Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0506

Ettepanek : Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 seoses teatavate kalavarude püügivõimaluste ja lisatingimustega  /* KOM/2009/0506 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.9.2009KOM(2009) 506 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 seoses teatavate kalavarude püügivõimaluste ja lisatingimustegaSELETUSKIRINõukogu määrusega (EÜ) nr 43/2009 on 2009. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.Kuna teatavad laevarühmad jäetakse nõukogu määrusega (EÜ) nr [..]/2009 välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 kohase püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisest, on vaja kohandada maksimaalset lubatud püügikoormust, mis asjaomastele liikmesriikidele on eraldatud määruse (EÜ) nr 43/2009 IIa lisa kohaselt.Käesoleva ettepaneku eesmärk on esitada määruse (EÜ) nr 43/2009 vajalikud muudatused.Nõukogul palutakse käesolev ettepanek võimalikult kiiresti vastu võtta, et kaluritel oleks võimalik kavandada käesoleva püügihooaja tegevust.Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 seoses teatavate kalavarude püügivõimaluste ja lisatingimustegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[1] eriti selle artiklit 20,võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava,[2] eriti selle artiklit 12,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 43/2009[3] on määratud 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.(2) Määruse (EÜ) nr 43/2009 IIa lisas on sätestatud eeskirjad püügikoormuse korraldamiseks määrusega (EÜ) nr 1342/2008 kehtestatud pikaajalise tursavarude majandamise kava raames ning kõnealuse lisa 1. liites on kindlaks määratud maksimaalne lubatud püügikoormus kilovatt-püügipäevades, mida iga liikmesriik võib kasutada asjaomastes piirkondades ja asjaomaste püügivahendite rühma puhul. Võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. juuli määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast,[4] muudetud määrusega (EÜ) nr [..]/2009,[5] on vaja kohandada maksimaalset lubatud püügikoormust, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 43/2009 IIA lisa 1. liites, lahutades selleks Saksamaa puhul 169 179 kilovatt-püügipäeva püügikoormuse rühmas TR1 geograafilises piirkonnas b ja 9 295 kilovatt-püügipäeva piirkonnas d ning Prantsusmaa puhul 1 569 719 kilovatt-püügipäeva püügikoormuse rühmas TR1 ja 96 903 kilovatt-püügipäeva püügikoormuse rühmas GN1 geograafilises piirkonnas d ning Hispaania puhul 1 402 142 kilovatt-püügipäeva püügikoormuse rühmas LL geograafilises piirkonnas d. Pidades silmas määruse EÜ nr [..]/2009 kohaldamist tagasiulatuvalt alates 1. veebruarist 2009, tuleks kõnealuseid kohandusi kohaldada samast kuupäevast.(3) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 43/2009 vastavalt muuta.(4) Selleks et tagada asjaomastele kaluritele kindlus ning võimaldada neil kavandada käesoleva kalastushooaja tegevust võimalikult kiiresti, on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajavahemikust, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule ning Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao artiklis 3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 43/2009 muudatusedMääruse (EÜ) nr 43/2009 IIA lisa 1. liidet muudetakse järgmiselt:1) tabelis b asendatakse Saksamaad käsitlev veerg järgmisega:DE |2 057 354 |600 089 |3 501 |29 822 |1 893 044 |227 773 |516 |0 |2) tabelis d:a) Saksamaad käsitlev veerg asendatakse järgmisega:DE |15780 |0 |0 |0 |0 |35531 |0 |0 |b) Prantsusmaad käsitlev veerg asendatakse järgmisega:FR |1 128 383 |5 881 |0 |506 |11 692 |0 |0 |54 917 |c) Hispaaniat käsitlev veerg asendatakse järgmisega:ES |0 |0 |0 |0 |0 |13 836 |0 |0 |Artikkel 2JõustumineKäesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse alates 1. veebruarist 2009.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimel. eesistuja [1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[2] ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.[3] ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.[4] ELT L 214, 19.8.2009, lk 16.[5] ELT L [..], [..].[..].2009, lk [..].


				|

		52014PC0386

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes, ning peatatakse selle kohaldamine Bosnia ja Hertsegoviina suhtes /* COM/2014/0386 final - 2014/0197 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
ELi poliitika Lääne-Balkani riikide suhtes
kajastub stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis, mille algatas 1999.
aasta mais Euroopa Komisjon. Euroopa Ülemkogu
otsustas 23. ja 24. märtsi 2000. aasta kohtumisel Lissabonis, et Lääne-Balkani
riikidega sõlmitavatele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingutele peaks
eelnema ühepoolne kaubanduse liberaliseerimine. Ühepoolne kaubanduse
liberaliseerimine on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1215/2009, millega
kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja
assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide
suhtes. Määrust (EÜ) nr 1215/2009 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2015.
Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi
algusest peale on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud sõlmitud kõikide
Lääne-Balkani riikidega, välja arvatud Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovoga[1]. Bosniat ja Hertsegoviinat tunnustati võimaliku kandidaatriigina
2003. aastal ning 2008. aastal allkirjastati stabiliseerimis- ja
assotsieerimisleping, milles riik nõustus liidu liikmesuse tingimustega.
Sellest ajast kohaldatakse Bosnia ja Hertsegoviinaga sõlmitud kaubandust ja
kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut kuni stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu
ratifitseerimismenetluse lõpuleviimiseni.
Võttes arvesse liidu ning kõikide
stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide vahel
lepingulise korra raames välja töötatud tollitariifide liberaliseerimise
erinevat ulatust ning määruse (EÜ) nr 1215/2009 alusel antud soodustusi,
tehakse ettepanek pikendada määruse (EÜ) nr 1215/2009 kohaldamisaega kuni 31.
detsembrini 2020, et anda erandlikke kaubandusmeetmeid kohaldavatele riikidele
ja Euroopa Liidule piisavalt aega ühtlustada vajaduse korral määruse (EÜ) nr
1215/2009 alusel antud soodustusi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus
sätestatutega. Pärast Euroopa Liidu laienemist
1. juulil 2013 ei ole Bosnia ja Hertsegoviina veel nõustunud kohandama
vahelepingu alusel antud kaubandussoodustusi, et võtta arvesse Horvaatia ning
Bosnia ja Hertsegoviina vahelist Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu alusel
kehtestatud kauplemise sooduskorda. Juhul kui Bosnia ja Hertsegoviina ning
Euroopa Liit ei jõua kaubandussoodustuste kohandamise suhtes kokkuleppele,
tuleks Bosniale ja Hertsegoviinale määruse (EÜ) nr 1215/2009 kohaselt antud
soodustused peatada alates 1. jaanuarist 2016. Pärast seda, kui Bosnia ja
Hertsegoviina ning Euroopa Liit on allkirjastanud vahelepingus kehtestatud
kaubandussoodustuste kohandamise lepingu ning kohaldavad seda ajutiselt, tuleks
soodustused taastada.
ELi lepingu artikli 21
lõikes 1 on sätestatud, et liidu tegevus rahvusvahelisel areenil tugineb
põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine
ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik,
inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse,
võrdsuse ja solidaarsuse austamine. Liit peab austama ja
edendama neid põhimõtteid ka oma välistegevuses, mis hõlmab ühist
kaubanduspoliitikat. Määruses (EÜ) nr 1215/2009 ei ole ette nähtud ühtegi
võimalust ajutiselt peatada erandlike kaubandusmeetmete kohaldamist juhul, kui
asjaomased riigid rikuvad tõsiselt ja süstemaatiliselt inimõiguste, demokraatia
ja õigusriigi põhimõtteid. On asjakohane
kehtestada selline võimalus, et tagada kiire tegutsemine juhul kui Euroopa
Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud
maadel ja territooriumidel rikutakse tõsiselt ja süstemaatiliselt inimõiguste,
demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid.
Lisatud on ka tehniline kohandus seoses
Montenegrole antava võimalusega kasutada veini importimisel täiendavaid
üldkvoote.
2.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 207 lõige 2.
