title: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu allkirjastamise kohta võitlemiseks pettuste ja muu nende finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu # Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimise kohta võitlemiseks pettuste ja muu nende finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu

text:
Avis juridique important

|

52004PC0559(01)

Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu allkirjastamise kohta võitlemiseks pettuste ja muu nende finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu  /* KOM/2004/0559 lõplik */

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu allkirjastamise kohta võitlemiseks pettuste ja muu nende finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILäbirääkimiste taustKomisjon viis 14. detsembril 2000 nõukogult saadud loa alusel läbi läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu üle võitlemiseks pettuse ja muu nende finantshuve kahjustava tegevuse vastu.Komisjon pidas täielikult kinni nõukogu otsusele lisatud läbirääkimisdirektiividest, võttes eriti arvesse kehtivat ühenduse õigustikku ja selle edaspidist arendamist koostöö vallas.Eelmainitu kajastub konkreetselt lepingu artiklites 7 ja 25, kus on sätestatud, et selles sisalduvad sätted ei mõjuta lepinguosaliste vaheliste kahe- ja mitmepoolsete lepingute soodsamaid sätteid.Samale otsusele jõuti ka Euroopa Liidu-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumisel, kus lepiti kokku, et ,mõlemad lepinguosalised teevad pettuste vastast koosööd käsitleva lepingu osas üksteisega täiel määral koostööd ja pakuvad täieulatuslikku haldusabi pettuste ja muu ebaseadusliku tegevuse, sealhulgas kaupade ja teenustega kauplemisest tulenevate õigusrikkumiste alal, mis on seotud tollieeskirjade ja kaudsete maksudega. Rahapesu vastast koostööd parandatakse märkimisväärselt, eriti suurte pettusjuhtumite ja salakaubaveo osas."Halduskoostööd tehakse vastavalt tolliasutuste vastastikust abi ja koostööd käsitleva konventsiooni nõuetele (EÜT C 24, 23.1.1998, lk 2) (Napoli II konventsioon). Sunnimeetmeid (läbiotsimine ja arestimine) hõlmava õigusalase koostöö suhtes kohaldatakse topeltkaristatavuse põhimõtet, nagu on sätestatud lepingu artiklis 31, mis vastab Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni (SIC) artiklile 51 (EÜT L 239, 22.9.2000). Kui topeltkaristatavuse põhimõte jäetakse tulevikus läbiotsimise ja arestimisega seotud õigusabitaotluste puhul Schengeni lepingust välja, kohaldatakse käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades täielikult uusi Schengeni eeskirju. Vastavalt eelviidatud tippkohtumise otsustele tehakse Šveitsile Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelises lepingus, mis käsitleb viimase ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, läbiotsimist ja arestimist käsitlevate õigusabipalvetega seotud edasise õigustiku heakskiitmisel erand üksnes otseste maksude alal.Rahapesu alastes küsimustes tehakse koostööd vastavalt direktiivi 91/308/EMÜ (rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise kohta) (EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77) reguleerimisalale, nagu seda on viimati muudetud direktiiviga 2001/97/EÜ (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 76), mille artiklis 1 viidatakse suure pettuse mõistele, mis on määratletud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artiklis 2 (pettus, mis on karistatav vabadusekaotusega, millele võib järgneda väljaandmine).Lepingu sättedI jaotis. Üldsätted- Artiklid 1 ja 2-"Sisu" ja "kohaldamisala"Kõnealustes artiklites määratletakse ühenduste finantshuvide ja liikmesriikide teatavate finantshuvide kaitseks mõeldud haldusabi ja õigusalast koostööd hõlmava lepingu sisu ja kohaldamisala.Mõisted "pettus ja muu ebaseaduslik tegevus" laienevad lepingus kõigile maksu- (käibemaks ja aktsiisimaksud) ja tollieeskirjarikkumistele (sealhulgas salakaubavedu), korruptsioonile, altkäemaksule ning lepingus hõlmatud tegevuste tulemusena saadud tulu rahapesule vastavalt artikli 2 lõikele 3. Kohaldamisalasse kuulub ka selline rahapesu, mille puhul põhiline õigusrikkumine on karistatav üle kuue kuu pikkuse vabaduskaotusega, sealhulgas eriti maksupettus ja organiseeritud salakaubavedu (EL-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumise otsused).Artikli 2 lõike 1 punkti a esimeses taandes viidatakse ,kaupadega kauplemisele", olenemata sellest, kas need läbivad teise lepinguosalise territooriumi (väljumine, sisenemine või transiit). Nii kaupade kui teenustega kauplemisega seotud maksukuriteod kuuluvad lepingu kohaldamisalasse. Artikli 2 lõike punkti a taandes viidatud mõiste "kauplemine" tähendus ei sõltu sellest, kas kaubad läbivad teise lepinguosalise territooriumi või teenused on sellega seotud (väljumine, sisenemine või transiit) - (EL-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumise otsused).Artikli 2 lõikes 2 sätestatakse, et koostööst ei tohi keelduda üksnes põhjusel, et juriidilised kvalifikatsioonid ei ole taotluse saanud lepinguosalise ja taotluse esitanud lepinguosalise seadusandluses ühesugused. Järelikult ei sõltu lepingu kohaldamine põhimõtteliselt topeltkriminaalsuse põhimõttest, mis kehtib ainult lepingu artiklite 31 ja 32 raames - (EL-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumise otsused).- Artikkel 3- "Vähemtähtsad juhtumid"Kõnealuse artikli eesmärk on vältida, et vähetähtsates küsimustes esitataks ülemääraselt abitaotlusi.Sisus järgib artikkel Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 50 lõiget 4 (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19). Sellele vaatamata ei kohaldata Šveitsi suhtes õigusalase koostöö osas enam Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 50 lõiget 4 ega kõnealuse lepingu artiklit 3 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide vahel kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise konventsiooni 16. oktoobri 2001. aasta protokolli jõustumisega, kuna Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikkel 50 asendatakse protokolli artikliga 8. Nimetatud protokoll jõustub Šveitsi jaoks hiljemalt kuupäeval, mil see jõustub viieteistkümnendas liikmesriigis, mis on sel ajal Euroopa Liidu liige, kui nõukogu võtab vastu kõnealuse protokolli kehtestava akti.- Artikkel 4- "Avalik kord"Kõnealuses artiklis sätestatakse asjakohased avaliku korra põhjendused, mida võib esitada vastavalt koostöölepingule, eriti Euroopa Nõukogu Euroopa konventsiooni (vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) artikli 2 lõikele b (Strasbourg 20.4.1959).Kõnealuse artikli tähenduses ei ole pangasaladus piisav põhjus vastastikusest abist keeldumiseks.- Artikkel 5-"Teabe ja tõendite edastamine"Kõnealuses artiklis võimaldatakse vahetada lepingus ette nähtud abi raames Šveitsist saadud teavet ja tõendeid liikmesriikide vahel ja komisjoniga ning vastupidi.Artikli 5 lõikes 1 viidatakse konfidentsiaalsusnõudele, millega ametnikud on seotud. Artikli 5 lõikes 2 käsitletakse sellise teabe ja tõendite hilisemat edastamist, mis on jõudnud taotluse esitanud lepinguosaliseni taotluse saanud ametiasutuse osutatud abi tulemusena. Artikli 5 lõikes 3 tagatakse teabe hilisema edastamise efektiivsus.- Artikkel 6-"Konfidentsiaalsus"Kõnealuses artiklis viidatakse konfidentsiaalsusnõuetele, mida taotluse saanud lepinguosaline peab järgima abitaotluste töötlemisel.II jaotis: Finantshuvide kaitseks antava haldusabiga seotud sätted- Artikkel 7- "Seosed muude lepingutega"- Pettustevastase lepinguga ei tühistata Šveitsiga allkirjastatud protokolli vastastikuse abi kohta tolliküsimustes (EÜT L 169, 27.6.1997, lk 81), vaid selle kohaldamist võib jätkata, eriti pettustevastase lepingu kohaldamisalast välja jäävates tolliküsimustes.- Artiklid 8 ja 9- "Kohaldamisala" ja "Volitused"- Kõnealused lepingu eelnõu artiklid vastavad tolliasutuste vastastikust abi ja koostööd käsitleva konventsiooni (edaspidi "Napoli II konventsioon") artiklitele 1 - 3 ja 8 (EÜT C 24, 23.1.1998, lk 2).Kõnealuse lepingu alusel osutatav haldusabi vastab Napoli II konventsiooni nõuetele niivõrd, kui see on asjakohane. Nimetatud nõuete hulka kuulub teabe kasutamist lepingu eesmärgil (vt lepingu artiklit 19) (EL-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumise otsused). Pettustevastasel lepingul on laiem kohaldamisala kui üksnes tolliküsimusi käsitleval konventsioonil. Lepingu sätteid kohaldatakse volituste piires, mis on siseriikliku õigusega antud igale asjaomasele ametiasutusele siseriiklike menetluste raames ning ei muuda ega laienda nimetatud volitusi.- Artikkel 10- "Proportsionaalsus". Kõnealuses artiklis käsitletakse haldusabi piires küsimusi, mis on sätestatud juba artiklis 3.- Artikkel 11- "Keskasutused"Kõnealune lepingu eelnõu artikkel on kooskõlas Napoli II konventsiooni artikliga 5 ja selles käsitletakse läbirääkimisvolituste nõuet määrata riiklikul tasandil selgelt kindlaks asjaomased ametiasutused.Iga lepinguosaline määrab oma keskasutused, kellel on volitused haldusabitaotluste töötlemiseks.- Artikkel 12- "Teabetaotlus"-, Artikkel 13- "Järelevalvetaotlus"- ning Artikli 14-"Teavitamine ja edastamine posti teel" lõiked 1 ja 2.Kõnealused eelnõu artiklid on kooskõlas Napoli II konventsiooni artiklite 10, 11 ja 13 sisuga.- Artikli 14 lõikes 3 püütakse tagada, et abi ja töövõtulepinguid määrav institutsioon võiks Šveitsis asuvate abi saajate ja ühenduste töövõtjatega otse ühendust võtta ning need reageerida dokumendi- ja teabetaotlustele, mis kõnealune institutsioon suunab neile seoses nimetatud abi ja lepingutega. Kui rahvusvahelistes lepingutes ei looda selleks alust, satub selline teabe edastamine tõenäoliselt vastuollu teatavate Šveitsi eeskirjadega, mis käsitlevad ärisaladuse rikkumist ja majandusspionaazi.- Artikkel 15- "Uurimistaotlus"- ja Artikkel 16- "Taotluse esitanud lepinguosalise volitatud personali kohalviibimine"Kõnealused artiklid on kooskõlas Napoli II konventsiooni artikli 12 sisuga. Kõigi taotluse saanud lepinguosalise õigussüsteemiga lubatud uurimisvahendite kasutamine, millele viidatakse artikli 15 lõikes 2, hõlmab isikute küsitlemist, ruumide ja transpordivahendite läbiotsimist, dokumentide koopiaid, teabetaotlusi ning esemete, dokumentide ja väärisesemete arestimist.Artikliga 16 sätestatakse volitatud personali võimalus viibida abitaotluste täidesaatmise juures ja tutvuda dokumentidega, esitada küsimusi ja teha ettepanekuid uurimismeetmete kohta, et tõhustada vastastikust abi ja vajaduse korral pääseda juurde samadele ruumidele, dokumentidele ja teabele kui taotluse saanud asutuse personal (EL-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumise otsused).