               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.5.2021
            COM(2021) 233 final
            2021/0120(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel maailma terviseassamblee 74. istungjärgul

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Ettepanekus käsitletakse liidu nimel maailma terviseassamblee 74. istungjärgul võetava seisukoha kindlaksmääramist seoses pandeemiavastase võitluse rahvusvahelise lepingu sõlmimise üksikasju/korda käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Maailma Terviseorganisatsioon

               ÜRO põhikirja artikli 57 kohaselt asutatud Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni spetsialiseeritud asutus. Maailma Terviseorganisatsiooni põhikiri
                  1
                jõustus 7. aprillil 1948 ning selles määratakse kindlaks organisatsiooni peamine eesmärk, milleks on „saavutada kõigi rahvaste võimalikult hea terviseseisund“.

               Euroopa Liidul on Maailma Terviseorganisatsioonis mitteametlik vaatleja staatus. See staatus on kindlaks määratud kirjavahetuses, mis avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas 4. jaanuaril 2001
                  2
               . Kirjavahetus hõlmas memorandumit Maailma Terviseorganisatsiooni ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelise koostöö raamistiku ja korra kohta. Kõik ELi liikmesriigid on WHO liikmed.

               2.2.Maailma terviseassamblee

               Maailma terviseassamblee on WHO tähtsaim juhtorgan. Maailma terviseassamblee peamised ülesanded on kujundada WHO poliitikat, nimetada ametisse peadirektor, valvata organisatsiooni finantspoliitika järele ning vaadata üle ja kinnitada programmi kavandatud eelarve.

               Maailma terviseassamblee tuleb kokku igal aastal Šveitsis Genfis. Assamblee 74. istungjärk toimub virtuaalselt 24. maist kuni 1. juunini 2021.

               WHO põhikirja artikli 59 kohaselt on igal liikmel maailma tervishoiuassamblees üks hääl. Otsused langetatakse kohalviibivate ja hääletavate liikmete häälteenamusega, välja arvatud mõned põhikirja artiklis 60 kirjeldatud olukorrad, mille puhul on vajalik kahekolmandikuline häälteenamus. Praktikas tuleb teha kõik võimalik, et jõuda kokkuleppele konsensuse alusel. Euroopa Liidul ei ole hääleõigust.

               WHO põhikirja artikli 19 kohaselt on maailma terviseassambleel õigus vastu võtta konventsioone ja lepinguid, milles käsitletakse organisatsiooni pädevusse kuuluvaid küsimusi.

               2.3.Maailma terviseassamblee 74. istungjärgul kavandatav akt

               Maailma terviseassamblee võtab 2021. aasta mais toimuval 74. istungjärgul eeldatavalt vastu menetlusküsimustes tehtud otsuse, mis käsitleb pandeemiavastase võitluse rahvusvahelise lepingu sõlmimise üksikasju/korda. Täpsemalt on otsuse eesmärk luua valitsustevaheline kogu, kes koostaks Maailma Terviseorganisatsiooni raamkonventsiooni pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise kohta ning peaks konventsiooni üle läbirääkimisi, et terviseassamblee saaks seda WHO põhikirja artikli 19 kohaselt käsitleda.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               EL ja selle liikmesriigid juhivad rahvusvahelisi jõupingutusi üleilmse terviseturbe suurendamiseks ja WHO tugevdamiseks eelkõige seoses tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimisega, seda muu hulgas vastavalt nõukogu 2020. aasta novembri järeldustele
                  3
                ELi rolli kohta WHO tugevdamisel.

               Ettepanekut sõlmida pandeemiaid käsitlev rahvusvaheline leping arutatakse praegu seoses rahvusvaheliste jõupingutustega, mida tehakse praegu, et tugevdada ülemaailmset terviseturvet, võttes arvesse pandeemiast saadud kogemusi. Sellise lepingu üldine eesmärk peaks olema tagada poliitiline ja õiguslik pühendumine ülemaailmse tervishoiustruktuuri parandamisele.

               Sellise lepingu väljatöötamises osalemine oleks kooskõlas ELi lepingu artikli 21 lõikega 1, milles kinnitatakse, et „[l]iit püüab arendada suhteid ja partnerlust kolmandate riikide ja rahvusvaheliste, piirkondlike või ülemaailmsete organisatsioonidega, kes jagavad esimeses lõigus osutatud põhimõtteid. Ta edendab mitmepoolsete lahenduste leidmist ühistele probleemidele, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raamistikus.“ 2021. aasta veebruaris kinnitas Euroopa Ülemkogu
                  4
                oma pühendumust „ülemaailmse terviseturbe edendamisele, sealhulgas tugevdades Maailma Terviseorganisatsiooni ja töötades selle raames pandeemiaid käsitleva rahvusvahelise lepingu suunas.“

               Kuigi selle täpne kohaldamisala ei ole veel otsustatud, on kavandatava rahvusvahelise lepingu eesmärk tegeleda tõsiste piiriüleste terviseohtudega. Selline eesmärk puudutab tõenäoliselt Euroopa Liidu toimimise lepingu III osa XIV jaotises käsitletavaid poliitikavaldkondi, kuid võib puudutada ka mitmes muus ELi toimimise lepingu artiklis käsitletavaid poliitikavaldkondi, milleks on näiteks

               –zoonootiliste riskide ennetus ja ohje terviseühtsuse põhimõtet järgiva lähenemise osana, mis nõuab seoseid bioloogilist mitmekesisust ja ohustatud liikidega kauplemist käsitlevate keskkonnalepingutega ja võib muu hulgas mõjutada nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel;

               –korrastatud süsteem patogeenide, geneetiliste järjestuste ja nendest saadava kasu jagamiseks rahvatervisega seotud eesmärkidel (asjakohane ELi õigusakt on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 511/2014 geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokollist tulenevate kasutajate jaoks ette nähtud vastavusmeetmete kohta liidus);

               –inimõigused ja privaatsuse kaitse, eelkõige seoses jälgimistehnoloogia, tehisintellekti ja suurandmete kasutamisega rahvatervisega seotud eesmärkidel (nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste ja selliste andmete vaba liikumise kohta), ning

               –rakendamist ja täitmist soodustavad meetmed, nt vastastikused ja eksperdihindamised, vastastikuse vastutuse mehhanismid, kontrollikord ja vaidluste lahendamise protsessid.

               –Tulevane leping mõjutab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsust nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ning tulevast määrust piiriüleste terviseohtude kohta.

