   ET
ET    ET
 ---pagebreak---                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                    Brüssel 1.6.2007
                                                    KOM(2007) 305 lõplik
                                                    2007/0106 (CNS)
                                         Ettepanek:
                           NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS
    ühelt poolt Euroopa Ühenduste ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja
   tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
                       allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta
                                         Ettepanek:
                           NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS
    ühelt poolt Euroopa Ühenduste ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja
   tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
                                     sõlmimise kohta
                                   (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                          SELETUSKIRI
   1.  Komisjon teeb ettepaneku jätkata teaduslikku ja tehnilist koostööd Šveitsiga,
       sõlmides ja kirjutades selleks alla ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa
       Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja
       tehnikakoostöö lepingu projekti (leping), mis on lisatud nõukogu ja komisjoni otsuste
       eelnõudele.
   2.  Šveitsi kaasamist ühenduse uuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammidesse
       alustati ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning
       teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö 21. juuni 1999. aasta
       lepinguga1. Seoses lepingu hilise jõustumisega 1. juunil 2002 ei olnud Šveitsi
       võimalik täielikult kaasata 5. raamprogrammi täitmisse.
   3.  1999. aasta leping uuendati Šveitsi osalemiseks 6. raamprogrammis. Uuendatud
       leping kirjutati alla 16. jaanuaril 2004 ja sõlmiti nõukogu ja komisjoni 15. mai 2006.
       aasta ühise otsusega (2006/365/EÜ/Euratom). Leping jõustus 16. mail 20062.
       Lepingu ajutine kohaldamine, mis algas selle allakirjutamisest õigusliku toimega
       alates 1. jaanuarist 2004, võimaldas Šveitsi uurimisasutustel seekord täielikult
       osaleda kõigis programmides ja meetmetes kogu 6. raamprogrammi vältel.
   4.  16. jaanuari 2004. aasta lepingu3 kohaselt osales Šveitsi Konföderatsioon (EÜ ja
       Euratomi) kuuendate raamprogrammide eriprogrammide tegevuses. Kõnealuse
       lepingu artikli 9 lõikega 2 on ette nähtud lepingu uuendamine, kui ühendused
       võtavad vastu uued raamprogrammid.
   5.  Šveitsi Konföderatsioon palus 30. märtsil 2006 ametlikult komisjoni, et see uuendaks
       eelnimetatud lepingu, et Šveits saaks osaleda 7. (EÜ ja Euratomi) uuringute ja
       tehnoloogiaarenduse raamprogrammides.
   6.  Ühenduste huvides on uuendada 2004. aasta leping, et Šveits saaks osaleda 7.
       raamprogrammides, ja sel viisil jätkata lepinguosaliste edukat teaduslikku ja
       tehnikakoostööd ning Šveitsi lõimimist Euroopa teadusruumi.
   7.  Seepärast tegi komisjon 3. oktoobril 2006 ettepaneku, et nõukogu volitaks teda
       pidama läbirääkimisi, mille sihiks on uuendada leping, millega Šveitsi
       Konföderatsioon kaasatakse 7. raamprogrammidesse. Nõukogu volitas 18. detsembril
       2006 komisjoni pidama läbirääkimisi lepingu uuendamise ja ajutise kohaldamise
       võimaluse üle, et Šveitsi Konföderatsiooni õigussubjektid saaksid assotsieerunud
       riigis moodustatud isikutena osaleda 7. raamprogrammide esimestes
       projektikonkurssides.
   8.  Lepingu uuendamise üle peeti läbirääkimisi nõukogu 18. detsembri 2006. aasta
       otsusele lisatud läbirääkimissuuniste alusel. Need läbirääkimised lõpetati 27.
       veebruaril 2007, kui mõlema lepinguosalise esindajad parafeerisid juurdelisatud
       lepinguprojekti.
   9.  Lepinguprojekt tugineb järgmistele põhimõtetele: vastastikune kasu, võimalused
       vastastikku osaleda teise lepinguosalise programmides ja tegevuses, mida hõlmab
       leping,      mittediskrimineerimine,          intellektuaalomandi tõhus    kaitse   ja
       intellektuaalomandi õiguste jagamine võrdsetel alustel.
   1
      EÜT L 114, 30.4.2002, lk 468.
   2
      ELT L 32, 5.2.2004, lk 22; ELT L 135, 23.5.2006, lk 13.
   3
      ELT L 32, 5.2.2004, lk 23.
ET                                                 2                                          ET
 ---pagebreak---    10.  Teadusliku ja tehnilise koostöö lepingu projekt, millega Šveits kaasatakse
        raamprogrammidesse, lähtub samadest põhimõtetest, mis olid aluseks eelmise
        lepingu puhul, eriti seoses Šveitsi panusega raamprogrammide eelarvesse. Siiski on
        seda kohandatud, et see vastaks 7. raamprogrammide erijoontele:
        Lepinguprojektis nähakse ette, et Šveits võib osaleda juriidilistes struktuurides, mis
        moodustatakse EÜ asutamislepingu artiklite 169 ja 171 kohaselt vastavalt
        eeskirjadele (nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsused ning nõukogu määrused), mis
        võetakse vastu nende juriidiliste struktuuride moodustamiseks, ja eeldades, et neid
        struktuure saab kohaldada Šveitsis. Lepingus nähakse ette, et Šveitsi ja ühenduste
        teadusuuringute komitee, milles ühendusi esindab 1987. aasta teadus- ja
        tehnikakoostöö raamlepingu kohaselt komisjon, otsustab nende eeskirjade
        kohaldatavuse üle Šveitsis.
        Edasi nähakse lepinguga ette, et Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee võib
        nõudmisel määrata kindlaks Šveitsi piirkonnad, mis vastavad nõukogu määruse (EÜ)
        nr 1083/20064 artikli 5 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ja mida võib seega toetada
        eriprogrammi „Suutlikkus” tööprogrammis „Teadusuuringute potentsiaal” ettenähtud
        uurimistöö meetmetega. Pärast 7. raamprogrammide jõustumist ning arvestades, et
        assotsieerunud riigid maksavad iga-aastasi osamakse asjaomastesse eelarvetesse ning
        et lepingu uuendamise läbirääkimisteks kulub aega, on tehtud ettepanek, et käesolev
        leping jõustuks 1. jaanuaril 2007 ja seda tuleks ajutiselt kohaldada alates nimetatud
        kuupäevast, eeldades selle hilisemat sõlmimist.
   11.  Lõpuks leppisid mõlema lepinguosalise esindajad kokku lisada lepingule lõppakt,
        mis sisaldab kahe lepinguosalise järgmisi ühiseid ja ühepoolseid deklaratsioone:
        –     lepinguosaliste ühisdeklaratsioon tiheda dialoogi arendamise kohta EÜ
              asutamislepingu artiklite 169 ja 171 rakendamiseks loodavate uute struktuuride
              alal;
        –     nõukogu deklaratsioon Šveitsi osalemise kohta komiteedes;
        –     ühenduste deklaratsioon ELi teadlaste kohtlemise kohta Šveitsis käesoleva
              lepingu alusel;
        –     Šveitsi valitsuse deklaratsioon.
   12.  Ettepanekuga teha otsus lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta
        moodustatakse ka struktuurid, mis on vajalikud lepingu tõhusaks toimimiseks kohe
        algusest saadik. Seepärast antakse otsuseprojekti artiklis 3 komisjonile volitus esitada
        Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitees ühenduste seisukoht artikli 2 lõike 1
        kohaste otsuste kohta, kuivõrd saab Šveitsis kohaldada EÜ asutamislepingu artiklite
        169 ja 171 põhjal juriidiliste struktuuride moodustamise eeskirju, ning lepingu artikli
        6 lõike 2 kohaste otsuste kohta, millega määratakse kindlaks teadusuuringute
        potentsiaaliga piirkonnad.
   13.  Otsuseprojektis lepingu sõlmimise kohta on artiklis 3 deklareeritud, et käesolevat
        lepingut ei uuendata juhul, kui lõpetatakse kas või üks EÜ ja Šveitsi vahel 21. juunil
        1999 sõlmitud lepingutest, mis hõlmavad seitset konkreetset poliitikavaldkonda.
        Nende lepingute üle läbirääkimisi pidades ja neid lepinguid sõlmides tegi EÜ
   4
       ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.
ET                                             3                                                 ET
 ---pagebreak---       selgeks, et kõik seitse valdkonda on omavahel seotud5. Kuna Šveits teeb 2009. aastal
      otsuse inimeste vaba liikumise lepingu, mis on paketi osa, jätkamise kohta, siis tuleks
      taastada esialgne seos kõigi selle lepingute paketiga hõlmatud valdkondade vahel.
   5
     Nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta otsus teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe suhtes, Šveitsi
     Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta (2002/306/EÜ, Euratom), EÜT L 114,
     30.4.2002, lk 1, ning komisjoni teatis edasiste suhete kohta Šveitsiga, KOM (93) 486 (lõplik), 1.
     oktoober 1993.
ET                                                 4                                                        ET
 ---pagebreak---                                                Ettepanek:
                                NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS
      ühelt poolt Euroopa Ühenduste ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja
     tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
                            allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli
   300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,
   võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist
   lõiku,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Komisjon on pidanud ühenduste nimel läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga
           teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu sõlmimise üle, millega nähakse samuti ette
           lepingu ajutine kohaldamine alates 1. jaanuarist 2007. Ajutine kohaldamine
           võimaldaks Šveitsi õigussubjektidel osaleda seitsmenda raamprogrammi esimestes
           projektikonkurssides.
   (2)     Läbirääkimised lõppesid       juurdelisatud     lepingu sõlmimisega,  mis  parafeeriti
           27. veebruaril 2007.
   (3)     Leping, mille üle komisjon läbirääkimisi pidas, tuleb alla kirjutada, pidades silmas
           selle võimalikku sõlmimist hilisemal kuupäeval,
   ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
                                                Artikkel 1
   1.        Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel
             alla kirjutama ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse
             ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingule
             tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ning lõppaktile.
   2.        Komisjoni presidendil on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa
             Aatomienergiaühenduse nimel alla kirjutama ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja
             Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus-
             ja tehnikakoostöö lepingule tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ning
             lõppaktile.
   3.        Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
                                                Artikkel 2
   Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi
   Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingut kohaldatakse ajutiselt.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                                                Artikkel 3
   1.       Komisjon esitab Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitees, mis on moodustatud
            Euroopa Ühenduste ja Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö
            raamkokkuleppe6 kohaselt, ühenduste seisukoha lepingu artikli 2 lõike 1 kohaste
            otsuste kohta, kuivõrd saab Šveitsis kohaldada EÜ asutamislepingu artiklite 169 ja
            171 põhjal juriidiliste struktuuride moodustamise eeskirju.