- Artikkel 17- "Koostöökohustus"Kõnealune artikkel täiendab lepingu artikleid 15 ja 16 ning käsitleb liikmesriikide ettevõtjate sarnaseid kohustusi uurimiste osas, mida viivad läbi nende ametiasutused.- Artikkel 18 - "Abitaotluse vorm ja sisu"Kõnealune artikkel on kooskõlas Napoli II konventsiooni artikli 9 sisuga.- Artikkel 19- "Teabe kasutamine"Kõnealune artikkel sarnaneb Šveitsiga allkirjastatud tolliküsimusi käsitleva vastastikuse abi protokolliga (EÜT L 169, 27.6.1997, lk 81) ning selles käsitletakse erikohustuse reeglit. Teabe kasutamine piirdub artiklis 2 määratletud lepinguosaliste finantshuvide kaitsega (EL-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumise otsused).- Artikkel 20- "Omaalgatuslik abistamine"Kõnealune säte on laiem kui Napoli II konventsioonis sisalduvad sarnased sätted.- Artiklid 21 - 23 -"Koostöö erivormid"Kõnealused artiklid on kooskõlas mõnede Napoli II konventsiooni IV jaotises hõlmatud meetmete sisuga. Need on koostatud sellisel viisil, et nende kohaldamine jääks lepinguosaliste ametiasutuste otsustada.- Artikkel 24- "Nõuete sissenõudmine"Kõnealuses artiklis on järgitud 15. märtsi 1976. aasta direktiivi (vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel) artiklite 6, 7, 10, 13 ja 15 põhisisu (EÜT 19.3.1976 L73, lk 18).III jaotis: Finantshuvide kaitseks kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabiga seotud sätted- Artikkel 25- "Seosed muude lepingutega"Kõnealune artikkel põhineb samal rahvusvaheliste lepingute vastastikuse täiendavuse põhimõttel kui Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikkel 48 ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikkel 1 (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1).Lepingu jõustumisel hõlmab lepinguosaliste vaheliste mitmepoolsete lepingute mõiste vastavalt artikli 25 lõikele 2 eelkõige Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta Schengeni acquis' rakendamisel, kohaldamisel ja edasiarendamisel.- Artikkel 26- "Menetlused, mille puhul osutatakse abi"Kõnealune artikkel on kooskõlas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikliga 49 ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikliga 3.Nimetatud artiklis keskendutakse menetlustele, mille puhul osutatakse õigusabi (sealhulgas seoses küsimuste ja õigusrikkumistega, mille eest võib vastutusele võtta juriidilisi isikuid). Lõige 2 on säilitatud eesmärgiga laiendada kuritegelikul teel saadud tulu väljaselgitamist, kinnipidamist ja konfiskeerimist käsitlevas konventsioonis (Strasbourg 8.11.1990) sätestatud meetmeid pettustevastases lepingus hõlmatud õigusrikkumistele.- Artikkel 27- "Taotluste edastamine"Kõnealuse artikli lähenemisviis on taotluste edastamise osas paindlik, lubades neid edastada nii keskasutuste kaudu kui otse täidesaatvale ametiasutusele. See on eriti sobilik Šveitsi puhul, kus keskasutuste kaudu edastamine võib kahe jurisdiktsiooni taseme (föderaalne ja kantoni) olemasolu tõttu olla teatavatel juhtudel kasulik.Taotluste otsene edastamine on kooskõlas Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikliga 6 ning väldib asjatuid viivitusi. Artikli 27 lõikes 5 on sätestatud vajalikud meetmed pädevate keskasutuste kindlaksmääramiseks.- Artikkel 28- "Postiga saatmine"Kõnealune artikkel on kooskõlas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikliga 52 ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikliga 5.- Artikkel 29- "Ajutised meetmed"Kõnealune artikkel vastab Euroopa Nõukogu kriminaalasjades vastastikust õigusabi käsitleva Euroopa konventsiooni (Strasbourg 20.4.1959) 8. novembri 2001. aasta teise lisaprotokolli artiklile 24. Lõige 2 vastab kuritegelikul teel saadud tulu väljaselgitamist, kinnipidamist ja konfiskeerimist käsitleva konventsiooni artiklile 11 (Strasbourg 8.11.1990).- Artikkel 30- ,Taotluse esitanud lepinguosalise asutuse kohalviibimine"Kõnealune artikkel on kooskõlas Euroopa Nõukogu Euroopa konventsiooni (vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) artikliga 4 (Strasbourg 20.4.1959) ja Euroopa konventsiooni (vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) teise lisaprotokolli artikliga 2 (Strasbourg 8.11.2001). Seda on samuti mõjutanud Napoli II konventsiooni artikli 12 lõige 2. Kõnealuse artikli eesmärgiks on hõlbustada õigusabi taotluste täitmist, et vältida täiendavaid taotlusi, mis võiksid viivitada koostöö tõhusust.Artikliga 16 sätestatakse volitatud personali võimalus viibida abitaotluste täidesaatmise juures ja tutvuda dokumentidega, esitada küsimusi ja teha ettepanekuid uurimismeetmete kohta, et tõhustada vastastikust abi ja vajaduse korral pääseda juurde samadele ruumidele, dokumentidele ja teabele kui taotluse saanud asutuse personal (EL-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumise otsused).Kõnealune säte ei kohusta siiski taotluse saanud asutust kutsuma taotluse esitanud asutust aitama kaasa meetmete täitmisele vastavalt esitatud õigusabitaotlusele.- Artikkel 31- "Läbiotsimine ja arestimine"Tagatakse õigusalane koostöö, k.a läbiotsimisel ja arestimisel, sh kaudse maksustamise ja salakaubaveo korral (EL-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumise otsused).Artikli 31 lõike 1 punkt a kattub SIC artikli 51 punkti a sõnastusega.Artikli 31 lõige 2 on vastavuses nõukogu direktiivi 91/308/EMÜ (rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise kohta) ühenduse rahapesu vastaste eeskirjadega, nagu neid on viimasena muudetud direktiiviga 2001/97/EÜ (EÜT L 344, 28.12.1, lk 76) ja Euroopa Ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni teise protokolliga (EÜT C 222, 19.7.97, lk 12). Läbiotsimiseks ja arestimiseks esitatud õigusabitaotlus, mis on seotud rahapesualase õigusrikkumisega, tuleb täita tingimusel, et põhilise õigusrikkumise eest ettenähtud karistus on taotluse esitanud ja taotluse saanud osalise seaduste kohaselt karistatav vähemalt kuue kuu pikkuse vabadusekaotusega. Seega on maksupettused ja professionaalne salakaubavedu hõlmatud (EL-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumise otsused).- Artikkel 32- "Päringud pangandus- ja finantsalase teabe kohta"Päringuid pangakontode, pangatoimingute ja pangatoimingute jälgimise kohta menetletakse kooskõlas Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi konventsiooni 16. oktoobri 2001. aasta protokolli eeskirjadega (EÜT C 326, 21.11.2001, lk 1), sh tehes vajaduse korral uurimistoiminguid uuritava isiku teadmata (vt protokolli artikleid 1-4) (EL-Šveitsi 19. mai 2004. aasta tippkohtumise otsused).- Artikkel 33- "Kontrollitud tarned"Kõnealuse artikli aluseks on võetud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlev 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikkel 12.- Artikkel 34- "Üleandmine konfiskeerimiseks või tagastamiseks"Kõnealune artikkel on kooskõlas Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlev 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikliga 8.- Artikkel 35 - "Vastastikuse abi kiirendamine"Kõnealune artikkel kajastab nõukogu 14. detsembril 2000 vastuvõetud läbirääkimisdirektiive liiga pikkade koostöömenenetluste vältimise kohta. See artikkel on täielikult kooskõlas 29. mai 2000. aasta konventsiooni (Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) artikli 4 lõigetega 2, 3 ja 4.Õigusabi taotluse täitmisel artikli 35 lõike 1 alusel on samuti hõlmatud teabe ja tõendite edastamine taotluse saatnud lepinguosalise asutusele.- Artikkel 36- "Tõendite kasutamine"Kõnealust artiklit tuleb tõlgendada arvestades täielikult ühenduse õigustikus sisalduvaid andmekaitse eeskirju, ning eelkõige kooskõlas 29. mai 2000. aasta konventsiooni (Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) artikliga 23.- Artikkel 37- "Omaalgatuslik tõendite üleandmine"Kõnealuse artikli aluseks on 29. mai 2000. aasta konventsiooni (Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) artikkel 7. Täiendav viide tõendite omaalgatusliku üleandmisele lepingu projektis ei eelda ühtki olulist muudatust võrreldes olemasolevate eeskirjadega, kuna tõestusväärsus määratakse selle riigi kriminaalmenetlusõigusega, kus algatatakse asja menetlus.- Artikkel 38-"Taotluse saanud osapoole menetlused"Kõnealune artikkel on õigustatud Šveitsi kohtualase praktikaga, mille kohaselt võidakse välisriigile, kes esitab Šveitsis kriminaalasja menetluses tsiviilhagi, keelata tsiviilpoolena toimikule juurdepääs juhul, kui Šveitsi võimuesindajad tegelevad samaaegselt selle riigi õigusasutuse sama asja kohta esitatud õigusabitaotlusega (Abacha, halduskohtu 5. juuni 2001. aasta kohtuotsus). Kõnealuse sätte eesmärgiks on tagada kõikide õiguste laienemine ühendusele või liikmesriigile kui osapooltele, juhul kui nad peaksid esitama Šveitsis tsiviilhagi kriminaalmenetluses.IV jaotis: Lõppsätted- Artikkel 39-"Ühiskomitee"Kõnealuse artikliga asutatakse lepingute haldamiseks, vaidluste lahendamiseks (Artikkel 40) ja lepingu muutmisettepanekute tegemiseks (Artikkel 42) ühiskomitee.- Artikkel 40 - Vaidluste lahendamine- Artikkel 41- "Vastastikuse põhimõte"Kõnealune artikkel sätestab, et ei võeta ühtki ühepoolset meedet enne eelnevat ühiskomiteega konsulteerimist.- Artikkel 42-"Muudatusettepanekute tegemine"- Artikkel 43 -"Territoriaalne kohaldamisala"Kõnealune artikkel on kooskõlas selle valdkonna tavasätetega. Siiski edastab komisjon Šveitsile näiteloendi piirkondadest, kus lepingut kohaldatakse.- Artikkel 44- "Jõustumine"Juhul kui tehakse avaldus artikli 44 lõike 3 alusel, on selge, et ainult ühendus võib teha avaldusi ühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes, ning mistahes avaldused ei käsitle suhteid liikmesriikide vahel, vaid ainult suhted Šveitsiga.- Artikkel 45-"Denonsseerimine"Kõnealune artikkel hõlmab võimalusi lepingu denonsseerimiseks.- Artikkel 46-"Kohaldamisperiood"Kõnealune artikkel sisaldab klauslit, mille alusel võib lepingut kohaldada esitatud taotluste korral ebaseaduslike tegevuste kohta, mis on pandud toime 6 kuud pärast lepingu allkirjastamist.