3.           MÕJU EELARVELE
Kavandatava määrusega ei kaasne
täiendavaid kulusid ELi eelarvest. Ajavahemikul 2015–2020 tollimaksudest laekuv
tulu ei vähene, kui pidada silmas erandlikke kaubandusmeetmeid kohaldavate
riikide toodangut. Hüpoteetilist tulu, mida tulevane eksport võiks tuua, ei saa
käsitada saamata jääva tollimaksutuluna.
2014/0197 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu
stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade
ja territooriumide suhtes, ning peatatakse selle kohaldamine Bosnia ja
Hertsegoviina suhtes
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu määruses (EÜ) nr
1215/2009[2]
nähakse liidu ja Lääne-Balkani riikide ja nende asjaomaste territooriumide
vahel ette ühepoolne kaubanduse liberaliseerimine, andes kõikidele
Lääne-Balkani riikidest pärit toodetele piiramatu tollimaksuvaba juurdepääsu
liidu turule kuni 31. detsembrini 2015.
(2)       Määruses (EÜ) nr 1215/2009 ei
ole ette nähtud ühtegi võimalust ajutiselt peatada erandlike kaubandusmeetmete
kohaldamist juhul, kui asjaomased riigid rikuvad tõsiselt ja süstemaatiliselt
inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid. On asjakohane kehtestada
selline võimalus, et tagada kiire tegutsemine juhul, kui Euroopa Liidu
stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatel või sellega seotud
maadel ja territooriumidel rikutakse tõsiselt ja süstemaatiliselt inimõiguste,
demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid.
(3)       Võttes arvesse liidu ning
kõikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide vahel
lepingulise korra raames välja töötatud tollitariifide liberaliseerimise
erinevat ulatust ning määruse (EÜ) nr 1215/2009 alusel antud soodustusi,
tehakse ettepanek pikendada määruse (EÜ) nr 1215/2009 kohaldamisaega kuni 31.
detsembrini 2020, et anda erandlikke kaubandusmeetmeid kohaldavatele riikidele
ja Euroopa Liidule piisavalt aega ühtlustada vajaduse korral määruse (EÜ) nr
1215/2009 alusel antud soodustusi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus
sätestatutega.
(4)       Määruses (EÜ) nr 1215/2009 on
sätestatud üldkvoodid kombineeritud nomenklatuuri (CN) koodide 220421 93-220421
98 ja 220429 93-220429 98 alla kuuluva veini importimiseks liitu. Vastavalt
stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingutes sätestatule võivad Lääne-Balkani
riigid või territooriumid, välja arvatud Montenegro, neid kvoote
individuaalsete kvootide lõppemisel kasutada. Montenegroga sõlmitud veini
käsitlevas protokollis on ette nähtud vaid CN koodide ex220410 and ex220421
alla kuuluva veini kvoodid, mida ta ei ole suutnud ära kasutada. See takistab
Montenegrol kasutamast tollimaksuvaba veinikvooti toodete puhul, mida ei ole
stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus märgitud. Selleks et tagada kõikide
Lääne-Balkani riikide ja territooriumide võrdne kohtlemine, on asjakohane ette
näha, et Montenegrole antakse samuti võimalus CN koodi 220429 alla kuuluvate
toodete puhul kasutada üleilmseid veinikvoote ilma, et individuaalsed kvoodid
peaksid olema ära kasutatud.
(5)       Stabiliseerimis- ja
assotsieerimisprotsessi algusest peale on stabiliseerimis- ja
assotsieerimislepingud sõlmitud kõikide Lääne-Balkani riikidega, välja arvatud
Bosnia ja Hertsegoviina ja Kosovoga[3].
Nõukogu volitas 2013. juunis komisjoni alustama läbirääkimisi stabiliseerimis-
ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks Kosovoga.
(6)       Bosniat ja Hertsegoviinat
tunnistati liidu võimaliku kandidaatriigina 2003. aastal ning 16. juunil
2008. aastal allkirjastati stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping, milles
riik nõustus liidu liikmesuse tingimustega. Sellest ajast kohaldatakse Bosnia
ja Hertsegoviinaga sõlmitud kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut[4] („vaheleping”) kuni
stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ratifitseerimismenetluse
lõpuleviimiseni.
(7)       Kuid Bosnia ja Hertsegoviina
ei ole veel nõustunud kohandama vahelepingu alusel antud kaubandussoodustusi,
et võtta arvesse Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelist Kesk-Euroopa
vabakaubanduslepingu alusel kehtestatud kauplemise sooduskorda. Juhul kui
käesoleva määruse vastuvõtmise ajaks ei ole Euroopa Liit ning Bosnia ja
Hertsegoviina alla kirjutatud lepingule, millega kohandatakse stabiliseerimis-
ja assotsieerimislepingus ning vahelepingus kehtestatud kaubandussoodustusi,
tuleks Bosniale ja Hertsegoviinale antud soodustused peatada alates 1.
jaanuarist 2016. Pärast seda, kui Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Liit on
allkirjastanud vahelepingus kehtestatud kaubandussoodustuste kohandamise
lepingu ning kohaldavad seda ajutiselt, tuleks soodustused taastada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust
(EÜ) nr 1215/2009 muudetakse järgmiselt.
1)           Artikli 2 lõikesse 1 lisatakse punkt
d:
„d) artiklis 1 osutatud riigid ja territooriumid
peavad hoiduma inimõiguste, sealhulgas põhiliste tööõiguste, demokraatia ja
õigusriigi põhimõtete tõsisest ja süstemaatilisest rikkumisest.”
2)           Artiklis 12 asendatakse teine ja
kolmas lõik järgmisega:
„Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2020.”
3)           I lisas asendatakse joonealune
märkus 5 järgmisega:
„(5) Montenegrost pärit veini suhtes kohaldatakse
juhul, kui tegemist on CN 2204 21 koodi alla
kuuluvate toodetega, kõnealust
üldtariifikvooti, kui Montenegroga sõlmitud veini käsitlevas protokollis
sätestatud individuaaltariifikvoodid on ära kasutatud. Kõnealune individuaalkvoot
avatakse järjekorranumbri 09.1514 all.”
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 1215/2009 kohaldamine Bosnia
ja Hertsegoviina suhtes peatatakse alates 1. jaanuarist 2016.
Artikkel 3
1.           Vaatamata artiklile 2,
ei peatata määruse (EÜ) nr 1215/2009 kohaldamist Bosnia ja Hertsegoviina suhtes
enne 1. jaanuari 2016, kui Euroopa Liit ning Bosnia ja Hertsegoviina
allkirjastavad lepingu stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning
vahelepingu kohandamise kohta ning kohaldavad seda ajutiselt, et võtta arvesse
Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga.
2.           Kui lõikes 1 osutatud
lepingule ei kirjutata alla ega kohaldata seda enne 1. jaanuari 2016, hakatakse
määrust (EÜ) nr 1215/2009 uuesti Bosnia ja Hertsegoviina suhtes kohaldama
kuupäevast, millal lepingule alla kirjutatakse ja seda kohaldama hakatakse.
3.           Komisjon avaldab teate Euroopa
Liidu Teatajas kohe pärast esimeses lõigus osutatud lepingu
allkirjastamist.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses
võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999
ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.
[2]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 1215/2009, 30. november
2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu
stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade
ja territooriumide suhtes (ELT L 328, 15.12.2009, lk 1).
[3]               Selline nimekasutus ei mõjuta Kosovo staatuse küsimuses
võetud seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu
resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo
iseseisvusdeklaratsiooni kohta.
[4]               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia
ja Hertsegoviina vaheline kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping
(ELT L 233, 30.8.2008, lk 6).