               Võttes arvesse eespool esitatut ja tõenäolist mõju ELi tegevuse eri valdkondi reguleerivatele ELi õigusaktidele, on oluline, et oleks tagatud liidu osalemine kõrvuti liikmesriikidega. Oma seisukoha kujundamisel eelseisvatel maailma terviseassamblee kõnelustel võimaliku otsuse üle, millega kehtestatakse WHO pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise raamkonventsiooni koostamise ja sellealaste läbirääkimiste kord, tuleks neil juhinduda järgmistest põhimõtetest:

               a)ELi tuleks lubada osaleda lepingu osalisena, et täielikult toetada WHO uue pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise raamkonventsiooni koostamise korra kehtestamist;

               b)maailma terviseassamblee otsus, milles sätestatakse läbirääkimiste menetluslikud aspektid, peaks võimaldama ELil läbirääkimisprotsessis täielikult osaleda;

               c)uus raamkonventsioon peab tugevdama ja täiendama olemasolevat rahvusvahelist tervishoiualaste hädaolukordade ennetamise ja neile reageerimise raamistikku ning andma sellele lisaväärtust, võttes arvesse 21. mail toimuva ülemaailmse terviseteemalise tippkohtumise tulemusi. Seega peaks võimalik uus raamkonventsioon täiendama ja tugevdama rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamist ning tõhusalt täitma nende eeskirjades esinevad lüngad;

               d)raamkonventsiooniteemalistel kõnelustel tuleks arvesse võtta WHO juhtimisel toimuvat rahvusvahelist pandeemiale reageerimist jälgivate sõltumatute komiteede
                  5
                tulemusi, tagamaks, et konventsioon põhineb kindlalt tõenditel ja kajastab COVID-19 pandeemia vastu võitlemisel saadud üleilmseid kogemusi.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  6
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  7
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Maailma terviseassamblee on lepinguga, st 22. juulil 1946. aastal New Yorgis allkirjastatud Maailma Terviseorganisatsiooni põhikirjaga ettenähtud organ.

               Üksikasju käsitlev akt, mille maailma terviseassamblee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel Maailma Terviseorganisatsiooni liikmete jaoks siduv kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni põhikirja artiklitega 18 ja 60. Samuti on kavandataval aktil õiguslik toime, sest sellega määratakse kindlaks, kas Euroopa Liit võib täiel määral osaleda Maailma Terviseorganisatsiooni pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise raamkonventsiooni (mida maailma terviseassamblee käsitleb WHO põhikirja artikli 19 kohaselt) koostamisel ja selle üle peetavatel läbirääkimistel ning saada kõnealuse konventsiooni osaliseks piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonina.

               Raamkonventsioon mõjutab liidu pädevuste teostamist ja olenevalt selle kohaldamisalast ELi õigusakte sellistes valdkondades nagu tervishoid, kaubandus, vaba liikumine, andmekaitse, siseturg ja arengukoostöö, mis kõik võivad seoses raamkonventsiooniga oluliseks muutuda.

               Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud suureneva rahvusvahelise koostööga pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise alal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemis eesmärgiga „edendada mitmepoolsete lahenduste leidmist ühistele probleemidele, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raamistikus“. Eelkõige on selle põhieesmärk võidelda peamiste piiriüleste tervishoiuhäirete ja tõsiste piiriüleste terviseohtude vastu.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 168 lõiked 3 ja 5.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 168 lõiked 3 ja 5 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0120 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel maailma terviseassamblee 74. istungjärgul

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 168 lõikeid 3 ja 5 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)ELi lepingu artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et liit püüab arendada suhteid ja partnerlust kolmandate riikide ja rahvusvaheliste, piirkondlike või ülemaailmsete organisatsioonidega, kes jagavad esimeses lõigus osutatud põhimõtteid. Ta edendab mitmepoolsete lahenduste leidmist ühistele probleemidele, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raamistikus.

               (2)Maailma Terviseorganisatsiooni põhikiri (edaspidi „leping“) jõustus 7. aprillil 1948.

               (3)Lepingu artikli 60 kohaselt võib maailma terviseassamblee langetada otsuseid kohalviibivate ja hääletavate Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) liikmete häälteenamusega.

               (4)Maailma terviseassamblee peab oma 74. istungjärgul, mis algab 24. mail 2021, vastu võtma otsuse valitsustevahelise kogu loomiseks, kes koostaks Maailma Terviseorganisatsiooni raamkonventsiooni pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise kohta ning peaks selle üle läbirääkimisi.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel maailma terviseassamblees võetav seisukoht, kuna maailma terviseassamblee otsusega määratakse kindlaks, kas Euroopa Liit võib osaleda Maailma Terviseorganisatsiooni pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise raamkonventsiooni koostamisel ja selle üle peetavatel läbirääkimistel ning saada selle osaliseks piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonina.

               (6)Euroopa Liidu täielik osalemine WHO pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise raamkonventsiooni koostamisel ja selle üle peetavatel läbirääkimistel ning võimalik konventsiooniga ühinemine aitab suurendada rahvusvahelist koostööd pandeemiale reageerimise alal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemis.

               (7)Liidu seisukoha esitavad need liidu liikmesriigid, kes on maailma terviseassamblee liikmed,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel maailma terviseassamblee 74. istungjärgul võetav seisukoht on järgmine:

               Euroopa Liit toetab Maailma Terviseorganisatsiooni uue pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise raamkonventsiooni koostamise korra kehtestamist ning tal peab olema lubatud osaleda sellise lepingu osalisena.

               Maailma terviseassamblee otsusega, millega sätestatakse läbirääkimiste menetluslikud aspektid, tuleb lubada liidul läbirääkimisprotsessis täielikult osaleda, võttes arvesse liidu võimalikku ühinemist konventsiooniga piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonina.

               Selleks tuleks otsuse teksti lisada konkreetsed viited, milles selgitatakse, et piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid võivad osaleda iga niisuguse valitsustevahelise organi töös, mis on loodud konventsiooni koostamiseks ja selle üle läbirääkimiste pidamiseks.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 nimetatud seisukoha esitavad ühiselt liidu nimel ELi liikmesriigid, kes on Maailma Terviseorganisatsiooni liikmed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                  BASIC DOCUMENTS (who.int)

                     (2)

                  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/eu_world/docs/exchange_of_letters_2001.pdf

                     (3)

                        https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12276-2020-INIT/et/pdf

                     (4)

                        Euroopa Ülemkogu liikmete 25.–26. veebruari 2021. aasta avaldus.