   2.       Komisjon esitab Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitees, mis on moodustatud
            Euroopa Ühenduste ja Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingu
            kohaselt, ühenduste seisukoha lepingu artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohaste otsuste kohta,
            millega määratakse kindlaks piirkonnad Šveitsis, mida võib toetada eriprogrammi
            „Suutlikkus” tööprogrammis „Teadusuuringute potentsiaal” ettenähtud uurimistöö
            meetmetega.
                                               Artikkel 4
   Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.
   Brüssel, […]
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
   6
          EÜT L 313, 22.11.1985.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                                                           2007/0106 (CNS)
                                              Ettepanek:
                                 NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS
      ühelt poolt Euroopa Ühenduste ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja
     tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
                                           sõlmimise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli
   300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,
   võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist
   lõiku,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Komisjon on pidanud ühenduste nimel läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga
           teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise üle, millega nähakse samuti ette
           uuendatud lepingu ajutine kohaldamine.
   (2)     Lepinguosaliste esindajad kirjutasid kõnealuse lepingu alla ……….. [kuupäev]
           Brüsselis eeldusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.
   (3)     See leping tuleks heaks kiita,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                               Artikkel 1
   Euroopa Ühenduste ning Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö leping on
   käesolevaga Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse poolt heaks kiidetud7.
                                               Artikkel 2
   Nõukogu eesistuja Euroopa Ühenduse nimel ja komisjoni president                    Euroopa
   Aatomienergiaühenduse nimel esitavad lepingu artiklis 14 ettenähtud teate.
   7
           Lepingu tekst vt ELT L xxxx.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                                               Artikkel 3
   1.       Kõnealune leping on seotud seitsme kokkuleppega, mis kirjutati Šveitsiga alla
            21. juunil 1999 ja sõlmiti nõukogu 4. aprilli 2002. aasta otsusega.
   2.       Seda ei uuendata juhul, kui lõikes 1 osutatud kokkulepped lõpetatakse.
   Brüssel, […]
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                                                  LISA
            Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning
                                teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni
                                       teadus- ja tehnikakoostöö
                                                LEPING
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU
   Euroopa Ühenduse nimel
   ning
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
   (edaspidi „komisjon”)
   Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel,
   edaspidi ühiselt „ühendused”,
   ühelt poolt
   ning
   ŠVEITSI LIIDUNÕUKOGU
   Šveitsi Konföderatsiooni, edaspidi „Šveits”, nimel
   teiselt poolt,
   edaspidi „lepinguosalised”,
   ARVESTADES, et Šveitsi ja ühenduste vahelised lähedased suhted on lepinguosalistele
   kasulikud;
   ARVESTADES teadus- ja tehnoloogiauuringute tähtsust ühenduste ja Šveitsi jaoks ning
   nende vastastikust huvi teha koostööd selles valdkonnas, et paremini kasutada ressursse ja
   vältida asjatut dubleerimist;
   ARVESTADES, et Šveits ja ühendused teostavad uurimisprogramme ühist huvi pakkuvates
   valdkondades;
   ARVESTADES, et ühendused ja Šveits on huvitatud nende programmide raames vastastikku
   kasuliku koostöö tegemisest;
   ARVESTADES lepinguosaliste huvi selle vastu, et soodustada oma teadusüksuste
   vastastikust juurdepääsu ühelt poolt Šveitsi uuringutele ja tehnoloogiaarendusele ning teiselt
   poolt ühenduste uuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammidele;
   ARVESTADES, et Euroopa Aatomienergiaühendus ja Šveits sõlmisid 1978. aastal
   koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas (edaspidi
   „tuumasünteesi leping”);
   ARVESTADES, et lepinguosalised sõlmisid 8. jaanuaril 1986. aastal teadusliku ja tehnilise
   koostöö raamlepingu, mis jõustus 17. juulil 1987 (edaspidi „raamleping”);
   ARVESTADES, et raamlepingu artikkel 6 sätestab, et raamlepingu sihiks olev koostöö
   toimub sellekohaste lepingute kaudu;
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---    ARVESTADES, et 16. jaanuaril 2004 sõlmisid ühendused ja Šveits teadus- ja tehnikaalase
   koostöö lepingu,8 mida kohaldati ajutiselt alates 1. jaanuarist 2004 ning mis jõustus 16. mail
   2006;
   ARVESTADES, et eespool nimetatud lepingu artikli 9 lõikes 2 on sätestatud lepingu
   uuendamine uuringute ja tehnoloogiaarenduse mitmeaastastes raamprogrammides
   osalemiseks vastastikku kokkulepitud tingimustel;
   ARVESTADES, et Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja
   tutvustamise seitsmes raamprogramm (2007–2013) (edaspidi „EÜ seitsmes raamprogramm”)
   võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ9 ja määrusega (EÜ) nr
   1906/200610 ning nõukogu otsustega nr 2006/971/EÜ11, 2006/972/EÜ12, 2006/973/EÜ13,
   2006/974/EÜ14 ja 2006/975/EÜ15 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom)
   tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2011), mis
   samuti aitab kaasa Euroopa teadusruumi loomisele, võeti vastu nõukogu otsusega nr
   2006/970/Euratom16, nõukogu määrusega (Euratom) nr 1908/200617 ja nõukogu otsustega nr
   2006/976/Euratom18 ja 2006/977/Euratom19 (edaspidi „EÜ ja Euratomi seitsmendad
   raamprogrammid”);
   ARVESTADES, et käesolev leping ja selle alusel toimuv tegevus ei piira ühenduste
   asutamislepingute sätteid ega mõjuta liikmesriikide õigust arendada Šveitsiga kahepoolseid
   suhteid teaduse, tehnoloogia ning uurimis- ja arendustegevuse valdkonnas ning sõlmida
   vajaduse korral sellekohaseid lepinguid,
   ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
                                             Artikkel 1
                                                Sisu
   1.       Käesolevas lepingus sätestatakse tingimused ja menetlus, mille kohaselt Šveits
            osaleb EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide kogu rakendamises, ilma et
            see piiraks tuumasünteesi lepingu tingimusi.
            Šveitsis asutatud õigussubjektid võivad osaleda EÜ ja Euratomi seitsmendate
            raamprogrammide kõikides programmides.
   2.       Šveitsi õigussubjektid võivad osaleda ühenduste Teadusuuringute Ühiskeskuse
            tegevuses, kuivõrd see osalemine pole hõlmatud lõikega 1.
   3.       Ühendustes asutatud õigussubjektid, sh Teadusuuringute Ühiskeskus, võivad osaleda
            Šveitsi uurimisprogrammides ja/või projektides, mille teemad on samaväärsed EÜ ja
            Euratomi seitsmendate raamprogrammide programmidega.
   8
           ELT L 32, 5.2.2004, lk 22.
   9
           ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.
   10
           ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.
   11
           ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.
   12
           ELT L 400, 30.12.2006, lk 243.
   13
           ELT L 400, 30.12.2006, lk 272.
   14
           ELT L 400, 30.12.2006, lk 299.
   15
           ELT L 400, 30.12.2006, lk 368.
   16
           ELT L 400, 30.12.2006, lk 60.
   17
           ELT L 400, 30.12.2006, lk 1.
   18
           ELT L 400, 30.12.2006, lk 404.
   19
           ELT L 400, 30.12.2006, lk 434.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---    4.     Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab õigussubjekt füüsilist isikut või juriidilist
          isikut, kes on asutatud tegevuskoha riikliku õiguse või ühenduse õiguse kohaselt,
          kellel on iseseisev õigusvõime ja õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja
          kohustusi. Mõiste hõlmab muu hulgas ülikoole, teadusorganisatsioone,
          tööstusettevõtteid, sealhulgas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, ning
          üksikisikuid.
                                             Artikkel 2
                                          Koostöövormid
   Koostöövormid võivad olla järgmised.
   1.     Šveitsi õigussubjektide osalemine kõikides EÜ ja Euratomi seitsmendate
          raamprogrammide alusel vastuvõetud eriprogrammides vastavalt tingimustele, mis
          on sätestatud ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse
          teadusuuringutes, tehnoloogia arendamises ja tutvustamises ning Euroopa
          Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitustegevuses osalemise eeskirjades.
          Kui ühendus võtab vastu sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 169 ja
          171 rakendamiseks, lubatakse Šveitsil osaleda nende sätete alusel moodustatud
          juriidilistes struktuurides vastavalt eeskirjadele, mis võetakse vastu nende juriidiliste
          struktuuride moodustamiseks, ja tingimusel, et neid eeskirju saab kohaldada Šveitsis.
          Otsuse nende eeskirjade kohaldatavuse kohta Šveitsis teeb Šveitsi ja ühenduste
          teadusuuringute komitee.
          Šveitsis asutatud õigussubjektid võivad osaleda Euroopa Ühenduse asutamislepingu
          artiklitel 169 ja 171 põhinevates kaudsetes meetmetes.
   2.     Šveitsi rahaline panus EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide
          rakendamiseks vastu võetud programmide eelarvetesse on määratletud artikli 5
          lõikes 2.
   3.     Ühenduste õigussubjektide osalemise Šveitsi uurimisprogrammides ja/või
          liidunõukogu otsustatud projektides nende teemade raames, mis on samaväärsed EÜ
          ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide omadega, vastavalt asjakohastes Šveitsi
          eeskirjades sätestatud tingimustele ja konkreetsele lepingule projekti partnerite ja
          vastava Šveitsi programmi juhtkonna vahel. Ühenduste õigussubjektid, kes osalevad
          Šveitsi uurimisprogrammides ja/või projektides, katavad ise oma kulud, sealhulgas
          oma suhtelise osa projektide üld- ja halduskuludest.
   4.     Lisaks EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide ning Šveitsi programmide
          ja/või projektide rakendamist käsitleva teabe ja dokumentatsiooni õigeaegsele
          vahetamisele võib lepinguosaliste vaheline koostöö toimuda alljärgnevates vormides:
          a)     vahetatakse regulaarselt arvamusi Šveitsi ja ühenduste teaduspoliitika
                 suundade ja prioriteetide ning kavade kohta;
          b)     arutatakse koostööväljavaateid ja arenguvõimalusi;
          c)     vahetatakse õigeaegselt teavet Šveitsi ja ühenduste uurimisprogrammide ja
                 projektide rakendamise ning vastavalt käesolevale lepingule teostatud tööde
                 tulemuste kohta;
          d)     korraldatakse ühisnõupidamisi;
          e)     korraldatakse teadustöötajate, inseneride ja tehnikute külastusi ja vahetust;
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---            f)     arendatakse korrapärast ja ka pärast projekti lõppu jätkuvat suhtlemist Šveitsi
                  ja ühenduste programmi- ja projektijuhtide vahel;
           g)     asjatundjad osalevad seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades.
                                              Artikkel 3
                                           Kohandamine
   Koostööd võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel igal ajal kohandada ja edasi
   arendada.
