeskustele teavet ja
analüüsitulemusi, mis on seotud ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevuse
tõkestamisega liikmesriikide välispiiril, ja haldab seda.
2.           Euroopa olukorrapilt koosneb
järgmistest allikatest kogutud teabest:
a)           liikmesriikide
olukorrapildid, kaasa arvatud artikli 9 punkti 8 alusel saadud põhiteave;
b)           agentuur;
c)           muud asjaomased Euroopa ja
rahvusvahelised organisatsioonid;
d)           muud allikad.
3.           Euroopa olukorrapildi
sündmustekiht sisaldab teavet seoses järgmisega:
a)           liikmesriigi olukorrapildi
sündmustekihis sisalduvad ebaseadusliku rände, piiriülese kuritegevuse ning
kriisiolukordade ja muude sündmustega seotud juhtumid, millele liikmesriigi
koordinatsioonikeskus on määranud keskmise või kõrge mõjutaseme;
b)           ebaseadusliku rände,
piiriülese kuritegevuse, kriisiolukordade ja muude sündmustega seotud juhtumid,
mis sisalduvad ühises piirieelses luurepildis, kui neil on mõõdukas või oluline
mõju liikmesriikide välispiiridele;
c)           ebaseadusliku rände ja
piiriülese kuritegevusega seotud juhtumid agentuuri koordineeritava
ühisoperatsiooni tegevuspiirkonnas.
4.           Euroopa olukorrapildi puhul
kasutab agentuur seda mõjutaset, mille riiklik koordinatsioonikeskus
liikmesriigi olukorrapildis konkreetsele juhtumile on määranud.
5.           Euroopa olukorrapildi
tegevuskiht koosneb järgmistest alakihtidest:
a)           omavahendite alakiht, mis
sisaldab teavet agentuuri ühisoperatsioonidesse kaasatud või agentuuri
käsutuses olevate omavahendite asukoha, aja, käigu, kiiruse, staatuse ja tüübi
kohta ning kasutuskava, mis sisaldab tegevuspiirkonna geograafilisi
koordinaate, patrullimisgraafikuid ja sidekoode;
b)           operatsioonide alakiht, mis
sisaldab teavet agentuuri koordineeritud ühisoperatsioonide kohta, sh missiooni
kirjeldust, kohta, staatust, kestust, teavet operatsioonis osalevate
liikmesriikide või muude osalejate kohta, igapäevaseid ja iganädalasi olukorda
käsitlevaid aruandeid, statistilisi andmeid ning meedia jaoks koostatud
andmepakette;
c)           keskkonnateabe alakiht, mis
sisaldab teavet liikmesriikide välispiiri maastiku- ja ilmastikutingimuste
kohta.
6.           Euroopa olukorrapildi
analüüsikiht koosneb järgmistest alakihtidest:
a)           teabe alakiht, mis sisaldab
ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevuse analüüsiga seotud põhisuundumusi
ja näitajaid;
b)           analüütiline alakiht, milles
kuvatakse kaardid üldise riski ja selle alakategooriate lõikes;
riskisuundumused; piirkondlikud kokkuvõtted; kirjalikud ülevaated, riskide
hindamise korrelatsiooninäitajad ja Frontexi riskianalüüsivõrgu näitajad;
c)           luurepildi alakiht, mis
sisaldab sisserändajate profiilide ja rändeteid käsitlevaid andmeid, teavet
välistele maismaa- ja merepiiri piirilõikudele määratud mõjutasemete kohta ning
ebaseaduslikule tegevusele kaasaaitamise analüüsi;
d)           fotode ja geograafiliste
andmete alakiht, mis sisaldab võrdlevaid fotosid, taustakaarte, hinnanguid
luureandmete kehtivusele, muutuste analüüsi (satelliidifotod) koos nende
tuvastamisega, geograafiliste viidetega seotud andmeid ja piiri läbitavust
tähistavaid kaarte.
6.           Euroopa olukorrapildi
tegevuskihis sisalduvale omavahendeid käsitlevale teabele määratakse
salastatuse aste „EU Restricted”.
Artikkel 11
Ühine
piirieelne luurepilt
1.           Agentuur töötab välja ühise
piirieelse luurepildi, et pakkuda riiklikele koordinatsioonikeskustele
piirieelset ala käsitlevat teavet ja analüüsitulemusi, mis on seotud
ebaseadusliku rände ja tõsise või organiseeritud kuritegevuse tõkestamisega
liikmesriikide ja naabruses asuvate kolmandate riikide välispiiril, ja haldab
seda.
2.           Ühine piirieelne luurepilt
koosneb järgmistest allikatest kogutud teabest:
a)           riiklikud
koordinatsioonikeskused;
b)           sisserände kontaktametnike
esitatud teave ja aruanded;
c)           agentuur;
d)           muud asjaomased Euroopa ja
rahvusvahelised organisatsioonid;
e)           kolmandad riigid;
f)            muud allikad.
3.           Ühine piirieelne luurepilt
võib sisaldada õhupiiri valvamise ja piiripunktides toimuva kontrolliga seotud
teavet.
4.           Ühise piirieelse luurepildi
sündmustekiht sisaldab järgmist: kõik juhtumid, kriisiolukorrad või mis tahes
muud piirieelsel alal aset leidnud sündmused, millel võib olla mõõdukas või
oluline mõju ebaseaduslikule rändele ja piiriülesele kuritegevusele liikmesriikide
välispiiril.
5.           Agentuur määrab igale ühise
piirieelse luurepildi sündmustekihil kajastatud juhtumile hinnangulise
mõjutaseme. Agentuur teavitab riiklikke koordinatsioonikeskusi kõigist
piirieelsel alal toimunud juhtumitest, millele on määratud keskmine või kõrge
mõjutase.
6.           Ühise piirkondliku luurepildi
tegevuskiht on üles ehitatud samadel alustel kui Euroopa olukorrapildi
tegevuskiht ning sisaldab teavet nii piirieelsel alal kasutatavate vahendite ja
seal toimuva tegevuse kohta kui ka keskkonnateavet.
7.           Ühise piirieelse luurepildi
analüüsikiht on üles ehitatud samadel alustel kui Euroopa olukorrapildi
analüüsikiht ning sisaldab piirieelse alaga seotud strateegilist teavet,
analüütilisi väljaandeid ja -teenuseid, luureteavet ning fotosid ja geograafilisi
andmeid.
Artikkel 12
Seirevahendite
ühine kohaldamine
1.           Agentuur hõlbustab selliste
seirevahendite, nagu satelliitide ja laeva ettekandesüsteemid, ühtset
kohaldamist liikmesriikide poolt, et tagada riiklike koordinatsioonikeskuste ja
iseenda varustamine välispiire ja piirieelset ala hõlmava seireteabega
korrapärasel, usaldusväärsel ja kulutõhusal viisil.
2.           Agentuur võib taotluse korral
anda riiklikule koordinatsioonikeskusele taotluse esitanud liikmesriigi
välispiiri ja piirieelset ala hõlmavat teavet, mis pärineb järgmistest
allikatest:
a)           selliste kolmanda riigi
määratud sadamate ja rannikute valikuline seire, mis riskianalüüsi ja
luureteabe kohaselt võivad olla ebaseadusliku rände või piiriülese
kuritegevusega seotud laevade lastimis- või transiidipunktid;
b)           selliste laevade järgimine
avamerel, mille puhul on tekkinud kahtlus või mille puhul on kindlaks tehtud,
et neid kasutatakse ebaseaduslikuks rändeks või piiriüleseks kuritegevuseks;
c)           mereala seire määratud
piirkondades, et avastada, tuvastada ja järgida laevu, mille puhul on tekkinud
kahtlus või mille puhul on kindlaks tehtud, et neid kasutakse ebaseaduslikuks
rändeks või piiriüleseks kuritegevuseks;
d)           mereala keskkonnaseire
määratud piirkondades ja välisel maismaapiiril toimuva seire- ja
patrulltegevuse optimeerimiseks;
e)           selliste välisel
maismaapiiril asuvate määratud piirieelsete alade valikuline seire, mis