- Artikkel 47- "Lepingu laienemine uutele ELi liikmesriikidele"Kõnealuse artiki eesmärgiks on käesoleva lepingu laienemise lihtsustamine uutele liikmesriikidele.- Artikkel 48- "Autentsed tekstid".Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu allkirjastamise kohta võitlemiseks pettuste ja muu nende finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastuEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 280 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1][1]  ELT C [...] [...], lk [...]ning arvestades järgmist:(1) Pärast 14. detsembril 2004 nõukogult volituste saamist, pidas komisjon ühenduse ja tema liikmesriikide nimel läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga koostöölepingu suhtes võitlemiseks pettuste ja muu ühenduse ja tema liikmesriikide finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu, sh käibemaksu ja aktsiisimaksu suhtes.(2) Tingimusel, et kokkulepe sõlmitakse hilisemal kuupäeval, on soovitav allkirjastada leping, mis algatati 25. juunil 2004,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelTingimusel, et kokkulepe sõlmitakse hilisemal kuupäeval, antakse käesolevaga nõukogu eesistujale õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel kirjutama alla ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule võitlemiseks pettuste ja muu nende finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu, ning samuti kaasasolevale lõppaktile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja


title: Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0369(01)

Ettepanek nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise kohta  /* KOM/2005/0369 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 10.8.2005KOM(2005) 369 lõplik2005/0148 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise kohtaEttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIRahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, selliste lepingute lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega.Vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu otsustele kohtuasjades C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 ja C-476/98 on ühendusel mitmes välislennunduse küsimuses ainupädevus. Euroopa Kohus selgitas ka, et ühenduse lennuettevõtjatel on õigus ühenduses kasutada asutamisõigust, sealhulgas õigust diskrimineerimiseta turulepääsule.Liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted on vastuolus ühenduse õigusaktidega. Need võimaldavad kolmandal riigil keelduda lubade või tegevuslubade andmisest liikmesriigi määratud lennuettevõtjale, kes ei kuulu olulisel määral kõnealuse liikmesriigi või selle kodanike omandusse ega tõhusa kontrolli alla, samuti sellised load või tegevusload tühistada või peatada. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ühenduse lennuettevõtjaid, kes on asutatud liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad teiste liikmesriikide kodanike omandusse ning on nende kontrolli all. See on vastuolus asutamislepingu artikliga 43, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine.Euroopa Kohtu otsuseid järgides volitas nõukogu 2003. aasta juunis komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.[1]Vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele on komisjon pidanud Rumeeniaga läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, millega asendatakse liikmesriikide ja Rumeenia vaheliste olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ühenduse määramissättega, võimaldades kõikidel ühenduse lennuettevõtjatel asutamisõigust kasutada. Lepingu artiklid 4 ja 5 sisaldavad kahte liiki sätteid ühenduse pädevuse kohta. Artiklis 4 käsitletakse lennukikütuse maksustamise küsimust, mis on harmoneeritud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik), eriti selle artikli 14 lõikega 2. Artikliga 5 („Hinnakujundus”) lahendatakse vastuolud olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute ning piletihindu ja lastitariife käsitleva nõukogu määruse nr 2409/92 vahel, millega keelatakse kolmandate riikide lennuettevõtjatel lennuteenuste hindu määrav tegevus ühenduse piires toimuvate vedude osas.Nõukogul palutakse heaks kiita otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja lepingu sõlmimise kohta ning nimetada isikud, kellel on volitused leping ühenduse nimel alla kirjutada.EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.2.  Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Rumeeniaga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.3.  Leping tuleks alla kirjutada tingimusel, et seda on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isik(ud), kellel on õigus kirjutada ühenduse nimel alla Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule, tingimusel et lepingut on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja2005/0148 (CNS)EttepanekN ÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.(2) Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Rumeeniaga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.(3) Kõnealune leping kirjutati ühenduse nimel alla [kuupäev] tingimusel, et lepingut on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval kooskõlas nõukogu [kuupäev] otsusega …/…/EÜ.[5](4) Kõnealune leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 11. Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping on ühenduse nimel heaks kiidetud.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku(d), kellel on õigus esitada lepingu artikli 8 lõikega 1 ettenähtud teade.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse ja Rumeenia vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlevLEPINGEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt jaRUMEENIAteiselt poolt,(edaspidi „lepinguosalised”),MÄRKIDES, et mitme Euroopa Ühenduse liikmesriigi ja Rumeenia vahel on sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud, mis on tunnistatud ühenduse õigusega vastuolus olevaid sätteid sisaldavaks,MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ainupädevus mitmes küsimuses, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriikides asutatud ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega nähakse nende kolmandate riikide kodanikele ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Rumeenia vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute sätted, mis on tunnistatud Euroopa Ühenduse õigusega vastuolus olevateks, tuleb viia sellega täielikku vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse eesmärgi hulka nendel läbirääkimistel ei kuulu Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise lennuliikluse kogumahu suurendamine, Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate ja Rumeenia lennuettevõtjate vahelise tasakaalu mõjutamine ega olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusi puudutavatesse sätetesse muudatuste tegemine,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES.Artikkel 1 Üldsätted1. Käesolevas lepingus tähendab mõiste „liikmesriigid“ Euroopa Ühenduse liikmesriike.2. Käesolevas lepingus tähendab mõiste riigi „kodanik“ iga füüsilist või juriidilist isikut, kellel on vastavalt kõnealuse riigi seadustele kõnealuse riigi kodakondsus.3. Viiteid 1. lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.4. Viiteid 1. lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena selle liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.5. Liiklusõiguste andmine jätkub kahepoolsete lepingute kohaselt ning käesoleva lepingu sätted seda ei mõjuta.Artikkel 2 Liikmesriigipoolne määramine1. Käesoleva artikli lõige 2 asendab 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavaid sätteid seoses lennuettevõtja määramisega kõnealuse liikmesriigi poolt ning sellele Rumeenia poolt tegevus- ja muude lubade andmisega ning lõige 3 asendab 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavaid sätteid seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.2. Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Rumeenia lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega asjakohased tegevus- ja muud load, eeldusel et:i. lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud; jaiii. lennuettevõtja on otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või 3. lisas loetletud muude riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ja jääb sinna ning need riigid ja/või kodanikud kontrollivad lennuettevõtjat alati tõhusalt.3. Rumeenia võib liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:i. lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamiselepingule või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; võiiii. lennuettevõtja ei ole otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või muude 3. lisas loetletud riikide ja/või muude riikide kodanike omandis ning tõhusa kontrolli all.Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Rumeenia ühenduse lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.Artikkel 3 Reguleeriva kontrolliga seotud õigused1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis c loetletud artikleid.2. Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse Rumeenia õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Rumeenia vahelise lepingu ohutust käsitlevatest sätetest, selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.Artikkel 4 Lennukikütuse maksustamine1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest, ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast makse, lõivusid, tollimaksu või tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Rumeenia määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust kõnealuse liikmesriigi siseselt või kõnealuse liikmesriigi ja mõne teise liikmesriigi vahel.3. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest, ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu Rumeeniat kehtestamast vastutasu alusel ja diskrimineerimiseta makse, lõivusid, tollimaksu või tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks mistahes liikmesriigi määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis lendab Rumeenia territooriumi siseselt.Artikkel 5 Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis e loetletud artikleid.2. Tariifide suhtes, mida kohaldavad Rumeenia määratud lennuettevõtja(d) ühendusesiseste vedude puhul 1. lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab 2. lisa punktis e loetletud sätet, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.Artikkel 6 Lepingu lisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.Artikkel 7 Läbivaatamine või muutmineLepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta. Muudatused jõustuvad vastavalt artiklile 8.Artikkel 8 Jõustumine1. Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.2. Liikmesriikide ja Rumeenia vahelised lepingud ja muud kokkulepped, mis ei ole käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks jõustunud ning mida ei kohaldata ajutiselt, on loetletud 1. lisa punktis b. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse kõikide selliste lepingute ja kokkulepete suhtes nende jõustumise või ajutise kohaldamise korral.Artikkel 9 Lõpetamine1. Juhul kui 1. lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik käesoleva lepingu need sätted, mis on seotud asjaomase 1. lisas loetletud lepinguga.2. Juhul kui kõik 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud lepingule alla kirjutanud.Koostatud [….] kahes eksemplaris [… … …] eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovakkia, sloveenia, soome, taani, tšehhi, ungari ja rumeenia keeles. Vastuolude korral kohaldatakse ingliskeelset teksti.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: RUMEENIA NIMEL:1. lisaKäesoleva lepingu artiklis 1 viidatud lepingute loetelua) Rumeenia ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt-  Austria föderaalvalitsuse ja Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Bukarestis 14. juulil 1975 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Austria leping“);muudetud nootide vahetamisega 27. juunil 1985;viimati muudetud nootide vahetamisega 17. novembril 1994;-  Belgia Kuningriigi valitsuse ja Rumeenia Rahvavabariigi vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Bukarestis 4. detsembril 1956 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Belgia leping“);viimati täiendatud nootide vahetamisega 4. detsembril 1956;-  Küprose Vabariigi valitsuse ja Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Nikosias 13. detsembril 1973 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Küprose leping“);-  Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse ja Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline tsiviillennutranspordi leping, mille sätted Tšehhi Vabariik on kuulutanud siduvateks, alla kirjutatud Sofias 13. märtsil 1970 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Tšehhi Vabariigi leping”);-  Taani Kuningriigi valitsuse ja Rumeenia valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Oslos 26. oktoobril 1998 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Taani leping“);-  Soome Vabariigi valitsuse ja Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline leping kõnealuste riikide vaheliste ja piiriüleste lennuteenuste kohta, alla kirjutatud Helsingis 30. juunil 1971 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Soome leping“);täiendatud 7. juulil 1993 Helsingis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;muudetud nootide vahetamisega 30. jaanuaril 1996 ja 7. juunil 1996;-  Prantsuse Vabariigi valitsuse ja Rumeenia Rahvavabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Bukarestis 18. mail 1962, täiendatud 23. veebruaril 1962 Pariisis koostatud protokolliga (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Prantsusmaa leping“);viimati muudetud 27. oktoobril 1999 Bukarestis koostatud kooskõlastatud protokolliga;-  Kreeka Kuningriigi valitsuse ja Rumeenia Rahvavabariigi valitsuse vaheline regulaarlennuliikluse alane leping, alla kirjutatud Ateenas 2. mail 1960 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Kreeka leping“);viimati muudetud 2. septembril 1966 Ateenas alla kirjutatud nootide vahetamisega;-  Ungari Vabariigi valitsuse ja Rumeenia valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Bukarestis 12. septembril 1995 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Ungari leping“);-  Itaalia Vabariigi valitsuse ja Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline tsiviillennutranspordi leping, alla kirjutatud Roomas 19. detsembril 1975 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Itaalia leping“);viimati muudetud nootide vahetamisega 9. juulil 1996 ja 28. augustil 1996;-  Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse ja Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline tsiviillennutranspordi leping, alla kirjutatud Luxembourgis 27. oktoobril 1972 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Luksemburgi leping“);-  Malta valitsuse ja Rumeenia valitsuse vaheline tsiviillennundusleping, alla kirjutatud Vallettas 22. novembril 1990 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Malta leping“);-  Madalmaade Kuningriigi valitsuse ja Rumeenia Rahvavabariigi valitsuse vaheline tsiviillennutranspordi leping, alla kirjutatud Haagis 27. augustil 1957 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Madalmaade leping“);viimati täiendatud 8. juunil 1982 Haagis koostatud protokolliga;-  Poola Vabariigi valitsuse ja Rumeenia valitsuse vaheline tsiviillennutranspordi leping, alla kirjutatud Varssavis 19. mail 1999 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Poola leping“);-  Portugali valitsuse ja Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline tsiviillennutranspordi leping, alla kirjutatud Lissabonis 8. veebruaril 1975 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Portugali leping“);-  Slovaki Vabariigi valitsuse ja Rumeenia valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Bratislavas 6. juunil 2000 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Slovakkia leping“);-  Hispaania valitsuse ja Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Madridis 10. jaanuaril 1980 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Hispaania leping“);täiendatud 8. märtsil 1993 Madridis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;viimati muudetud 4. oktoobril 1995 Bukarestis koostatud kooskõlastatud protokolliga;-  Rootsi Kuningriigi valitsuse ja Rumeenia vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Oslos 26. oktoobril 1998 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Rootsi leping“);-  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Rumeenia valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Londonis 28. märtsil 1995 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Ühendkuningriigi leping“);b) lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mis on parafeeritud ja alla kirjutatud Rumeenia ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide poolt ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ei kohaldata ajutiselt-  Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja Rumeenia valitsuse vaheline lennutranspordi leping, parafeeritud Bukarestis 16. detsembril 1994 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Saksamaa leping“);muudetud 8. veebruaril 1996 Bukarestis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;täiendatud 2. detsembril 1997 Bukarestis koostatud vastastikuse mõistmise memorandumiga;täiendatud 5. mai 1998. aasta ja 24. augusti 1998. aasta nootidega;viimati muudetud 28. mai 2001. aasta ja 15. oktoobri 2001. aasta nootidega;-  Iirimaa valitsuse ja Rumeenia valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Dublinis 1. novembril 1995 (edaspidi 2. lisas „Rumeenia - Iirimaa leping“).2. lisa1. lisas loetletud lepingute artiklid, millele viidatakse käesoleva lepingu artiklites 2–5a) liikmesriigipoolne määramine:-  Rumeenia - Austria lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Belgia lepingu artikkel 2;-  Rumeenia - Küprose lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Tšehhi Vabariigi lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Taani lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Soome lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Prantsusmaa lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Saksamaa lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Kreeka lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Ungari lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Iirimaa lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Itaalia lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Luksemburgi lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Malta lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Madalmaade lepingu artikkel 2;-  Rumeenia - Poola lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Portugali lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Slovakkia lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Hispaania lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Rootsi lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4;b) tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:-  Rumeenia - Austria lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Belgia lepingu artikkel 2;-  Rumeenia - Küprose lepingu artikkel 6;-  Rumeenia - Tšehhi Vabariigi lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Taani lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Soome lepingu artiklid 3 ja 4;-  Rumeenia - Prantsusmaa lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Saksamaa lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Kreeka lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Ungari lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Iirimaa lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Itaalia lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Luksemburgi lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Malta lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Madalmaade lepingu artikkel 3;-  Rumeenia - Poola lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Portugali lepingu artiklid 3 ja 4;-  Rumeenia - Slovakkia lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Hispaania lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Rootsi lepingu artikkel 4;-  Rumeenia - Ühendkuningriigi lepingu artikkel 5;c) reguleeriv kontroll:-  Rumeenia - Saksamaa lepingu artikkel 12;-  Rumeenia - Poola