                                              Artikkel 4
                        Intellektuaalomandiga seotud õigused ja kohustused
   1.      Kui A lisast ja kohaldatavast õigusest ei tulene teisiti, on Šveitsi õigussubjektidel,
           kes osalevad ühenduse teadusprogrammides, sellisest osalemisest tuleneva teabe ja
           intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamise suhtes
           samasugused õigused ja kohustused kui ühenduste õigussubjektidel. Käesolevat sätet
           ei kohaldata selliste projektide tulemuste suhtes, mida alustati enne käesoleva
           lepingu ajutist kohaldamist.
   2.      Kui A lisast ja kohaldatavast õigusest ei tulene teisiti, on ühenduste õigussubjektidel,
           kes vastavalt artikli 2 lõikele 3 osalevad Šveitsi uurimisprogrammides ja/või
           projektides, sellisest osalemisest tuleneva teabe ja intellektuaalomandi omandilise
           kuuluvuse, kasutamise ja levitamise suhtes samasugused õigused ja kohustused kui
           Šveitsi õigussubjektidel, kes osalevad kõnealustes programmides ja/või projektides.
                                              Artikkel 5
                                            Finantssätted
   1.      Ühenduste poolt enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist EÜ ja Euratomi
           seitsmendate raamprogrammide alusel võetud kohustused ja ka vastavalt neile
           kohustustele sooritatud maksed ei too Šveitsi jaoks kaasa rahalise panuse tegemise
           kohustust. Šveitsi rahaline panus seoses EÜ ja Euratomi seitsmendates
           raamprogrammides osalemisega kinnitatakse võrdeliselt ja lisaks summale, mis on
           igal aastal Euroopa ühenduste üldeelarves määratud kohustuste assigneeringutena
           selleks, et täita komisjoni rahalised kohustused, mis tulenevad käesoleva lepinguga
           hõlmatud programmide ja tegevuste teostamiseks, juhtimiseks ja toimumiseks
           vajalikust tööst.
   2.      Suhtarvu, mis määrab Šveitsi rahalise panuse suuruse EÜ ja Euratomi
           seitsmendatesse raamprogrammidesse, v.a tuumasünteesi programm, saamiseks
           leitakse turuhindades arvutatud Šveitsi sisemajanduse kogutoodangu suhe Euroopa
           Liidu liikmesriikide turuhindades arvutatud sisemajanduse kogutoodangu summasse.
           Šveitsi toetus tuumasünteesi programmile arvutatakse ka edaspidi vastavalt
           sellekohasele lepingule. Kõnealused suhtarvud arvutatakse Eurostati viimaste
           statistiliste andmete põhjal, mis on Euroopa Liidu sama aasta üldeelarve esialgse
           projekti avaldamise ajal kättesaadavad.
   3.      Šveitsi rahalist panust käsitlevad eeskirjad on sätestatud B lisas.
                                              Artikkel 6
                           Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---    1.      Vastavalt raamlepingule asutatud Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee
           ülesandeks on jälgida ja hinnata käesoleva lepingu täitmist ja tagada, et see toimuks
           nõuete kohaselt. Kõigi käesoleva lepingu rakendamise või tõlgendamisega seotud
           probleemidega pöördutakse kõnealuse komitee poole.
   2.      Komitee võib Šveitsi palvel määrata kindlaks piirkonnad Šveitsis, mille puhul on
           täidetud nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/200620 artikli 5 lõikes 1 esitatud
           kriteeriumid ja mida seega võib toetada programmi „Suutlikkus” tööprogrammis
           „Teadusuuringute potentsiaal” ettenähtud uurimistöö meetmetega.
   3.      Komitee võib otsustada muuta C lisas sisalduvaid viiteid ühenduse õigusaktidele.
                                              Artikkel 7
                                              Osalemine
   1.      Ilma et see piiraks artikli 4 sätete kohaldamist, on EÜ ja Euratomi seitsmendates
           raamprogrammides osalevatel Šveitsi õigussubjektidel samasugused lepingulised
           õigused ja kohustused kui ühenduste õigussubjektidel.
   2.      Šveitsi õigussubjektide puhul kohaldatakse ettepanekute esitamise ja hindamise ning
           ühenduse programmide alusel toetuslepingute ja lepingute määramise ja sõlmimise
           suhtes samu tingimusi, mida kohaldatakse samade programmide alusel ühenduste
           õigussubjektidega sõlmitavate toetuslepingute ja lepingute puhul.
   3.      Šveitsi õigussubjektid võivad saada laene, millega Euroopa Investeerimispank toetab
           EÜ seitsmenda raamprogrammi teaduslike eesmärkide saavutamist.
   4.      Hindajate või kohtunike valimisel ühenduse teadus- ja tehnoloogiaarenduse
           programmide täitmiseks võetakse kaalumisele sobiv arv Šveitsi eksperte, arvestades
           seda, kas neil on vajalikud oskused ja teadmised neile antavate ülesannete täitmiseks.
   5.      Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3, artikli 2 lõike 3 ja artikli 4 lõike 2 sätete,
           olemasolevate eeskirjade ja töökorra kohaldamist, võivad ühenduste õigussubjektid
           osaleda artikli 2 lõikes 3 osutatud Šveitsi uurimisprogrammide programmides ja/või
           projektides võrdsetel tingimustel Šveitsi partneritega. Šveitsi ametiasutused võivad
           ühe või mitme ühenduste õigussubjekti projektis osalemise tingimuseks seada
           vähemalt ühe Šveitsi õigussubjekti osalemise.
                                              Artikkel 8
                                          Inimeste liikumine
   Lepinguosalised tagavad kooskõlas kehtivate eeskirjade ja lepingutega piiratud arvu
   käesoleva lepinguga hõlmatud tegevustes osalevate teadlaste Šveitsi ja ühendustesse
   sisenemise ning seal viibimise, kuivõrd see on möödapääsmatu kõnealuse tegevuse edukaks
   teostamiseks.
                                              Artikkel 9
                                      Muutmine ja edasine koostöö
   1.      Kui ühendused muudavad või pikendavad oma uurimisprogramme, siis võidakse
           käesolevat lepingut vastastikku kokku lepitud tingimustel muuta või pikendada.
           Lepinguosalised vahetavad teavet ja arvamusi kõigi selliste muudatuste või
           pikendamiste kohta, samuti vahetatakse teavet kõigis küsimustes, mis otseselt või
   20
          ELT L 210, 31.07. 2006, lk 25
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---             kaudselt mõjutavad koostööd Šveitsiga EÜ ja Euratomi seitsmendate
            raamprogrammidega hõlmatud valdkondades. Šveitsile teatatakse muudetud või
            pikendatud programmide täpne sisu kahe nädala jooksul alates nende vastuvõtmisest
            ühenduste poolt. Uurimisprogrammide sellise muutmise või pikendamise korral võib
            Šveits käesoleva lepingu lõpetada kuuekuulise etteteatamisega. Lepinguosalised
            teatavad kõigist käesoleva lepingu lõpetamise või pikendamise kavatsustest kolme
            kuu jooksul pärast ühenduste otsuse vastuvõtmist.
   2.       Kui ühendused võtavad vastu uued mitmeaastased uuringute ja tehnoloogiaarenduse
            raamprogrammid, siis võidakse käesolevat lepingut lepinguosaliste poolt vastastikku
            kokku lepitud tingimustel pikendada või muuta. Lepinguosalised vahetavad teavet ja
            arvamusi selliste programmide ettevalmistamise kohta või muu poolelioleva või
            tulevase uurimistegevuse kohta Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee kaudu.
                                             Artikkel 10
                           Suhe muudesse rahvusvahelistesse lepingutesse
   1.       Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks ühele lepinguosalisele
            siduvate muude rahvusvaheliste lepingutega antud eeliseid, mis on ette nähtud ainult
            kõnealuse lepinguosalise õigussubjektidele.
   2.       EÜ seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud muus riigis (assotsieerunud riigis)
            asutatud õigussubjektil on käesoleva lepingu alusel samasugused õigused ja
            kohustused kui liikmesriigis asutatud õigussubjektil tingimusel, et assotsieerunud
            riik, milles õigussubjekt on asutatud, on nõustunud andma Šveitsi õigussubjektidele
            samasugused õigused ja kohustused.
                                             Artikkel 11
                                    Territoriaalne kohaldatavus
   Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumidel, millel kohaldatakse ühenduste
   asutamislepinguid, ja vastavalt kõnealustes lepingutes sätestatud tingimustele, ning teiselt
   poolt Šveitsi territooriumil.
                                             Artikkel 12
                                                Lisad
   A, B ja C lisad moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.
                                             Artikkel 13
                                      Muutmine ja lõpetamine
   1.       Käesolevat lepingut kohaldatakse EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide
            kestuse jooksul.
   2.       Käesolevat lepingut võib muuta ainult kirjalikult mõlema lepinguosalise nõusolekul.
            Muudatuste jõustumise menetlus on sama mis käesoleva lepingu suhtes kohaldatav
            menetlus.
   3.       Kumbki lepinguosaline võib kuuekuulise kirjaliku etteteatamisega käesoleva lepingu
            igal ajal lõpetada.
   4.       Käesoleva lepingu lõpetamise ja/või tähtaja möödumise ajal pooleli olevaid projekte
            ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud
            tingimustel. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigi muude käesoleva
            lepingu lõpetamise tagajärgede suhtes.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                                           Artikkel 14
                           Jõustumine ja ajutine kohaldamine
   1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad heaks käesoleva lepingu sõlmimise
      vastavalt oma kehtivatele eeskirjadele. Käesolev leping jõustub päeval, mil
      lepinguosalised teatavad selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Seda
      kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2007.
   2. Juhuks, kui üks lepinguosaline teatab teisele, et ta lepingut ei sõlmi, lepitakse
      käesolevaga kokku järgnevas:
      –     ühendused tagastavad Šveitsile viimase poolt kooskõlas artikli 2 lõikega 2
            makstud toetuse Euroopa Liidu üldeelarvesse,
      –     siiski arvatakse eespool nimetatud tagastatavast summast maha ühenduste poolt
            eraldatud summad Šveitsi juriidiliste isikute osalemiseks kaudsetes meetmetes,
            sh artikli 2 lõikes 1 sätestatud eraldised,
      –     projektid ja tegevused, mida on alustatud ajutise kohaldamise ajal ja mis
            eespool nimetatud teate ajal kestavad, jätkuvad kuni nende lõpetamiseni
            käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.
      Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi,
      inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi,
      rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures
      kõik tekstid on võrdselt autentsed.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                                                 A LISA
             INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSTE JAGAMISE PÕHIMÕTTED
   I. REGULEERIMISALA
   Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: „intellektuaalomand” – Stockholmis
   14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise
   konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand;
   „teadmised” – tulemused, sealhulgas teave, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta, samuti
   autoriõigused või kõnealuse teabega seotud õigused, mis tulenevad patendi, tööstusnäidise,
   sordiaretuse või neid täiendava kaitse tunnistuse väljaandmise taotlustest või väljaandmisest
   või muust samalaadsest kaitsest.