riskianalüüsi ja luureandmete kohaselt on ebaseadusliku rände ja piiriülese
kuritegevuse potentsiaalsed lähte- või transiidipunktid.
3.           Agentuur võib edastada lõikes
1 osutatud teavet, kombineerides ja analüüsides järgmiste süsteemide, sensorite
ja platvormide abil kogutud andmeid:
a)           laeva ettekandesüsteemid
(järgides asjaomaseid õigusalaseid piiranguid), näiteks automaatne identifitseerimissüsteem
(AIS) ja laevaseiresüsteemid (VMS).
b)           satelliitfotod;
c)           mis tahes platvormidele, sh
mehitatud ja mehitamata õhusõidukitele paigaldatud sensorid.
4.           Agentuur võib riikliku
koordinatsioonikeskuse taotluse täitmisest keelduda tehniliste ja
finantspiirangute tõttu, samuti muudel mõjuvatel põhjustel.
5.           Agentuur võib omal algatusel
kasutada lõikes 2 osutatud seirevahendeid ühise piirieelse luurepildiga seotud
teabe kogumiseks.
III PEATÜKK
Reageerimisvõime
Artikkel 13
Välispiiri
piirilõikude kindlaksmääramine
Iga liikmesriik jagab oma välise maismaa- ja
merepiiri piirilõikudeks ning kohalik või piirkondlik koordinatsioonikeskus
tagab asjaomase piirilõiguga seotud töötajate ja vahendite tulemusliku ja
tõhusa haldamise.
Artikkel 14
Mõjutaseme
määramine välispiiri piirilõikudele
1.           Lähtudes agentuuri
riskianalüüsist ja pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist määrab
agentuur igale liikmesriigi välisele maismaa- ja merepiiri piirilõigule ühe
järgmistest mõjutasemetest:
a)           madal mõjutase, kui
asjaomases piirilõigus aset leidnud ebaseadusliku rände ja piiriülese
kuritegevusega seotud juhtumid ei mõjuta oluliselt piiri turvalisust;
b)           keskmine mõjutase, kui
asjaomases piirilõigus aset leidnud ebaseadusliku rände ja piiriülese
kuritegevusega seotud juhtumid mõjutavad mõõdukalt piiri turvalisust;
c)           kõrge mõjutase, kui
asjaomases piirilõigus aset leidnud ebaseadusliku rände ja piiriülese
kuritegevusega seotud juhtumid mõjutavad oluliselt piiri turvalisust.
2.           Riiklik koordinatsioonikeskus
hindab korrapäraselt piirilõikude mõjutaseme kohandamise vajadust. Riiklik
koordinatsioonikeskus võib taotleda agentuurilt mõjutaseme muutmist, esitades
tõendatud teavet olukorra muutumise kohta asjaomases välispiiri piirilõigus.
3.           Agentuur visualiseerib välispiiridele
määratud mõjutasemed Euroopa olukorrapildis.
Artikkel 15
Reageerimine
vastavalt mõjutasemele
1.           Liikmesriigid tagavad, et
välispiiri piirilõikudel toimuv valve- ja patrulltegevus on kooskõlas
välispiiri piirilõigule määratud mõjutasemega järgmisel viisil:
a)           madala mõjutasemega
välispiiri piirilõigu puhul organiseerib kohalik või piirkondlik
koordinatsioonikeskus riskianalüüsi põhjal korrapärase valvetegevuse ning
tagab, et asjaomases piirkonnas oleks järgimise, tuvastamise ja peatamisega
seotud ülesannete täitmiseks piisavalt patrulle;
b)           keskmise mõjutasemega
välispiiri piirilõigu puhul toetab riiklik koordinatsioonikeskus kohalikku või
piirkondlikku koordinatsioonikeskust ajutiselt täiendavate töötajate või
vahenditega;
c)           kõrge mõjutasemega välispiiri
piirilõigu puhul tagab riiklik koordinatsioonikeskus, et kohalik või
piirkondlik koordinatsioonikeskus saab siseriiklikul tasandil kogu vajaliku
toetuse, mis hõlmab nii teavet, vahendeid kui ka töötajaid. Määruse (EÜ) nr
2007/2004 sätete kohaselt võib riiklik koordinatsioonikeskus taotleda abi ka
agentuurilt.
2.           Riiklik koordinatsioonikeskus
teavitab lõike 1 punktide b ja c kohaselt liikmesriigi tasandil võetud
meetmetest viivitamata agentuuri.
3.           Kui keskmine või kõrge
mõjutase määratakse teise liikmesriigiga või kolmanda riigi naabruses asuvale
välispiiri piirilõigule, kooskõlastab riiklik koordinatsioonikeskus võetud
meetmed naabruses asuva riigi koordinatsioonikeskusega.
4.           Kui riiklik
koordinatsioonikeskus esitab lõike 1 punkti c kohase taotluse, võib agentuur
kõnealust keskust toetada eelkõige järgmiselt:
a)           võimaldab seirevahendite
ühist kohaldamist eelisjärjekorras;
b)           kooskõlastab Euroopa
piirivalverühmade kaasamise vastavalt määrusele (EÜ) nr 2007/2004;
c)           tagab agentuuri käsutuses
olevate tehniliste vahendite kaasamise kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2007/2004;
d)           kooskõlastab liikmesriikide
pakutava täiendava abi.
5.           Agentuur annab riskianalüüsi
aruannetes hinnangu mõjutasemete määramisele ning mõjutasemele vastavate
meetmete võtmisele nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil.
IV JAOTIS
ERISÄTTED
Artikkel 16
Ülesannete
jagamine liikmesriikides asuvatele muudele keskustele
1.           Liikmesriigid võivad
sellistele piirkondlikele, kohalikele, funktsionaalsetele või muudele
keskustele, kes on volitatud tegema operatiivotsuseid, usaldada ülesanded, mis
on seotud olukorrateadlikkuse ja reageerimisvõime tagamisega nende pädevusse
kuuluvas piirkonnas, kaasa arvatud artikli 5 lõike 3 punktides b, d ja e
osutatud ülesanded ja pädevusvaldkonnad.
2.           Liikmesriikide poolt vastu
võetud ja lõikes 1 osutatud otsus ei mõjuta riikliku koordinatsioonikeskuse
suutlikkust teha koostööd ja vahetada teavet teiste riiklike
koordinatsioonikeskuste ja agentuuriga.
3.           Eelnevalt kindlaksmääratud
juhtudel võib riiklik koordinatsioonikeskus anda lõikes 1 osutatud keskusele
loa suhtlemiseks ja teabe vahetamiseks teise liikmesriigi või kolmanda riigi
piirkondliku koordinatsioonikeskuse või riikliku koordinatsioonikeskusega,
tingimusel et asjaomane keskus teavitab kõnealusest suhtlemisest ja
teabevahetusest korrapäraselt oma riiklikku koordinatsioonikeskust.
Artikkel 17
Agentuuri
koostöö kolmandate isikutega
1.           Agentuur kasutab teiste ELi
ametite ja üksuste poolt kättesaadavaks tehtud olemasolevat teavet, võimalusi
ja süsteeme asjaomaste õigusraamistike piires.
2.           Agentuur teeb lõike 1 kohast
koostööd eelkõige järgmiste üksustega:
a)           Euroopa Politseiamet
(Europol), Merenduse Valdkonna Analüüside ja Operatsioonide Keskus –
Narkootikumid (MAOC-N) ja Vahemere piirkonna uimastitevastase võitluse
koordinatsioonikeskus (CeCLAD-Med), et vahetada piiriülest kuritegevust
käsitlevat teavet, mis lisatakse Euroopa olukorrapildile;
b)           ELi Satelliidikeskus, Euroopa
Meresõiduohutuse Amet ja Euroopa Kalanduskontrolli Amet seoses seirevahendite
ühise kohaldamisega;
c)           Euroopa Komisjon ja need ELi
ametid, kes saavad pakkuda agentuurile Euroopa olukorrapildi ja ühtse
piirieelse luurepildi haldamisega seotud teavet;
d)           rahvusvahelised
organisatsioonid, kes saavad pakkuda agentuurile Euroopa olukorrapildi ja ühtse
piirieelse luurepildi haldamisega seotud teavet.
3.           Agentuuri ja lõikes 2