lepingu artikkel 16;-  Rumeenia - Slovakkia lepingu artikkel 19;d) lennukikütuse maksustamine:-  Rumeenia - Austria lepingu artikkel 8;-  Rumeenia - Belgia lepingu artikkel 5;-  Rumeenia - Küprose lepingu artikkel 7;-  Rumeenia - Tšehhi Vabariigi lepingu artikkel 6;-  Rumeenia - Taani lepingu artikkel 6;-  Rumeenia - Soome lepingu artikkel 5;-  Rumeenia - Prantsusmaa lepingu artikkel 9;-  Rumeenia - Saksamaa lepingu artikkel 6;-  Rumeenia - Kreeka lepingu artikkel 8;-  Rumeenia - Ungari lepingu artikkel 9;-  Rumeenia - Iirimaa lepingu artikkel 14;-  Rumeenia - Itaalia lepingu artikkel 8;-  Rumeenia - Luksemburgi lepingu artikkel 8;-  Rumeenia - Malta lepingu artikkel 10;-  Rumeenia - Madalmaade lepingu artikkel 6;-  Rumeenia - Poola lepingu artikkel 10;-  Rumeenia - Portugali lepingu artikkel 8;-  Rumeenia - Slovakkia lepingu artikkel 9;-  Rumeenia - Hispaania lepingu artikkel 5;-  Rumeenia - Rootsi lepingu artikkel 6;-  Rumeenia - Ühendkuningriigi lepingu artikkel 8;e) Euroopa Ühenduse sisese veo tariifid:-  Rumeenia - Austria lepingu artikkel 7;-  Rumeenia - Belgia lepingu artikkel 6;-  Rumeenia - Küprose lepingu artikkel 12;-  Rumeenia - Tšehhi Vabariigi lepingu artikkel 10;-  Rumeenia - Taani lepingu artikkel 11;-  Rumeenia - Soome lepingu artikkel 8;-  Rumeenia - Prantsusmaa lepingu artikkel 12;-  Rumeenia - Saksamaa lepingu artikkel 10;-  Rumeenia - Kreeka lepingu artikkel 6;-  Rumeenia - Ungari lepingu artikkel 8;-  Rumeenia - Iirimaa lepingu artikkel 8;-  Rumeenia - Itaalia lepingu artikkel 7;-  Rumeenia - Luksemburgi lepingu artikkel 7;-  Rumeenia - Malta lepingu artikkel 15;-  Rumeenia - Madalmaade lepingu artikkel 10;-  Rumeenia - Poola lepingu artikkel 5;-  Rumeenia - Portugali lepingu artikkel 7;-  Rumeenia - Slovakkia lepingu artikkel 8;-  Rumeenia - Hispaania lepingu artikkel 14;-  Rumeenia - Rootsi lepingu artikkel 11;-  Rumeenia - Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7.3. LISAKäesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muud riigida) Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);b) Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);c) Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);d) Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel).[1] Nõukogu 5. juuni 2003. aasta otsus 11323/03 (piiratud kasutusega dokument).[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0420(01)

Ettepanek Nõukogu otsus mis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vahelise assotsiatsioonilepingu (Euroopa lepingu) tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lisaprotokolli sõlmimist  /* KOM/2006/0420 lõplik - ACC 2006/0137 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 26.7.2006KOM(2006)420 lõplik2006/0137(ACC)2006/0138(ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vahelise assotsiatsioonilepingu (Euroopa lepingu) tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lisaprotokolli allakirjutamist ühenduse pooltEttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vahelise assotsiatsioonilepingu (Euroopa lepingu) tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lisaprotokolli sõlmimist(komisjoni esitatud)SELETUSKIRII. SELETUSKIRIVastavalt nõukogu 21. septembril 1992. aastal vastuvõetud läbirääkimisjuhistele ning 1997. aasta juunis tehtud eriotsusele, millega antakse komisjonile juhised Euroopa vastavushindamise lepingute läbirääkimiseks Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega, on komisjon Rumeeniaga läbi rääkinud ja parafeerinud assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli (Euroopa lepingu tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise protokoll, edaspidi „protokoll”).Protokolli tekst on lisatud käesolevale teatisele. Järgnevalt hinnatakse protokolli nõukogu antud läbirääkimisjuhiste taustal ning tehakse ettepanek, et nõukogu annab volituse Euroopa lepingu protokolli allakirjutamiseks ja teeb otsuse kiita heaks selle sõlmimine ühenduse poolt. Sarnane hindamine ja ettepanekud on tehtud protokollide puhul, mis on lisatud nõukogu sõlmitud Euroopa lepingutele Tšehhi Vabariigi, Ungari, Sloveenia, Slovakkia, Eesti, Läti ja Leeduga enne nende ühinemist Euroopa Liiduga.I.1 LEPINGU HINDAMINEKuna kõnealune leping on mõeldud kehtima üksnes ühinemiseelsel ajal ning asjakohane õiguslik raamistik on loodud Euroopa lepinguga, otsustati kooskõlas asutamislepingu artikli 133 alusel loodud komiteega võtta leping vastu Euroopa lepingu protokollina.Protokolli eelnõu järgib üldpõhimõtteid, mis on sätestatud ühenduse väliskaubanduspoliitikat standardite ja vastavushindamise valdkonnas käsitleva komisjoni teatise[1] punktis 49. Protokoll on ajutine akt ning lõpeb kandidaatriigi ühinemisel.Protokollis nähakse ette teatavate siseturusoodustuste laiendamine juba vastavusse viidud sektorites. Seega hõlbustab protokoll turulepääsu, kõrvaldades tehnilised kaubandustõkked tööstustoodetele. Selleks nähakse protokollis ette kaks mehhanismi:a) selliste tööstustoodete vastastikune tunnustamine, mis vastavad protokolli ühe poole seadusliku turuleviimise nõuetele, ningb) tööstustoodete vastavushindamise tulemuste vastastikune tunnustamine ühenduse õiguse ja samaväärse siseriikliku õiguse alusel.Esimene mehhanism, s.o tööstustoodete vastastikune tunnustamine, kinnitab, et Rumeeniaga sõlmitud Euroopa lepingu artikli 10 lõige 3 ja artikli 11 lõige 4 kehtivad ilma Euroopa lepingu artiklis 36 osutatud muude piiranguteta. See säte annab tootjatele ja eksportijatele vajaliku prognoositavuse, kinnitades ette, et selle mehhanismi alla kuuluvad tööstustooted võivad poolte vahel vabalt liikuda. Selle mehhanismi toimimiseks vajalikud lisad tuleb alles läbi rääkida.Teine mehhanism on vastastikuse tunnustamise kokkuleppe eriliik, mille puhul vastastikune tunnustamine toimub ühenduse õigustiku alusel . Selle kohaselt võib Euroopa Liidu teavitatud asutuste poolt sertifitseeritud tööstustooteid viia Rumeenia turule ilma täiendava kinnitusmenetluseta ja vastupidi. Esialgu on hõlmatud ainult surveseadmete sektor.Rumeenia on protokolliga hõlmatud sektoris kehtivad ühenduse tehnilised õigusaktid üle võtnud ning osaleb Euroopa standardite, metroloogia, katselaborite ja akrediteerimise organisatsioonides.Protokoll koosneb raamlepingust ja eespool osutatud lisadest. Lõppaktile on lisatud ühenduse ühepoolne deklaratsioon, millega kutsutakse Rumeenia esindajaid lisades osutatud ühenduse õigusaktidega moodustatud eksperdirühmadesse ja komiteedesse, selgitades, et sellega ei kaasne osalust ühenduse otsuste tegemise protsessis. Järgnevalt on esitatud protokolli hinnang.I.1.1 RaamlepingHinnang artiklite kaupaPreambul . Preambulis on sätestatud protokolli põhieesmärk, nimelt et kuna Euroopa Liidu liikmesuse taotlemine tähendab Euroopa Ühenduse õigustiku tulemuslikku rakendamist taotlejariigi poolt, nähakse ette teatavate ühtse turu poolt pakutavate soodustuste laiendamise võimalus teatavates, varem juba ühtlustatud sektorites.Artikkel 1. Eesmärk. Selle artikliga määratletakse protokolli eesmärk, s.t tööstustoodete tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamine. Protokoll näeb selleks ette kaks mehhanismi: a) selliste tööstustoodete vastastikune tunnustamine, mis vastavad protokolli ühe poole seadusliku turuleviimise nõuetele, ning b) tööstustoodete vastavushindamise tulemuste vastastikune tunnustamine ühenduse õiguse ja samaväärse Rumeenia siseriikliku õiguse alusel.Artikkel 2. Mõisted. See artikkel eraldi selgitust ei vaja. Siin on määratletud tööstustooted ning ühenduse ja siseriiklik õigus. Ühenduse ja siseriikliku õiguse määratlused hõlmavad kõiki õigusakte ja rakendusmeetmeid (haldusnormid, suunised jm rakendusaktid).Artikkel 3. Õigusaktide vastavusse viimine . Siin on sätestatud Rumeenia kohustus võtta protokolli kohaldamiseks asjakohaseid meetmeid ühenduse õiguse ülevõtmise jätkamiseks või lõpuleviimiseks eelkõige tehniliste õigusaktide puhul. Koos artikliga 4 tähendab see, et õigusaktide vastavusse viimine on jätkuv protsess ning pooled nõustuvad lahendama kõik hiljem ühenduse õiguse ülevõtmisel tekkida võivad probleemid.Artikkel 4. Tööstustoodete vastastikune tunnustamine. Siin täpsustatakse artikli 1 punktis 1 sätestatud põhimõtet. Vastavalt sellele võivad asjakohastes lisades loetletud tööstustooted olla poolte vahel vabas ringluses. Nagu eespool mainitud, ei ole sellistes lisades veel kokku lepitud.Artikkel 5. Vastavushindamismenetluste tulemuste vastastikune tunnustamine. See säte laiendab artikli 1 punktis 2 sätestatud põhimõtet. Selle järgi tunnustatakse vastavushindamismenetluste tulemusi nagu vastastikuse tunnustamise lepingutegi puhul, kuid selle erinevusega, et kõik õigusaktid ja standardid viiakse omavahelisse vastavusse. Sektoripõhised lisad sisaldavad viiteid asjaomastele ühenduse ja siseriiklikele õigusaktidele.Artikkel 6. Kaitseklausel . Selle artikliga antakse kummalegi poolele õigus keelata tööstustoote toomine tema turule, kui ta suudab tõestada, et toode võib ohtu seada tema õiguspärased huvid, mis on kaitstud lisades loetletud õigusaktidega (peamiselt toote kasutajate või muude isikute turvalisus ja/või tervis). Sellisel juhul kohaldatav kord on ette nähtud lisades.Artikkel 7. Reguleerimisala laiendamine. Kui kõik õigusaktide vastavusse viimise tingimused on täidetud, võivad pooled protokolli kohaldamis- ja reguleerimisala muuta, tehes muudatusi lisadesse või koostades uusi lisasid.Artikkel 8. Päritolu. Protokolli sätteid kohaldatakse tööstustoodete suhtes päritolust olenemata.Artikkel 9. Poolte kohustused oma asutuste suhtes. See artikkel kohustab pooli tagama, et nende asutused jälgivad pidevalt oma teavitatud asutuste tehnilist pädevust ja nõuete täitmist ning et neil on volitused ja oskused asutustest teavitamiseks, teavitamise peatamiseks ja tühistamiseks. Peale selle kohustab see artikkel pooli tagama, et nende teavitatud asutused täidavad pidevalt ühenduse või siseriiklikust õigusest tulenevaid nõudeid ning säilitavad tehnilise pädevuse, et täita ülesandeid, mille suhtes on nendest teavitatud.Artikkel 10. Teavitatud asutused . Selles artiklis kirjeldatakse nendest asutustest teatamise korda, kes hindavad vastavust asjaomastes lisades loetletud õigusaktidele. See kord on lihtsustatud ja sarnane ühenduses kohaldatavaga. Teises