                     (5)

                        Nimelt pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise sõltumatu komitee, tervise-eeskirjade toimimise läbivaatamise komitee ning WHO tervisealaste hädaolukordade programmi sõltumatu järelevalve- ja nõuandekomitee.

                     (6)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.5.2021
            COM(2021) 226 final
            2021/0115(BUD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta Madalmaade taotlus – EGF/2020/004 NL/KLM

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“)
                  2
               .

               2.Madalmaad esitasid 22. detsembril 2020 taotluse EGF/2020/004 NL/KLM, et saada EGFist rahalist toetust seoses Madalmaades ettevõttes KLM Royal Dutch Airlines toimunud koondamistega
                  3
               .

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2020/004 NL/KLM

                        Liikmesriik

                        Madalmaad

                        Asjaomane piirkond (NUTSi
                           4
                         2. tasand)

                        Põhja-Holland (NL32)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        22. detsember 2020

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        22. detsember 2020

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        5. jaanuar 2021

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        16. veebruar 2021

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        11. mai 2021

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        KLM Royal Dutch Airlines

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 jagude järgi)
                           5

                        Jagu 51 (Õhutransport)

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        15. august 2020 – 15. detsember 2020

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        650

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        1 201

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        1 851

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        1 851

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        1 201

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        8 030 750

                        EGFi rakendamise eelarve
                           6
                         (eurodes)

                        334 614

                        Kogueelarve (eurodes)

                        8 365 364

                        EGFi toetus eurodes (60 %)

                        5 019 218

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse EGF/2020/004 NL/KLM 22. detsembril 2020, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Madalmaadelt lisateavet 5. jaanuaril 2021. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 11. mail 2021.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja KLM Royal Dutch Airlines koondas 1 851 töötajat. Ettevõtja tegutseb majandussektoris, mille tegevusala on liigitatud NACE Revision 2 osa 51 (õhutransport) alla. Koondamised toimusid NUTS 2. tasandi piirkonnas Põhja-Hollandi provintsis (NL32).

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 15. augustist 2020 kuni 15. detsembrini 2020.

               8.Vaatlusperioodil koondas ettevõtja KLM 650 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Kõik vaatlusperioodil toimunud koondamised arvestati kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Tingimustele vastavad toetusesaajad

               10.Lisaks juba osutatud töötajatele kuulub rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 1 201 töötajat, kes koondati enne või pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatud koondamiste üldist väljakuulutamist 21. mail 2020. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis põhjustas töötajate koondamise.

               11.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 1 851.

               Koondamiste ning üleilmse finants- ja majanduskriisi vaheline seos

               12.11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) COVID-19 ülemaailmseks pandeemiaks. Euroopa Komisjon tõdes 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa Liidu eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“,
                  7
                et tervisekriis toob kaasa majanduskriisi, ja esitas selles majanduse taastekava. See hõlmas EGFi kui hädaabivahendit nende inimeste abistamiseks, kes kaotasid töö ülemaailmse majanduskriisi tõttu.

               13.Pandeemia on põhjustanud sügavaima majanduslanguse ELi ajaloos. Komisjoni 2021. aasta talvise majandusprognoosi
                  8
                kohaselt vähenes ELi SKP 2020. aastal ligikaudu 6,3 % ning 2021. aasta languseks on prognoositud 3,7 % ja 2022. aasta omaks 3,9 %.

               14.Reisipiirangute ja reisijate lennutranspordi järsu vähenemise tõttu on COVID-19 pandeemial olnud lennundussektorile märkimisväärne mõju. Reisijate arvu vähenemine kahandas oluliselt lennuettevõtjate tulusid ja sundis paljusid neist töötajaid koondama või kuulutama välja maksejõuetuse. Võrreldes 2019. aasta aprilliga vähenes rahvusvaheline reisijatevedu 2020. aasta aprillis 98,9 % ja 64 % maailma õhusõidukitest pandi seisma – see on lennunduse ajaloo suurim langus
                  9
               .

               15.2020. aasta juunis reisijatepoolne nõudlus veidi suurenes, kuid jäi märkimisväärselt allapoole kriisieelset taset. Kogunõudlus (mõõdetuna kasumlike reisijakilomeetritena) vähenes 2019. aasta juuniga võrreldes 86,5 %
                  10
               .

               Lennureisijate arv
                  11

               Kogu tööstusharu tulu reisijakilomeetri kohta (miljardit kuu kohta)

                        Tegelik

                        Hooajaliselt korrigeeritud.

               16.Võrreldes 2019. aastaga vähenes rahvusvaheline reisijatepoolne nõudlus 2020. aastal 75,6 %. Veomaht (mõõdetuna pakutavates istekohtkilomeetrites) vähenes 68,1 % ja lendude täituvus (reisijatega täidetud istekohtade osakaal pakutavatest istekohtadest) vähenes 19,2 protsendipunkti võrra 62,8 %ni
                  12
               .

               17.Vastavalt Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni üldisele reisijate arvu prognoosile, kulub lennundussektoril kriisieelsele tasemele jõudmiseks 3–4 aastat
                  13
               .

               18.Praeguseks on lennutranspordi sektoris esitatud kolm taotlust EGFi toetuse saamiseks ja nende kõigi põhjenduseks on kaubanduse globaliseerumine
                  14
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               19.Koondamised on tingitud COVID-19 pandeemia põhjustatud ootamatust üleilmsest majanduskriisist.

               20.Madalmaad kinnitavad, et COVID-19 pandeemia on ettevõtjat KLM rängalt mõjutanud. Enne pandeemiat paranesid KLMi finantstulemused aastatel 2015–2019 järjepidevalt. 2015. aastal oli KLMi tulu 9 905 miljonit eurot, kuid 2019. aastaks oli see kasvanud 11 075 miljoni euroni. Kui 2015. aastal oli puhaskasum 54 miljonit eurot, siis 2019. eelarveaastal juba 449 miljonit eurot
                  15
               .

               21.Kriis on KLMi viimaste aastate häid tulemusi kärpinud. Alates 2020. aasta märtsi keskpaigast on KLMi tegevus suures osas seiskunud, samas kui tegevuskulud on püsinud samal tasemel
                  16
               .

               22.KLM vedas 2020. aastal 11,2 miljonit reisijat, mis oli 68 % vähem kui aasta varem. Lendude täituvus langes 52,2 %-le, 2019. aastal oli see 89,4 %
                  17
               .