osutatud üksuste vaheline teabevahetus toimub artiklis 7 osutatud võrgu või
muude kättesaadavuse, konfidentsiaalsuse ja terviklikkuse nõuetele vastavate
andmeedastusvõrkude kaudu.
4.           Agentuuri ja lõikes 2
osutatud üksuste vahelise koostöö reguleerimisel lähtutakse määruse (EÜ) nr
2007/2004 kohasest töökorrast ja asjaomaste üksuste õiguslikust alusest.
Kõnealuse töökorraga nähakse ette, et salastatud teabe käitlemisel järgivad ELi
ametid ja muud asjaomased üksused selliseid turvaeeskirju ja -standardeid, mis
on samaväärsed agentuuri kohaldatavate turvaeeskirjade ja -standarditega.
5.           Lõikes 2 osutatud ametid ja
keskused võivad kasutada EUROSURi kaudu saadud teavet oma õigusraamistiku
piires ja kooskõlas põhiõigustega..
Artikkel 18
Koostöö
naabruses asuvate kolmandate riikidega
1.           Naabruses asuvaid kolmandaid
riike hõlmav koostöö ja teabevahetus ebaseadusliku rände ja piiriülese
kuritegevuse tõkestamiseks võib toimuda ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või
mitme naabruses asuva kolmanda riigi vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete
lepingute alusel. Liikmesriikide riiklikud koordinatsioonikeskused on
kontaktpunkt, kus toimub teabevahetus artiklis 7 osutatud võrgu ja piirkondlike
võrkude ning naabruses asuvate kolmandate riikide vahel.
2.           Keelatud on käesoleva artikli
lõike 1 ja artikli 9 lõike 2 punkti h kohane teabevahetus sellise kolmanda
riigiga, kes võib kõnealust teavet kasutada selliste isikute või isikute
rühmade tuvastamiseks, keda tõsiselt ohustab piinamine, ebainimlik või alandav
kohtlemine või karistus või mis tahes muu põhiõiguste rikkumine.
3.           Käesoleva artikli lõike 1 ja
artikli 9 lõike 2 punkti h kohane teabevahetus toimub vastavalt naabruses
asuvate kolmandate riikidega sõlmitud kahe- ja mitmepoolsetes lepingutes
sätestatud tingimustele.
4.           Kui EUROSURi raames edastab
teavet liikmesriik, kes ei osale lõikes 1 osutatud lepingutes ega artikli 9
lõike 2 punktis h osutatud võrkudes, võib kõnealust teavet asjaomases lepingus
või võrgus osaleva kolmanda riigiga jagada vaid asjaomase liikmesriigi eelneval
nõusolekul.
5.           Seirevahendite ühise
kohaldamise teenuse kaudu saadud mis tahes teabe vahetamisel kolmandate
riikidega järgitakse asjaomaseid vahendeid ja süsteeme reguleerivaid õigusakte
ja eeskirju ning direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 asjaomaseid
sätteid.
Artikkel 19
Käsiraamat
Euroopa Komisjon töötab tihedas koostöös
liikmesriikide ja agentuuriga välja EUROSURi rakendamist ja haldamist käsitleva
praktilise käsiraamatu (edaspidi „käsiraamat”), mis sisaldab tehnilisi ja
tegevussuuniseid, soovitusi ja parimaid tavasid. Euroopa Komisjon võtab
käsiraamatu vastu soovituse vormis.
Artikkel 20
Järelevalve
ja hindamine
1.           Agentuur kehtestab
menetlused, mille abil kontrollitakse EUROSURi tehnilise ja operatiivtegevuse
kooskõla eesmärgiga saavutada nõuetekohane olukorrateadlikkus ja
reageerimisvõime välispiiridel.
2.           Agentuur esitab EUROSURi
tegevuse kohta aruande 1. oktoobril 2015 ja pärast seda iga kahe aasta järel.
3.           Komisjon esitab Euroopa
Parlamendile ja nõukogule EUROSURi käsitleva üldhinnangu 1. oktoobril 2016 ja
pärast seda iga nelja aasta järel. Hinnangus võrreldakse saavutatud tulemusi
seatud eesmärkidega ning hinnatakse käesoleva määruse aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust,
käesoleva määruse kohaldamist liikmesriikides ja agentuuris ning põhiõiguste
järgimist. Vajaduse korral lisatakse hinnangule asjakohased ettepanekud
käesoleva määruse muutmiseks.
4.           Liikmesriigid esitavad
agentuurile lõikes 2 osutatud aruande koostamiseks vajalikku teavet. Agentuur
esitab komisjonile lõikes 3 osutatud hinnangu koostamiseks vajalikku teavet.
Artikkel 21
Jõustumine ja kohaldatavus
1.           Käesolev määrus jõustub
kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2.           Käesolevat määrust
kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2013.
3.           Artikli 5 lõiget 1
kohaldatakse liidu lõunapoolsel välisel merepiiril ja idapoolsel välisel
maismaapiiril asuvate liikmesriikide (Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Itaalia,
Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia,
Slovakkia, Sloveenia, Soome, Ungari) suhtes alates 1. oktoobrist 2013.
4.           Artikli 5 lõiget 1
kohaldatakse välisel maismaa- ja merepiiril asuvate ülejäänud liikmesriikide
(Belgia, Madalmaad, Rootsi ja Saksamaa) suhtes alates 1. oktoobrist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
Lisa
EUROSURi raamistiku eri komponentide loomisel,
kasutamisel ja haldamisel võetakse arvesse järgmisi põhimõtteid.
a)           Huviringkondade põhimõte:
riiklikud koordinatsioonikeskused ja agentuur loovad vastavad huviringkonnad
teabe jagamiseks ja koostöö tegemiseks EUROSURi raames. Huviringkondi
kasutatakse teabevahetuse korraldamiseks riiklike koordinatsioonikeskuste ja
agentuuri vahel, et järgida ühiseid eesmärke, nõudeid ja huve.
b)           Sidusa juhtimise ja
olemasolevate struktuuride kasutamise põhimõte: Agentuur tagab EUROSURi
raamistiku eri komponentide sidususe, mis muu hulgas hõlmab riiklike
koordinatsioonikeskuste toetamist ja juhenditega varustamist ning teabe ja
tehnoloogia koostalitlusvõime edendamist. EUROSURi raamistikus kasutatakse
olemasolevaid süsteeme ja võimalusi nii palju kui võimalik. Seega on EUROSURi
kasutuselevõtt täielikult kooskõlas ELi mereseire ühise teabejagamiskeskkonna
(CISE) algatusega ning aitab seega edendada kooskõlastatud ja kulutõhusat
sektoritevahelist teabevahetust ELis ning võimaldab kasutada selle eeliseid.
c)           Teabevahetuse ja infokindluse
põhimõtted: EUROSURi raames kättesaadavaks tehtud teave on kättesaadav
kõikidele riiklikele koordinatsioonikeskustele ja agentuurile, välja arvatud
siis, kui on sätestatud või kokku lepitud konkreetsed piirangud. Riiklikud
koordinatsioonikeskused tagavad, et liikmesriigi ja Euroopa tasandil vahetatav
teave oleks kättesaadav, konfidentsiaalne ja terviklik. Agentuur tagab, et
Euroopa tasandil vahetatav teave oleks kättesaadav, konfidentsiaalne ja
terviklik.
d)           Teenusele orienteerituse
ja standardimise põhimõtted: EUROSURi võimaluste rakendamisel kasutatakse
teenusele orienteeritud lähenemisviisi. Agentuur tagab, et EUROSURi raamistik
põhineb võimalikult suures ulatuses rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditel.
e)           Paindlikkuse põhimõte:
EUROSURi ülesehituse ning sellega seotud teabe ja tehnoloogia väljatöötamisel
lähtutakse sellest, et EUROSURi sidusrühmad suudaksid reageerida muutustele
paindlikul ja struktureeritud viisil.
FINANTSSELGITUS
1.           ETTERANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS

1.
ETTERANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Ettepanek:
määrus, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR)

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[17]

Praegu rubriik
3a, jaotis 18 – Siseasjad
Tulevased
mitmeaastased finantsperspektiivid: Rubriik 3 (Turvalisus ja kodakondsus)
Ettepaneku/algatuse liik
þ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet (siseasjade rahastamine
aastatel 2014–2020)
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[18]
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.3.
Eesmärgid
1.3.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised
eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Euroopa
Ülemkogu rõhutas oma 23. ja 24. juuni järeldustes vajadust tegeleda Euroopa piiride
valvamise süsteemi (EUROSUR) edasise täiustamisega eelisjärjekorras, et võtta
see kasutusele 2013. aastal, pakkudes piiride valvamisega tegelevatele
liikmesriikide ametiasutustele võimalusi operatiivteabe jagamiseks ja koostöö
tihendamiseks.
Komisjoni
2011. aasta tööprogrammis[19]
on sätestatud, et EUROSURi eesmärk on tugevdada kontrolli Schengeni
välispiiril, eelkõige lõunapoolsel merepiiril ja idapoolsel maismaapiiril.
EUROSURiga luuakse piiride valvamisega tegelevatele liikmesriikide
ametiasutustele (piirivalve, rannavalve, politsei, toll ja merevägi) süsteem
operatiivteabe jagamiseks ning omavahel ja Frontexiga koostöö tegemiseks, et
vähendada uppumisjuhte meres ja ELi märkamatult sisenevate ebaseaduslike
sisserändajate arvu ning suurendada sisejulgeolekut, tõkestades sellist
piiriülest kuritegevust, nagu terrorism, inimkaubandus, ebaseaduslik relvade ja
uimastite üle piiri toimetamine jne.
Alates 2008.
aastast on ELi liikmesriigid, Euroopa välispiiride agentuur Frontex ja Euroopa
Komisjon teinud tihedat koostööd EUSOSURi raamistiku väljatöötamiseks ja
arendamiseks. Alates 2011. aastast on katseprojekti raames tegeldud EUROSURi
komponentide katsetamisega ja nende järkjärgulise kasutuselevõtuga, kasutades
selleks Frontexi eelarvest eraldatud vahendeid. Samal ajal on liikmesriigid alates
2008. aastast kasutanud välispiirifondi vahendeid selliste siseriiklike
komponentide väljaarendamiseks nagu riiklikud koordinatsioonikeskused ja
riiklikud piiride valvamise süsteemid.
Seepärast on
praegu asjaomased järgmised ABB valdkonnad:
18 02 –
Solidaarsus, välispiirid, tagasipöördumine, viisapoliitika ja isikute vaba
liikumine – 1. eesmärk: Võimaldada isikutel ületada sisepiire ilma
piirikontrollita, edendada piiride turvalisust ning tõkestada ebaseaduslikku
rännet, täiustades välispiiri haldamise integreeritud süsteemi ja
kõrgetasemelisi piirikontrollistandardeid, mis muu hulgas hõlmavad ka Schengeni
infosüsteemi (SIS II) kasutuselevõttu ja välispiirifondi finantstoetust.
EUROSURi
üheaegne arendamine ja rakendamine lühendab oluliselt süsteemi kasutuselevõtuks
kuluvat aega ning võimaldab katsetada ja kohandada EUROSURi eri komponente enne
süsteemi kasutuselevõttu 2013. aasta lõpus.
EUROSURi
arendamiseks, katsetamiseks ja järkjärguliseks kasutuselevõtuks tehtav töö
põhineb 2008. aastal komisjoni teatises[20]
esitatud tegevuskaval. Tegevuskava on heaks kiitnud justiits- ja siseküsimuste
nõukogu 2008. aasta juuni ja 2010. aasta veebruari järeldustes ning Stockholmi
programmis ja Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavas.