   II. LEPINGUOSALISTE ÕIGUSSUBJEKTIDE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED
   1.        Kumbki lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu kohases tegevuses osaleva teise
             lepinguosalise õigussubjektide intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad
             või sellega seotud õigused ja kohustused on kooskõlas lepinguosaliste suhtes
             kohaldatavate asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonidega, kaasa arvatud TRIPS-
             leping (Maailma Kaubandusorganisatsiooni hallatav intellektuaalomandi õiguste
             kaubandusaspektide leping), Berni konventsioon (1971. aasta Pariisi akt) ja Pariisi
             konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt).
   2.        Šveitsi õigussubjektidel, kes osalevad EÜ ja Euratomi seitsmendate
             raamprogrammide kaudsetes meetmetes, on kooskõlas punktiga 1 vastavalt Euroopa
             Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2321/2002, muudetud 18. detsembri 2006.
             aasta määrusega (EÜ) nr 1906/2006, nõukogu määruses (Euratom) nr 2322/2002,
             muudetud nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (Euratom) nr 1908/2006, ja
             Euroopa Ühendusega sõlmitud toetuslepingus ja/või lepingus sätestatud tingimustele
             intellektuaalomandiga seotud õigused ja kohustused. Kui Šveits osaleb EÜ
             seitsmenda raamprogrammi kaudsetes meetmetes, mida rakendatakse Euroopa
             Ühenduse asutamislepingu artiklite 169 ja 171 kohaselt, on Šveitsil
             intellektuaalomandiga seoses samasugused õigused ja kohustused kui asjaomastes
             meetmetes osalevatel liikmesriikidel, nagu on esitatud asjaomastes sätetes.
   3.        Šveitsi uurimisprogrammides ja/või projektides osalevatel ühenduse õigussubjektidel
             on, kooskõlas punktiga 1 intellektuaalomandiga seoses samasugused õigused ja
             kohustused kui kõnealustes programmides või projektides osalevatel Šveitsi
             õigussubjektidel.
   III. LEPINGUOSALISTE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED
   1.        Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse teadmiste suhtes,
             mille lepinguosalised on loonud käesoleva lepingu artikli 2 lõike 4 kohase tegevuse
             käigus, järgmisi eeskirju:
             a)     teadmised loonud lepinguosaline on kõnealuste teadmiste omanik. Kui
                    lepinguosaliste osa teadmisi loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks
                    määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt;
             b)     lepinguosaline, kelle omandis asjakohased teadmised on, võimaldab teisel
                    lepinguosalisel neid teadmisi kasutada käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 4
                    nimetatud tegevuses. Teadmiste kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta.
   2.        Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste
             teaduskirjanduse suhtes järgmisi eeskirju:
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---       a)   kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest tegevusest tulenevaid
           teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ja tulemusi ajakirjade, artiklite,
           aruannete või raamatute, sealhulgas audiovisuaalsete teostena ja tarkvara kujul,
           on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta
           lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja
           avalikuks levitamiseks;
      b)   kõigile autoriõigusega kaitstavaid andmeid ja teavet sisaldavatele
           eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis on koostatud käesoleva jao
           alusel, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul,
           kui autor on selgesõnaliselt keelanud oma nime nimetada. Samuti on
           eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.
   3. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste
      avaldamata teabe suhtes järgmisi eeskirju:
      a)   teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase tegevusega seotud teabe
           edastamisel määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta
           ei soovi;
      b)   teabe vastu võtnud lepinguosaline võib omal vastutusel edastada avaldamata
           teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu
           rakendamisega seotud konkreetsetel eesmärkidel;
      c)   avaldamata teavet andnud lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib
           teabe saanud lepinguosaline levitada sellist teavet laiemalt kui oleks muidu
           lubatud alapunktiga b. Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada välja
           menetlus laialdasemat levitamist võimaldava eelneva kirjaliku nõusoleku
           küsimiseks ja saamiseks, ning kumbki lepinguosaline annab selle nõusoleku
           sellises ulatuses, mida lubavad tema riigi poliitika, eeskirjad ja seadused;
      d)   käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste esindajate korraldatud seminaridel või
           muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata avaldamata või muud
           konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste
           kasutamisest või kaudsetest meetmetest tulenevat teavet käsitletakse
           konfidentsiaalse teabena tingimusel, et sellise avaldamata või muu
           konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on enne teabe andmist
           teavitatud antava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt alapunktile a;
      e)   kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle alapunktide a ja d kohaselt
           teatavaks saanud avaldamata teabe suhtes kohaldatakse nimetatud punktides
           sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei
           suuda kindlasti või tõenäoliselt täita alapunktide a ja d sätteid levitamisest
           hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel
           konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                                                 B LISA
     KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 5 OSUTATUD ŠVEITSI RAHALIST PANUST
                                     KÄSITLEVAD EESKIRJAD
   I. RAHALISE PANUSE SUURUSE MÄÄRAMINE
   1.       Komisjon edastab Šveitsile koos asjakohase taustamaterjaliga niipea kui võimalik ja
            hiljemalt iga aasta 1. septembril:
            a)     Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projekti kulude kalkulatsioonis mõlemale
                  raamprogrammile määratud kulukohustuste assigneeringute summad;
            b)    esialgse eelarveprojekti kohase osamaksu arvestusliku suuruse, mis vastab
                  Šveitsi osalusele mõlemas raamprogrammis. Hõlbustamaks sisemisi
                  eelarvestamise menetlusi, väljastavad komisjoni teenistused siiski vastavad
                  esialgsed arvud hiljemalt iga aasta 31. mail.
   2.       Niipea kui üldeelarve on lõplikult vastu võetud, teatab komisjon Šveitsile kulude
            kalkulatsioonis sisalduvad eespool nimetatud summad, mis vastavad Šveitsi
            osalusele.
   II. MAKSMISE KORD
   1.       Hiljemalt iga eelarveaasta juunis ja novembris esitab komisjon Šveitsile
            rahastamisnõude, mis vastab käesoleva lepingu kohasele Šveitsi panusele. Kummagi
            rahastamisnõudega nähakse ette vastavalt kuue kaheteistkümnendiku maksmine
            Šveitsi panusest mitte hiljem kui 30 päeva pärast asjaomase rahastamisnõude
            kättesaamist. Mõlema raamprogrammi viimasel aastal tasutakse siiski kogu Šveitsi
            panusesumma hiljemalt 30 päeva pärast rahastamisnõude kättesaamist.
   2.       Šveitsi rahaline panus väljendatakse ja makstakse eurodes.
   3.       Šveits tasub oma käesoleva lepingu kohase osamaksu punktis 1 esitatud ajakava
            kohaselt. Maksega viivitamisel tuleb maksta viivist, mille määr on võrdne ühe kuu
            Euroopa pankadevahelise rahaturu noteeritud euro intressiga (EURIBOR), nii nagu
            see on avaldatud Telerate'i süsteemi leheküljel 248. Intressimäärale lisandub 1,5
            protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta. Suurendatud määra kohaldatakse kogu
            viivituse kestuse ulatuses. Viivist tuleb siiski maksta üksnes juhul, kui makse
            tasutakse rohkem kui 30 päeva pärast punktis 1 osutatud maksetähtaega.
   4.       Reisikulud, mida Šveitsi esindajad ja eksperdid kannavad teaduskomiteede töös
            osalemiseks ning mõlemas raamprogrammis osalejad nende rakendamiseks, hüvitab
            komisjon samadel alustel ja samas korras, mida praegu kohaldatakse ühenduste
            liikmesriikide esindajate ja ekspertide suhtes.
   III. RAKENDAMISE TINGIMUSED
   1.       Käesoleva lepingu artikli 5 kohane Šveitsi rahaline panus                mõlemasse
            raamprogrammi jääb asjakohasel eelarveaastal tavaliselt muutumatuks.
   2.       Iga eelarveaasta (n) kontode sulgemise ajal täpsustab komisjon tulude ja kulude
            aruande koostamise raames Šveitsi osalusega seotud kontosid, võttes arvesse
            muudatusi, mis on eelarveaasta jooksul toimunud ülekannete, maksete tühistamiste,
            üleviimiste, või lisa- ja paranduseelarvete tagajärjel.
   Selliseid täpsustusi tehakse aasta n+1 esimese makse tegemise ajal. Viimane selline täpsustus
   tehakse siiski hiljemalt juulis, neljandal aastal pärast mõlema raamprogrammi lõppu. Šveitsi
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---    maksed kantakse Euroopa ühenduste programmidesse eelarvelaekumistena, mis märgitakse
   Euroopa Liidu üldeelarve tulude kalkulatsiooni asjakohastesse rubriikidesse.
   IV. TEAVE
   1.      Hiljemalt iga eelarveaasta (n+1) 31. mail koostatakse ja esitatakse Šveitsile
           teadmiseks mõlema raamprogrammi assigneeringute aruanne eelnenud eelarveaasta
           (n) kohta komisjoni tulude ja kulude aruande vormis.
   2.      Komisjon edastab Šveitsile kogu muu üldise finantsteabe, mis on seotud mõlema
           raamprogrammi rakendamisega ja mis tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                                                   C LISA
       FINANTSKONTROLL KÄESOLEVA LEPINGUGA HÕLMATUD ÜHENDUSE
                   PROGRAMMIDES OSALEVATE ŠVEITSI ISIKUTE ÜLE
   I. OTSESUHTLUS
   Komisjon suhtleb otse EÜ ja Euratomi seitsmendates raamprogrammides osalevate Šveitsis
   registreeritud juriidiliste isikute ja nende alltöövõtjatega. Nad võivad esitada otse komisjonile
   kogu asjakohase teabe ja dokumentatsiooni, mida nad peavad esitama käesolevas lepingus
   osutatud juriidiliste dokumentide ja viimaste rakendamiseks sõlmitud toetuslepingute ja
   lepingute alusel.
   II. AUDITEERIMINE
   1.       Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,
            muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/200621, ja komisjoni
            määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, muudetud komisjoni 7. augusti 2006. aasta
            määrusega (EÜ, Euratom) 1248/200622, ning muudele käesolevas lepingus osutatud
            eeskirjadele võib Šveitsis registreeritud programmis osalejatega sõlmitavates
            toestuslepingutes ja lepingutes ette näha teaduslikke, finants-, tehnoloogilisi või muid
            auditeid, mida komisjoni esindajad või muud komisjoni volitatud isikud võivad
            teostada osalejate või nende alltöövõtjate tegutsemiskohas igal ajal.