               23.Võrreldes eelmise aastaga vähenes KLMi tulu 2020. aastal 53,8 % ehk kukkus 5 120 miljoni euro peale. Tulude järsu vähenemise tõttu oli KLMi tegevuskahjum 2020. aastal 1 154 miljonit eurot, samas kui 2019. aastal saadi 714 miljonit eurot kasumit
                  18
               .

               24.31. juulil 2020 teatas KLMi juhtkond, et kulude vähendamiseks on kavas rakendada ümberkorralduskava. Selle tulemusena vähenes töötajate arv ligikaudu 5000 täistööajale taandatud töötaja võrra (33 000 täistööajale taandatud töötajalt 28 000 täistööajale taandatud töötajale)
                  19
               .

               25.KLMi juhtkonna prognoosi kohaselt jõutakse kriisieelsele tasemele tagasi 2024. aastaks. Taastumise määr ja kiirus sõltuvad mitmest tegurist, sealhulgas viiruse arengust, majanduse taastumisest ja klientide reisikäitumisest
                  20
               .

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               26.Seega on ettevõttes KLM toimunud koondamistel ulatuslik negatiivne mõju riigi majandusele. KLM on Madalmaade suuruselt teine eraõiguslik tööandja, kellel on üle 33 000 töötaja
                  21
               .

               27.KLM tegutseb Amsterdami Schipholi lennujaamas ja tema peakorter asub Amstelveenis, mis tähendab, et paljud KLMi töötajad elavad Põhja-Hollandi provintsis.

               28.Võrreldes 2019. aasta neljanda kvartaliga kasvas töötuse määr Põhja-Hollandi provintsis 2020. aasta neljandas kvartalis 1,5 protsendipunkti võrra ja jõudis 4,8 %ni. Naaberprovintsidega võrreldes oli Põhja-Hollandi provintsis töötuse määr kõrgeim (Flevolandi provintsis 4,2 % ja Lõuna-Hollandi provintsis 4,5 %)
                  22
               .

               29.Madalmaad kinnitavad, et kõige enam on koondamised mõjutanud Põhja-Hollandi provintsis Amsterdami ümbrust, sest majanduskriis tabas kõige rängemalt sektoreid (lennundus, majutus, kultuur, sport ja vaba aja veetmine), mis on tugevalt koondunud just sellesse piirkonda
                  23
               .

               30.Vastavalt Madalmaade töötajate kindlustusameti (UWV) poolt 2020. aasta juunis kogutud andmetele töötab 34 % Amsterdami ümbruse töötajatest sellistes sektorites, kus tööhõive vähenes oluliselt või väga suurel määral, samas kui üleriigiliselt töötab sellistes sektorites ligikaudu 32 % töötajatest
                  24
               .

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               31.Hinnanguliselt osaleb 1 851st rahastamistingimustele vastavast isikust EGFi meetmetes 1 201 koondatud töötajat. Koondatud töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv

                        Sugu

                        Mehed:

                        933

                        (77,69 %)

                        Naised:

                        268

                        (22,31 %)

                        Kodakondsus

                        ELi kodanikud:

                        1 180

                        (98,25 %)

                        Kolmandate riikide kodanikud:

                        21

                        (1,75 %)

                        Vanuserühm

                        15–24aastased:

                        35

                        (2,91 %)

                        25–29aastased:

                        92

                        (7,66 %)

                        30–54aastased:

                        697

                        (58,04 %)

                        55–64aastased:

                        353

                        (29,39 %)

                        üle 64aastased:

                        24

                        (2,00 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               32.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Kutsesuunitlus. Selles etapis saavad osalejad teavet toetusprotsessi, kutsesuunitluse ja tööotsingute toetamise kohta. See hõlmab ka individuaalset nõustamist, et arendada enesekindlust ja toetada töötajat töökoha vahetamisel.

               –Toetus töö leidmiseks kindlaksmääratud sektorites. Meetme raames antakse asjatundlikku abi, et toetuse saajad liiguksid tööjõupuudusega sektoritesse, nagu haridus, tervishoid, logistika, tehnoloogia ja infohaldus. Näiteks võiks tehniliste oskustega inimestele (nt KLMi insenerid ja hooldustehnikud) korraldada ümberõpet, et nad saaksid töötada tehnoloogiasektoris.

               –Koolitus-, juhendamis- ja haridusteenused hõlmavad meetmeid uues tööhõivevaldkonnas vajalike oskuste arendamiseks.

               –Finantsnõustamine. Meetmega pakutakse individuaalset hindamist ja finantsnõustamist, et töötajal oleks selge ülevaade oma finantsolukorrast ja võimalus teha õigeid otsuseid. Hinnangus võtab finantsteenuste ekspert arvesse isiklikke asjaolusid, näiteks seda, kuidas töökoha muutus mõjutab sissetulekut ja eluasemega seotud olukorda (st võimet täita hüpoteegikohustusi ja maksta üüri, võimaliku kolimise mõju), ning mõju, mis on seotud kollektiivlepingutest tulenevate erimeetmete ja kohaldatavate riiklike maksueeskirjade muutumisega.

               33.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalkaitsemeetmeid.

               34.Madalmaad on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomane ettevõtja peab võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               35.Hinnangulised kogukulud on 8 365 364 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 8 030 750 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 334 614 eurot.

               36.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 5 019 218 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Kutsesuunitlus

                        901

                        3 750

                        3 378 750

                        Toetus töö leidmiseks kindlaksmääratud sektorites

                        300

                        5 000

                        1 500 000

                        Koolitus-, juhendamis- ja/või haridusteenused

                        1 201

                        2 000

                        2 402 000

                        Finantsnõustamine

                        600

                        1 250

                        750 000

                        Vahesumma a:

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        8 030 750

                        (100 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        0

                        0

                        0

                        Vahesumma b:

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        0

                        (0 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistus

                        –

                        0

                        2. Haldamine

                        –

                        83 654

                        3. Teave ja reklaam

                        –

                        83 654

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        167 306

                        Vahesumma c:

                        protsent kogukuludest:

                        –

                        334 614

                        (4 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        8 365 364

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        5 019 218

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               37.Madalmaad hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. veebruaril 2021. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 1. veebruarist 2021 kuni 1. veebruarini 2023.

               38.Madalmaad hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. veebruaril 2021. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 1. veebruarist 2021 kuni 1. augustini 2023.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               39.Riikliku eel- või kaasfinantseerimise allikas on KLM.

               40.Madalmaad on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust Euroopa Liidu muudest rahastamisvahenditest
                  25
               .

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               41.Madalmaad on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud koostöös huvirühmade ja sotsiaalpartneritega. Teenuste koordineerimise tagamiseks loodi asjakohane töörühm.