1.3.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad
vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

EUROSURil on
kaks konkreetset eesmärki: parandada oluliselt piiride kontrollimisega
tegelevate liikmesriigi ametiasutuste ja Frontexi olukorrateadlikkust ja
reageerimisvõimet, nii et parimal juhul tuvastatakse ja likvideeritakse kõik
ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevusega seotud uued rändeteed või
meetodid kohe pärast nende kasutuselevõtmist.

1.3.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
1.         Olukorrateadlikkus
näitab ametiasutuste võimet avastada piiriülest liikumist ning leida põhjendusi
kontrollimeetmete võtmisele. Selleks tuleb liikmesriikide ja Euroopa tasandil
saavutada järgmised tegevuseesmärgid:
a.         ametitevahelise
koostöö tihendamine struktuuride lihtsustamise ja süsteemide omavahelise
ühendamise kaudu õiguskaitse valdkonnas;
b.         andmete
ühildamine koos tänapäevaste tehnoloogiliste võimalustega piiriülese liikumise
avastamiseks ja järgimiseks, eelkõige (väikeste) laevade puhul;
c.         teabe
vahetamine merenduse valdkonna eri sektorite ja osalejate vahel, näiteks
meretranspordi-, tolli-, kalanduskontrolli- ja riigikaitsesektori vahel;
d.         parem
teabevahetus naabruses asuvate kolmandate riikidega;
2.         Reageerimisvõime
näitab mis tahes kontrollimist vajava piiriülese liikumiseni jõudmiseks kuluvat
aega ning ebatavalistele olukordadele asjakohase reageerimise viisi ja kiirust.
Selleks tuleb liikmesriikide ja Euroopa tasandil saavutada järgmised
tegevuseesmärgid:
a.         andmete,
teabe ja luureandmete vahetus peaaegu reaalajas ning vajaduse korral turvalisel
viisil, mis tähendab üleminekut patrulltegevuselt riskianalüüsil rajanevale
luureandmepõhisemale lähenemisviisile;
b.         töötajate
ja vahendite, k.a sensorite ja patrullide tulemuslik haldamine;
c.         tulemuste
mõõtmine ja piiride valvamisega seotud tegevuse mõju hindamine, millega luuakse
uus lähtejoon riskianalüüsi koostamiseks ja prioriteetide ümberjärjestamiseks.
Tabel,
milles on esitatud probleemide, eesmärkide ja meetmete vastastikused seosed
 Konkreetsed eesmärgid || Kavandatavad meetmed
 1a – Struktuuride lihtsustamine ja süsteemide ühendamine liikmesriikide tasandil 2a – Töötajate ja vahendite tulemuslik haldamine 2c – Tulemuste mõõtmine || Riikliku koordinatsioonikeskuse ja Frontexi vaatluskeskuse loomine
 2a – Andmete, teabe ja luureandmete vahetamine peaaegu reaalajas || Riiklikke koordinatsioonikeskusi ja Frontexi ühendava EUROSURi võrgu loomine Ühise piirieelse luurepildi väljatöötamine
 1d – Parem teabevahetus naabruses asuvate kolmandate riikidega   || Ühenduse loomine EUROSURi ning liikmesriikide ja naabruses asuvate kolmandate riikide piirkondlike võrkude vahel
 1b – Andmete ühildamine koos tänapäevaste tehnoloogiliste võimalustega piiriülese liikumise avastamiseks ja järgimiseks 1c – Teabe vahetamine merenduse valdkonna eri sektorite ja osalejate vahel || Seirevahendite ühise kohaldamise teenuse väljatöötamine ELi tasandil

1.3.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Frontex võtab kasutusele menetlused, et
kontrollida EUROSURi tegevuse kooskõla peamiste poliitikaeesmärkidega,
arvestades järgmisi näitajaid[21]:

Mõjunäitajad[22]
Schengenisse märkamatult sisenevate
ebaseaduslike sisserändajate arvu vähenemine;
sisserändajate merel hukkumise määra
vähenemine;
Piiriülese kuritegevuse vähenemine,
eelkõige uimastite üle piiri toimetamise puhul.
Tulemus- ja väljundnäitajad[23]
Olukorrateadlikkuse suurenemine
välispiiridel ja piirieelsel alal;
ametitevahelise koostöö tihendamine
liikmesriikide tasandil;
nii liikmesriike kui ka Frontexit
hõlmava koostöö tihendamine;
koostöö tihendamine naabruses asuvate
kolmandate riikidega;
tehnilise ja operatiivvõimekuse
suurendamine väikeste paatide avastamise ja järgimise puhul;
salastamata ja salastatud teabe tihedam
vahetamine peaaegu reaalajas;
reageerimisvõime suurenemine teadete,
juhtumite ja muude välispiiril toimuvate sündmuste puhul.