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0426

Ettepanek : Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta  /* KOM/2009/0426 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.8.2009KOM(2009) 426 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohtaSELETUSKIRI1. Ettepanku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist menetluses teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ja ajutise tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |3. Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon algatas 12. juunil 2008 Hiinast pärit teatavate magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise. Uurimine piirdus taotlejaga Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited seotud dumpingu kontrollimisega. Kõnealuse eksportiva tootja suhtes kohaldatakse praegu dumpinguvastase tollimaksu määra 27,7 %. Uurimine kinnitas, et taotleja vastas viiele turumajandusliku kohtlemise tingimusele. Seega võeti talle individuaalse dumpingumarginaali arvutamise aluseks tema enda andmed. Nende andmete põhjal määrati kindlaks dumpingumarginaal 17,2 %. Lisaks sellele järeldati, et praegusel uurimisperioodil ilmnenud asjaolud on püsivad. Seega soovitatakse nõukogul vastu võtta lisatud ettepanek määruse kohta, mis tuleks avaldada hiljemalt 11. septembril 2009, et muuta taotleja suhtes teatavate magneesiumoksiidtelliste impordi puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu määra 14,4 %-le. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. Märget selle kohta, et ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus on võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |4. Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1659/2005[2] (edaspidi „algmäärus”) on kehtestud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes. Meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu määra 39,9 %, välja arvatud kuue esialgses määruses selgelt nimetatud äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.2. Läbivaatamise taotlus(2) Aastal 2008 esitati komisjonile osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotlus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas Hiina eksportiv tootja Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited (edaspidi „taotleja”). Taotleja toodetud toodete suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära 27,7%.(3) Taotleja väitis vahepealse läbivaatamise taotluses, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ning need muutused on püsivad. Taotleja väitis, et tema omamaiste hindade ja tootmiskulude võrdlus ühendusse suunatud ekspordi hindadega näitab, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kui praegu kehtiva meetmega kehtestatud tase. Seega väitis taotleja, et dumpingu korvamiseks ei ole enam vaja jätkata meetme rakendamist praegusel tasemel. Eelkõige esitas taotleja esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et turumajanduslikuks kohtlemiseks vajalikud tingimused on täidetud.3. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine(4) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 läbivaatamise, mis piirdub dumpingu kontrollimisega taotleja puhul. Komisjon avaldas algatamisteate 12. juunil 2008 Euroopa Liidu Teatajas [3] ja alustas uurimist.4. Vaatlusalune toode ja samasugune toode(5) Vahepealses läbivaatamises uuritav toode on sama kui esialgses määruses, s.o Hiinast pärit keemiliselt seotud põletamata magneesiumoksiidtellised, mille magneesiumoksiidi komponent sisaldab vähemalt 80 % magneesiumoksiidi ning mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti (edaspidi „vaatlusalune toode”) ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 ja ex 6815 99 90 (TARICi koodid 6815 91 00 10, 6815 99 10 20 ja 6815 99 90 20) alla.(6) Hiina omamaisel turul toodetud ja müüdud ning ühendusse eksporditud tootel ning USAs toodetud ja müüdud tootel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ja kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguse tootega.5. Asjaomased isikud(7) Komisjon teatas ametlikult ühenduse tootmisharule, taotlejale ja eksportiva riigi ametiasutustele vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.(8) Turumajandusliku kohtlemise taotlemise vorm ja küsimustik saadeti taotlejale ja temaga seotud äriühingutele, kes kõik vastasid ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:a) Hiina-  Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Limited (taotleja), Dashiqiao, Liaoning Provinceb) Itaalia-  Duferco Commerciale S.p.A., Genovac) Prantsusmaa-  Duferco, Aubervilliersd) Šveits-  Duferco SA, Lugano5. Uurimisperiood(9) Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. märtsini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”).B. UURIMISTULEMUSED1. Turumajanduslik kohtlemine(10) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud tingimused, st kes tõestatult valmistavad ja müüvad samasugust toodet turumajanduse tingimustes. Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:-  majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;-  äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;-  varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;-  pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;-  valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.(11) Taotleja esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja esitas nõuetekohaselt täidetud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Seejärel kontrolliti esitatud teavet ja andmeid kohapeal.(12) Uurimise käigus leiti, et taotleja täidab kõik viis turumajandusliku kohtlemise tingimust. Leiti, et taotleja tegi uurimisperioodil oma majanduslikud otsused ilma riigi sekkumiseta või mitteturumajanduslike tingimustega seotud moonutusteta. Taotleja kohta kehtivad Hiina pankroti- ja asjaõigusseadused ja talle ei tehta mööndusi. Äriühingul on üks raamatupidamisdokumentide kogum ja raamatupidamissüsteem ning leiti, et tema tegevus on kooskõlas üldiste rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetega ning rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Leiti, et kulud ja hinnad peegeldavad turuväärtusi ja et valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.(13) Eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal saab taotlejale võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.(14) Ühenduse tootmisharule, taotlejale ja eksportiva riigi ametiasutustele anti võimalus esitada märkusi turumajandusliku kohtlemist käsitlevate järelduste kohta. Taotleja ja ühenduse tootmisharu esitasid seejärel oma märkused.(15) Ühenduse tootmisharu väitis, et taotleja ei täida esimest tingimust, sest mitmesuguste ekspordipiirangute tõttu, mille Hiina valitsus on kehtestanud vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatava peamise tooraine suhtes, olid tooraine hinnad omamaisel turul moonutatud. Seega saavad Hiina magneesiumoksiidtelliste tootjad hankida toorainet parematel tingimustel kui nende teistest riikidest pärit konkurendid.(16) Selle väite kontrollimiseks uuriti hindu, millega taotleja ostis peamist toorainet (magneesiumoksiid), ja ühenduse tootmisharu esitatud Hiinast pärit magneesiumoksiidi avalikult noteeritud hinda (allikas: Price Watch/Industrial minerals). Võrdlus näitas, et uurimisperioodil esinenud hinnaerinevusi ei saanud pidada olulisteks. Lisaks oli uurimise käigus võimalik kontrollida, et taotlejal oli vaba voli osta magneesiumi eri tarnijatelt ning riik ei sekkunud hinnaläbirääkimistesse. Seega ilmnes, et tooraine hinnaga seotud moonutused ei avaldanud uurimisperioodil kõnealusele äriühingule märkimisväärset mõju.(17) Lähtuvalt eespool toodud põhjendustest ja järeldustest kinnitatakse, et taotleja suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.2. Normaalväärtus(18) Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kindlaks, kas taotleja samasuguse toote omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt on omamaine müük tüüpiline siis, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse suunatud vastava eksportmüügi kogumahust. Leiti, et taotleja müüs omamaisel turul tüüpilistes kogustes.