               42.Ettevalmistustegevus hõlmas kohtumisi töörühma ja järgmiste ametiühingute esindajatega: Christelijk Nationaal Vakverbond (CNV), De Unie, Nederlandse Vereniging voor Luchtvaart (NVLT), Vereniging Nederlands Cabinepersoneel (VNC), Vereniging van KLM Professionals (VKP) ja Federatie Nederlandse Vakbeweging (FNV).

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               43.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Madalmaad on teavitanud komisjoni, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis osalevad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate meetmete haldamises. Haldus- ja kontrolliülesandeid täidab sotsiaal- ja tööhõiveministeeriumi teenuste, koostöö ja rakendusosakonna poliitika rakendamise allasutus.

               44.Sertifitseerimisasutuse ülesandeid täidab Madalmaade Ettevõtlusamet (RVO), mis tegutseb majandus- ja kliimapoliitika ministeeriumi alluvuses. Auditeerimise eest vastutab rahandusministeeriumi alla kuuluv keskvalitsuse audititalitus.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               45.Madalmaad on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –KLM, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               46.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  26
                artikli 8 lõikega 1.

               47.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 5 019 218 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               48.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  27
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               49.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 5 019 218 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               50.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               2021/0115 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  Madalmaade taotlus – EGF/2020/004 NL/KLM

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  28
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  29
                ja eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  30
                artikli 8 lõike 1 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)Madalmaade ametiasutused esitasid 22. detsembril 2020 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Madalmaades paikneva ettevõtja KLM Royal Dutch Airlines juures toimunud koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Madalmaade taotluse alusel rahalist toetust summas 5 019 218 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 5 019 218 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  31*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        Määrust (EL) nr 1309/2013 kohaldatakse kõigi 31. detsembriks 2020 laekunud taotluste suhtes.

                     (3)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (4)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (5)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (6)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (7)

                        COM(2020) 442 final.

                     (8)

                        2021. aasta talvine majandusprognoos (
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/winter-2021-economic-forecast-challenging-winter-light-end-tunnel_en
                  ).

                     (9)

                        ATAG. 2020. aasta aruanne „Aviation: benefits beyond borders“ (
                  https://aviationbenefits.org/media/167186/abbb2020_full.pdf
                  ).

                     (10)

                        IATA: lennureisijate turu analüüs, juuni 2020 (
                  https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/
                  ).

                     (11)

                        Ibid.

                     (12)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2021-02-03-02/

                     (13)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2020-07-28-02/

                     (14)

                        EGF/2017/009 FR/Air France, COM(2018) 230; EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701 ja EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.

                     (15)

                        KLM 2019. aasta aruanne (
                  https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf
                  ).

                     (16)

                        Rahandusministri Wopke Hoekstra ning taristu- ja veemajandusministri Cora van Nieuwenhuizeni 24. aprilli 2020. aasta kiri esindajatekojale Air France-KLMi võimalike toetusmeetmete kohta (
                  https://www.government.nl/documents/parliamentary-documents/2020/04/24/letter-on-possible-support-measures-for-air-france-klm
                  ).

                     (17)

                  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf
                  .

                     (18)

                  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf
                  .

                     (19)

                        KLM newsroom:
                  https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/

                     (20)

                        Aviation24:
                  https://www.aviation24.be/airlines/air-france-klm-group/klm-royal-dutch-airlines/cuts-staff-to-cope-with-coronavirus-pandemic/

                     (21)

                        KLM 2019. aasta aruanne (
                  https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf
                  ).

                     (22)

                        Madalmaade statistikaamet:
                  https://opendata.cbs.nl/statline/#/CBS/nl/dataset/83523NED/table?dl=4B4E7

                     (23)

                        Madalmaade töötajate kindlustusameti (UWV) aruanne (
                  https://www.uwv.nl/overuwv/Images/regionale-verschillen-impact-corona-werkgelegenheid.pdf
                  )

                     (24)

                        Ibid.

                     (25)

                        13. juulil 2020 kiitis Euroopa Komisjon ELi riigiabi eeskirjade alusel heaks Madalmaade 3,4 miljardi euro suuruse riigiabimeetme, mis hõlmab riigigarantiid laenudele ja allutatud riigilaenu KLMile, et tagada äriühingule koroonaviiruse puhangu kontekstis kiireloomuline likviidsus (
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1333
                  ).

                     (26)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 15.

                     (27)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 29.

                     (28)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (29)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 29.

                     (30)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 11).

                     (31)
                  *
                        Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.5.2021
            COM(2021) 227 final
            2021/0116(BUD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2020/007 FI/Finnair)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“)
                  2
               .

               2.Soome esitas 30. detsembril 2020 taotluse EGF/2020/007 FI/Finnair, et saada EGFist rahalist toetust seoses Soomes ettevõttes Finnair Oyj ja ühe alltöövõtja
                  3
                juures toimunud koondamistega
                  4
               .

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2020/007 FI Finnair

                        Liikmesriik

                        Soome

                        Asjaomane piirkond (NUTSi
                           5
                         2. tasand)

                        Helsingi-Uusimaa (FI1B)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        30. detsember 2020

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        30. detsember 2020

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        13. jaanuar 2021

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        24. veebruar 2021

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        19. mai 2021

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Finnair Oyj

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 jagude järgi)
                           6

                        Jagu 51 (õhutransport)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        1

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        25. august 2020 – 25. detsember 2020

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        508

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        0

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        508

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        508

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        500

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        2 730 600

                        EGFi rakendamise eelarve
                           7
                         (eurodes)

                        190 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        2 920 600

                        EGFi toetus eurodes (60 %)

                        1 752 360

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2020/007 FI/Finnair 30. detsembril 2020, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Soome ametiasutustelt lisateavet 13. jaanuaril 2021. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 19. mail 2021.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud seoses 508 töötaja koondamisega ettevõttes Finnair Oyj ja ühe alltöövõtja juures. Finnair tegutseb majandussektoris, mille tegevusala on liigitatud NACE Revision 2 osa 51 (õhutransport) alla. Koondamised toimusid ettevõtetes, mis asuvad NUTS 2. tasandi piirkonnas Helsingi-Uusimaal (FI1B).

                        Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv

                        Finnair

                        504

                        Hub Logistics Finland Oy

                        4

                        Ettevõtjaid kokku: 2

                        Koondatuid kokku: 508

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 25. augustist 2020 kuni 25. detsembrini 2020.