1.4.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.4.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

EL seisab
ajavahemikus 2012–2020 jätkuvalt silmitsi piiride valvamisega seotud üldiste ja
konkreetsete probleemidega, mille lahendamisel on abiks EUROSUR[24].
Ebaseaduslikud
sisserändajad avaldavad ELi välispiiridele märkimisväärset survet, mis
prognooside kohaselt jätkub ka järgnevatel aastatel. Väikeste meresõiduks
kõlbmatute paatide kasutuselevõtt on oluliselt suurendanud Vahemeres uppunud
sisserändajate arvu, mis kujutab endast tõsist probleemi õiguskaitseasutustele,
kuna väikeste paatide avastamine ja järgimine avamerel on väga keeruline.
Sisserändajaid üle piiri toimetavad kuritegelikud võrgustikud kasutavad
piiriüleste kuritegude, näiteks inim- ja uimastikaubanduse puhul sageli ühtesid
ja samu rändeteid ja meetodeid Piirikontrolli ja politseiameteid hõlmava
ametitevahelise koostöö tihendamine peaks andma olulise panuse võitlusse
eespool nimetatud tõsiste kuritegudega välispiiril.
Uue
olukorra tekkides muudavad kuritegelikud võrgustikud ebaseadusliku rände ja
piiriülese kuritegevusega seotud rändeteid ja meetodeid sageli kiiremini ja
paindlikumalt, kui liikmesriikide ametiasutused sellele jõuavad reageerida.
Pikema reageerimisaja üheks põhjuseks on see, et merepiiride valvamises osaleb
otseselt kuni kuus eri ametiasutust, samal ajal puuduvad selged eeskirjad ja
andmevood koostöö tegemiseks ja teabe vahetamiseks kõnealuste ametiasutuste
vahel. Teabe vahetamiseks vajalike nõuetekohaste menetluste, võrkude või
andmeedastuskanalite puudumise tõttu esineb kooskõlastamisprobleeme nii
teatavate liikmesriikide piires kui ka eri liikmesriikide vahel. Rändesurve
tekitab tõsiseid probleeme ka nendele naabruses asuvatele kolmandatele
riikidele, mis paiknevad Vahemere lõunarannikul. Seepärast tuleb tihendada
koostööd ebaseaduslike sisserändajate päritolu- ja pardaleminekuriikidega.

1.4.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Kooskõlas subsidiaarsuse
printsiibiga[25]
järgitakse EUROSURi puhul detsentraliseeritud lähenemisviisi, mille puhul
piiride valvamisega tegelevad riiklikud koordinatsioonikeskused moodustavad
EUROSURi koostöö alustala. Olemasolevate siseriiklike ja üleeuroopaliste
süsteemide omavahelise ühendamise ja uute võimaluste väljatöötamise kaudu loob
EUROSUR liikmesriikide piiride kontrolliga tegelevatele ametiasutustele ja
Frontexile tingimused omavaheliseks andmeedastuseks ja teabevahetuseks, et
parandada olukorrateadlikkust välispiiridel ja anda piiride valvamisele tõelist
lisaväärtust.
Parem
teabevahetus aitab täpsemalt tuvastada sihtmärke, näiteks ebaseaduslikuks
sisserändeks ja piiriüleseks kuritegevuseks kasutatavaid paate, ning võimaldab
olemasolevaid vahendeid nende peatamiseks kulutõhusamalt ja õigeaegsemalt
kasutada. Seda eesmärki ei ole liikmesriigi tasandil võimalik piisaval määral
täita ning seda on parem teha Euroopa Liidu tasandil.

1.4.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

EUROSURi
algatus põhineb varasematel kogemustel, näiteks Frontexi koordineeritava
Euroopa patrullide võrgu raames saadud kogemustel. Peale selle kavatsetakse
võimalikult hästi ära kasutada olemasolevaid riiklikke piirikontrollitaristuid,
rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil tegutsevaid süsteeme ning uudseid
tehnoloogiasuundi (nt satelliitide kasutamine). Eelkõige kasutab EUROSUR ära
teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi[26] raames rakendatavaid
uurimisprojekte nüüdisaegse tehnoloogia valdkonnas.

1.4.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude
asjaomaste meetmetega

EUROSURi
eesmärk on olemasolevaid süsteeme, võimalusi ja rahastamisprogramme ELi
tasandil võimalikult hästi ära kasutades tagada võimalikult suur sidusus ja
sünergia teiste asjakohaste instrumentidega.

1.5.
Meetme kestus ja finantsmõju

þ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–
þ  Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2026
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.6.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[27]

þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
þ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
þ  ühenduste asutatud asutustele[28]

–
¨  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
þ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Haldamine ühiselt
koos rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustada)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
EUROSURi eri
komponentide peamisteks elluviijateks on Frontex ja liikmesriigid (eelarve
täitmine koostöös liikmesriikidega), lähtudes EUROSURI 2008. aasta
tegevuskavast (KOM(2008) 68 (lõplik). Riiklike koordinatsioonikeskuste
rajamisel toetavad liikmesriike aastatel 2012–2013 välispiirifond ning aastatel
2014–2020 välispiiri haldamise ja ühise viisapoliitika rahastamisvahend, mis on
osa kavandatavast sisejulgeolekufondist. Samal ajal kasutab Frontex oma
eelarvet EUROSURi võrgu ja muude horisontaalsete komponentide, näiteks ühise
piirieelse luurepildi loomiseks, mille lõpuleviimiseks kasutatakse vajaduse
korral sisejulgeolekufondi toetust (otsene või kaudne tsentraliseeritud
finantsjuhtimine).
Teadus- ja
arendustegevuse seitsmendast raamprogrammist eraldatavate rahaliste vahenditega
toetatakse seirevahendite ühise kohaldamisega seotud kavandatava teenuse kasutuselevõttu
ajavahemikus 2012–2013.
Naabruses
asuvates kolmandates riikides võetavaid meetmeid toetatakse ajavahemikus
2012–2013 rände- ja varjupaigateemalisest programmist, mis on osa arengukoostöö
rahastamisvahendist.