lõigus on sätestatud teavitatud asutuste taandamise kord.Artikkel 11. Teavitatud asutuste kontrollimine. Selle artikliga antakse pooltele õigus nõuda teise poole teavitatud asutuste kontrollimist. Kontrolli võivad teha kas asjaomase teavitatud asutuse nimetanud asutus või poolte asutused ühiselt. Kui pooled ei suuda võetavates meetmetes kokku leppida, võivad nad oma eriarvamused edastada assotsiatsiooninõukogu eesistujale ning lasta assotsiatsiooninõukogul otsustada asjakohaste meetmete üle. Asutusest teavitamine peatatakse kuni assotsiatsiooninõukogu lõpliku otsuseni.Artikkel 12. Teabevahetus. Läbipaistvuse säte, mis peab tagama protokolli õige ja ühtlase kohaldamise ning tõlgendamise. Pooltele soovitatakse soodustada oma teavitatud asutuste koostööd eesmärgiga sõlmida vabatahtlikult vastastikuse tunnustamise lepinguid muudes valdkondades.Artikkel 13. Konfidentsiaalsus. Tavapärane säte protokolli alusel saadud teabe avalikustamise vältimise kohta.Artikkel 14. Protokolli rakendamine. Vastutus protokolli tulemusliku toimimise eest lasub assotsiatsiooninõukogul, kes võib oma kohustusi kooskõlas Euroopa lepingu asjakohaste sätetega delegeerida.Artikkel 15. Tehniline koostöö ja abi. Selle artikliga kinnitatakse ühenduse poliitikat tehnilise koostöö ja abi puhul, et tagada protokolli nõuetekohane rakendamine.Artikkel 16. Lepingud teiste riikidega. Selle artikliga kinnitatakse, et kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud, ei kohusta protokoll pooli tunnustama kolmandates riikides tehtud vastavushindamisi, isegi kui üks pooltest on asjaomaste kolmandate riikidega sõlminud vastavushindamise tulemuste vastastikuse tunnustamise lepingu.Artikkel 17. Jõustumine. Standardne säte, millega nähakse ette protokolli jõustumise kord.Artikkel 18. Protokolli staatus. Selle artikliga sätestatakse, et protokoll moodustab Euroopa lepingu lahutamatu osa.I.1.2 Protokolli lisadI.1.2.1 Vastavushindamise tulemuste vastastikuse tunnustamise lisadJärgmiselt hinnatakse lisade sisulist hõlmavust ning vajaduse korral muid mõjusid. Hindamisel on komisjon arvestanud järgmist:a) üldine kokkusobivus ühenduse poliitiliste eesmärkidega asjaomaste sektorite ja tööstustoodete standardimise, sertifitseerimise ja vastavushindamise valdkonnas;b) üldine kokkusobivus ühenduse poliitiliste eesmärkidega kaubanduse tehniliste tõkete kõrvaldamise valdkonnas.Sektori hindamisele järgneb punkt I.2, mis sisaldab üldist hinnangut protokolli positiivsele mõjule.Surveseadmete lisaVastavushindamise tulemuste vastastikuse tunnustamise lisad hõlmavad hulka tööstustooteid, mille vastavushindamisse asjaomastes sektorites vastu võetud uue lähenemisviisi direktiivide kohaselt kaasatakse kolmandad osapooled. Kõik lisad on sama ülesehitusega.Hõlmavuse määravad ära asjakohased ühenduse või siseriiklikud õigusaktid, mis on loetletud lisa I jaos . Teavitavaid asutusi käsitlevas II jaos loetletakse asutused, kes vastutavad liikmesriikide ja Rumeenia asutuste nimetamise eest. III jaos , mis käsitleb teavitatud asutusi, viidatakse kõikidest vastavushindamise asutustest teavitamisele liikmesriikide ja Rumeenia poolt. Erikorda käsitlevas IV jaos määratletakse kaks kaitseklausliga seotud menetlust: üks tööstustoodete ja teine harmoneeritud standardite puhul.I.1.2.2 Tööstustoodete vastastikuse tunnustamise lisadPraegu sellistes lisades kokku lepitud ei ole. Sellegipoolest annab protokoll kooskõlas Euroopa lepinguga tööstustoodete vastastikuseks tunnustamiseks samasuguse aluse, nagu see, mis toimib ühenduses.I.1.2.3 Ühepoolne deklaratsioonLisatud lõppaktile ja käesolevale teatisele.Ühenduse ühepoolne deklaratsioon Rumeenia esindajate osalemise kohta komiteedes. Selle deklaratsiooniga kutsutakse Rumeeniat üles saatma lisades loetletud õigusaktidega moodustatud või neis osutatud komiteede koosolekutele vaatlejaid. Deklaratsioon järgib põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni teatises, mis käsitleb kandidaatriikide osalemist ühenduse programmides, talitustes ja komiteedes.[2]I.1.3 Suhted EFTA/EMP riikidegaVastavalt Euroopa Majanduspiirkonna asutamislepingus ja selle protokollis nr 12 sätestatud üldise teavitamise ja konsulteerimise korrale hoidis komisjon EFTA/EMP liikmesriike läbirääkimistega kursis ja teavitas neid läbirääkimiste lõpptulemusest. EFTA/EMP riigid on paralleelselt alustanud Rumeeniaga läbirääkimisi vastastikuse tunnustamise lepingu sõlmimiseks.I.2 ÜLDINE HINNANGKomisjon leiab, et esitatud protokoll loob soodustused, mis on vastuvõetavad kõikidele ühinemiseelse raamistiku osapooltele. Komisjon on kõikides sektorites taganud toimiva turulepääsu ehk juurdepääsu teise osapoole kõikidele kohustuslikele menetlustele. Protokoll kinnitab, et Rumeenia on võtnud üle teatavates sektorites kehtivad ühenduse õigusaktid enne ühinemist. Protokollil on nii poliitiline kui ka majanduslik soodus mõju.Protokoll loob ühenduse eksportijatele võimaluse soovi korral lasta oma tööstustooteid testida ja sertifitseerida enne eksportimist samadel (vastavusse viidud) tingimustel ning viia need siis turule ilma täiendava vastavushindamiseta. Sertifitseerimismenetlus tuleb mõlema turu puhul täita vaid üks kord ning samade vastavusse viidud tingimuste või nõuete kohaselt. Sertifitseerimise tunnustamine võimaldab kokkuhoidu ja stimuleerib eksporti. Konsulteeriti Euroopa tööstusliitudega, kes kõik toetasid protokolli.Tööstustoodete vastavushindamiseks Rumeenias kuluvat aega ja raha ei olnud võimalik hinnata. Seepärast ei ole protokolliga tekkivaid aja ja kulude kokkuhoidu ning turustusvõimalusi iga kord võimalik täpselt kindlaks määrata. Ligikaudsete arvutuste põhjal[3] võib siiski hinnanguliselt oletada, et protokoll loob Euroopa eksportivale tööstusele ja EÜsse eksportivatele Rumeenia eksportijatele võimaluse hoida igal aastal kokku umbes 8 miljonit eurot. Osa sellest kokkuhoiust kandub edasi Euroopa importijatele ja tarbijatele.Tegelikult ei ole kasu suuremas jaos täpselt määratletav, nagu näiteks kiirem turulepääs, parem prognoositavus, väiksem protektsionism ja süsteemide ühtlus. Kindlalt võib aga väita seda, et vastavushindamisega seoses loob iga leping pooltele võrdse turulepääsu võimaluse.Rumeeniale on kasulik see, et protokoll hõlbustab Rumeenia pääsu ühenduse turule ning annab talle oma õigusaktide vastavusse viimise eest poliitilist tunnustust. Rumeenia käsitleb protokolli kui vahendit, mille abil on võimalik arendada Euroopa Liiduga tihedamaid tööstussuhteid ning viia teatavad sektorid enne ühinemist ühtse turu tingimustega täielikku kooskõlla.I.3 RAHALINE MÕJUProtokollil rahalist mõju ei ole. Protokolli haldamiseks vajalikud kulud on eeldatavasti minimaalsed ning need on juba kaetud vahenditega, mis on eraldatud Euroopa lepingu haldamiseks.I.4 MÕJU ÄRITEGEVUSELETööstustoodete ja nende vastavushindamise tulemuste vastastikusest tunnustamisest saavad kasu või on sellest huvitatud Euroopa Liidu ekspordiettevõtted, äriühingud, kaubanduskojad ja riigiasutused ning keskmine tarbija.Protokolli konkreetne eesmärk on vältida sertifitseerimise dubleerimist ettevõtjate poolt. Protokoll soodustab eksporti, tööhõivet, konkurentsivõimet ja investeerimist ning aitab vähendada eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning lõpuks ka tarbija kulusid, laiendades teatavaid siseturu pakutavaid soodustusi Rumeeniale ning tagades siseturu tõhusa toimimise Rumeenia turu asjakohastes sektorites enne selle riigi ühinemist Euroopa Liiduga.II. NÕUKOGU OTSUSTE ETTEPANEKUDLisatud on kahe nõukogu otsuse ettepanekud. Mõlemad on sarnased varasemate ettepanekutega otsuse kohta, mis käsitleb endiste ühinejariikidega protokollide allakirjutamist ja sõlmimist ühenduse poolt.Esimene ettepanek käsitleb protokolli allakirjutamist. Allakirjutamist on Rumeenial vaja protokolli vastuvõtmiseks. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud ühenduse nimel protokollile alla kirjutama, mille alusel vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 133 ja 300 see hilisemal kuupäeval sõlmitakse.Teine ettepanek käsitleb protokolli vastuvõtmist. Sellega seoses peaks nõukogu kooskõlas oma varasemate otsustega vastastikuse tunnustamise lepingute ja nende lisaprotokollide sõlmimise kohta määratlema asjakohase ühenduse menetluse protokolli rakendamiseks ja haldamiseks.Eelkõige peaks nõukogu andma komisjonile, tingimusel et see konsulteerib nõukogu nimetatud erikomiteega, protokolli rakendamiseks ja haldamiseks vajalikud volitused. Peale selle peaks nõukogu andma komisjonile volitused nõukogu nimetatud erikomiteega konsulteerides määratleda ühenduse seisukohad assotsiatsiooninõukogus või vajaduse korral assotsiatsioonikomitees teatavatel protokolliga seotud juhtudel. Komisjoni volitamine hõlmab volitust lisada uusi lisasid, sest nagu preambulis osutatud, eeldab Rumeenia taotletav Euroopa Liidu liikmesus kogu ühenduse õigustiku tõhusat rakendamist.Kõikidel muudel juhtudel määratleb ühenduse seisukohad seoses protokolliga nõukogu, kes teeb otsuseid komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega.Seega teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu lisatud otsused protokolli allakirjutamise ja sõlmimise kohta.2006/0137(ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vahelise assotsiatsioonilepingu (Euroopa lepingu) tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lisaprotokolli allakirjutamist ühenduse pooltEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vaheline assotsiatsioonileping (Euroopa leping)[5] jõustus 1. veebruaril 1995.(2) Euroopa lepingu artiklis 75 on sätestatud, et standardimise ja vastavushindamise valdkonnas tehtava koostööga püütakse jõuda vastastikuse tunnustamise lepingute sõlmimiseni.(3) Komisjon on pidanud ühenduse nimel läbirääkimisi Euroopa lepingu tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise protokolli üle.(4) Brüsselis 18. aprillil 2006 parafeeritud Euroopa lepingu tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise protokoll tuleks alla kirjutada selle võimalikuks sõlmimiseks hilisemal kuupäeval,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelNõukogu eesistujale antakse käesolevaga õigus määrata isik, kes on volitatud ühenduse nimel alla kirjutama Rumeeniaga sõlmitud Euroopa lepingu tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise protokollile selle võimalikuks sõlmimiseks hilisemal kuupäeval.