(19) Seejärel tehti kindlaks need omamaisel turul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid identsed ja vahetult võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud liikidega.(20) Iga tooteliigi puhul, mida taotleja müüs omamaisel turul ja mis leiti olevat ühendusse ekspordiks müüdava tooteliigiga vahetult võrreldavad, tehti algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamisel kindlaks, kas omamaine müük oli toimunud tüüpilises koguses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht oli uurimisperioodil vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.(21) Algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt kontrolliti ka seda, kas iga tooteliigi omamaine müük oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul sõltumatutele klientidele omamaisel turul kasumlikult.(22) Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõigi uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.(23) Kui tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 %, või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi uurimisperioodil toimunud ainult tulutoova müügi kaalutud keskmisega hinnaga.(24) Kui taotleja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, tuli kohaldada teistsugust meetodit. Sellisel juhul kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust. Normaalväärtus arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud liikide tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 põhines müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumimarginaali osakaal samasuguse toote müügi-, üld- ja halduskulude keskmisel ning samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud taotleja müügi kasumimarginaalil.3. Ekspordihind(25) Kuna eksportmüük ühendusse toimus kas ühenduses või Šveitsis asuvate taotlejaga seotud äriühingute kaudu, arvutati tehasest hankimise tasandi ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted müüdi esimest korda edasi ühenduse sõltumatule ostjale ja mida oli kohandatud, võttes arvesse nii impordi ja edasimüügi vahelisel ajal kantud kõiki kulusid kui ka mõistlikke müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumimarginaali. Kõnealusel juhul lähtuti seotud importijate müügi-, üld- ja halduskuludest.(26) Kuna puudusid andmed sõltumatute hankijate kohta ning kuna käesolev vahepealne läbivaatamine piirdus ühe äriühinguga seotud dumpingu uurimisega, võeti importija mõistliku kasumimarginaali aluseks esialgses uurimises koostööd teinud sõltumatu importija kasum.(27) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis taotleja, et ühe tema seotud eksportija ekspordihinna arvutamiseks kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude suhtarv ei vastanud tegelikule olukorrale, kuna see arvutati suhtena kogukäibesse ilma, et arvesse oleks võetud asjaolu, et suurem osa kõnealuse äriühingu müügist toimus vahendustegevuse alusel ja et käibes näidati ainult vahendustasusid.(28) Seoses selle väitega uuris komisjon uuesti tõendeid, mis olid kogutud kõnealuse seotud importija valdustesse tehtud kontrollkäigu ajal. Nende andmete põhjal leiti, et taotleja väide on põhjendatud ja et kõnealuse seotud importija kaudu toimunud ekspordi arvestusliku hinna arvutamisel kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude suhe vaadati läbi. Kõnealune läbivaadatud müügi-, üld- ja halduskulude suhe leiti olevat kooskõlas ka teiste seotud importijate kohta tehtud järeldustega.4. Võrdlus(29) Keskmist normaalväärtust ja keskmist ekspordihinda võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul tehasehindade tasandil, samal kaubandustasandil ja samal kaudse maksustamise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja krediidikulusid ning tegelikke tasutud dumpinguvastaseid tollimakse.(30) Uurimise käigus selgus, et eksportmüügi eest tasutud käibemaksu ei tagastatud (isegi mitte osaliselt, nagu oli tehtud esialgses uurimises). Taotlejale algmääruse artikli 20 kohaselt avalikustatud teabes on seepärast märgitud, et nii ekspordihind kui ka normaalväärtus arvutatakse vastavalt makstud või makstavale käibemaksule. Taotleja väidab, et kõnealune lähenemisviis ei ole seaduslik. Selle väite kohta võib märkida järgmist.(31) Seoses väitega, et esialgses uurimises kasutati muud metoodikat (s.o käibemaks arvati maha nii normaalväärtusest kui ka ekspordihinnast), tuleb märkida, et läbivaatamise uurimisperioodil ja esialgse uurimise ajal ei kehtinud samad tingimused. Kui esialgse uurimise ajal käibemaks osaliselt tagastati (nagu on märgitud eespool), millest tulenevalt oli vaja kohandamist vastavalt artikli 2 lõikele 10, siis läbivaatamise uurimisperioodil ekspordimüügilt makstud käibemaksu ei tagastatud. Seepärast ei olnud vaja ei ekspordihinda ega ka normaalväärtust käibemaksu suhtes kohandada. Isegi kui seda saaks pidada meetodi muutmiseks, on see õigustatud vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9, sest tingimused on muutunud.(32) Taotleja märkis veel, et käesolevas läbivaatamises kasutatud meetod suurendaks kunstlikult dumpingumarginaali. Kõnealuse väitega ei saa nõustuda. Kasutatud meetod on neutraalne. Sellel on samasugune mõju nagu siis, kui äriühing müüb ühendusse teatavaid tooteid või teeb ühendusega teatavaid tehinguid ekspordihinnaga, mis ei ole dumpinguhind. Teisisõnu, isegi kui käibemaksu lisamine võrrandi mõlemale poolele suurendab kahe näitaja erinevust, oleks dumpinguta müügihinna puhul tulemus samasugune.5. Dumpingumarginaal(33) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.(34) Taotleja dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli 14,4%.C. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS(35) Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kontrolliti, kas kindlaks tehtud muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.(36) Sellega seoses tuletatakse meelde, et esialgses uurimises ei võimaldatud taotlejale turumajanduslikku kohtlemist, sest tema raamatupidamine ei olnud kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetega ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Talle võimaldati siiski individuaalset kohtlemist.(37) Pärast esialgset uurimist sai taotlejast 8. detsembril 2006 Hiina ja välisriigi ühisettevõte, millest Duferco kontsern välisaktsionärina omab 25 %. Praeguse uurimise käigus selgus, et kõnealune ühinemine tõi kaasa olulised muudatused taotleja juhtimis- ja raamatupidamistavades. Taotleja sai tõesti Duferco kontsernilt juhtimisarvestuse- ja finantskontrollialast oskusteavet ja toetust ning temast sai osa Duferco kontserni rahvusvahelisest müügivõrgust. Uurimise ajal kogutud ja kontrollitud tõendid näitavad ka, et kõnealused muutused taotleja ettevõttestruktuuris on püsivat laadi.(38) Vastupidiselt esialgsele uurimisele, milles võeti normaalväärtuse aluseks võrdlusriigilt saadud andmed, näitasid praeguse läbivaatamise käigus kogutud ja kontrollitud andmed, et taotlejale saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ja sellest tulenevalt võeti dumpingu arvutuste aluseks tema enda andmed. Kõnealuste arvutuste tulemus näitab, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam põhjendatud.(39) Eespool esitatut arvesse võttes leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva uurimise järeldusi. Seetõttu peetakse neid muutusi püsivaks.D. DUMPINGUVASTASED MEETMED(40) Arvestades uurimise tulemusi, leitakse, et on asjakohane muuta taotleja vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu 14,4 %-le.(41) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada nõukogu määruse (EÜ) nr 1659/2005 muutmist, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Märkusi võeti arvesse, kui need olid asjakohased,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 1659/2005 artikli 1 lõikes 2 muudetakse tabelit äriühingu Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd. osas järgmiselt:Tootja | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd., Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, Hiina | 14,4 % | A638 |Artikkel 2Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.[2] ELT L 267, 12.10.2005, lk 1.[3] ELT C 146, 12.6.2008, lk 30.