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused ja sagedus.
Kaks aastat pärast EUROSURi täielikku kasutuselevõtmist ja pärast seda
igal aastal esitab Frontex komisjonile EUROSURi tehnilist ja operatiivtegevust
käsitleva aruande, võttes arvesse eespool nimetatud näitajaid[29]. Peale selle koostab komisjon
kolm aastat pärast EUROSURi süsteemi täielikku kasutuselevõttu ja pärast seda
iga nelja aasta järel EUROSURi käsitleva üldhinnangu, milles muu hulgas
võrreldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega ning hinnatakse aluspõhimõtete
jätkuvat kehtivust. Esimene hindamine peaks toimuma aastal 2016, eeldusel et
EUROSUR võetakse kasutusele aastal 2013. Komisjon esitab aruanded hindamiseks
Euroopa Parlamendile ja nõukogule, lisades vajaduse korral asjakohased
ettepanekud EUROSURi loomist käsitleva määruse muutmiseks.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

–      Lisatud mõjuhinnangus esitatud kuluprognoosid põhinevad liikmesriikide,
ELi ametite ja erasektori esitatud andmetel, mida on kontrollinud väline
töövõtja, kelle ülesandeks on koostada tehniline uuring EUROSURi finantsmõju
hindamises. Kõnealused prognoosid annavad täpseima ülevaate kavandatavate
poliitikavalikute rakendamisega seotud kuludest vastavalt EUROSURi 2008. aasta
tegevuskavas ja pärast selle koostamist väljaantud tehnilistes dokumentides
esitatud kirjeldustele. Reguleerimisala, korraldusliku ja juhtimissüsteemi,
tehniliste nõuete, teenuste osutamise laadi ja EUROSURi tegevuskava
järkjärgulise rakendamisega seotud muudatused peaksid prognooside kohaselt
mõjutama ka asjaomaste teenuste pakkumisega seotud kulusid.
–      EUROSURi 2008. aasta tegevuskavas (KOM(2008) 68 (lõplik)
kindlaksmääratud eri komponente ja astmeid töötatakse välja, katsetatakse ja
rakendatakse üheaegselt. Kõnealust lähenemisviisi rakendatakse seetõttu, et
süsteemi arendamine tavapärasel viisil, kus iga astme väljatöötamine põhineb
eelmise astme tulemustel ning süsteemi hakatakse rakendama alles pärast selle
väljaarendamist, nõuaks liiga palju aega. Erinevate astmete rakendamistulemuste
ühisesse raamistikku seadmisel tuleb olla tähelepanelik. Sidususe saavutamisel
on parim vahend õigusaktid, kus on selgelt kindlaks määratud eri komponentide
sisu ning eri osalejate rollid ja kohustused.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetodid

Kohaldatakse
eri finantsprogrammide raames loodud haldus- ja kontrollisüsteeme (nt sisejulgeolekufond).
Peale selle on kavas kasutada nii sise- (nt teadusuuringute ühiskeskus) kui ka
väliseksperte (nt välised töövõtjad), et tagada EUROSURi eri komponentide
nõuetekohane ja sujuv rakendamine.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Kohaldatakse
kõiki liikmesriikide ja Euroopa tasandil kasutatavaid pettusevastaseid
meetmeid.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·
Olemasolevad eelarveread[30]
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik   || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr || Liigendatud[31] || EFTA[32] riigid || Kandidaatriigid[33] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 3a || 18 02 03 02 - Frontex || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 3a || 18 02 06 – Välispiirifond || Liigendatud || EI || EI || JAH || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 3 || 18 02 cc – Sisejulgeolekufond – Piirid ja viisad || Liigendatud || EI || EI || JAH || EI
 3 || 18 02 05 02 - Frontex || Liigendatud || EI || EI || EI || EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludel ajavahemikus 2014–2020[34]
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Nr 3 || Turvalisus ja kodakondsus
 Siseasjade peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgmised aastad || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sisejulgeolekufond[35]   || Kulukohustused || (1) || 14,107 || 16,111 || 16,111 || 16,411 || 16,411 || 16,411 || 16,411 ||   || 111,973
 Maksed || (2) || 1,915 || 3,997 || 7,720 || 12,130 || 15,751 || 16,266 || 16,347 || 37,848 || 1111,973
 18 02 03 02[36] || Kulukohustused || (1a) || 20,601 || 19,997 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 ||   || 132,048
 Maksed || (2a) || 10,301 || 20,299 || 19,144 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 9,145 || 132,048
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad  haldusassigneeringud[37]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverea nr ||   || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   || 0
 Siseasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +1b+1c || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 ||   || 244,021
 Maksed ||   || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 ||   || 244,021
 Maksed || (5) || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 ||   || 244,021
 Maksed || =5+ 6 || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Järgmised aastad || KOKKU
 Siseasjade peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 ||   || 1,778
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   || 0
 Siseasjade peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 ||   || 1,778
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 ||   || 1,778
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 ||   || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1– 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 34,962 || 36,362 || 34,655 || 34,955 || 34,955 || 34,955 || 34,955 ||   || 245,799
 Maksed || 12,469 || 24,550 || 27,118 || 30,674 || 34,295 || 34,810 || 34,891 || 46,993 || 245,799

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist
järgmiselt:
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU ||
 VÄLJUNDID ||
 Väljundi liik[38]   || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 ERIEESMÄRGID nr 1a, 2a ja 2c[39] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund[40] || Keskus || 2,179 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 52,29 ||
 - Väljund[41] || Keskus || 75,765 || 1 || 11,316 || 1 || 12,164 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 75,765 ||
 Erieesmärgid nr 1a, 2a ja 2c kokku || 25 || 18,786 || 25 || 19,634 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 128,055 ||
 ERIEESMÄÄRK nr 2a[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund[43] || Võrk || 33,071 || 1 || 5,969 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 33,071 ||
 - Väljund[44] || Pilt || 23,212 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 23,212 ||
 Erieesmärk nr 2a kokku || 2 || 9,285 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 56,283 ||
 ERIEESMÄÄRK nr 1d[45] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Väljund[46] || Võrk || 537,75 || 4 || 951 || 4 || 0 || 4 || 0 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 2,151
 || Erieemärk nr 1d kokku || 4 || 0,951 || 4 || 0 || 4 || 0 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 2,151
 ERIEESMÄRGID nr 1b ja 1c[47] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund[48] || Teenus ||   || 1 || 5,686 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 57,532
 Erieesmärgid nr 1b ja 1c kokku || 1 || 5,686 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 57,532
 KULUD KOKKU || 32 || 37,198 || 32 || 38,688 || 32 || 36,891 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 244,021 ||

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014[49] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[50]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778