               8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

               –– Finnair koondas 504 töötajat,

               –– Finnairi alltöövõtja koondas 4 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –504 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
                  8
                artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Soome kinnitas enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva, et need 504 töötajat on tõepoolest koondatud,

               –Neli töötajat koondati kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Tingimustele vastavad toetusesaajad

               10.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 508.

               Koondamiste ning üleilmse finants- ja majanduskriisi vaheline seos

               11.11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) COVID-19 ülemaailmseks pandeemiaks. Euroopa Komisjon tõdes 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa Liidu eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“,
                  9
                et tervisekriis toob kaasa majanduskriisi, ja esitas selles majanduse taastekava. See hõlmas EGFi kui hädaabivahendit nende inimeste abistamiseks, kes kaotasid töö ülemaailmse majanduskriisi tõttu.

               12.Pandeemia on põhjustanud sügavaima majanduslanguse ELi ajaloos. Komisjoni 2021. aasta talvise majandusprognoosi
                  10
                kohaselt vähenes ELi SKP 2020. aastal ligikaudu 6,3 % ning 2021. aasta languseks on prognoositud 3,7 % ja 2022. aasta omaks 3,9 %.

               13.Reisipiirangute ja reisijate lennutranspordi järsu vähenemise tõttu on COVID-19 pandeemial olnud lennundussektorile märkimisväärne mõju. Reisijate arvu vähenemine kahandas oluliselt lennuettevõtjate tulusid ja sundis paljusid neist töötajaid koondama või kuulutama välja maksejõuetuse. Võrreldes 2019. aasta aprilliga vähenes rahvusvaheline reisijatevedu 2020. aasta aprillis 98,9 % ja 64 % maailma õhusõidukitest pandi seisma – see on lennunduse ajaloo suurim langus
                  11
               .

               14.2020. aasta juunis suurenes reisijatepoolne nõudlus veidi, kuid jäi märkimisväärselt allapoole kriisieelset taset. Võrreldes 2019. aasta juuniga vähenes kogu tööstusharu tulusate reisijakilomeetrite arv 86,5 %
                  12
               .

               Lennureisijate arv
                  13

               Kogu tööstusharu kasumlikud reisijakilomeetrid (miljardit kuu kohta)

                        Tegelik

                        Hooajaliselt korrigeeritud.

               15.Võrreldes 2019. aastaga vähenes rahvusvaheline reisijatepoolne nõudlus 2020. aastal 75,6 %. Veomaht (mõõdetuna pakutavates istekohtkilomeetrites) vähenes 68,1 % ja lendude täituvus (reisijatega täidetud istekohtade osakaal pakutavatest istekohtadest) vähenes 19,2 protsendipunkti võrra 62,8 %ni
                  14
               .

               16.Vastavalt Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni üldisele reisijate arvu prognoosile, kulub lennundussektoril kriisieelsele tasemele jõudmiseks 3–4 aastat
                  15
               .

               17.Praeguseks on õhutranspordi sektoris esitatud neli EGFi toetuse taotlust, millest kolm põhinesid kaubandusega seotud üleilmastumisel
                  16
                ja üks COVID-19 pandeemiast tingitud majanduskriisil
                  17
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               18.Koondamised on tingitud COVID-19 pandeemia põhjustatud ootamatust üleilmsest majanduskriisist.

               19.Soome teatab, et pandeemia on Finnairi rängalt mõjutanud. Enne COVID-19 puhangut oli Finnairi finantsseisund tugev. Võrreldes 2018. aastaga, mil Finnairi tulu oli 2 836 miljonit eurot, suurenes tulu 2019. aastal 9,2 %, ulatudes rekordilise 3 097 miljoni euroni. Tegevustulemus, mis oli 2018. aastal 256,3 miljonit eurot, vähenes 38 % ning oli vaid 162,8 miljonit eurot, see tulenes kütuse, lennuki varuosade ja remondikulude kallinemisest.

               20.Viimase kümne aasta jooksul on reisijate arv Helsingi-Vantaa lennujaamas märkimisväärselt suurenenud. Aastatel 2009–2019 kasvas reisijate arv 58 %, 12,6 miljonilt 21,9 miljonini. Rahvusvaheliste lendude reisijad moodustasid suurema osa reisijateliiklusest: 2009. aastal oli selliseid reisijaid 10,2 miljonit, 2019. aastal 18,9 miljonit
                  18
               . Finnairiga lennanud reisijate arv suurenes 2019. aastal 10,3 % ehk 14 650 400 reisijani aastas, see oli uus rekord
                  19
               .

               21.Ka 2020. aasta alguses kasvas reisijate arv Helsingi-Vantaa lennujaamas endiselt. Võrreldes 2019. aasta jaanuariga suurenes 2020. aasta jaanuaris Hiinasse reisijate arv 58 %. Epideemiaolukorra tõttu vähenes 2020. aasta veebruaris reisijate arv järsult 73 %. Alates 6. veebruarist 2020 pidi Finnair tühistama kõik lennud Mandri-Hiinasse ja alates 4. märtsist 2020 tühistati kõik lennud teistesse Aasia sihtkohtadesse
                  20
               . 13. märtsil 2020 seadis Ameerika Ühendriikide valitsus piirangud kõikidele USAsse suunduvatele lendudele, mis ei olnud hädavajalikud, mistõttu pidi Finnair tühistama ka kõik USAsse suunduvad lennud
                  21
               .

               22.Nii Soomes kui ka teistes sihtriikides kehtivad piirangud on oluliselt mõjutanud Finnairi tegevust, eelkõige seoses rahvusvaheliste ja mandritevaheliste lendudega. 2020. aasta aprillis seiskus lennuliiklus Helsingi-Vantaa lennujaamas peaaegu täielikult, püsides 2019. aasta aprilliga võrreldes vaid 1 % juures (21 000 reisijat 2020. aasta aprillis võrreldes 1,8 miljoni reisijaga 2019. aasta aprillis). Võrreldes 2019. aastaga vähenes 2020. aasta teises kvartalis Finnairi lendude arv Aasia ja Euroopa sihtkohtadesse 92,1 %. Reisijate arv vähenes 97,5 % (3,9 miljonilt 98 000 reisijani) ja reisijateveo maht vähenes 97,2 %
                  22
               .

               23.Finnairi 2020. aasta aruande kohaselt vähenesid tulud järsult 73,2 % (3 097,7 miljonilt eurolt 829,2 miljoni euroni), reisijate arv vähenes 76,2 % (14,7 miljonilt 3,5 miljoni reisijani) ja ettevõtja tegevuskahjum oli 464,5 miljonit eurot
                  23
               .