Avis juridique important

|

52004PC0678

Ettepanek: nõukogu määrus, mis käsitleb lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiina Rahvavabariigist pärineva okuumeavineeri impordi suhtes ja selle suhtes kehtestatud ajutise tollimaksu lõplikku sissenõudmist  /* KOM/2004/0678 lõplik */

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiina Rahvavabariigist pärineva okuumeavineeri impordi suhtes ja selle suhtes kehtestatud ajutise tollimaksu lõplikku sissenõudmist(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI19. aug. 2003.a. algatas komisjon dumpinguvastase uurimismenetluse Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärineva okuumeavineeri impordi suhtes ühendusse.Uurimismenetluse käigus tuvastati kahjustava dumpingu olemasolu ja selle tagajärjel kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 988/2004 kõnealuse impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.Lisatud ettepanek nõukogu määruse kohta põhineb lõpparuandel dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta. Need kokkuvõtted kinnitavad ajutise uurimise aruandes leitut, ja lisavad mõned muudatused dumpingumäärade arvutamisel.Seetõttu soovitatakse nõukogul võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta, mis peaks avaldatama Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 18. novembril 2004.Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiina Rahvavabariigist pärineva okuumeavineeri impordi suhtes ja selle suhtes kehtestatud ajutise tollimaksu lõplikku sissenõudmistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995 määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] (edaspidi "algmäärus"), eriti selle artiklit 9,[1]  ELT L 181, 18.5.2004, lk. 5.võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati peale konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. AJUTISED MEETMED(1) Komisjon kehtestas oma määrusega (EÜ) nr 988/2004 [2] (ajutine määrus) ajutise dumpinguvastase tollimaksu HRV-st pärineva okuumeavineeri, mis on defineeritud kui vineer, mis koosneb eranditult spoonilehtedest, kusjuures iga kihi paksus on kuni 6 mm, ja mille vähemalt üks välimine kiht on okuumeast, mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 4412 13 10 all, impordile.[2]  ELT L 181, 18.5.2004, lk. 5.(2) Dumpingu ja kahju uurimisperiood kestis 1. juulist 2002 kuni 30. juunini 2003 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju analüüsil olulisi trende jälgiti 1. jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi "vaatlusalune periood").B. JÄRGNENUD MENETLUS(3) HRV-st pärinevale okuumeavineerile ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise järel esitasid mõned huvitatud pooled kirjalikud seisukohad. Neile anti soovi korral ka võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.(4) Komisjon jätkas kogu sellise teabe kogumist ja kontrollimist, mida peeti vajalikuks lõppjärelduste tegemiseks. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kontrolliti Ekol Kontraplak'i asu- ja tegevuskohta Taskoprus, Türgis, arvestades asjaolu, et Türgi oli arutusel kui võimalik võrdlusriik normaalväärtuse leidmiseks.(5) Kõiki osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks ja lõplikult sisse nõuda ajutise tollimaksuga tagatud summad. Neile anti ka aeg selle teadaande järel seisukohaavalduste esitamiseks.(6) Huvitatud poolte suulisi ja kirjalikke seisukohti võeti arvesse, ja kui need olid kohased, muudeti vastavalt järeldusi.C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(7) Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärinev ja praegu CN-koodi 4412 13 10 all klassifitseeritav ainult puidu kihtidest koosnev vineer, mille ühegi kihi paksus ei ületa 6 mm ja mille vähemalt üks väline kiht on okuumea. See definitsioon hõlmab nii ainuüksi okuumeast koosnevat vineeri (täisokuumeavineer) ja ka sellist, mille üks või mõlemad välised kihid on okuumea ning sisemised kihid teistest puiduliikidest (okuumea väliskihiga vineer).(8) Mitmed importijad on väitnud, et täisokuumeavineeri ja okuumea väliskihiga vineeri ei saa käsitleda sama tootena, kuna sisemiste kihtide koostis mõjutab oluliselt vineeri omadusi. Samuti väideti, et nimetatud kahe toote hind ja kasutusala erinevad oluliselt.(9) Uurimismenetluse alguses saadi selgeks, et okuumeavineeritüüpe on lai valik ja neil on ehituses, mööblitootmises, transpordis ning teistes valdkondades palju erinevaid kasutusalasid. Mõnede kasutusalade puhul on vaja konkreetset okuumeavineeri tüüpi, samas kui teiste puhul on võimalik erinevaid tüüpe vastastikku asendavalt kasutada. Okuumeapuidu kõige olulisem omadus on siiski see, et sellest saab koorida väga suuri ilma jätkukohtade või muude iluvigadeta vineerikihte, mis annab võimaluse toota hea lõppviimistluse ja ühtlase, pragudeta pinnaga vineeri. See tähendab, et okuumeavineeri kõige olulisem omadus, mis teeb selle ainulaadseks, võrreldes teiste vineeritüüpidega, seisneb selle väliste kihtide välimuses.(10) Vineeri sisemised kihid võivad olla tehtud erinevatest troopilistest või parasvöötme puidusortidest. Vineeri tootmisel ainuüksi troopilisest puidust kalduvad okuumeavineeri tootjad kasutama sisemistes kihtides okuumeat. See tuleneb pigem kihtide omavahelisest loomulikust sobivusest tootmisprotsessis kui okuumea erilistest omadustest, võrreldes muu troopilise puiduga. Loomulikult mõjutab see, millist puidusorti või -sorte sisemisteks kihtides kasutatakse, lõpptoote maksumust, omadusi ning sobivust teatud kasutusvaldkondades. Siiski leitakse, et neid aspekte saab uurimise kontekstis eri tootetüüpe eristades nõuetekohaselt arvesse võtta nii, et dumpingu ja kahju hindamisel võrreldakse ainult identsete vineeritüüpide hindu. Uurimisel kasutatud kaupade koondnomenklatuur eristab muuhulgas ka täisokuumeavineeri vähemalt ühe okuumea väliskihiga vineerist. Seetõttu lükati tagasi väide, et neid kahte ei saa pidada samaks kaubaks.(11) Ajutises määruses otsustati jätta uurimise alt välja kilega kaetud okuumeavineer põhjustel, mis on loetletud ajutise määruse põhjenduses 19. Kilega kaetud okuumeavineer on täis- või okuumea väliskihiga vineer, mis on kaetud teistest materjalidest kilega. Ühenduse tootmisharu väitis, et neid tooteid ei tohiks välja jätta, kuna nad on osa samast okuumea toodete turust. Kile olemasolu puidu pinnal muudab aga eelpoolmainitud okuumeavineeri olulised omadused, nagu välimuse, palju vähem olulisteks. Seetõttu ei ole kilega kaetud okuumeavineeril samad füüsilised ega tehnilised omadused kui vaatlusalusel tootel. Veelgi enam, erinevalt uuritavast kaubast on kilega kaetud okuumeavineer ette nähtud peamiselt üheks kasutusviisiks, nimelt betoonivaluks. Seetõttu ei saa seda argumenti arvesse võtta.(12) Teiste seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 18 ja 19 määratletud vaatlusaluse toote definitsioon.2. Samasugune toode(13) Mitmed pooled avaldasid arvamust, et HRV-s toodetud ning ühenduse tootmisharu poolt toodetud ja ühenduses müüdavate uuritavate toodete vahel on terve rida erinevusi, mistõttu neid ei saa algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses pidada samasugusteks. Täpsemalt väideti järgmist:(a) Hiina eksportivad tootjad müüvad vaid okuumea väliskihiga vineeri, samas kui ühenduse tootmisharu müüb täisokuumeavineeri;(b) Hiina eksportivad tootjad müüvad standardseid 2440x1220 mm ja 2500x1250 mm suurustega plaate ning ühenduse tootmisharu müüb ülisuuri plaate mõõtudega 3100x1530 mm ja 3100x1700 mm;(c) Hiina eksportivad tootjad müüvad siseviimistluseks ettenähtud vineeri, ning ühenduse tootmisharu müüb ilmastikukindlat või välistingimustele vastavat vineeri;(d) Väliskihtide kvaliteet on Hiina tootjate müüdavate plaatide puhul üldiselt madalam (vastavalt B/BB ja BB/CC kvaliteet);(e) Hiina eksportivate tootjate müüdavate plaatide väliskihid on õhemad ühenduse tootmisharu müüdavatest (vastavalt 0,6 mm ja 1 mm);(f) Hiina eksportivate tootjate müüdavate plaatide sisekihtide kvaliteet on üldiselt madalam;(g) Hiina eksportivate tootjate müüdavate plaatide puhul on liimi kvaliteet üldiselt madalam.