3.2.3.2.
 Hinnanguline personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:[51]
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 18 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad[52]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[53] || peakorteris[54] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD
XX on asjaomane
poliitikavaldkond või eelarvejaotis.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali
täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || EUROSURi igapäevase haldamise järelevalve ja toetamine.
 Koosseisuvälised töötajad ||

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga

–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva ja järgmise mitmeaastase
finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik
paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamine[55].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
þ  Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

Hinnanguline mõju tuludele
–
þ  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[56]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avaldatava mõju arvutusmeetod.
[1]               ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.
[2]               KOM(2008) 68 (lõplik), 13.2.2008 (EUROSURi tegevuskava).
Aastatel 2008–2010 tehtud edusammude kohta vt SEK(2009) 1265 (lõplik),
24.9.2009 ja SEK(2011) 145 (lõplik), 28.1.2011.
[3]               Vt ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 1
punkt c.
[4]               Vt määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikkel 11c, lisatud
määrusega (EL) nr 1168/2011.
[5]               KOM(2010) 385 (lõplik), 20.7.2010.
[6]               ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.
[7]               EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
[8]               EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
[9]               ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.
[10]             EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.
[11]             EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
[12]             EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
[13]             ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.
[14]             ELT L 160, 18.6.2011, lk 19.
[15]             ELT L 111, 4.5.2010, lk 20.
[16]             EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.
[17]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[18]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
b.
[19]             KOM(2010) 623 (lõplik), 27.10.2010, II KD, 43, 14.
[20]             KOM(2008) 68 (lõplik), 13.2.2008 (EUROSURi tegevuskava).
[21]             Vt lisatud mõjuhinnangu peatükk 8.
[22]             Vt ka Frontexi riskianalüüsi aruannetes ja EUROPOLi
asjaomases aruannetes 2011. aasta kohta esitatud arvandmed. Need näitajad
sõltuvad ka EUROSURi-välistest faktoritest, näiteks naabruses asuvate
kolmandate riikide poliitilise ja majandusliku olukorra muutumine.
[23]             Võrreldes praeguse olukorraga, mida on kirjeldatud
EUROSURi määruse eelnõule lisatud mõjuhinnangus.
[24]             Vt lisatud mõjuhinnangu peatükid 3.2 ja 3.3.
[25]             Vt lisatud mõjuhinnangu peatükk 3.5.
[26]             Vt lisas 1.5 loetletud projektid.
[27]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[28]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[29]             Vt lisatud mõjuhinnangu peatükk 8.
[30]             Neid eelarveridu kasutatakse EUROSURi eri komponentide
järkjärguliseks väljatöötamiseks ja katsetamiseks kuni aastani 2013. Kuna
EUROSURi käsitlev määrus peaks jõustuma 2013. aasta lõpus, hõlmab
finantsselgitus vaid ajavahemikku 2014–2020. Ülevaade ajavahemikus 2008–2010
EUROSURi väljatöötamisega seotud kuludest ja ajavahemikus 2011–2020 EUROSURiga
seotud hinnangulistest kuludest on esitatud lisatud mõjuhinnangus.
[31]             Liigendatud assigneeringud
[32]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[33]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[34]             Ülevaade hinnangulisest mõjust kuludele ajavahemikus
2011–2020 on esitatud lisatud mõjuhinnangus.
[35]             See eelarverida hõlmab järgmisi kulusid: 1) Riiklike
koordinatsioonikeskuste tegevuskulude kaasrahastamine ELi poolt 75 % ulatuses
nende 24 liikmesriigi puhul, kellel on väline maismaa- ja merepiir, tingimusel
et liikmesriigid on ette näinud nende kulude katmise ELi eelarvest. 2)
Seirevahendite ühise kohaldamise teenusega seotud kulud, mida tuleks
kaasrahastada Euroopa asjaomaste kosmoseprogrammide raames (sh juba kasutusele
võetud ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programmi raames)
ajavahemikus 2014–2020 kättesaadavate vahendite ulatuses. 3) EUROSURi ning
liikmesriikide ja naabruses asuvate kolmandate riikide piirkondlike võrkude
vahelise ühenduse loomisega seotud kulud. 4) Muud EUROSURi rakendamiseks
vajalikud kulud.
[36]             Frontexi vaatluskeskuse tegevuskulud, riiklikke
koordinatsioonikeskusi ja Frontexit ühendava võrguga seotud kulud ning ühise
piirieelse luurepildiga seotud kulud. Prognooside kohaselt tuleks eespool
nimetatud kulude katmiseks eraldada Frontexi eelarvest igal aastal 5–10
miljonit eurot ja Sisejulgeolekufondi eelarvest igal aastal 10–15 miljonit
eurot. Frontexi eelarvest eraldatava summa täpne suurus määratakse kindlaks
iga-aastase eelarvemenetluse käigus.
[37]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[38]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms).
[39]             Vt osa 1.4.2: 1a – Struktuuride lihtsustamine ja
süsteemide ühendamine siseriiklikul tasandil 2a – Töötajate ja vahendite
tulemuslik haldamine 2c – Mõju mõõtmine
[40]             Riiklike koordinatsioonikeskuste tegevuskulude
kaasrahastamine ELi poolt 75 % ulatuses nende 24 liikmesriigi puhul, kellel on
väline maismaa- ja merepiir.
[41]             Frontexi vaatluskeskuse tegevuskulud.
[42]             2a – Andmete, teabe ja luureandmete vahetamine peaaegu
reaalajas
[43]             Frontexi ja riiklikke koordinatsioonikeskusi ühendava
võrguga seotud tegevuskulud.
[44]             Ühise piirieelse luurepildi väljatöötamisega seotud
tegevuskulud.
[45]             1d – Parem teabevahetus naabruses asuvate kolmandate
riikidega
[46]             Ühenduse loomine EUROSURi ning liikmesriikide ja naabruses
asuvate kolmandate riikide piirkondlike võrkude vahel
[47]             1b – Andmete ühildamine koos tänapäevaste tehnoloogiliste
võimalustega piiriülese liikumise avastamiseks ja vaatlemiseks; 1c – Teabe
vahetamine merenduse valdkonna eri sektorite ja osalejate vahel.
[48]             Seirevahendite ühise kohaldamise teenuse väljatöötamine
ELi tasandil
[49]             Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
[50]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[51]             Allpool esitatud tabelis osutatud 2 AD ametikohad
sisalduvad ettepanekus Sisejulgeolekufondi loomist käsitleva määruse kohta.
[52]             Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.
[53]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read).
[54]             Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[55]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[56]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast
25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.