               24.Finnair pidi kriisi lahendamiseks oma kulusid vähendama ning kokkuhoid saavutati kinnisvara, lennukite liisimise, IT (kliendihalduse digiteerimine ja automatiseerimine), müügi- ja turustuskulude ning halduskulude ja hüvitisstruktuuride valdkonnas. Selle tulemusena vähendati töötajate arvu 1000 võrra
                  24
               .

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               25.Lennundussektori panus Soome majandusse on märkimisväärne. 2020. aastal andis sektor tööd 42 000 inimesele (23 000 otsest ja 19 000 kaudset töökohta) ning panus Soome SKPsse oli 8,8 miljardit eurot (3,2 % kogu SKPst)
                  25
               . Finnair on Soome suurim lennuettevõtja, kelle sõlmlennujaam on Helsingi-Vantaa lennujaam. 2019. aasta lõpus oli Finnairil 6 788 töötajat ja ettevõtja korraldas lende 132 sihtkohta
                  26
               .

               26.Seega on Finnairis toimunud koondamistel ulatuslik negatiivne mõju riigi majandusele. Koondamistega seotud NUTS 2 piirkond on Helsingi-Uusimaa, kus asub Finnairi sõlmlennujaam. 2020. aasta veebruarist aprillini suurenes töötute tööotsijate arv Helsingi-Uusimaa piirkonnas 22,5 %, 68 016-lt inimeselt 83 340-le. Hoolimata tööhõive säilitamise meetmetest suurenes töötuse määr Helsingi-Uusimaa piirkonnas 0,8 protsendipunkti, 6,4 %-lt 2019. aastal 7,2 %-le 2020. aastal
                  27
               .

               27.2020. aastal oli töötuse määr riigis 7,8 %, st 1,1 protsendipunkti kõrgem kui 2019. aastal
                  28
               . Soome rahandusministeeriumi hinnangul suureneb töötuse määr 2021. aastal 8,2 %-ni ning väheneb seejärel 2022. aastal 7,8 %-ni
                  29
               .

               28.Kriisist tingitud kasvava tööpuuduse tõttu on endiste Finnairi töötajate uuesti tööle asumine keeruline. Soome ametiasutused väidavad, et koondatud töötajad vajavad personaalset juhendamist ja tuge töö otsimisel ning individuaalset täiend- ja ümberõpet, et suurendada oma võimalusi tööturule naasta.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               29.Hinnanguliselt osaleb 508st rahastamistingimustele vastavast isikust EGFi meetmetes 500 koondatud töötajat. Koondatud töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv

                        Sugu

                        Mehed:

                        280

                        (56,00 %)

                        Naised:

                        220

                        (44,00 %)

                        Kodakondsus

                        ELi kodanikud:

                        493

                        (98,60 %)

                        Kolmandate riikide kodanikud:

                        7

                        (1,40 %)

                        Vanuserühm

                        15–24aastased:

                        19

                        (3,80 %)

                        25–29aastased:

                        28

                        (5,60 %)

                        30–54aastased:

                        312

                        (62,40 %)

                        55–64aastased:

                        141

                        (28,20 %)

                        üle 64aastased:

                        0

                        (0,00 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               30.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed. Need hõlmavad järgmist: 1) tööotsijate ametialase pädevuse ja teenuste vajaduse eksperdihinnang; 2) pädevuste hindamine, et jagada osalejad vastavalt nende pädevustele ja tööväljavaadetele; 3) tööotsimiskoolitus ja teave tööturu kohta; 4) tööalane ja individuaalne intensiivne nõustamine, et toetada ja juhendada osalejaid töö otsimisel.

               –Tööhõive- ja ettevõtlusteenused. Need hõlmavad kutsenõustamist ja nõustamist töö otsimisel, töövõime hindamist ja katseajaga tööd. Korraldatakse ka värbamis- ja teabeüritusi.

               –Koolitus. Pakutakse Soome ametiasutuste välja töötatud personaalset programmi „Täiendkoolitus koostöös ettevõtetega“
                  30
               , mille eesmärk on viia kokku tööotsijad ja ettevõtted, kes soovivad töötajaid värvata. Osalejatele pakutakse ka koolitusi kutsekvalifikatsiooni omandamiseks, sealhulgas selliseid kursusi nagu ettevõtluse arendamine, juhtivtöötajate koolitus, personalitöö, müük ja turustamine, tehisintellekt (A.I.), küberturvalisus, robootika, finantsjuhtimine, projektijuhtimine jne.

               –Palgatoetus. Meetmega toetatakse uuel töökohal töötamist, vähendades uue tööandja palgakulusid. Palgatoetus moodustab 30–50 % palgakuludest ning see makstakse tööandjale. Toetuse suurus ja kestus sõltuvad töötuseperioodi pikkusest.

               –Ettevõtluse alustamise toetus. Toetusega soovitakse edendada ettevõtlustegevuse alustamist ja üksikisikute tööhõivet. Ettevõtluse alustamise toetus tagab algajale ettevõtjale sissetuleku ajaks, mida on hinnangute kohaselt vaja täistööajaga ettevõtte tegevuse alustamiseks ja sisseseadmiseks (maksimaalselt 12 kuud).

               –Sõidu-, majutus- ja kolimistoetust võib anda töö otsimise või koolitusega seotud kulude katmiseks.

               31.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               32.Soome esitas nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad kinnitasid, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Eelarveprognoos

               33.Hinnangulised kogukulud on 2 920 600 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 2 730 600 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 190 000 eurot.

               34.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 752 360 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           31

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           32

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed

                        450

                        1 556

                        700 000

                        Tööhõive- ja ettevõtlusteenused

                        500

                        400

                        200 000

                        Koolitus

                        300

                        4 333

                        1 300 000

                        Vahesumma a:

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        2 200 000

                        (80,57 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Palgatoetus

                        60

                        6 000

                        360 000

                        Reisi-, majutus- ja kolimistoetus

                        25

                        200

                        5 000

                        Ettevõtluse alustamise toetus

                        20

                        8 280

                        165 600

                        Vahesumma b:

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist

                        –

                        530 600

                        (19,43 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistus

                        –

                        0

                        2. Haldamine

                        –

                        160 000

                        3. Teave ja reklaam

                        –

                        15 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        15 000

                        Vahesumma c:

                        protsent kogukuludest:

                        –

                        190 000

                        (6,51 %)

                        Kogukulu (a + b + c):

                        –

                        2 920 600

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        1 752 360

               35.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Soome ametiasutused kinnitasid, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               36.Soome kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               37.Soome ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 21. oktoobril 2020. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 21. oktoobrist 2020 kuni 30. detsembrini 2022.