(14) Mis puutub esimesse põhjenduse 13 punktides a) - c) esitatud kolme omadusse, siis uurimismenetlus näitas, et nii Hiina eksportivad tootjad kui ühenduse tootmisharu müüvad nii täisokuumea kui okuumea väliskihiga vineeri, mis on mõeldud nii sise- kui välistingimustes kasutamiseks, ning laias valikus erinevaid plaadisuurusi. Kuna need omadused on tavaliselt müügidokumentides kirjas, lisati need dumpingu- ja kahjumäärade arvutamiseks tootekoodidesse. Seega võetakse erinevusi nimetatud omadustes täielikult arvesse ja võrreldakse ainult samasuguseid tooteid.(15) Põhjenduse 13 punktis d mainitud neljandat omadust ei lisatud kauba tootekoodidesse, kuna seda ei mainita enamikes tehingudokumentides, millele komisjonil oli uurimise jooksul juurdepääs. Nende tehingute põhjal, mille juures väliskihtide kvaliteediklass oli ära näidatud, leiti, et nii Hiina eksportivad tootjad kui ühenduse tootmisharu müüvad erineva klassiga vineeri, ja ei tuvastatud, et ühenduse tootmisharu toodete kvaliteediklass oleks olnud üldiselt kõrgem kui Hiina tootjate toodetel.(16) Ka põhjenduse 13 punktides e) - g) viidatud kolme viimast omadust ei lisatud tootekoodidesse, kuna enamikes lepinguandmetes ei ole neid välja toodud. Mööndi siiski, et enamik HRV-st imporditud toodangust on õhema väliskihiga kui ühenduse samasugused tooted. Samuti on liimimise ja sisekihtide kvaliteedi erinevused teatavatele kõikumistele vaatamata piisavalt üldised, et mõjutada mõnede ostjate suhtumist ning seetõttu ei tohiks neid erinevusi eirata. Nii tehtigi hinna allalöömise- ja kahjumäärade arvutamisel nende erinevuste puhul kohandused, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 80.(17) Tuleb märkida ka seda, et need kvaliteedierinevused pole piisavad, et ostjad suhtuksid HRV-st imporditud vaatlusalusesse tootesse täiesti erinevasse tootesse. Vastupidi, uurimisel tulid välja konkreetsed juhud, kus Hiina importtoodang asendas ühenduse turul mõne kliendi ostudes ühenduse tootmisharu kauba.(18) Seega järeldatakse, et kõiki vaatlusaluse toote ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetava ja müüdava toote vahel tuvastatud erinevusi on kas tootekoodides või kohanduste abil piisavalt arvesse võetud. Kuna need erinevused ei sea ühelgi juhul kahtluse alla asjaolu, et uuritaval kaubal ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetaval ja müüdaval kaubal on samad põhiomadused ja kasutusviisid, tuleb mitte arvestada väitega, et vaatlusalune toode ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetav ja müüdav toode pole samasugused.(19) Teiste vaatlusalust toodet käsitlevate seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 20.D. DUMPING1. Turumajanduslik kohtlemine(20) Üks eksportiv tootja, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, väitis, et komisjon ei võtnud arvesse seisukohaavaldusi, mis ta esitas peale seda, kui komisjon tegi teatavaks oma järeldused. Neid argumente siiski uuriti ja käsitleti selgesõnaliselt ajutise määruse põhjendustes 29 - 32. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.(21) Teine eksportiv tootja, keda käsitleti koostööd mittetegevana, väitis, et ta oli komisjoniga koostööd teinud. Peab märkima, et sama väidet, mille esitas sama äriühing pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate komisjoni järelduste avaldamist, käsitleti konkreetselt ajutise määruse põhjendustes 33 - 35. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.(22) Teiste seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse turumajanduslikku kohtlemist käsitlevad ajutise määruse põhjendused 21 - 35.2. Individuaalne kohtlemine(23) Seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse siinkohal ajutise määruse individuaalset kohtlemist puudutavad põhjendused 36 - 40.3. Normaalväärtus3.1. Normaalväärtuse määramine koostööd tegevate tootjate puhul, kelle suhtes on kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist(24) Üks koostööd teinud eksportiv tootja väitis, et nende kulusid papli vineeri ostmisel, mida selgitatakse ajutise määruse põhjenduses 49, ei olnud arvestatud õigesti, kuna sellest oleks pidanud maha arvestama mõned nende vineeride sisseostmisel väidetavalt saadud maksusoodustused. Sellise väite olemusest tulenevalt oleks pidanud selle toetuseks lisama õigeaegselt kinnitava tõendusmaterjali. Äriühing ei suutnud aga esitada piisavat tõendusmaterjali käibemaksu tagastamise tegeliku asetleidmise kohta, kuigi nende asu- ja tegevuskohas toimunud uurimise käigus neil seda paluti teha. Seetõttu ei saanud seda väidet arvestada.(25) Tuleb märkida, et kolme eksportiva tootja kasumimäärades, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, tehti pärast ajutise määruse avaldamist väikesi kohandusi, kuna seal esines kirjavigu.. See tõi kaasa väikesed muutused neile arvutatud normaalväärtustes.(26) Teiste seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse ajutised järeldused (nagu kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 41 - 51) normaalväärtuste määramise kohta koostööd tegevate eksportivate tootjate, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist.3.2 Normaalväärtuse määramine neile eksportivatele tootjatele, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist(27) Ajutiselt oli HRV jaoks normaalväärtuse leidmiseks valitud kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks Maroko. Kuid, nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 56, olid kolm eksportivat tootjat sellise valiku vastu.(28) Komisjoni uurimismenetlus näitas, et Maroko siseturul oli ainult üks tootja ja lisaks sellele kehtis seal kõrge tollimaks impordile. Seetõttu otsustati jätkata sobivama võrdlusriigi valimist. Võimaliku alternatiivse võrdlusriigina arvestati Türgit, kus üks tootja oli nõus komisjoniga koostööd tegema.(29) Ajutise määruse avaldamise järel saadi edaspidi veel mitmetelt importijatelt ja Hiina eksportivatelt tootjatelt seisukohaavaldusi Maroko valimise kohta. Neis väideti, et Maroko ei olnud sobiv valik kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks Maroko ja Hiina tootjate poolt valmistatava okuumeavineeri väidetavate kvaliteedierinevuste tõttu.(30) Leiti, et Türgis ei kohaldata kõrget tollimaksu ja et okuumeavineeri toodavad mitmed konkureerivad ettevõtted. Lisaks sellele kinnitas uurimine, et komisjoniga koostööd tegeva Türgi tootja käive on märkimisväärne ja piisavalt representatiivne, et selle põhjal kehtestada Hiina vaatlusaluse toote ekspordi jaoks normaalväärtus. Seega otsustati valida võrdlusriigiks Türgi.(31) Leidmaks kas Hiina eksportivate tootjate toodetega võrreldavate toodete müük Türgi turul toimub tavalise kaubandustegevuse käigus, võrreldi siseturu müügihinda tootmise kogukuludega (tootmise, müügi, üld- ja administratiivkulude summa). Kuna enamik käibest saadi tavalise kaubandustegevuse käigus müüdud kaubatüüpide müügist, kehtestati normaalväärtus võrreldavate toodete kodumaiste hindade põhjal.(32) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a kohandati normaalväärtust vastavalt füüsiliste erinevustele, et võtta arvesse Türgis toodetud võrreldavate tootetüüpide ja vaatlusaluse toote puhul kasutatavate liimitüüpide erinevusi.4. Ekspordihind(33) Seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 60 ja 61 kirjeldatud ajutised järeldused ekspordihinna määramise kohta. Koostööd mittetegevatele tootjatele ekspordihinna määramisel tehti aga üks muudatus. Nimelt ei võetud aluseks selle koostööd tegeva tootja piiratud müügimahtu, kellele suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, vaid tema kogu okuumea käivet, mis oli saadaoleva teabe alusel üldiselt suure enamuse Hiina ekspordi puhul representatiivsem.5. Võrdlus(34) Üks eksportiv tootja väitis, et FOB-põhisest müügist olid põhjendamatult maha arvutatud transpordikulud. See kohandus tehti aga alles pärast müügi koguväärtuse ümberarvestamist CIF-väärtusele vastavalt äriühinguga kokkulepitud metoodikale. Seetõttu ei saanud seda väidet arvesse võtta.(35) Üks eksportiv tootja oli vastu oma ekspordihinna arvutamisel tehtud kohandusele (kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 63), mille eesmärk oli võtta arvesse edasilükatud allahindlust, mis oli antud ühele tema edasimüüjale. Eksportija väitis, et see allahindlus oli nende poolt esitatud hindades juba kajastatud. Äriühing ei suutnud aga uurimismenetluses seda tõestada. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.(36) Üks eksportiv tootja väitis, et nendepoolse vaaltusaluste toodete müügi puhul käsitleti eksporti ja koduriigis müüki eri kliendigruppidena, ja et nende esitatud andmetes oli näha järjepidevaid hinnaerinevusi eri kliendigruppide vahel. Tootja taotles, et seda võetaks dumpingumäära arvestamisel korrakohaselt arvesse kohandusega ekspordihinnas nende kaubandusliku tasandi jaoks, vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d. Kuigi seda avaldust peeti õigustatuks, põhines eksportija poolt taotletav kohanduse tase üksiknäitel ja seda ei peetud representatiivseks. Hinnaandmete analüüsi järel arvutati välja sobiv kohanduse tase ja rakendati seda ekspordihinnas.6. Dumpingumäärad(37) Pärast mõnede seisukohaavalduste arvestamist, nagu eelpool näidatud, ja metoodika ning arvestuste täpsustamist, nimelt võrdlusriigi valiku osas, on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsentides tollimaksueelsest CIF-hinnast ühenduse piiril, järgmised:Äriühing  //   DumpingumäärNantong Zongyi Plywood Co., Ltd.  //   9,6%Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.  //   23,5%Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.  //   6,5%Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.  //   17,0%(38) Seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse üleriigilise dumpingumäära arvutamise metoodika, nagu see on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 67 - 69. Kuna võrdlusriigina kasutati Türgit, nagu eelpool põhjendustes 27-32 selgitatud, kehtestati uueks üleriigiliseks dumpingumääraks 66,7% tollimaksueelsest CIF-hinnast ühenduse piiril.E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU1. Ühenduse tootmisharu(39) Seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 70 - 72 kirjeldatud ajutised ühenduse tootmisharu käsitlevad järeldused.F. KAHJU1. Ühenduse tarbimine(40) Seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse siinkohal ajutise määruse põhjendustes 74 ja 75 kirjeldatud ajutised ühenduse tarbimist käsitlevad järeldused.2. Import asjaomasest riigist(41) Hinna allalöömise analüüsimiseks lisas ajutine määrus koostööd tegevate eksportivate tootjate CIF-hinnale ühenduse piiril 10%-lise kohanduse. Selle kohanduse eesmärk oli võtta arvesse üldiselt tunnustatud, kuid raskesti määratletavat erinevust ühenduse ja Hiina okuumeavineeri kvaliteedis. See kohandus kehtestati järgmisel alusel. Komisjonile saadaolev teave Hiina tootjate kas 1 või 0,6 mm paksuse väliskihiga uuritava kauba pakkumiste kohta näitab, et erinevus väliskihi paksuses võib tähendada 3,5% - 5,5% suurust erinevust hinnas. Ilma enama teabeta on mõistlik eeldada, et ülejäänud kvaliteediaspektidel, mis põhjenduses mainitud, täpsemalt liimimise ja sisemiste kihtide kvaliteedil, võib olla väliskihi paksusega võrreldav mõju. Nende kvaliteedierinevuste kumulatiivne mõju võib seega kokku anda 10 - 15%-lise hinnaerinevuse. Peab siiski silmas pidama, et ülalnimetatud kvaliteedierinevusi ei saa tehingupõhiselt tõestada, ja need tõenäoliselt ei kehti kogu HRV-st pärineva ekspordi kohta uurimisperioodi jooksul. Pigem on uurimine näidanud, et Hiina eksportivad tootjad pakuvad erineva ja paraneva kvaliteedi ning omadustega tooteid.(42) Üks importija väitis, et arvestuses oleks pidanud kasutama 25%-list, mitte 10%-list kohandust, aga ei pakkunud mingit objektiivset põhjendust sellele. Praeguses olukorras ei tundu olevat põhjust muuta ajutises määruses paika pandud lähenemist.(43) Teiste seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 76 - 81 tehtud järeldused.3. Ühenduse turu olukord(44) Kaks eksportivat tootjat on seadnud kahtluse alla impordi kahjulikkuse, viidates sellele, et hinnad on jäänud vaatlusaluse perioodi jooksul üsna stabiilseteks - nominaalne hinnatõus oli 3% ja tegelikud hinnad langesid veidi. Siin tuleb aga juhtida tähelepanu sellele, et ajutise määruse põhjenduses 91 näidatud keskmised hinnad esindavad valikut eri tootetüüpe, millede seast madalama hinnaga tooted kannatasid Hiina impordi mõjul kõige rohkem. Isegi kui nende odavamate kaupade hinnad oleksid kogu perioodi vältel langenud, poleks üldine kuupmeetri hind pruukinud tingimata langeda, kuna vähenes ka odavamate kaupade osakaal tootevalikus. See areng ühenduse tootjate tootevalikus oli ajutise määruse põhjenduses 91 juba välja toodud. Veelgi enam, sel ajal, kui ühenduse turule paisati Hiina toodang, oli ühenduse tootmisharu välja tulemas langusperioodist, mida iseloomustasid suhteliselt madalad müügimarginaalid. Sellistes tingimustes polnud ühenduse tootmisharul võimalik langetada konkurentsis vastu pidamiseks hindasid, ja suurem osa kahjulikust mõjust avaldus müügimahus, nagu selgitatud ajutise määruse põhjendustes 85-90. Seetõttu peab nimetatud argumendi kõrvale jätma.(45) Teiste seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 82 - 99 tehtud järeldused.4. Järeldused kahju kohta(46) Teiste seisukohaavalduste puudumisel kahju käsitlevate järelduste kohta kinnitatakse saadud tulemused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 100 - 102.F. PÕHJUSLIK SEOS(47) Kaks eksportijat avaldasid arvamust, et ühenduse tootmisharu keskmiste ühikukulude tõus vaatlusalusel perioodil oli sedavõrd oluline tegur tootmisharu kasumlikkuse vähenemises, et kaob põhjuslik seos dumpingu ja kahju vahel. Nagu märgitakse ajutise määruse põhjenduses 113, ei ole valimisse kuulunud ühenduse tootjate kulude muutumised ühenduse üldiste kulude ja hindade liikumiste kontekstis ebatüüpilised. Seda laadi kulude kasvud, nagu näiteks toorainekulude tõus, ei kujuta endast välist tegurit, millega tootmisharu tavalistes majanduslikes tingimustes ja eriti ilma dumpinguga impordi põhjustatud tugeva hinnasurveta toime ei tuleks. Veelgi enam, vähemalt osa vaadeldavast keskmiste kulude kasvust võib panna madalama tootmisvõimsuse rakendamise ja kallimate tootetüüpide suunalise nihke arvele, mis on omakorda seotud dumpinguga impordi poolse konkurentsiga. Seetõttu ei saa selle väitega nõus olla.(48) Mis puutub teistest maadest kui Hiina pärineva impordi võimalikku mõjusse, siis märgitakse ajutise määruse põhjenduses 109, et teiste suuremate eksportijate, nagu Gabon ja Maroko, keskmised hinnad on umbes 50% kõrgemad kui HRV puhul, ning seetõttu ei saa neid eksportijaid pidada otsustavaks teguriks ühenduse tootmisharule põhjustatud kahjus. Üks importija juhtis tähelepanu sellele, et nendest kahest riigist pärineva ekspordi puhul on tegemist ainult või peamiselt täisokuumeaga, samas, kui enamik HRV ekspordist on okuumea väliskihiga vineer, mis on oma olemuselt odavam. Kuigi see seisukohaavaldus võib olla õige, ei põhjenda täis- ja okuumea väliskihiga vineeri hinnavahe, mis uurimise põhjal on umbes 15%, eespoolmainitud 50%-list hinnavahet. Veelgi enam, ajutise määruse järeldused selle kohta, et nende riikide turuosa on palju väiksem kui HRV oma, ja et nende ekspordi maht ja hinnad on vaatlusaluse perioodi jooksul jäänud suhteliselt stabiilseks, peavad endiselt paika. Seetõttu ei lükka eelpoolmainitud seisukohaavaldus ümber järeldust, et nendest riikidest pärinev import ei avaldanud ühenduse tööstusharule samas ulatuses konkurentsisurvet kui HRV-st pärinev import, ja see ei ole olnud määrav faktor ühenduse tootmisharu kahjustamises.(49) Samad eksportijad väitsid, et ühenduse tootmisharu eksporditulemuste halvenemine, mida mainitakse ajutise määruse põhjenduses 111, väärib tähelepanu, ja koos võis koos teiste Hiina ekspordiga mitteseotud faktoritega põhjustada ühenduse tööstusharu finantsseisukorra halvenemisest. Kuigi ühenduse tootmisharu eksport vähenes, nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 111, peaaegu 2000 kuupmeetri võrra 3,5 aasta jooksul, ei saa seda langust võrrelda Hiina ekspordi mõjuga ühenduse tootmisharule, mis ulatus 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelise 2,5 aasta jooksul 80 000 kuupmeetrini. Seetõttu ei võeta seda väidet arvesse.(50) Teisi põhjuslikke seoseid käsitlevate seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 103 - 117 tehtud järeldused.G. ÜHENDUSE HUVID(51) Kaks eksportijat väitsid, et komisjon ei suutnud ühenduse huvide aspektide hindamisel anda majanduslikku analüüsi meetmete mõju kohta kasutajatele, vahendajatele ja tarbijatele. Kõigepealt tuleks märkida, et eksportijatel ei ole õigust ühenduse huvide hindamisel kaasa rääkida. Sellegipoolest, arvestades argumendi olulisust, peab tähele panema, et ükski kasutaja, vahendaja ega tarbija ei teinud uurimisperioodi jooksul koostööd ega ole protsessi jätkumisel avaldustega välja tulnud, ning seetõttu pole komisjonil niisuguse mõju ulatuse hindamiseks vajalikku teavet. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.(52) Veel väitis üks importija, et üleriigiline 48,5%-line tollimaks on tõkestav ja et piiratud okuumeakaupade pakkujate hulk Euroopas tooks kaasa konkurentsi vähesuse ja kahju kaupa kasutavatele tööstusharudele. Aga nagu ajutise määruse põhjenduses 125 märgitud, on dumpinguvastaste meetmete eesmärk vaid õiglase mänguruumi taastamine turul, mitte konkurentsi kaotamine, mida peaks kinnitama ka erinevate tootjate ja eksportivate maade hulk lisaks Hiinale. Seetõttu peab selle väite kõrvale jätma.(53) Muu ühenduse huve puudutava uue teabe puudumisel kinnitatakse siinkohal ajutise määruse põhjendustes 118 - 127 paika pandud kokkuvõtted ja saavutatud tulemus.H. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED1. Kahju kõrvaldamisaste(54) Seisukohaavalduste puudumisel kinnitatakse kahju kõrvaldamisaste kehtestamiseks kasutatud metoodika, mida kirjeldatakse ajutise määruse põhjendustes 128 - 132.(55) Selle metoodika alusel on arvutatud kahju kõrvaldamisaste, et määrata kindlaks lõplike meetmete ulatus.2. Tollimaksude tase ja vorm(56) Eeltoodut arvestades ja kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleb dumpinguvastast tollimaksu kohaldada leitud dumpingumäärade tasemel, kuna kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul leiti, et kahjumarginaalid olid kõrgemad kui dumpingumäärad.(57) Ülalnimetatu alusel on tollimaksumäärad järgmised:Äriühing  //  DumpingumäärNantong Zongyi Plywood Co., Ltd.  //  9,6%Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.  //  23,5%Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.  //  6,5%Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.  //  17,0%Üleriigiline dumpingumäär  //  66,7%(58) Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalsed tollimaksumäärad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need määrad nimetatud äriühingute puhul tuvastatud olukorda uurimismenetluse jooksul. Neid tollimäärasid (vastandina üleriigilisele tollile, mida kohaldatakse "kõigile teistele tootjatele") kohaldatakse seega ainult uuritavast riigist pärinevatele ja konkreetsete äriühingute, ehk konkreetsete mainitud juriidiliste isikute toodetud toodetele. Neid määrasid ei tohi kohaldada ühegi teise äriühingu, mida käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga ei mainita, sealhulgas konkreetselt mainitutega seotud isikute toodetud kaupade impordi suhtes ja sel puhul kehtib "kõigile teistele tootjatele" kohaldatav tollimäär.(59) Kõik taotlused nimetatud äriühingute individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (näiteks pärast üksuse nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleks viivitamata saata komisjonile [3] koos kogu asjaomase teabega eelkõige nime muutmisega või uute tootmis- ja müügiüksustega kaasnevate muudatuste kohta äriühingu tootmise, omamaise ja eksportmüügiga seotud tegevuses. Vajaduse korral muudetakse vastavalt määrust, ajakohastades äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimäärasid.[3]  European Commission(60) Et vähendada kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb sellest, et koostöö tegemisest loobunute osakaal oli suur (80%), ja tollimaksu summade suurest erinemisest, leitakse, et käesoleval juhul on vaja erisätteid, et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane kohaldamine.(61) Kõnealused erisätted hõlmavad kehtiva ja määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Ainult sellise arve alusel toimuv import deklareeritakse kõnealusele tootjale kohaldatavate TARICi lisakoodide alusel. Sellise arve puudumise korral kohaldatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu. Asjaomaseid äriühinguid kutsutakse üles esitama komisjonile korralisi aruandeid, et tagada nende poolt ühendusse suunatud okuumeavineeri müügi nõuetekohane jälgimine. Kui aruandeid ei esitata või kui neist selgub, et meetmed ei ole kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks piisavad, võib olla vajalik algatada algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane vahepealne läbivaatamine. Viimase käigus võiks muu hulgas uurida, kas oleks asjakohane tühistada individuaalsed tollimaksumäärad ja kehtestada nende asemel kogu riiki hõlmav maks.3. Kohustused(62) Ajutiste dumpinguvastaste meetmete tarvitusele võtmise järel pakkus üks koostööd teinud Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja hinnakohustise võtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Minimaalsed ekspordihinnad, mida äriühing soostus teatavate toodete puhul pakkuma, olid siiski sellisel tasemel, mis ei kõrvaldanud dumpingu kahjustavat mõju. Seepärast ei olnud võimalik kõnealust pakkumist heaks kiita.4. Ajutiste tollimaksude sissenõudmine(63) Täheldatud dumpingumäärade suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ulatust arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse ehk määruse (EÜ) nr 988/2004 kohaselt ajutise tollimaksu tagatiseks antud summad on vaja lõplikult sisse nõuda käesoleva määrusega kehtestatava tollimaksu summa ulatuses, juhul, kui see summa on ajutise tollimaksuga võrdne või sellest madalam. Kui lõplik tollimaksumäär on kõrgem kui ajutine tollimaksumäär, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.(64) Nagu põhjenduses 11 sätestatud, jäeti uurimise alt välja kilega kaetud okuumeavineer. Kuna ajutise määruse artikkel 1 lõige 1 sellist väljajätmist ette ei näinud, tuleb selle tootetüübi jaoks tagatiseks antud summad tagasi maksta.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Hiina Rahvavabariigist pärineva ja CN-koodi ex 4412 13 10 (TARICi kood 4412 13 10 10) alla kuuluva okuumea vineeri, mis koosneb ainult puidu kihtidest, mille ühegi kihi paksus ei ületa 6 mm, ja mille välistest kihtidest vähemalt üks on okuumea, mis ei ole kaetud teistest materjalidest püsiva kattekihiga, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse tollimaksustamise eelse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril, tingimusel, et import toimub vastavalt lõikele 3, on järgmised:>TABELPOSITION>3. Lõikes 2 nimetatud nelja äriühingu jaoks kehtestatud individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamise tingimuseks on kehtiva ja lisas 1 sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamine liikmesriikide tolliasutustele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigile teistele äriühingutele kohaldatavat tollimaksumäära.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 988/2004 kohaselt Hiina Rahvavabariigist pärinevale ja CN-koodi ex 4412 13 10 (TARICi kood 4412 13 10 10) alla kuuluva okuumeavineeri impordi suhtes ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse järgnevalt sätestatud korra alusel. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastase tollimaksu summa, vabastatakse. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad. Kilega kaetud okuumea impordi suhtes tagatiseks antud summad vabastatakse.Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA 1Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 nimetatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama järgmise vormi kohast äriühingu esindaja allkirjastatud kinnitust:1. faktuurarve väljastanud äriühingu esindaja nimi ja ametikoht;2. järgmine kinnitus:"Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud ja Euroopa Ühendusse ekspordiks müüdud [kogus] okuumeavineeri tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [millises riigis];Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.";3. kuupäev ja allkiri.