   2.       Komisjoni esindajatele või muudele komisjoni volitatud isikutele tagatakse auditite
            teostamiseks vajalik juurdepääs tegevuskohtadele, objektidele ja dokumentidele ning
            kogu vajalikule teabele, sh elektroonilisel kujul olevale teabele. Selline
            juurdepääsuõigus peab olema selgesõnaliselt sätestatud käesolevas lepingus osutatud
            juriidiliste dokumentide rakendamiseks sõlmitavates toetuslepingutes ja lepingutes.
   3.       Euroopa Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.
   4.       Vastavalt kõnealustes toetuslepingutes ja lepingutes sätestatud tingimustele võidakse
            auditeid läbi viia pärast EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide või
            käesoleva lepingu lõppemist.
   5.       Šveitsi territooriumil läbiviidavast auditist teavitatakse eelnevalt Šveitsi föderaalset
            finantskontrolli. Selline teatamine ei ole auditite teostamise õiguslikuks
            eeltingimuseks.
   III. KOHAPEALNE KONTROLL
   1.       Käesoleva lepingu raames on komisjonil (OLAF) õigus teostada Šveitsi
            territooriumil kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, vastavalt nõukogu määruses
            (Euratom, EÜ) nr 2185/9623 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr
            1073/1999 esitatud tingimustele ja korrale.
   2.       Kohapealne kontroll ja inspekteerimine valmistatakse ette ja viiakse läbi komisjoni
            poolt tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või muu pädeva Šveitsi
            asutusega, mille on määranud Šveitsi föderaalne finantskontroll, kellele teatakse
            piisavalt varakult kontrollide ja inspekteerimiste objekt, eesmärk ja õiguslik alus, nii
            et nad saaksid anda kogu vajalikku abi. Seda silmas pidades võivad pädevate Šveitsi
            asutuste ametnikud osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.
   21
           ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.
   22
           ELT L 227, 19.8.2006, lk 3.
   23
           EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---    3.       Kui asjaomased Šveitsi asutused soovivad, võivad kohapealse kontrolli ja ülevaatuse
            läbi viia komisjon ja kõnealused asutused ühiselt.
   4.       Kui EÜ ja Euratomi seitsmendates raamprogrammides osalejad takistavad
            kohapealset kontrolli või inspekteerimist, siis Šveitsi asutused, tegutsedes kooskõlas
            oma riigi õigusnormidega, annavad komisjoni inspektoritele sellist abi, mis
            võimaldab viimastel täita oma kohustusi seoses kohapealse kontrolli või
            inspekteerimisega.
   5.       Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile kõik
            asjaolud või kahtlused eeskirjade eiramise kohta, millest ta on kohapealse kontrolli
            või ülevaatuse käigus teada saanud. Igal juhul on komisjon kohustatud eespool
            nimetatud asutust teavitama selliste kontrollimiste ja inspekteerimiste tulemustest.
   IV. TEAVE JA KONSULTATSIOONID
   1.       Käesoleva lisa asjakohaseks rakendamiseks vahetavad pädevad Šveitsi ja ühenduse
            asutused regulaarselt teavet ning peavad konsultatsioone, kui üks lepinguosaline seda
            nõuab.
   2.       Šveitsi pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast asjaolust või
            kahtlusest, millest nad on teada saanud seoses käesolevas lepingus osutatud
            juriidiliste dokumentide rakendamiseks sõlmitud lepingutoetuste või lepingute
            sõlmimisel või kohaldamisel tehtud rikkumistega.
   V. KONFIDENTSIAALSUS
   Käesolevast lisast tuleneva mis tahes vormis edastatud või saadud teabe suhtes kehtib
   ametisaladuse hoidmise kohustus ja sellele laieneb kaitse, mis on Šveitsi õiguse kohaselt ette
   nähtud samalaadsele teabele ning sisaldub ühenduse ametiasutuste suhtes kohaldatavates
   vastavates sätetes. Seda teavet võib edastada ainult sellistele isikutele ühenduse
   ametiasutustes, liikmesriikides või Šveitsis, kelle ülesanded seda nõuavad, samuti ei tohi seda
   teavet kasutada muul eesmärgil kui lepinguosaliste finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks.
   VI. HALDUSMEETMED JA TRAHVID
   Ilma et see piiraks Šveitsi kriminaalõiguse kohaldamist, võib komisjon rakendada
   haldusmeetmeid ja trahve, mis on ette nähtud määrustes (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,
   muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ja (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,
   muudetud 7. augusti 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1248/2006, ning nõukogu
   18. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste
   finantshuvide kaitse kohta24.
   VII. SISSENÕUDMINE JA JÕUSTAMINE
   EÜ seitsmenda raamprogrammi alusel käesoleva lepingu reguleerimisalas tehtud komisjoni
   otsused, millega seatakse rahalised kohustused subjektidele, v.a riigid, kuuluvad Šveitsis
   jõustamisele. Täitekorraldus antakse välja ning selle suhtes ei kohaldata muud kontrolli, kui et
   Šveitsi valitsuse määratud asutused peavad selle autentsust kinnitama. Šveitsi valitsus teavitab
   komisjoni oma määratud asutustest. Jõustamine toimub kooskõlas Šveitsis kehtiva
   menetlusega. Täitekorralduse õiguspärasuse üle on õigus otsustada Euroopa Ühenduste
   Kohtul. Samadel tingimustel jõustatakse Euroopa Ühenduste Kohtu otsused, mis on tehtud
   EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide alusel sõlmitud lepingus sisalduva
   vahekohtuklausli alusel.
   24
           EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---    Täievolilised esindajad, kes esindavad
   EUROOPA ÜHENDUST
   ning
   ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI,
   olles kohtunud ……….. [kuupäeval] ………… [kohas], et kirjutada alla ühelt poolt Euroopa
   Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni
   teadus- ja tehnikakoostöö leping, võtsid vastu järgneva ühisdeklaratsiooni, mis on lisatud
   käesolevale lõppaktile:
   lepingupoolte ühisdeklaratsioon tiheda dialoogi arendamise kohta EÜ asutamislepingu
   artiklite 169 ja 171 rakendamiseks loodavate uute struktuuride alal.
   Seejuures võtsid nad teadmiseks järgnevad deklaratsioonid, mis on lisatud käesolevale
   lõppaktile:
   nõukogu deklaratsioon Šveitsi osalemise kohta komiteedes;
   ühenduste deklaratsioon ELi teadlaste kohtlemise kohta Šveitsis käesoleva lepingu alusel.
   Alla kirjutatud …………………
             Euroopa Ühenduste nimel:                    Šveitsi Konföderatsiooni nimel:
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---     LEPINGUPOOLTE ÜHISDEKLARATSIOON TIHEDA DIALOOGI ARENDAMISE
      KOHTA EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLITE 169 JA 171 RAKENDAMISEKS
                       LOODAVATE UUTE STRUKTUURIDE ALAL
   Lepinguosalised deklareerivad, et käesoleva lepingu artikli 2 lõike 1 nõuetekohase
   rakendamise tagamiseks teavitatakse Šveitsi Konföderatsiooni aegsasti ja vajalikul viisil
   ettevalmistustöödest EÜ asutamislepingu artiklite 169 ja 171 kohaste struktuuride
   moodustamiseks, mis rakendatakse seitsmendate raamprogrammide alusel.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                                   NÕUKOGU DEKLARATSIOON
                         ŠVEITSI OSALEMISE KOHTA KOMITEEDES
   Nõukogu nõustub, et Šveitsi esindajad võivad, kuivõrd arutatavad küsimused on nendega
   seotud, viibida vaatlejatena järgmiste organite koosolekutel:
   –        kõik EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide kohaselt moodustatud
            komiteed, kaasa arvatud teadus- ja tehnikauuringute komitee (CREST),
   –        Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu.
   Šveitsi esindajad ei viibi nende komiteede hääletamise juures.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---        ÜHENDUSTE DEKLARATSIOON ELi TEADLASTE KOHTLEMISE KOHTA
                         ŠVEITSIS KÄESOLEVA LEPINGU ALUSEL
   Ühendused eeldavad, et Euroopa Liidu iga liikmesriigi kodanikele antavate elamislubade arvu
   kõrgeima piirmäära rakendamisel ei võta Šveits selle kõrgeima piirmäära arvutamisel arvesse
   osalevatele teadlastele väljaantud elamislubasid. Ühendused eeldavad ka, et projektides
   osalevatele ja Teadusuuringute Ühiskeskuses töötavatele teadlastele laienevad võrdselt
   Euratomi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud juhitava termotuumasünteesi ja
   plasmafüüsika alase koostöölepingu (EÜT L 242/1, 4.9.1978) artikli 12 lõike 3 sätted.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                            ŠVEITSI VALITSUSE DEKLARATSIOON
   Šveitsi valitsus arvestab, et ühenduste deklaratsioon ELi teadlaste kohtlemise kohta Šveitsis
   käesoleva lepingu alusel ei piira lepinguosaliste õigusi ega kohustusi, mis tulenevad
   käesolevast lepingust ja Šveitsi seadustest.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                                                    Eelnõu:
                                            FINANTSSELGITUS
   1.        ETTEPANEKU NIMETUS
   Nõukogu ja komisjoni otsuse projekt ühelt poolt Euroopa Ühenduste ning teiselt poolt Šveitsi
   Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Euroopa
   Aatomienergiaühenduse nimel allakirjutamise ja sõlmimise kohta.
   2.        TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK
   Poliitilise strateegia töötavad välja ja tegevust koordineerivad eelkõige järgmised
   peadirektoraadid: RTD, JRC, ENTR, INFSO ja TREN.
   3.        EELARVEREAD
   3.1       Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja
             haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:
   –         Šveitsi õigussubjektide osalemine kaudsetes meetmetes ja ka lepingu rakendamisega
             seotud kulud (Euroopa ekspertide ja komisjoni ametnike reisikulud seoses
             komandeeringute, töörühmade, seminaride ja koosolekutega) kaetakse Euroopa
             Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammide eriprogrammide
             konkreetsetest eelarverubriikidest (XX 01.05.03);
   –         Šveitsi osalus
             Peatükk 6013 (6. jaotis, tulu), artiklid 10.02.02, 10.03.02, 02.04.03, 06.06.04,
             08.21.04, 09.04.02, (kulu).
             Šveitsi osamaks raamprogrammide eelarvesse on võrdeline tema sisemajanduse
             kogutoodanguga, võrreldes liidu sisemajanduse kogutoodanguga (vt lisa).
   3.2.      Meetme ja finantsmõju kestus
             Alates 1. jaanuarist 2007 EÜ seitsmenda raamprogrammi kehtivusajaks vastavalt
             lepingu artiklile 13.
   3.3.      Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):
                                                                                Finantspersp
                                                            EFTA   Taotlejariikide
                                               Uus                                    ektiivi
       Eelarverida          Kulu liik                      osamaks   osamaksud
                                                                                rubriik
                     Mitte-
      xx01.05.03                    Liigen-
                     kohustus-                  EI           JAH        JAH            Nr 3
                                   damata25
                     lik
   25
            Liigendamata assigneeringud.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---    4.      ÜLEVAADE VAHENDITEST
   4.1      Rahalised vahendid
            4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest
                                                                            miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
                                  JAO
           KULU LIIK                             2007     2008      2009    2010       2011     .2012     2013     KOKKU
                                   NR
      TEGEVUSKULUD26
     KULUKOHUSTUSTE
                                   8.1     A
     ASSIGNEERINGUD
     MAKSETE
                                           B
     ASSIGNEERINGUD
     VÕRDLUSSUMMAS SISALDUVAD HALDUSKULUD27
     TEHNILINE          JA                   0,157    0,157      0,157   0,157     0,157     0,157    0,157     1,099
     HALDUSABI
                               8.2.4    C
     (LIIGENDAMATA
     ASSIGNEERINGUD)
     VÕRDLUSSUMMA KOKKU
     KULUKOHUSTUSTE                     A    0,157    0,157      0,157   0,157     0,157     0,157    0,157     1,099
     ASSIGNEERINGUD                     +
                                        C
     MAKSETE                            B    0,157    0,157      0,157   0,157     0,157     0,157    0,157     1,099
     ASSIGNEERINGUD                     +
                                        C
     VÕRDLUSSUMMAST VÄLJA JÄÄVAD HALDUSKULUD28
     PERSONALIKULUD                          0,058    0,058      0,058   0,058     0,058     0,058    0,058     0,4095
     JA        NENDEGA                       5        5          5       5         5         5        5
     SEONDUVAD KULUD           8.2.5    D
     (LIIGENDAMATA
     ASSIGNEERINGUD)
     VÕRDLUSSUMMAST                          0        0          0       0         0         0        0
     VÄLJA        JÄÄVAD
     HALDUSKULUD, V.A
     PERSONALIKULUD
                               8.2.6    E
     JA        NENDEGA
     SEONDUVAD KULUD
     (LIIGENDAMATA
     ASSIGNEERINGUD)
   26
           Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.
   27
           Kulud, mis kuuluvad xx jaotise artikli xx 01 04 alla.
   28
           Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---     Meetme soovituslik finantskulu kokku
     KULUKOHUSTUSTE                              0,2155    0,215   0,215    0,215     0,215    0,215     0,215     1,508
                                           A+
     ASSIGNEERINGUD                                        5       5        5         5        5         5         5
                                           C+
     (SH
                                           D+
     PERSONALIKULUD)
                                            E
     KOKKU
     MAKSETE                                     0,2155    0,215   0,215    0,215     0,215    0,215     0,215     1,508
                                           B+
     ASSIGNEERINGUD                                        5       5        5         5        5         5         5
                                           C+
     (SH
                                           D+
     PERSONALIKULUD)
                                            E
     KOKKU
   Kaasrahastamise andmed
   Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) kaasrahastamist,
   tuleks järgnevas tabelis näidata, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui
   kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):
                                                                       miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   KAASRAHASTAV                             2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOKKU
   ASUTUS
   ……………………                       F
   KULUKOHUSTUSTE
   ASSIGNEERINGUD
   (SH                      A+C+D+E+F
   KAASRAHASTAMINE)
   KOKKU
            4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringuga
            x      Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.
                   Ettepanekuga          kaasneb        finantsperspektiivi         asjakohase           rubriigi
                   ümberplaneerimine.
                   Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe29
                   sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrument või finantsperspektiivi
                   läbivaatamine).
            4.1.3 Finantsmõju tuludele
                   Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.
            x      Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:
            Hinnanguline panus 7. raamprogrammide eelarvesse EUROSTATi väljaande
            „Statistics in focus – Theme 2” kohaselt:
            Märkus : Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava
            mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.
            N.B.:
            –      arvutus põhineb EL 27 esialgsel 2007. aasta eelarve projektil kuni 2007. aasta
                   lõpliku eelarve vastuvõtmiseni ja õiguslike aluste läbivaatamiseni;
   29
          Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---                –       proportsionaalsuse suhtarve aastateks 2008 kuni 2013 korrigeeritakse vastavalt
                       sisemajanduse kogutoodangu muutumisele iga esialgse eelarveprojekti
                       avaldamise ajal;
               –       Tuumasünteesi programmi puhul on arvestatud üksnes tegevuskulusid.
                       Vastavaid halduskulusid ei nõuta sisse iga meetme kaupa, vaid kogu Euratomi
                       raamprogrammi kui terviku kohta, vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise
                       struktuurile.
                                                                             miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
                                      Enne     Olukord pärast meetme rakendamist
                                    meetme
                                  rakendamist
   Eelarverida        Tulud*       [aasta n-1] 2007    2008      2009     2010      2011      2012      2013       Kokku
                a) tulud          0                                                                                1 391,38
                absoluutväärtuses              150,7 163,261 176,653 194,128 216,335 235,587 254,677
      601.3                                                                                2
                b) tulude muutus
               *hinnangulised tulud
               (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik
               seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)
   4.2         Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline
               personal) – vt täpsemalt punkt 8.2.1.
       AASTANE VAJADUS                 2007      2008     2009      2010     2011         2012       2013       KOK
                                                                                KU
       PERSONAL                          0,5      0,5      0,5       0,5       0,5         0,5        0,5
       KOKKU
   5.        TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID
   Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse
   käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:
   5.1.        Lähi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus:
               Otsus võimaldab Šveitsil kui assotsieerunud riigil ühineda EÜ seitsmendate
               raamprogrammidega ning osaleda teadustegevuses ühenduse tasandil.
   5.2         Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku                       seotus      ja    kooskõla       muude
               finantsmeetmetega ning võimalik koostoime:
               Ühenduse rahaline toetus on eeltingimus, mis innustab ja soodustab Šveitsi osalemist
               teadusuuringute raamprogrammides.
   5.3       Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad
   tegevuspõhise juhtimise raames
               Ühinemisleping võimaldaks Šveitsil ja ühendusel saada vastastikust kasu oma
               uurimisprogrammidele juurdepääsu andmisest üksteisele.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---    5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)
           Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)30.
                 X Tsentraliseeritud haldamine
                        ×      Otse, haldaja on komisjon
                               Kaudselt, haldamine on delegeeritud:
                                      täitevasutustele;
                                      ühenduse asutatud asutustele,       millele    on    osutatud
                                      finantsmääruse artiklis 185;
                                      riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
                                      osutavatele asutustele.
                     Haldamine detsentraliseeritult või koostöös:
                                      liikmesriikidega;
                                      kolmandate riikidega.
                     Haldamine koos rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage).
           Asjakohased märkused:
   6.     JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
   6.1.    Järelevalvekord
   a)      Tulemuslikkuse näitajad
           –     Šveitsi esitatud ettepanekute arv, võrreldes rahastamiseks väljavalitud
                 ettepanekute arvuga nii iga eriprogrammi kui ka raamprogrammide kohta
                 tervikuna;
           –     raamprogrammide eriprogrammide all esitatud ettepanekute arv, võrreldes
                 Šveitsi osaluse osakaaluga neis programmides;
           –     raamprogrammide eriprogrammides rahastamiseks väljavalitud Šveitsi
                 õigussubjektide arv, võrreldes Šveitsi osaluse osakaaluga neis programmides.
   b)      Teabe kogumine:
           Raamprogrammide eriprogramme käsitlevate andmete põhjal.
   c)      Üldine hindamine
           Seitsmendate raamprogrammide lõpul hindab komisjon käesoleva lepinguga kaetud
           koostöötegevusi.
   6.2     Hindamine
   30
          Kui on näidatud mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis
          „Asjakohaste märkuste” all.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---    7.      PETTUSEVASTASED MEETMED
   Kui raamprogrammide rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab
   rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, viib komisjon läbi finantsauditeid. Ühenduse
   finantsauditeid viivad läbi ühenduse töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks
   kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt.
   Selleks et kaitsta Euroopa Ühenduste finantshuve, lisatakse kõikidesse raamprogrammide
   rakendamisel kasutatavatesse toetuslepingutesse ja/või lepingutesse eeskirjad kontrolli,
   meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr 2988/95, 2185/96, 1073/99 ja 1074/99.
   Eelkõige tuleb toetuslepingutes ja/või lepingutes sätestada järgmised punktid:
   –        lepingu erisätted, millega kaitsta Euroopa Ühenduse finantshuve teostatud tööde
            kontrollimise kaudu;
   –        pettustevastase võitluse valdkonna haldusinspektorite osalemine määruste nr
            2185/96, 1073/99 ja 1074/99 kohaselt;
   –        toetuslepingute ja/või lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest
            tulenevate rikkumiste puhul raammääruse nr 2988/95 kohaste halduskaristuste,
            sealhulgas musta nimekirja kandmise kohaldamine;
   –        asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul
            jõustatakse EÜ asutamislepingu artikli 256 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse
            asutamislepingu artikli 164 kohaselt.
            Kohalikku kontrolli korraldab Euroopa Kontrollikoda.
            Lõpuks sätestab lepingu C lisa, et Šveits tunnustab ühenduse õigust viia
            raamprogrammidest toetust saavate Šveitsi õigussubjektide valdustes läbi
            kohapealseid kontrolle ning tunnustab samuti sissenõudekorralduste täidetavust ja
            Euroopa Ühenduste Kohtu otsuste täidetavust.
PL                                                                                PL
 ---pagebreak---   8.         ANDMED VAHENDITE KOHTA
  8.1          Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi:            Ei kohaldata.
                                                                                Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
  (Esitada         eesmärkide,  Väljundi    Keskmine        Aasta n          Aasta n+1         Aasta n+2           Aasta n+3          Aasta n+4        Aasta n+5 ja         KOKKU
  meetmete      ja   väljundite    liik        kulu                                                                                hiljem
  nimetused)
                                                     Väljun-      Kogu- Väljun-     Kogu- Väljun-     Kogu-   Väljun-     Kogu-  Väljun-     Kogu- Väljun-      Kogu- Väljun-   Kogu-
                                                     dite arv     kulud dite arv    kulud dite arv    kulud   dite arv    kulud  dite arv    kulud dite arv     kulud dite arv  kulud
  TEGEVUSEESMÄRK nr 131
  Meede 1………….
   – Väljund 1
   – Väljund 2
  Meede 2………….
   – Väljund 1
  Eesmärk 1 kokku
  TEGEVUSEESMÄRK nr 2
  Meede 1………….
   – Väljund 1
  Eesmärk 2 kokku
  TEGEVUSEESMÄRK nr n
  Eesmärk n kokku
  KULUD KOKKU
  31
             Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.
ET                                                                                28                                                                                ET
 ---pagebreak---    8.2      Halduskulud
   8.2.1      Ametikohtade arv ja liigid
                                     Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale
      Ametikoha liik
                                                           taandatud ametikohtade arv)
                                                                                Kokku
                                     2007     2008    2009      2010     2011       2012     2013
      Ametnikud või       A*/AD
    ajutine personal32
                                     0,5     0,5      0,5       0,5      0,5        0,5      0,5
       (XX 01 01)
                          B*,
                          C*/AST
   Artikli XX 01 02        kohaselt  0       0        0         0        0          0        0
   rahastatav personal33
   Artikli XX 01 04/05 kohaselt      0       0        0         0        0          0        0
   rahastatav muu personal34
   KOKKU                             0,5     0,5      0,5       0,5      0,5        0,5      0,5
   8.2.2      Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus
              Šveitsi raamprogrammidega ühinemise haldamine ja rakendamine hõlmab EÜ ja
              Euratomi ning Šveitsi ekspertide ja ametnike regulaarseid lähetusi.
   8.2.3      Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)
   (Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)
              X      Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks
                     praegu ette nähtud
                     Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise
                     raames eelnevalt aastaks n ette nähtud
                     Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse
                     eelarveprojekti menetlemise käigus
                     Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases
                     haldusasutuses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)
                     Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise
                     strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud
   32
            Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.
   33
            Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.
   34
            Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.
ET                                                     29                                                         ET
 ---pagebreak---    8.2.4      Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud
              (XX 01 04/05 – halduskorralduskulud)
                                                                               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   Eelarverida                                 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013                               KOKK
   (number ja nimetus)                                                                                U
   1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega
   seonduvad personalikulud)
    Täitevasutused35                           0        0       0         0         0         0        0
   Muu tehniline ja haldusabi                  0,157    0,157   0,157     0,157     0,157     0,157    0,157    1,099
    – sise-
    – välis-
   Tehniline ja haldusabi kokku                0,157    0,157   0,157     0,157     0,157     0,157    0,157    1,099
   8.2.5      Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud
                                                                          miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
                                               2007      2008     2009      2010       2011      2012     2013       Kok
                Ametikoha liik
                                                                                ku
   Ametnikud ja ajutine personal (XX 01
   01)                                        0,0585     0,058   0,058      0,058     0,058      0,058    0,058     0,409
                                                         5       5          5         5          5        5         5
   Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav
   personal      (abiteenistujad,     riikide
                                              0          0       0          0         0          0        0
   lähetatud      eksperdid,     lepinguline
   personal jne)
                    (täpsustada eelarverida)
      (Võrdlussummast VÄLJA jäävad)
              personalikulud ja nendega       0,0585     0,058   0,058      0,058     0,058      0,058    0,058     0,409
                  seonduvad kulud kokku                  5       5          5         5          5        5         5
   Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal
   Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.
   Summa on antud ametniku (sealhulgas kõik kategooriad) aastakulu põhjal, st:
   117 000 eurot/2 = 58500
   35
             Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.
ET                                                          30                                                             ET
 ---pagebreak---     Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal – ei kohaldata
    Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.
    8.2.6       Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud
                                                                      miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
                                                   2007 2008 2009          2010     2011 2012        2013 KOKKU
    XX 01 02 11 01 – Lähetused
    XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid
    XX 01 02 11 03 – Komiteed36
    XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid
    XX 01 02 11 05 - Infosüsteemid
   2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02
       11)
   3. Muud halduslikud kulud (täpsustage,
       lisades viite eelarvereale)
   Halduskulud kokku, v.a personalikulud
   ja nendega seonduvad kulud (jäävad
                                                     0        0     0        0        0        0       0
   võrdlussummast VÄLJA)
    Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud
    36
              Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.
ET                                                          31                                                    ET
 ---pagebreak---                                                   Lisa
                      Meetod, mille alusel arvutatakse tuludele avalduvat mõju
   Šveitsi panus EÜ ja Euratomi seitsmendatesse raamprogrammidesse on võrdeline tema SKT
   ning ELi ja Šveitsi SKT summa suhtega. Kõnealune suhtarv arvutatakse Euroopa Ühenduste
   Statistikaameti (Eurostat) viimaste statistiliste andmete põhjal, mis on Euroopa Liidu sama
   aasta üldeelarve esialgse projekti avaldamise ajal kättesaadavad. 2007. aasta osamaks
   arvutatakse 2004. aasta SKT alusel.
   Suhtarvu, mis määrab Šveitsi poolt EÜ ja Euratomi seitsmendatesse raamprogrammidesse, v.a
   tuumasünteesi programm, tehtava rahalise panuse suuruse, saamiseks leitakse turuhindades
   arvutatud Šveitsi sisemajanduse kogutoodangu suhe Euroopa Liidu liikmesriikide
   turuhindades arvutatud sisemajanduse kogutoodangu summasse. Šveitsi toetus tuumasünteesi
   programmile arvutatakse ka edaspidi vastavalt sellekohasele lepingule.
   Hinnanguline panus EÜ ja Euratomi seitsmendatesse raamprogrammidesse 2004. aasta SKT
   alusel (EUROSTAT, Statistics in Focus - Theme 2) on 2007. aastal järgmine:
   SKT 2004 (miljonites eurodes)
    EL 27 SKT                                        10 498 457,9
   Šveitsi SKT                                       288 852,7
   Suhtarv
   – tuumasünteesi programmi arvestamata             2,751%
   – tuumasünteesi programm                          2,678%
   Hinnanguline osamaks (miljonit eurot)
   Aasta           Eelarve                           Hinnanguline osamaks kokku
   2007            5 233,633 (EÜ ja Euratom, 143,977
                   ilma           tuumasünteesi 6,764
                   programmi arvestamata)
                   252,567       (tuumasünteesi
                   programm)
   Kokku           5 486,2                           150,741
ET                                                 32                                          ET


title: Ettepanek: Nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga # Ettepanek: Nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabriigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0736(01)

Ettepanek: Nõukogu Otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga  /* KOM/2004/0736 lõplik - AVC 2004/0265 */

	Brüssel 29.10.2004KOM(2004) 736 lõplik2004/0265 (AVC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa LiidugaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabriigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIVastavalt uute EL liikmesriikide EL-iga ühinemisakti artikli 6 lõike 2 tingimustele lepitakse uute EL liikmesriikide ühinemine Euroopa-Vahemere lepinguga kokku kõnealusele lepingule protokolli lisamise teel. Samas artiklis on sätestatud lihtsustatud menetlus, mille kohaselt sõlmivad liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutsev nõukogu ja asjaomane kolmas riik protokolli. Kõnealune menetlus ei piira ühenduse enda õiguspädevuse kohaldamist.10. veebruaril 2004 kiitis nõukogu heaks komisjoni volitused rääkida läbi kõnealuse protokolli osas Tuneesia Vabariigiga. Kõnealused läbirääkimised lõppesid komisjonile rahuldavalt. Protokolli teksti parafeerisid komisjon ja Tuneesia ametivõimud Tunises 18. juunil 2004.Lisatud ettepanekud puudutavad (1) nõukogu otsust protokolli allkirjastamise kohta ja (2) nõukogu otsust protokolli sõlmimise kohta.Tuneesiaga läbiräägitud protokolli tekst on lisatud. Protokolli olulisimad aspektid on uute liikmesriikide Euroopa-Vahemere lepinguga ühinemise sätted, protokolli kohandamine põllumajandustoodete osas ja uute EL keelte lisamine.Komisjon palub nõukogul kiita lisatud nõukogu otsuse ettepanek protokolli allkirjastamise ja sõlmimise kohta heaks.Nimetatud protokollile nõusoleku andmiseks kutsutakse kokku Euroopa Parlament.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa LiidugaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,võttes arvesse uute liikmesriikide ühinemisakti Euroopa Liiduga, eriti selle artikli 6 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:(1) 10. veebruaril volitas nõukogu komisjoni alustama Tuneesiaga Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi, et kohandada ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelist Euroopa–Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingut, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist Euroopa Liiduga.(2) Kõnealused läbirääkimised lõppesid komisjonile edukalt.(3) Protokolli tekstis, mille üle peeti Tuneesia Vabariigiga läbirääkimisi, on sätestatud artikli 12 lõikega 3 enne protokolli jõustumist selle ajutine kohaldamine.(4) Protokoll tuleks allkirjastada ühenduse nimel ja seda tuleks ajutiselt kohaldada tingimusel, et oleks võimalik see sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu eesistuja on käesolevaga volitatud määrama isiku(d), kellel on volitused Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel allkirjastama ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Kõnealust lepingut kohaldatakse ajutiselt alates allkirjastamise kuupäevast tingimusel, et oleks võimalik see sõlmida hilisemal kuupäval.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2004/0265 (AVC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabriigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa LiidugaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lause ja lõike 3 teise lõiguga,võttes arvesse uute liikmesriikide ühinemisakti Euroopa Liiduga, eriti selle artikli 6 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,ning arvestades järgmist:(1) Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vaheline Euroopa-Vahemere assotsiatsionilepingu protokoll sõlmiti Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel ….. .(2) Kõnealune protokoll tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelEuroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel kiidetakse käesolevaga heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vaheline Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabriigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimelEesistujaPROTOKOLLühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelisele Euroopa–Vahemere piirkonna assotsiatsiooni loomise lepingule, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa LiidugaBELGIA KUNINGRIIK,TŠEHHI VABARIIK,TAANI KUNINGRIIK,SAKSA LIITVABARIIK,EESTI VABARIIK,KREEKA VABARIIK,HISPAANIA KUNINGRIIK,PRANTSUSE VABARIIK,IIRIMAA,ITAALIA VABARIIK,KÜPROSE VABARIIK,LÄTI VABARIIK,LEEDU VABARIIK,LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,UNGARI VABARIIK,MALTA VABARIIK,MADALMAADE KUNINGRIIK,AUSTRIA VABARIIK,POOLA VABARIIK,PORTUGALI VABARIIK,SLOVEENIA VABARIIK,SLOVAKI VABARIIK,SOOME VABARIIK,ROOTSI KUNINGRIIK,SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRIMAA ÜHENDKUNINGRIIK,(edaspidi “ELi liikmesriigid”),keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu,jaEUROOPA ÜHENDUS(edaspidi „ühendus“),keda esindavad Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon,ühelt poolt,ja TUNEESIA VABARIIK(edaspidi „Tuneesia“)teiselt poolt,arvestades järgmist:(1) Euroopa–Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, edaspidi „Euroopa-Vahemere leping“, allkirjastati Brüsselis 17. juulil 1995 ja see jõustus 1. märtsil 1998.(2) Leping Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga (edaspidi ühinemisleping“) allkirjastati Ateenas 16. aprillil 2003 ja see jõustus 1. mail 2004.(3) Vastavalt ühinemislepingule lisatud akti artikli 6 lõikele 2 lepitakse uute lepinguosaliste ühinemine Euroopa-Vahemere lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel.(4) Ühenduse ja Tuneesia vastastikuste huvide arvestamise tagamiseks toimusid Euroopa-Vahemere lepingu artikli 23 lõikes 2 ettenähtud nõupidamised.ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik ühinevad ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa-Vahemere lepinguga ning võtavad vastu nii lepingutekstid kui ühisdeklaratsioonide tekstid, deklaratsioonid ja kirjavahetuse ning võtavad kõnealuseid tekste arvesse sarnaselt teistele ühenduse liikmesriikidele.Artikkel 2Selleks et võtta arvesse hiljutist institutsioonilist arengut Euroopa Liidus, lepivad lepinguosalised kokku, et pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu kehtivuse lõppemist käsitatakse lepingu olemasolevaid sätteid, mis viitavad Euroopa Söe- ja Teraseühendusele, viidetena Euroopa Ühendusele, mis on võtnud üle kõik ESTÜ sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevad õigused ja kohustused.EUROOPA-VAHEMERE LEPINGU JA EELKÕIGE PROTOKOLLIDE TEKSTI MUUDATUSEDArtikkel 3 (Põllumajandustooted)1) Assotsiatioonilepingu protokolli artikli 3 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmise tekstiga:1. Alates 1. jaanuarist 2001 on 50 000-tonnise aastakoguse piires rubriikidesse 1509 10 10 ja 1509 10 90 kuuluva täielikult Tuneesiast pärit ja sealt otse ühendusse veetud töötlemata oliiviõli impordi tollimaksumäär ühenduses null. Alates 1. maist 2004 lisatakse sellele 700-tonnine aastakogus.2. Alates 1. jaanuarist 2002 suurendatakse seda kogust iga aasta 1 500 tonni võrra 4 aasta jooksul, et jõuda alates 1. jaanuarist 2005 56 700 tonnini aastas.2) Assotsiatsioonilepingu protokollile nr 1 lisatud tabelis Tuneesiast pärit põllumajandustoodete ühendusse importimisel kohaldatava korra kohta asendatakse rubliiki NC 1509 10 kuuluvaid tooteid puudutav vähendamise rida järgmise reaga:+++++ TABLE +++++Artikkel 4 (Päritolureeglid)Protokolli nr 4 muudetakse järgmiselt:1. Artikli 19 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:Tagasiulatuvalt väljastatud kaupade liikumissertifikaati EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märkustest:ES « EXPEDIDO A POSTERIORI »CS « VYSTAVENO DODATEČNĔ »DA « UDSTEDT EFTERFØLGENDE »DE « NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT »ET « VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT »EL « ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ »EN « ISSUED RETROSPECTIVELY »FR « EXPEDIDO A POSTERIORI »IT « EXPEDIDO A POSTERIORI »LV « IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI »LT « RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS »HU « KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL »MT « MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT »NL « EXPEDIDO A POSTERIORI »PL « WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE »PT « EXPEDIDO A POSTERIORI »SL « IZDANO NAKNADNO »SK « VYDANÉ DODATOČNE »FI « ANNETTU JÄLKIKÄTEEN »SV « UTFÄRDAT I EFTERHAND »AR [pic]2. Artikli 20 lõike 2 teksti muudetakse järgmiselt:Sel viisil väljaantud duplikaadile tuleb märkida üks järgmistest sõnadest:ES « DUPLICADO »CS « DUPLIKÁT »DA « DUPLIKÁT »DE « DUPLIKAT »ET « DUPLIKAAT »EL « ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ »EN « DUPLICATE »FR « DUPLICATA »IT « DUPLICATO »LV « DUBLIKĀTS »LT « DUBLIKATAS »HU « MÁSODLAT »MT « DUPLIKAT »NL « DUPLICAAT »PL « DUPLIKAT »PT « SEGUNDA VIA »SL « DVOJNIK »SK « DUPLIKÁT »FI « KAKSOISKAPPALE »SV « DUPLIKAT »AR [pic]3. Artikli 22 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:Lõike 3 punktis a nimetatud juhtudel tehakse kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7 “Märkused” üks järgmistest märkustest:«PROCEDIMIENTO SIMPLIFICADO», «FORENKLET PROCEDURE», «VEREINFACHTES VERFAHREN», «AΠΛΟΥΣΤΕΥΜΕΝΗ ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ», «SIMPLIFIED PROCEDURE», «PROCÉDURE SIMPLIFIÉE», «PROCEDURA SEMPLIFICATA,», «VEREENVOUDIGDE PROCEDURE», «PROCEDIMENTO SIMPLIFICADO», «YKSINKERTAISTETTU MENETTELY», «FÖRENKLAT FÖRFARANDE», «ZJEDNODUšENÝ POSTUP-čLÁNEK», «LIHTSUSTATUD TOLLIPROTSEDUUR», «VIENKARšOTA PROCEDURA», «SUPAPRASTINTA PROCEDURA», « EGYSZERűSÍTETT ELJÁRÁS», « PROCEDURA SIMPLIFIKATA», «PROCEDURA UPROSZCZONA», « POENOSTAVLJEN POSTOPEK», «ZJEDNODUšENÝ POSTUP », [pic]Artikkel 5 (Assotsiatsioonikomitee eesistuja)Artikli 82 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:Assotsiatsioonikomitee eesistuja on vaheldumisi Euroopa Ühenduste Komisjoni esindaja ja Tuneesia Vabariigi Valitsuse liige.ÜLEMINEKUSÄTTEDArtikkel 6 (Päritolutõendid ja halduskoostöö)1. Tuneesia või uue liikmesriigi poolt nendevahelise sooduskorra või autonoomse korra raames nõuetekohaselt välja antud päritolutõendit aktsepteeritakse asjaomastes riikides, tingimusel et:a) kõnealune päritolu tagab tariifse sooduskohtlemise vastavalt Euroopa-Vahemere lepingus sisalduvatele üldistele tariifsetele soodusmeetmetele;b) päritolutõend ja veodokumendid on välja antud hiljemalt ühinemisele eelnenud kuupäeval;c) päritolutõend esitatakse tolliasutustele nelja kuu jooksul alates ühinemise kuupäevast.Kui kaup on deklareeritud impordiks Tuneesias või uues liikmesriigis enne ühinemise kuupäeva Tuneesia või asjaomase uue liikmesriigi vahel kõnealusel ajal kohaldatud sooduskorra või autonoomse korra raames, võib aksepteerida ka kõnealuste kordade raames tagasiulatuvalt välja antud päritolutõendit, tingimusel et see esitatakse tolliasutustele nelja kuu jooksul alates ühinemise kuupäevast.2. Tuneesial ja uutel liikmesriikidel on lubatud säilitada load, millega on nendevahelise sooduskorra või autonoomse korra raames antud „heakskiidetud eksportija“ staatus, tingimusel et:a) selline säte on ette nähtud enne ühinemist sõlmitud Tuneesia ja ühenduse vahelises lepingus;b) heakskiidetud eksportijad kohaldavad kõnealuse lepingu kohaselt kehtivaid päritolureegleid.Need load asendatakse hiljemalt aasta pärast ühinemise kuupäeva uute lubadega, mis on välja antud vastavalt Euroopa-Vahemere lepingu tingimustele.3. Tuneesia või liikmesriikide pädevad tolliasutused aktsepteerivad lõikes 1 ja 2 osutatud sooduskorra ja autonoomse korra raames väljaantud päritolutõendite järelkontrolli taotlusi kolme aasta jooksul pärast asjaomase päritolutõendi väljaandmist ning kõnealused asutused võivad selliseid taotlusi esitada kolme aasta jooksul pärast seda, kui nad on koos impordideklaratsiooniga esitatud päritolutõendi heaks kiitnud.Artikkel 7 (Transiitkaup)1. Euroopa-Vahemere lepingu sätteid võib kohaldada Tuneesiast uude liikmesriiki või uuest liikmesriigist Tuneesiasse eksporditud kauba suhtes, mis on kooskõlas protokolli nr 4 sätetega ning ühinemise kuupäeval teel või ajutiselt ladustatud Tuneesias või asjaomases uues liikmesriigis asuvas tollilaos või vabatsoonis.2. Sellistel juhtudel võib võimaldada sooduskohtlemist, tingimusel et nelja kuu jooksul pärast ühinemise kuupäeva esitatakse importiva riigi tolliasutustele päritolutõend, mille on tagasiulatuvalt välja andnud eksportiva riigi tolliasutused.ÜLD- JA LÕPPSÄTTEDArtikkel 8Tuneesia võtab endale kohustuse, et ta ei esita nõudeid, taotlusi ega esildisi, ega muuda ega tühista kontsessioone vastavalt GATT artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses ühenduse käesoleva laienemisega.Artikkel 92004. aastal arvutatakse olemasolevate töötlemata oliiviõli imporditariifikvootide mahu suurenemine põhimahtude põhjal pro rata , võttes arvesse enne 1. maid 2004 möödunud ajavahemikku.Artikkel 10Käesolev protokoll on Euroopa-Vahemere lepingu lahutamatu osa. Käesoleva protokolli lisad on viimase lahutamatu osa.Artikkel 111. Käesoleva protokolli on kiitnud heaks ühendus, liikmesriikide nimel Euroopa Liidu Nõukogu ja Tuneesia Vabariik vastavalt oma menetlusele.2. Kinnitamiskirjad on antud hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.Artikkel 121. Käesolev protokoll jõustub ühinemislepinguga samal kuupäeval, tingimusel et kõik käesoleva protokolli kinnitamiskirjad on enne kõnealust kuupäeva hoiule antud.2. Kui kõik käesoleva protokolli kinnitamiskirjad ei ole enne kõnealust kuupäeva hoiule antud, jõustub käesolev protokoll viimase kinnitamiskirja hoiuleandmisele järgneva kuu esimesel päeval.3. Juhul, kui käesoleva artikli lõikes 1 loetletud tingimused pole täidetud, kohaldatakse käesolevat protokolli ajutiselt alates selle allkirjastamisele järgneva kuu esimesest päevast.Artikkel 13Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris igas lepinguosaliste ametlikus keeles ja kõik need tekstid on võrdselt autentsed.Artikkel 14Euroopa-Vahemere lepingu tekst, sealhulgas lisad ja protokollid, mis moodustavad kokkuleppe lahutamatu osa, ning lõppakt ja sellele lisatud deklaratsioonid koostatakse tšehhi, eesti, ungari, läti, leedu, malta, poola, slovaki, sloveeni keeles ning need tekstid on autentsed originaaltekstidega samal viisil.Assotsiatsiooninõukogu kiidab kõnealused tekstid heaks.LIIKMESRIIKIDE NIMELEUROOPA ÜHENDUSE NIMELTUNEESIA VABARIIGI NIMEL