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2006/0138(ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vahelise assotsiatsioonilepingu (Euroopa lepingu) tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lisaprotokolli sõlmimistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega, lõike 3 esimese lõigu esimese lausega ja lõikega 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[6]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vaheline assotsiatsioonileping (Euroopa leping)[7] jõustus 1. veebruaril 1995.(2) Euroopa lepingu artikli 75 lõikes 2 on sätestatud, et standardimise ja vastavushindamise valdkonnas tehtava koostööga püütakse jõuda vastastikuse tunnustamise lepingute sõlmimiseni.(3) Euroopa lepingu artiklis 110 on sätestatud, et assotsiatsiooninõukogu võib oma pädevust delegeerida assotsiatsioonikomiteele.(4) Nõukogu ja komisjoni 19. detsembri 1994. aasta otsuses 94/907/EÜ, ESTÜ, Euratom (Euroopa lepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel)[8] artiklis 2 on sätestatud ühenduse otsuste tegemise ning ühenduse seisukoha esitamise kord assotsiatsiooninõukogus ja assotsiatsioonikomitees.(5) Ühenduse nimel on [...] Brüsselis alla kirjutatud Euroopa lepingu tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise protokolli eelnõu, mis tuleks heaks kiita.(6) Tuleks kehtestada asjakohased sisemenetlused, et tagada protokolli nõuetekohane toimimine.(7) Komisjonile on vaja anda volitus teha protokolli teatavaid tehnilisi muudatusi ja vastu võtta selle rakendamiseks vajalikke otsuseid,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Rumeeniaga sõlmitud Euroopa lepingu tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise protokoll (edaspidi „protokoll”) ja selle lõppaktile lisatud deklaratsioon.Protokolli tekst ja selle lõppaktile lisatud deklaratsioon on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja saadab ühenduse nimel protokolli[9] artiklis 17 ette nähtud diplomaatilise noodi.Artikkel 31. Pärast nõukogu määratud erikomiteega konsulteerimist komisjon:a) tegeleb asutustest teavitamise, nende tunnustamise, nendest teavitamise peatamise ja lõpetamisega ning ühise eksperdirühma või ühiste eksperdirühmade nimetamisega artiklite 10 ja 11 ning artikli 14 punkti c kohaselt;b) peab konsultatsioone, tegeleb teabevahetuse ja kontrollinõuetega ning kontrollis osalemise taotlustega artiklite 3 ja 12 ning artikli 14 punktide d ja e ning protokolli lisa III ja IV jao kohaselt;c) vastab vajaduse korral artikli 11 ning protokolli lisa III ja IV jao kohaselt esitatud nõuetele.2. Pärast käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud erikomiteega konsulteerimist otsustab komisjon ühenduse poolt assotsiatsiooninõukogus ja vajaduse korral assotsiatsioonikomitees võetava seisukoha järgmise suhtes:a) lisade muutmine protokolli artikli 14 punkti a kohaselt;b) uute lisade lisamine protokolli artikli 14 punkti b kohaselt;c) otsused erimeelsuste suhtes, mis käsitlevad mis tahes teavitatud asutuse kontrollitulemusi või nendest teavitamise osalist või täielikku peatamist protokolli artikli 11 kolmanda lõigu kohaselt;d) mis tahes meetmed, mida võetakse protokolli lisa IV jaos sätestatud kaitseklauslite kohaldamiseks;e) mis tahes meetmed, mis käsitlevad protokolli artikli 4 kohaselt vastastikku tunnustatud tööstustoodete kontrollimist, nende turuleviimise peatamist või turult kõrvaldamist.3. Igal muul juhul otsustab seoses käesoleva protokolliga ühenduse poolt assotsiatsiooninõukogus või vajaduse korral assotsiatsioonikomitees võetava seisukoha nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja  EELNÕUEUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE NING RUMEENIA VAHELISEASSOTSIATSIOONILEPINGU (EUROOPA LEPINGU) TÖÖSTUSTOODETE VASTAVUSHINDAMISE JA TUNNUSTAMISE PROTOKOLLEUROOPA ÜHENDUS JA RUMEENIA,edaspidi „pooled“,ARVESTADES, et Rumeenia taotleb Euroopa Liidu liikmeks saamist ning et liikmesus tähendab Euroopa Ühenduse acquis ’ tulemuslikku rakendamist,TÕDEDES, et ühenduse õiguse järkjärguline vastuvõtmine ja rakendamine Rumeenias võimaldab laiendada teatavaid siseturul kehtivaid soodustusi ning tagab siseturu tõhusa toimimise teatavates valdkondades enne ühinemist,VÕTTES ARVESSE, et käesoleva protokolliga hõlmatavates valdkondades võtab Rumeenia siseriiklik õigus olulises osas üle ühenduse õiguse,VÕTTES ARVESSE ühist tahet järgida kaupade vaba liikumise põhimõtet ning edendada toodete kvaliteeti, et tagada oma riigi kodanike tervis ja turvalisus ning keskkonnakaitse muu hulgas tehnilise abi andmise ja muu koostöö kaudu,SOOVIDES sõlmida Euroopa lepingule lisatavat tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise protokolli (edaspidi „protokoll”), millega nähakse ette nende tööstustoodete vastastikune tunnustamine, mis vastavad ühe poole seadusliku turuleviimise nõuetele, ja tööstustoodete vastavushindamise tulemuste vastastikune tunnustamine ühenduse või siseriikliku õiguse alusel, märkides, et vajaduse korral nähakse Euroopa lepingu artikliga 75 ette vastastikuse tunnustamise lepingu sõlmimine,MÄRKIDES Euroopa Ühenduse ning Islandi, Liechtensteini ja Norra lähedaste suhete tuginemist Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, mistõttu on asjakohane kaaluda paralleelse, käesoleva protokolliga võrdväärse Euroopa vastavushindamise lepingu sõlmimist Rumeenia ja kõnealuste riikide vahel,PIDADES SILMAS oma seisundit Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu pooltena ning olles teadlikud oma kohustustest, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni tehniliste kaubandustõkete lepingust,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:ARTIKKEL 1EesmärkProtokolli eesmärk on võimaldada pooltel kaotada tööstustoodete kaubanduse tehnilised tõkked. Selle eesmärgi saavutamise vahendiks on ühenduse õigusega võrdväärse siseriikliku õiguse järkjärguline vastuvõtmine ja rakendamine Rumeenias.Protokolliga sätestatakse:a) tööstustoodete vastastikust tunnustamist käsitlevates lisades loetletud ja ühe poole seadusliku turuleviimise nõuetele vastavate tööstustoodete vastastikune tunnustamine;b) vastavushindamise tulemuste vastastikust tunnustamist käsitlevates lisades loetletud ühenduse õiguse ja samaväärse Rumeenia siseriikliku õiguse alusel korraldatud tööstustoodete vastavushindamise tulemuste vastastikune tunnustamine.ARTIKKEL 2MõistedProtokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) tööstustooted – Euroopa lepingu artiklis 9 ja selle protokollis 2 nimetatud tooted;b) ühenduse õigus - Euroopa Ühenduse õigusaktid ja rakendusviis, mida kohaldatakse konkreetse olukorra, ohu või tööstustoodete kategooria suhtes vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu tõlgendusele;c) siseriiklik õigus – õigusaktid ja rakendusviis, millega Rumeenia võtab üle teatava konkreetse olukorra, ohu või tööstustoodete kategooria suhtes kohaldatava ühenduse õiguse.Käesolevas protokollis kasutatud mõisted vastavad ühenduse õiguses ja Rumeenia siseriiklikus õiguses antud tähendusele.ARTIKKEL 3Õigusaktide vastavusse viimineKäesoleva protokolli kohaldamisel nõustub Rumeenia võtma asjakohaseid meetmeid, et Euroopa Ühenduste Komisjoniga konsulteerides jätkata ühenduse õiguse ülevõtmist ja viia see lõpule eelkõige standardimise, metroloogia, akrediteerimise, vastavushindamise, turujärelevalve, üldise tooteohutuse ja tootjavastutuse valdkonnas.ARTIKKEL 4Tööstustoodete vastastikune tunnustaminePooled lepivad kokku, et vastastikuse tunnustamise korral võib tööstustoodete vastastikust tunnustamist käsitlevates lisades loetletud tööstustooteid, mis vastavad ühe poole seadusliku turuleviimise nõuetele, viia teise poole turule ilma täiendavate piiranguteta. See ei piira Euroopa lepingu artikli 36 kohaldamist.ARTIKKEL 5Vastavushindamismenetluste tulemuste vastastikune tunnustaminePooled lepivad kokku nende vastavushindamismenetluste tulemuste tunnustamises, mis on korraldatud vastavushindamise tulemuste vastastikust tunnustamist käsitlevates lisades loetletud ühenduse või siseriikliku õiguse kohaselt. Pooled ei nõua menetluste kordamist ega kehtesta kõnealuse vastavuse tunnustamise suhtes lisanõudeid.ARTIKKEL 6KaitseklauselKui pool leiab, et tema territooriumil käesoleva protokolli alusel turule viidud ning kavandatud kasutuse kohaselt kasutatud tööstustoode võib ohtu seada toote kasutajate või muude isikute turvalisuse või tervise või muu õiguspärase huvi, mis on kaitstud lisades kindlaksmääratud õigusaktidega, siis võib pool võtta asjakohased meetmed sellise toote turult kõrvaldamiseks, toote turuleviimise, kasutuselevõtmise või kasutamise keelamiseks või toote vaba liikumise piiramiseks. Sellisel juhul kohaldatav kord nähakse ette lisades.ARTIKKEL 7Reguleerimisala laiendamineVastavalt sellele, kuidas Rumeenia võtab vastu ja edaspidi rakendab ühenduse õigust ülevõtvaid siseriiklikke õigusakte, võivad pooled teha muudatusi lisades või sõlmida uusi lisasid artikliga 14 ettenähtud korras.ARTIKKEL 8PäritoluProtokolli sätteid kohaldatakse tööstustoodete suhtes nende päritolust olenemata.ARTIKKEL 9Poolte kohustused oma asutuste suhtesPooled tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad asutused, kes vastutavad ühenduse ja siseriikliku õiguse tulemusliku rakendamise eest, kohaldavad seda õigust pidevalt. Peale selle tagavad nad, et kõnealused asutused on vajaduse korral võimelised asutustest teavitama, nendest teavitamise peatama, teavitamise peatamise lõpetama ning teavitamise tühistama, et tagada tööstustoodete vastavus ühenduse või siseriiklikule õigusele või nõuda nende kõrvaldamist turult.Pooled tagavad, et asutused, kellest on teavitatud kui lisades täpsustatud ühenduse või siseriikliku õigusega ettenähtud nõuetele vastavuse hindamise teostajatest nende jurisdiktsiooni piires, vastavad püsivalt ühenduse või siseriikliku õiguse nõuetele. Peale selle rakendavad pooled kõiki vajalikke abinõusid tagamaks, et nimetatud asutused säilitavad pädevuse, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks, mille suhtes on nendest teavitatud.ARTIKKEL 10Teavitatud asutusedEsialgu on protokolli tähenduses teavitatud asutused need, mis on kantud loeteludesse, mis