               38.Soome hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 21. oktoobril 2020. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 21. oktoobrist 2020 kuni 30. juunini 2023.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               39.Riikliku eel- või kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit majandus- ja tööhõiveministeeriumi haldusalasse kuuluvate riiklike tööhõiveametite eelarvest. Mõnda teenust rahastatakse majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste ning tööhõive ja majandusarengu ametite halduskuludest.

               40.Soome kinnitas, et eespool kirjeldatud meetmed, mis saavad rahalist toetust EGFist, ei saa toetust Euroopa Liidu teistest rahastamisvahenditest
                  33
               .

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               41.Soome andis teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud töörühmaga konsulteerides. Ettevalmistav tegevus hõlmas kohtumisi Uusimaa majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnakeskuste ning tööhõive ja majandusarengu ametite esindajatega, samuti Finnairi ja ametiühingute (Ilmailualan Unioni (IAU), Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt (FINTO), Auto ja Kuljetusalan Työntekijäliitto ry (AKT)) esindajatega.

               Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

               42.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Soome teatas komisjonile, et rahalist toetust haldab majandus- ja tööhõiveministeerium, mis on EGFi korraldus- ja sertifitseerimisasutus ning EGFi väljamakseid tegev vahendusasutus. EGFi vahendite haldamine on tehtud ülesandeks selle ministeeriumi tööhõive ja ettevõtluse osakonnale, mis tegutseb ka Euroopa Sotsiaalfondi korraldusasutusena. EGFist rahastatavate meetmete rakendamise eest vastutavad majandus-, arendus-, transpordi- ja keskkonnakeskused (ELY keskused).

               43.Sertifitseerimisasutusena tegutseb personali- ja haldusüksus. Auditeerimise eest vastutab sõltumatu siseauditi üksus, mis tegutseb majandus- ja tööhõiveministeeriumi alalise sekretäri alluvuses.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               44.Soome ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –Finnair, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               45.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027)
                  34
                artikli 8 lõikega 1.

               46.Komisjon hindas taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning võttis arvesse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja hinnangulisi kulusid ja teeb ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendid summas 1 752 360 eurot, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukulust.

               47.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta)
                  35
                punktis 9.

               Seotud õigusaktid

               48.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 752 360 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               49.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               2021/0116 (BUD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  (Soome taotlus – EGF/2020/007 FI/Finnair)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  36
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
                  37
                ja eriti selle punkti 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
                  38
                artikli 8 lõike 1 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).

               (3)Soome ametiasutused esitasid 30. detsembril 2020 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Soomes paikneva ettevõtja Finnair Oyj juures toimunud koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soome taotluse alusel rahalist toetust summas 1 752 360 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2021. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 752 360 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  39*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        Määrust (EL) nr 1309/2013 kohaldatakse kõigi 31. detsembriks 2020 laekunud taotluste suhtes.

                     (3)

                        Ettevõte Hub Logistics Finland Oy, mis asub Helsingi-Uusimaa piirkonnas.

                     (4)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (5)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (6)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (7)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (8)

                        Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

                     (9)

                        COM(2020) 442 final.

                     (10)

                        2021. aasta talvine majandusprognoos (
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/winter-2021-economic-forecast-challenging-winter-light-end-tunnel_en
                  ).

                     (11)

                        ATAG. 2020. aasta aruanne „Aviation: benefits beyond borders“ (
                  https://aviationbenefits.org/media/167186/abbb2020_full.pdf
                  ).

                     (12)

                        IATA: lennureisijate turu analüüs, juuni 2020 (
                  https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/
                  ).

                     (13)

                        Samas.

                     (14)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2021-02-03-02/

                     (15)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2020-07-28-02/

                     (16)

                        EGF/2017/009 FR/Air France, COM(2018) 230; EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701 ja EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.

                     (17)

                        EGF/2020/004 NL/KLM, COM(2021)226.

                     (18)

                        Finavia 2019. aasta aruanne (
                  https://www.finavia.fi/sites/default/files/documents/Tilinpäätös%202019.pdf
                  ).

                     (19)

                        Finnairi 2019. aasta aruanne
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/annual-report-2019.pdf

                     (20)

                  https://news.cision.com/finnair/r/finnair-cancels-all-flights-to-mainland-china-between-february-6-and-february-29--2020--customers-to,c3024652
                  .

                     (21)

                  https://news.cision.com/finnair/r/finnair-cancels-flights-to-us-and-delhi,c3057949
                  .

                     (22)

                        Finnairi 2020. aasta aruanne (
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/half-year-2020-report-en.pdf
                  ).

                     (23)

                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2021/annual-report-2020.pdf

                     (24)

                  https://company.finnair.com/en/media/all-releases/news?id=3751510
                   ja
                  https://www.aviation24.be/airlines/finnair/finnair-targets-100-million-euros-cost-base-reductions-plans-to-reduce-1-000-jobs/

                     (25)

                        Lennutranspordi töörühm (ATAG), „Aviation: benefits beyond borders“ (
                  https://aviationbenefits.org/downloads/aviation-benefits-beyond-borders-2020/
                  ).

                     (26)

                        Finnairi 2019. aasta aruanne
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/annual-report-2019.pdf

                     (27)

                        Soome statistika andmebaas:
                  https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/en/StatFin/
                  .

                     (28)

                  https://www.stat.fi/til/tyti/2020/13/tyti_2020_13_2021-03-04_tie_001_en.html

                     (29)

                        Soome statistika andmebaas:
                  https://www.stat.fi/til/tyti/2020/09/tyti_2020_09_2020-10-20_tie_001_en.html
                   ja
                  https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/162542/TEM%20työmarkkinaennuste%20syksy%202020.pdf
                  .

                     (30)

                  https://www.aaltopro.fi/en/services-in-change-situations/f.e.c.-programs-and-recruitment

                     (31)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks, nagu ta on Soome esitatud taotluses.

                     (32)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (33)

                        18. mail 2020 kiitis Euroopa Komisjon heaks Soome abimeetme, mis seisneb riigigarantiis Finnairile antud 600 miljoni euro suurusele laenule, et leevendada koroonaviiruse puhangu majanduslikku mõju ettevõttele.
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_20_1032

                     (34)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 15.

                     (35)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 29.

                     (36)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (37)

                        ELT L 433I, 22.12.2020, lk 29.

                     (38)

                        Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 11).

                     (39)
                  *
                        Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.