Rumeenia ja ühendus on vahetanud enne jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamist.Hiljem kohaldatakse lisades nimetatud ühenduse ja siseriikliku õigusega ettenähtud nõuetele vastavuse hindamisega tegelevatest asutustest teavitamise suhtes järgmist korda:a) pool edastab oma teatise teisele poolele kirjalikult;b) teise poole kirjaliku vastuvõtuteatise alusel loetakse asutus kõnealusest kuupäevast alates teavitatuks ning pädevaks hindama vastavust lisades kindlaksmääratud nõuetele.Kui pool otsustab oma jurisdiktsiooni alla kuuluva teavitatud asutuse taandada, siis teatab ta sellest teisele poolele kirjalikult. Asutus lõpetab lisades kindlaksmääratud nõuetele vastavuse hindamise hiljemalt taandamise kuupäeval. Sellest hoolimata jääb enne nimetatud kuupäeva tehtud vastavushindamine jõusse, kui assotsiatsiooninõukogu ei otsusta teisiti.ARTIKKEL 11Teavitatud asutuste kontrollimineKumbki pool võib teiselt poolelt nõuda tema jurisdiktsiooni alla kuuluva teavitatud asutuse tehnilise pädevuse ja sobivuse kontrollimist. Sellist nõuet õigustab eesmärk võimaldada teavitamise eest vastutaval lepinguosalisel teha nõutav kontroll ja sellest teist poolt viivitamata teavitada. Asjaomase ametiasutuse osavõtul võivad pooled kontrollida asutust ka ühiselt. Selleks tagavad pooled oma jurisdiktsiooni alla kuuluvate asutuste täieliku koostöö. Pooled rakendavad kõiki asjakohaseid abinõusid ning kasutavad kõiki olemasolevaid vahendeid, mis võivad osutuda vajalikeks, et lahendada avastatud probleemid.Kui probleeme ei ole võimalik mõlemaid pooli rahuldaval viisil lahendada, võivad pooled edastada eriarvamuse koos põhjendustega assotsiatsiooninõukogu eesistujale. Assotsiatsiooninõukogu võib otsustada asjakohaste meetmete võtmise üle.Kui ja kuni assotsiatsiooninõukogu ei ole otsustanud teisiti, peatatakse osaliselt või täielikult asutusest teavitamine ning tema pädevuse tunnustamine lisades täpsustatud ühenduse või siseriikliku õiguse nõuetele vastavuse hindamisel alates kuupäevast, mil assotsiatsiooninõukogu esimeest on teavitatud poolte lahkarvamusest.ARTIKKEL 12Teabevahetus ja koostööPooled, nende ametiasutused ja teavitatud asutused võtavad protokolli õige ja ühtse kohaldamise tagamiseks järgmised meetmed:a) vahetavad asjakohast teavet õigusaktide rakendamise ja rakendamisviisi, sealhulgas eelkõige teavitatud asutuste nõuetele vastavuse tagamise korra kohta;b) vajaduse korral osalevad poolte asjakohastes teavitamismenetlustes, kooskõlastamises ja muus sellega seotud tegevuses;c) soodustavad oma teavitatud asutuste koostööd, eesmärgiga sõlmida vabatahtlikult vastastikuse tunnustamise lepinguid muudes valdkondades.ARTIKKEL 13KonfidentsiaalsusPoolte eksperdid ja muud esindajad ei tohi ka pärast oma ülesannete täitmise lõpetamist avalikustada teavet, mis on saadud protokolli alusel ja mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Seda teavet ei tohi kasutada muul kui protokolliga ettenähtud otstarbel.ARTIKKEL 14Protokolli rakendamineProtokolli tulemusliku toimimise eest vastutab assotsiatsiooninõukogu kooskõlas Euroopa lepingu artikliga 106. Assotsiatsiooninõukogu pädevuses on eelkõige otsustada:a) lisade muutmine;b) uute lisade lisamine;c) ühise eksperdirühma või ühiste eksperdirühmade nimetamine teavitatud asutuse tehnilise pädevuse ja nõuetele vastavuse kontrollimiseks;d) teabevahetus seoses kavandatud ja tegelike muudatustega lisades nimetatud ühenduse ja siseriiklikus õiguses;e) lisas käsitletavat valdkonda mõjutavate uute või täiendavate vastavushindamismenetluste arutamine;f) kõigi protokolli kohaldamisega seotud küsimuste lahendamine.Kooskõlas Euroopa lepingu artikli 110 lõikega 2 võib assotsiatsiooninõukogu käesolevast protokollist tulenevaid eespool nimetatud kohustusi delegeerida.ARTIKKEL 15Tehniline koostöö ja abiProtokolli tulemusliku rakendamise ja kohaldamise huvides võib ühendus vajaduse korral teha Rumeeniaga tehnilist koostööd ja anda tehnilist abi.ARTIKKEL 16Lepingud teiste riikidegaPoolte vastavushindamise lepingud, mis on sõlmitud riigiga, kes ei ole käesoleva protokolli pool, ei või kohustada teist poolt tunnustama kõnealuses kolmandas riigis rakendatud vastavushindamismenetluste tulemusi, välja arvatud juhul, kui on olemas poolte selgesõnaline kokkulepe assotsiatsiooninõukogus.ARTIKKEL 17JõustumineProtokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil pooled on vahetanud diplomaatilised noodid, mis kinnitavad protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpetamist.ARTIKKEL 18Protokolli staatusKäesolev protokoll on Euroopa lepingu lahutamatu osa.Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja rumeenia keeles; kõik tekstid on võrdselt autentsed.Brüssel,LISAD TÖÖSTUSTOODETE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE KOHTA(registreerimiseks)LISAD VASTAVUSHINDAMISE TULEMUSTE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE KOHTASisukord(1) SurveseadmedEELNÕU LISA VASTAVUSHINDAMISE TULEMUSTE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE KOHTA SURVESEADMEDI JAGUÜHENDUSE JA SISERIIKLIK ÕIGUSÜhenduse õigus: | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. mai 1997. aasta direktiiv 97/23/EÜ surveseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta |Siseriiklik õigus: | Valitsuse otsus nr 584/2004, millega kehtestatakse surveseadmete turuleviimise tingimused, ja selle hilisemad muudatused |II JAGUTEAVITAVAD ASUTUSEDEuroopa Ühendus:Belgia | Ministère des Affaires Economiques/Ministerie van Economische Zaken. |Tšehhi Vabariik | Úřad pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví. |Saksamaa | Bundesministerium für Arbeit und Sozialordnung. |Kreeka | Υπουργείο Ανάπτυξης. Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας (Arenguministeerium. Tööstuse Peasekretariaat). |Eesti | Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. |Prantsusmaa | Ministère de l’emploi et de la solidarité, Direction des relations du travail, Bureau CT 5. |Iirimaa | Department of Enterprise and Employment. |Itaalia | Ministero dell’Industria, del Commercio e dell’Artigianato. |Läti | Ekonomikas ministrija. |Malta | Malta valitsuse nimel: Consumer and Industrial Goods Directorate of the Malta Standards Authority. |Ungari | Gazdasági és Közlekedési Minisztérium. |Austria | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit. |Poola | Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki Społecznej. |Slovaki Vabariik | Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky. |Rootsi | Rootsi valitsuse nimel: Styrelsen för ackreditering och teknisk kontrol (SWEDAC). |Ühendkuningriik | Department of Trade and Industry. |Rumeenia | Ministerul Economiei si Comertului – Majandus- ja Kaubandusministeerium. |III JAGUTEAVITATUD ASUTUSEDEuroopa Ühendus:asutused, kellest Euroopa Ühenduse liikmesriigid on teavitanud I jaos nimetatud ühenduse õiguse kohaselt ning kellest on teavitatud Rumeeniat käesoleva protokolli artikli 10 kohaselt.Rumeeniaasutused, kelle Rumeenia on nimetanud või volitanud I jaos käsitletud Rumeenia siseriikliku õiguse kohaselt ning kellest on teavitatud ühendust käesoleva protokolli artikli 10 kohaselt.IV JAGUERIKORDKaitseklauslidA. Kaitseklausel tööstustoodete puhul.1. Kui pool on võtnud meetme, millega keelatakse vaba juurdepääs poole turule:käesolevale lisale vastavale CE-märgistusega tootelevõikäesolevale lisale vastavale ning direktiivi 97/23/EÜ artikli 3 lõikes 3 või artiklis 14 või kõnealustele artiklitele vastavates valitsuse määruse nr 584/2004 artiklites 10 ja 17 nimetatud tootele, mille puhul CE-märgistus ei ole vajalik,teatab ta sellest viivitamata teisele poolele, oma otsust põhjendades ja selgitades, kuidas mittevastavust on hinnatud.2. Pooled arutavad seda küsimust ja nendele teatavaks saanud tõendeid ning teevad oma uurimistulemused teineteisele teatavaks.3. Kokkuleppe korral võtavad pooled asjakohaseid meetmeid selliste toodete turuleviimise takistamiseks.4. Uurimistulemustega seotud erimeelsuse korral edastatakse küsimus assotsiatsiooninõukogule, kes võib teha ekspertiisi korraldamise otsuse.5. Kui assotsiatsiooninõukogu leiab, et meede on:a) põhjendamatu, siis tühistab kõnealuse meetme selle poole ametiasutus, kes meetme on võtnud;b) põhjendatud, siis võtavad pooled asjakohaseid meetmeid selliste toodete turuleviimise takistamiseks.B. Kaitseklausel harmoneeritud standardite suhtes.1. Kui Rumeenia arvab, et harmoneeritud standard, millele on viidatud käesolevas lisas nimetatud õigusaktis, ei vasta kõnealuse õigusakti põhinõuetele, teatab ta sellest assotsiatsiooninõukogule ning esitab asjakohased põhjendused.2. Assotsiatsiooninõukogu arutab asja ja võib ühenduselt nõuda menetluse alustamist käesolevas lisas nimetatud ühenduse õiguses ettenähtud korras.3. Ühendus teavitab menetlusest assotsiatsiooninõukogu ja teist poolt.4. Menetluse tulemusest teatatakse teisele poolele.ÜHENDUSE DEKLARATSIOON RUMEENIA ESINDAJATE OSALEMISE KOHTA KOMITEEDE KOOSOLEKUTELSelleks et tagada ühenduse õigustiku kohaldamise praktiliste aspektide paremat mõistmist, deklareerib ühendus, et Rumeenia on järgmistel tingimustel kutsutud ühenduse elektriohutust, elektromagnetilist ühilduvust, masinaid ja gaasiseadmeid käsitlevate õigusaktidega loodud või nendes osutatud komiteede koosolekutele.Rumeeniat kutsutakse osalema vaid nendel koosolekutel või koosolekute nendes osades, kus arutatakse õigustiku kohaldamist; kutse ei hõlma koosolekuid, kus valmistatakse ette ja võetakse vastu arvamusi nõukogu poolt komisjonile delegeeritavate rakendusvolituste kohaselt.Käesolevat kutset võib asjakohastel juhtudel laiendada komisjoni kokku kutsutud eksperdirühmadele.[1] KOM(1996)564 lõplik, 13.11.1996.[2]*3=@GHMQVW\`ef-BO]^ÁÂNOfh:;ûü@AHJk|”œ%&×ì“¨š¥¦Ä79n”•9-ùõêãßõßõãõßõãõßõãõãùÒÇùÇùºù¶ù¬ù¬ù¶ù¶ù¶ù¡ù—ù¬ù—ù—ù—ù—ù¶ù—ù¶ùhðLœhM/5?\?hðLœhM/5?>*[pic]\?hðLœhM/6?]?hM/jhðLœhM/0J%U[pic]hðLœhM/5?:?\?hðLœhM/5?:?>*[pic]\?hLK0  h1!~h1!~ KOM(1999)710 lõplik (20.12.1999), punkti 4.2 alapunkt b.[3] Eeldades, et sertifitseerimise ja muud sellega seotud kulud moodustavad kauplemismahust keskmiselt 1,5%.[4] ELT C ..., ..., lk ... .[5] EÜT L 357, 31.12.1994, lk 2.[6] ELT C ..., ..., lk ... .[7] EÜT L 357, 31.12.1994, lk 2.[8] EÜT L 357, 31.12.1994, lk 1.[9] Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas .