				|

		52011PC0812

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” /* KOM/2011/0812 lõplik - 2011/0400 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.
ETTEPANEKU TAUST
Kavandatav Euratomi teadus- ja
koolitusprogramm (2014–2018), edaspidi „Euratomi programm” hõlmab tuumaenergia
(tuumasüntees ja tuuma lõhustumine) ja kiirguskaitse alaseid teadusuuringuid.
Ettepanek on teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020”
lahutamatu osa. Selles määratakse kindlaks otseste ja kaudsete meetmete
kogueelarve, seatakse teadus- ja arendustegevuse eesmärgid ning täpsustatakse
kõnealust tegevust toetavaid vahendeid.
Ettepanek esitatakse ühe määrusena, mis hõlmab
kõiki asjakohaseid aspekte seoses eespool nimetatud valdkondades tehtavate
teadusuuringutega ning milles seatakse teadus- ja tehnoloogiaeesmärgid ning
sätestatakse teadusorganisatsioonide, ülikoolide ja tööstussektori osalemise
eeskirjad. See hõlmab tuumasünteesienergia alast teadus- ja arendusprogrammi,
tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse alaseid teadusuuringuid ning Teadusuuringute
Ühiskeskuse (edaspidi „JRC”) otseseid meetmeid tuumajulgeoleku ja -ohutuse
alal.
Sellest tulenevalt tagatakse ettepanekuga, et
liit jätkab tuumateaduse ja -tehnoloogia alase teadus- ja koolitustegevuse
rahastamist aastatel 2014–2018, säilitab praegu käivitatavate programmide
tulemuslikkuse ja tõhususe ning koordineerib liikmesriikide tegevust, et tagada
liidule võimalikult suur lisaväärtus.
Eespool esitatud prioriteete toetades aitab
Euratomi programm (2014–2018) saavutada teadusuuringute ja innovatsiooni
raamprogrammi „Horisont 2020” kolme strateegilist eesmärki, milleks on: tipptasemel
teadus, juhtpositsioon tööstuses ja ühiskonnaprobleemid. . Sellest
tulenevalt jäävad Euratomi programm ja raamprogramm „Horisont 2020” omavahel
asjakohaselt seotuks ja ühendatuks.
Kavandatud
Euratomi programm on selgelt seotud Euroopa 2020. aasta strateegia ja
strateegia „Energia 2020” eesmärkidega. Programmi abil rakendatakse
juhtalgatust „Innovatiivne liit”, toetatakse kommertskasutusele eelnevaid ja
poliitiliste otsuste tegemiseks olulisi teadusuuringuid ning hõlbustatakse
tehnosiiret akadeemiliste ringkondade ja tööstussektori vahel. Kuna Euratomi
programmiga pannakse rõhku kõiki valdkondi hõlmavale koolitustegevusele,
suurendatakse olemasoleva tuumatööstuse konkurentsivõimet ja luuakse eelkõige
tuumasünteesi kõrgtehnoloogia tööstussektor, tagatakse kõnealuse programmiga majanduskasv
ja uued töökohad paljudes teadusharudes.
Euratomi asutamislepingu kohaselt kestavad
tuumauuringute programmid kuni viis aastat[1].
Seepärast kaotab kavandatud õigusakt kehtivuse 2018. aasta lõpus.
Rahvusvahelist katsetermotuumareaktorit (ITER)
käsitletakse eraldi otsuses, kuna kõnealust projekti rahastatakse teatise
„Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500,
29.6.2011) kohaselt väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku.
Euratomi programmi (2014–2018) rakendatakse
üheainsa määrusega, millega nähakse ette kõik tuumauuringute rakendamiseks
vajalikud sätted. Selline uus lähenemisviis erineb eelmistest programmitöö
perioodidest, mil käesoleva määruse sisu hõlmasid neli erinevat õigusakti (kolm
otsust vastavalt raamprogrammi ning kaudseid meetmeid käsitleva eriprogrammi ja
JRC otseseid meetmeid käsitleva eriprogrammi kohta, samuti määrus, milles
käsitleti ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist ning
uurimistulemuste levitamist).
Samuti käsitletakse määruses lihtsustamiseesmärki,
osutades samale osalejate tagatisfondile nagu raamprogrammis „Horisont 2020”.
Lisaks lihtsustatakse Euratomi programmiga
(2014–2018) rahastamiseeskirju üldiselt ning muudetakse kontrollistrateegiat,
toetades sedasi üldist lihtsustamiseesmärki.
2.
HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU
HINDAMISE TULEMUSED
Euratomi programmi käsitleva ettepaneku
ettevalmistamisel võeti igati arvesse vastuseid, mis saadi ulatuslikul avalikul
arutelul, mille aluseks oli roheline raamat „Probleemid ja võimalused: Liidu
teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku
arendamine”[2].
Lisaks korraldati veel täiendavaid arutelusid eesmärgiga pidada valitsuste,
tööstussektori eri sidusrühmade, akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna
esindajatega nõu energiatemaatika üle tulevases uurimisprogrammis, et hõlmata
nii tuuma- kui ka mittetuumaküsimusi. Samuti on komisjon võtnud arvesse
nõukogus, Euroopa Parlamendis ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees
Euratomi raamprogrammi aastateks 2012–2013 käsitleva ettepaneku teemal toimunud
arutelude tulemusi.
Ettepanekus tuginetakse ka põhjalikule
mõjuhinnangule, mis on koostatud sidusrühmadega peetud arutelude ning sise- ja
välishinnangute alusel. Mõjuhinnangus leiti, et tuumaohutusega ja Euroopa
tuumaalaste oskuste vähenemisega seotud probleemide tulemuslikuks lahendamiseks
on võimalik ära kasutada liikmesriikide ja erasektori teadusalaste
jõupingutuste ning teadusharude ja tehnoloogiasektori vahelist koostoimet.
Liidu tasandil võetavate meetmetega on võimalik tugevdada tuumaalast teadus- ja
innovatsiooniraamistikku ning kooskõlastada liikmesriikide teadusalaseid
jõupingutusi, vältides tegevuse dubleerimist, säilitades kriitilise massi
põhivaldkondades ja tagades riiklikest vahenditest sellise rahastamise, millega
saavutatakse parim tulemus. Liidu tasandi programmiga on võimalik ka ellu
rakendada kõrge riskitasemega ja pikaajaline tuumasünteesienergiaalane teadus-
ja arendusprogramm, samuti hajutada riske ning luua haaret ja mastaabisäästu,
mida muul viisil ei ole võimalik saavutada.
3.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Raamprogrammi õiguslik alus on sätestatud
Euratomi asutamislepingu artiklis 7.
4.
MÕJU EELARVELE
Ettepaneku eelarve esitatakse jooksevhindades.
Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses on esitatud määruse mõju
eelarvele ning personali- ja haldusressurssidele.
2011/0400 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja
koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja
innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020”
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut (edaspidi „Euratomi
asutamisleping”), eriti selle artikli 7 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3],
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[4]

ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi „ühendus”)
üks eesmärk on aidata tõsta liikmesriikide elatustaset muu hulgas sellega, et
edendatakse ja soodustatakse liikmesriikide tuumauuringuid ning toetatakse neid
ühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga.
(2)
Tänu tuumaohutuse ja -julgeoleku ning kiirguskaitse
parandamisele suurendatakse tuumauuringutega sotsiaalset ja majanduslikku
heaolu ning keskkonnasäästlikkust. Sama oluline on ka see, et tuumauuringutega
aidatakse pikemas perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO2-heite
ohutule, tõhusale ja turvalisele vähendamisele.
(3)
Ühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (edaspidi
„Euratomi programm”) raames tehtavate tuumauuringutega aidatakse kaasa
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (kehtestatud
[kuupäev] määrusega (EL) nr XX/XXXX,[5]
edaspidi „raamprogramm „Horisont 2020””) eesmärkide saavutamisele ja
hõlbustatakse Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist ning Euroopa
teadusruumi loomist ja toimimist.
(4)
Olenemata tuumaenergia võimalikust mõjust
energiavarustusele ja majanduse arengule, võivad tõsised tuumaõnnetused
ohustada inimeste tervist. Seepärast tuleks Euratomi teadus- ja
koolitusprogrammi puhul pöörata võimalikult suurt tähelepanu tuumaohutusele ja
vajaduse korral julgeolekuaspektidele.
(5)
Kuna kõikides liikmesriikides on tuumarajatised või
seal kasutatakse radioaktiivseid materjale eelkõige meditsiinilisel otstarbel,
on nõukogu 2. detsembri 2008. aasta järeldustes tunnistanud[6] jätkuvat vajadust tuumaalase
pädevuse järele, tagades selle eelkõige teadusuuringualase ning ühenduse
tasandil koordineeritava asjakohase hariduse ja koolitusega.
(6)
ITERi projekti ühiseks rakendamiseks ettenähtud
ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu[7] sõlmimisega on ühendus võtnud
kohustuse osaleda ITERi ehitamises ja selle edasises kasutamises. Ühenduse
osalust haldab ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa
Ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte Fusion for Energy”), mis loodi nõukogu 27.
märtsi 2007. aasta otsusega[8].
Ühisteevõtte Fusion for Energy, sh ITERi tegevust reguleeritakse eraldi
õigusaktiga.
(7)
Selleks et tuumasünteesienergia muutuks
äriotstarbelise energiatootmise üheks usaldusväärseks võimaluseks, tuleb ITERi
ehitamine kõigepealt edukalt ja õigel ajal lõpule viia ning alustada selle
käitamist. Samuti tuleb kehtestada ambitsioonikad, kuid realistlikud suunised
2050. aastaks seatud elektritootmiseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuste sihtide
saavutamiseks tuleb Euroopa tuumasünteesiprogrammile uus suund anda. Rohkem
tuleks keskenduda ITERi toetatavale tegevusele. Selline ratsionaliseerimine ei
tohiks kahjustada Euroopa juhtivat rolli tuumasünteesiuuringutes.
(8)
Teadusuuringute Ühiskeskus (edaspidi „JRC”) peaks
jätkuvalt tagama tarbijale orienteeritud sõltumatu teadus- ja tehnoloogiaalase
toetuse ühenduse poliitika sõnastamisele, väljatöötamisele, rakendamisele ja
jälgimisele eelkõige tuumaohutuse ja -julgeolekuga seotud teadusuuringute ja
koolitustegevuse valdkonnas.
(9)
Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkuvalt looma
täiendavaid ressursse konkureeriva tegevuse kaudu, sh sellega, et osaletakse
Euratomi programmi kaudsetes meetmetes, kolmandate isikute töös ning vähemal
määral intellektuaalomandi kasutamises.
(10)
Kui iga liikmesriigi asi on otsustada, kas kasutada
tuumaenergiat või mitte, siis liidu ülesanne on kõikide liikmesriikide huvides
välja töötada raamistik, millega toetatakse valdkonnaüleseid
tuumalõhustumistehnoloogia alaseid ühiseid teadusuuringuid ning teadmiste
loomist ja säilitamist, pöörates erilist rõhku ohutusele, julgeolekule,
kiirguskaitsele ja tuumarelva leviku tõkestamisele. Selleks on vaja sõltumatut
teaduslikku tõendusmaterjali ja selles osas võib JRC anda olulise panuse.
Sellist vajadust on tunnistatud komisjoni teatises „Euroopa 2020 –
strateegiline juhtalgatus „Innovaatiline liit””,[9]
milles teatati kavatsusest tugevdada JRC kaudu poliitiliste otsuste tegemiseks
vajalikke teaduslikke tõendusmaterjale. JRC teeb ettepaneku seada kõnealuse
ülesande lahendamisel tuumaohutuse ja -julgeoleku alastes teadusuuringutes
kesksele kohale liidu poliitilised prioriteedid.
(11)
Võttes arvesse Euratomi programmi eesmärki
tihendada teaduse ja ühiskonna vahelisi suhteid ning suurendada üldsuse
usaldust teaduse vastu, peaks programmiga suurendatama kodanike ja
kodanikuühiskonna teadlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni küsimustes ning
töötatama välja vastutustundlikud uurimis- ja innovatsioonialased tegevuskavad,
mille abil lahendatakse kodanike ja kodanikuühiskonna probleeme ja mis vastavad
nende ootustele, ning lihtsustatama nende osalemist Euratomi programmi kohases
tegevuses.
(12)
Euratomi programmi rakendamine peaks olema
kooskõlas teaduse ja tehnika, tööstuse, poliitika ja ühiskonna arenevate
võimaluste ja vajadustega. Kõnealused tegevuskavad peaksid tihedalt ühendama
kõikide asjaomaste sektorite sidusrühmi, samuti peaksid need olema piisavalt
paindlikud uute arengutendentside suhtes. Euratomi programmi kehtivusaja
jooksul tuleks pidevalt nõu küsida välisekspertidelt ning kasutada ära
asjakohaseid struktuure, nt Euroopa tehnoloogiaplatvorme.
(13)
Euratomi programm peaks aitama muuta teadlase
elukutse liidus populaarsemaks. Piisavalt tähelepanu tuleks pöörata Euroopa
teadlaste hartale ja teadlaste töölevõtmise juhendile[10] ning muudele Euroopa
teadusruumiga seoses kindlaksmääratud asjakohastele võrdlusraamistikele ja
samal ajal tuleks silmas pidada nende vabatahtlikku laadi.
(14)
Euratomi programmi raames arendatava tegevuse
eesmärk peaks olema suurendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust
teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning eelkõige käsitleda soolise
ebavõrdsuse põhjuseid, kasutada täielikult ära nii nais- kui ka meesteadlaste
täielikku potentsiaali ning lisada projektidesse sooküsimused, et parandada
teadusuuringute kvaliteeti ja stimuleerida innovatsiooni. Samuti peaks
kõnealuse tegevuse eesmärk olema rakendada Euroopa Liidu lepingu artiklites 2
ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”)
artiklis 8 naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta sätestatud põhimõtteid.
(15)
Euratomi programmiga toetatavas teadus- ja
innovatsioonitegevuses tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid. Arvesse tuleks
võtta teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühma arvamusi. Teadustegevuses
tuleks ka arvestada ELi toimimise lepingu artiklit 13 ning vähendada tuleks
loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, eesmärgiga asendada loomade
kasutamine muude meetoditega. Kogu tegevuse jooksul tuleks tagada inimeste
tervise kõrgetasemeline kaitse.
(16)
Suurem mõju peaks saavutatama ka sellega, et
Euratomi programm ja erasektori rahalised vahendid ühendatakse avaliku ja
erasektori partnerlussuhetega põhivaldkondades, kus tänu teadusuuringutele ja
innovatsioonile oleks võimalik saavutada liidu üldisemad
konkurentsivõimeeesmärgid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtjate kaasamisele.
(17)
Euratomi programmiga tuleks parandada ühishuvidel
ja vastastikusel kasul põhinevat koostööd kolmandate riikidega, seda eelkõige
ohutuse valdkonnas.
(18)
Selleks et säilitada võrdsed võimalused kõikidele
siseturul aktiivselt tegutsevatele ettevõtjatele, tuleks Euratomi programmiga
ettenähtud rahastamise kavandamisel lähtuda riigiabieeskirjadest, tagada
riiklike kulutuste tõhusus ja vältida turumoonutusi, nt erasektori rahaliste
vahendite massilist väljatõrjumist, mittetulemuslike turustruktuuride loomist
või ebatõhusate äriühingute säilitamist.
(19)
Euroopa Ülemkogu kohtumisel 4. veebruaril 2011
tunnistati vajadust võtta kasutusele uus lähenemisviis seoses liidu
teadusuuringute rahastamise kontrollimise ja riskijuhtimisega ning nõuti
tasakaalu saavutamist usalduse ja kontrolli ning riskide võtmise ja nende
vältimise vahel. Euroopa Parlament kutsus oma 11. novembri 2010. aasta
resolutsioonis teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta[11] üles pragmaatiliselt
lihtsustama haldus- ja finantskorda ning märkis, et liidu teadusuuringute
rahastamise juhtimine peaks rohkem põhinema osalejate usaldusel ja
riskitaluvusel.
(20)
Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel
kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist,
avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või
ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi. Muudetud
kontrollistrateegia, mille puhul rõhk suunatakse vigade arvu vähendamiselt
riskipõhisele kontrollile ja pettuste avastamisele, peaks vähendama osalejate
kontrollikoormust.
(21)
Oluline on tagada Euratomi programmi usaldusväärne
finantsjuhtimine ning selle kõige tulemuslikum ja kasutajasõbralikum
rakendamine, samal ajal ka programmi õiguskindlus ja kättesaadavus kõikide
osalejate jaoks. On vaja tagada programmi vastavus nõukogu määrusele (EL) nr
XXXX/2012 [uus finantsmäärus][12]
ning lihtsustamise ja parema reguleerimise nõuetele.
(22)
Selleks et tagada Euratomi programmi võimalikult
tõhus rakendamine, lihtsustatud menetluste kaudu kerge juurdepääs kõikidele
osalejatele ning ühtne, põhjalik ja läbipaistev raamistik kõikidele
osalejatele, tuleks kõnealuses programmis osalemise ja uurimistulemuste
levitamise suhtes kohaldada raamprogrammi „Horisont 2020” suhtes määruse (EL)
nr XX/XXXX [osalemiseeskirjad] kohaselt kohaldatavaid eeskirju koos teatavate
kohandustega.
(23)
Oluline on jätkuvalt lihtsustada osalejate arendatud
intellektuaalomandi kasutuselevõttu ning samal ajal kaitsta teiste osalejate ja
komisjoni õigustatud huve kooskõlas Euratomi asutamislepingu 2. peatükiga.
(24)
Osalejate tagatisfond, mida haldab komisjon ja mis
loodi nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrusega (Euratom) nr 1908/2006/EÜ
(millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa
Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise
ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad),[13]
ja [kuupäev] määrusega (Euratom) nr XX/XX, millega kehtestatakse ettevõtjate,
uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi
kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad
(2012-2013),[14]
on osutunud oluliseks kaitsemehhanismiks, millega leevendatakse riske seoses
oma kohustusi mittetäitvate osalejate võlgnetavate ja hüvitamata summadega.
Osalejate tagatisfond, mis on loodud määruse (EL) nr XX/2012 [osalemise ja
levitamise eeskirjad] kohaselt, peaks katma ka meetmeid, mida võetakse määruse
(Euratom) nr 1908/2006, määruse (Euratom) nr XX/XX [Euratomi osalemiseeskirjad
(2012–2013)] ja käesoleva määruse alusel.
(25)
Euratomi asutamislepingu artikli 7 kohaselt
vastutab Euratomi programmi elluviimise eest komisjon. Euratomi programmi
rakendamisel, v.a otseste meetmete puhul, peaks komisjoni abistama
liikmesriikide nõuandekomitee, et tagada riikide poliitika asjakohane
koordineerimine kõnealuse teadus- ja koolitusprogrammiga hõlmatud valdkondades.
(26)
Selleks et saavutada Euratomi programmi eesmärgid
asjakohastes valdkondades, on vaja toetada nii Euratomi programmi raames kui ka
raamprogrammiga „Horisont 2020” ühiselt toimuvat valdkonnaülest tegevust.
(27)
Tõhusaks tulemusjuhtimiseks, sh hindamiseks ja
järelevalveks, on vaja välja töötada konkreetsed ajaliselt mõõdetavad
tulemusnäitajad, mis oleksid realistlikud ja kajastaksid sekkumisloogikat ning
vastaksid eesmärkide ja toimingute pingereale. Kehtestada tuleks asjakohased
mehhanismid, mille abil tagada Euratomi programmi rakendamise ja järelevalve
ning Euroopa teadusruumi arengu, saavutuste ja toimimise järelevalve vaheline
koordineeritus.
(28)
Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukoguga,
mis loodi komisjoni 10. aprilli 1996. aasta otsusega 96/282/Euratom
Teadusuuringute Ühiskeskuse ümberkorraldamise kohta,[15] on konsulteeritud JRC otseseid
meetmeid käsitlevates teadus- ja tehnikaküsimustes.
(29)
Õiguskindluse huvides tuleks tunnistada kehtetuks
järgmised õigusaktid: nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus 2006/970/Euratom,
mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus-
ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011),[16] määrus (Euratom) nr 1908/2006,
nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/976/Euratom, mis käsitleb Euroopa
Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse
seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamise eriprogrammi,[17] nõukogu 19. detsembri 2006.
aasta otsus 2006/977/Euratom, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse
otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom)
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi
(2007–2011) eriprogrammi,[18]
nõukogu [kuupäev] otsus XXXX/XXXX, milles käsitletakse Euroopa
Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse
raamprogrammi (2012–2013),[19]
määrus (Euratom) nr XXX/XXXX [Euratomi osalemiseeskirjad (2012–2013)], nõukogu
[kuupäev] otsus XXXX/XXXX/Euratom, mis käsitleb kaudsete meetmetena
elluviidavat eriprogrammi, millega rakendatakse Euroopa Aatomienergiaühenduse
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013),[20] ning nõukogu [kuupäev] otsus
XXXX/XXXX/Euratom, mis käsitleb JRC otseste meetmetena elluviidavat
eriprogrammi, millega rakendatakse Euroopa Aatomienergiaühenduse
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013)[21].
(30)
Komisjon on pidanud nõu Euratomi teadus- ja
tehnikakomiteega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
KEHTESTAMINE
Artikkel 1
Kehtestamine
Käesoleva määrusega kehtestatakse Euratomi
teadus- ja koolitusprogramm ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31.
detsembrini 2018 (edaspidi „Euratomi programm”) ning sätestatakse kõnealuses
programmis osalemise eeskirjad, sh eeskirjad käesoleva määruse alusel
eraldatavaid vahendeid haldavate rahastamisasutuste osalemise kohta programmides
ning nende osalemise kohta käesoleva määruse ja määrusega (EL) nr XX/XXX
kehtestatud raamprogrammi „Horisont 2020” (edaspidi „programm „Horisont 2020””)
alusel toimuvas tegevuses.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(a)
„teadus- ja innovatsioonitegevus” – kogu tegevus,
mis hõlmab teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, tutvustamistegevust ja
innovatsiooni, sh koostöö edendamine kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega, tulemuste levitamine ja optimeerimine ning Euroopa
Aatomienergiaühenduse (edaspidi „ühendus”) teadlaste koolituse ja liikuvuse
soodustamine;
(b)
„otsesed meetmed” – Teadusuuringute Ühiskeskuse
kaudu toimuv komisjoni teadus- ja innovatsioonitegevus;
(c)
„kaudsed meetmed” – osalejate teadus- ja innovatsioonitegevus,
mida liit või ühendus (edaspidi „liit”) rahaliselt toetab;
(d)
„avaliku ja erasektori partnerlus” – partnerlus,
mille puhul erasektoris tegutsevad partnerid, ühendus ja vajaduse korral muud
partnerid kohustuvad ühiselt toetama teadus- ja innovatsiooniprogrammi või
strateegiliselt tähtsa tegevuse arendamist ja rakendamist;
(e)
„avaliku sektori sisene partnerlus” – partnerlus,
mille puhul avaliku sektori asutused või piirkonna, riigi või rahvusvahelisel
tasandil avalikke teenuseid osutavad asutused kohustuvad koos ühendusega
ühiselt toetama teadus- ja innovatsiooniprogrammi või -tegevuse arendamist ja
rakendamist.
Artikkel 3
Eesmärgid
1.
Euratomi programmi üldeesmärk on suurendada
tuumaohutust ja -julgeolekut ning kiirguskaitset ja aidata pikemas perspektiivis
kaasa energiasüsteemi CO2-heite ohutule, tõhusale ja turvalisele
vähendamisele. Üldeesmärgi saavutamiseks rakendatakse I lisas täpsustatud
tegevust otseste ja kaudsete meetmetena, et saavutada käesoleva artikli
lõigetes 2 ja 3 sätestatud erieesmärgid.
2.
Euratomi programmi kaudsete meetmete erieesmärgid
on järgmised:
(a)
toetada tuumasüsteemide ohutut toimimist;
(b)
aidata välja töötada lõplike tuumajäätmete
käitlemise võimalused;
(c)
toetada tuumaalase pädevuse arendamist ja selle
kestlikkust liidu tasandil;
(d)
parandada kiirguskaitset;
(e)
tõendada tuumasünteesi kui energiaallika
otstarbekust olemasolevate ja tulevaste tuumasünteesirajatiste abil;
(f)
panna alus tulevastele termotuumaelektrijaamadele,
töötades välja materjalid, tehnoloogia ja põhimõttelise projekti;
(g)
edendada innovatsiooni ja parandada tööstuse
konkurentsivõimet;
(h)
tagada tuumauuringute jaoks üleeuroopaliselt
oluliste teadustaristute kättesaadavus ja kasutamine.
3.
Euratomi programmi otseste meetmete erieesmärgid on
järgmised:
(a)
suurendada tuumaohutust, sh: tuumkütuse ja
tuumareaktorite ohutust, tõhustada jäätmekäitlust ja dekomisjoneerimist ning
parandada valmisolekut hädaolukorras;
(b)
suurendada tuumajulgeolekut, sh: tõhustada
tuumaenergiaalaseid kaitsemeetmeid, tõkestada tuumarelva levik, võidelda
ebaseadusliku tuumarelvakaubandusega ja täiustada tuumaalast kohtuekspertiisi;
(c)
viia standardimiseks vajalik tuumateadusbaas
tipptasemele;
(d)
edendada teabehaldust, haridust ja koolitust;
(e)
toetada liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitikat
ning sellekohast õigusloomet.
4.
Euratomi programmi rakendamisel seatakse eesmärgiks
tagada, et toetatavad prioriteedid ja tegevusvaldkonnad sobiksid muutuvate
vajadustega ning et võetaks arvesse teaduse, tehnika, innovatsiooni, poliitika
kujundamise, turgude ja ühiskonna muutumist.
5.
Lõigetes 2 ja 3 osutatud erieesmärkide puhul võib
arvesse võtta Euratomi programmi rakendamise jooksul tekkivaid uusi ja
ettenägematuid vajadusi, sh reageerimist seoses tekkivate võimaluste, kriiside
ja ohtudega, seoses liidu uue poliitika väljatöötamisega kaasnevate vajadustega
ning seoses tulevaste programmide toetuseks kavandatud meetmete juhtimisega.
Artikkel 4
Eelarve
1.
Euratomi programmi rakendamiseks ettenähtud
rahastamispaketi suurus on 1 788,889 miljonit eurot. See summa jaguneb
järgmiselt:
(a)
tuumasünteesiuuringute ja sellekohase
arendustegevuse programmiga seotud kaudsete meetmete jaoks 709,713 miljonit
eurot;
(b)
tuumalõhustumise, tuumaohutuse ja kiirguskaitsega
seotud kaudsete meetmete jaoks 354,857 miljonit eurot;
(c)
otseste meetmete jaoks 724,319 miljonit eurot.
Euratomi programmi kaudsete meetmete rakendamiseks
ei kasuta komisjon oma halduskuludest rohkem kui 13,5 %.
2.
Euratomi programmi rahastamise paketist võib katta
kulud, mis on seotud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks
vajaliku ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja
hindamistegevusega, eelkõige uuringute ja ekspertide kohtumistega, kui need on
seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega, samuti infotöötluseks ja -vahetuseks
ettenähtud infotehnoloogiavõrkude kulud ning kõik muud tehnilise ja haldusabi
kulud, mis komisjonile Euratomi programmi juhtimisega kaasnevad.
3.
Vajaduse korral võib tehnilise ja haldusabi kulude
katmiseks eelarvesse assigneeringuid kirjendada ka pärast 2018. aastat, et
oleks võimalik hallata meetmeid, mille rakendamist ei ole 2018. aasta 31.
detsembriks veel lõpule viidud.
4.
Kui otseste meetmetega toetatakse algatusi, mille
on käivitanud üksused, kellele komisjon on usaldanud rakendamise kooskõlas
artikli 6 lõikega 2 ja artikliga 15, ei käsitata sellist toetust kõnealustele
algatustele eraldatud rahalise toetuse osana.
Artikkel 5
Kolmandate
riikide assotsieerumine
1.
Euratomi programm on avatud järgmistele riikidele:
(a)
ühinejariigid, kandidaatriigid ja võimalikud
kandidaatriigid vastavalt üldpõhimõtetele ning üldtingimustele ja korrale, mis
on nende riikide osalemiseks liidu programmides sätestatud vastavates
raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või samaväärsetes lepingutes;
(b)
väljavalitud kolmandad riigid, mis vastavad
kõikidele järgmistele kriteeriumidele:
i)        riigi teadus-, tehnoloogia- ja
innovatsioonialane võimekus on hea;
ii)       riik on varemgi edukalt osalenud liidu
uurimis- ja innovatsiooniprogrammides;
iii)      riigil on liiduga tihedad majanduslikud
ja geograafilised sidemed;
iv)      riik on Euroopa Vabakaubandusassotsiatsiooni
(EFTA) liige või on tegemist riigi või territooriumiga, mis on loetletud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/2012[22] lisas.
2.
Eritingimused seoses assotsieerunud riikide
osalemisega Euratomi programmis, sh nende rahaline toetus sõltuvalt
sisemajanduse koguproduktist, määratakse kindlaks liidu ja assotsieerunud
riikide vaheliste rahvusvaheliste lepingutega.
II JAOTIS
RAKENDAMINE
I PEATÜKK
TOETUSE
RAKENDAMINE, HALDAMINE JA VORMID
Artikkel
6
Ühendusepoolse
toetuse haldamine ja vormid
1.
Euratomi programmi rakendatakse kaudsete
meetmetega, milleks kasutatakse üht või mitut määruses (EL) nr XXX/2012 [uus
finantsmäärus] sätestatud rahalise toetuse vormi, sh toetusi, auhindu,
hankemenetlust, finantsinstrumente ja rahalist osalust. Ühendusepoolne toetus
hõlmab ka Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) teadus- ja innovatsioonitegevuse
vormis võetavaid otseseid meetmeid.
2.
Ilma et see piiraks Euratomi asutamislepingu
artikli 10 kohaldamist, võib komisjon usaldada osa Euratomi programmi rakendamisest
määruse (EL) nr XXXX/ 2012 [uus finantsmäärus] artikli [55 lõike 1 punktis b]
osutatud rahastamisasutustele.
Samuti võib komisjon usaldada Euratomi programmi
raames võetavate kaudsete meetmete rakendamise raamprogrammi „Horisont 2020”
alusel loodud või selles osutatud asutustele.
Artikkel 7
Teadusuuringutes
osalemise ja uurimistulemuste levitamise eeskirjad
1.
Kui õigussubjekt osaleb Euratomi programmi raames
võetavates meetmetes, kohaldatakse tema osalemise suhtes määruses (EL) nr
XX/2012 [osalemis- ja levitamiseeskirjad] sätestatud eeskirju, kui käesoleva
artikli lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti.
2.
Euratomi programmi kohaldamisel hõlmavad määruse
(EL) nr XX [osalemis- ja levitamiseeskirjad] artikli 40 lõike 2 teises lõigus
osutatud julgeolekueeskirjad liikmesriikide riigikaitsehuve Euratomi
asutamislepingu artikli 24 tähenduses.
Erandina kõnealuse määruse artikli 41 lõike 3
esimesest lõigust võib komisjon või rahastamisasutus olla vastu ühenduselt
rahalist toetust saanud osalejate saadud tulemustega seotud omandiõiguse
üleandmisele või ainulitsentsi või mitteainulitsentsi andmisele sellise
kolmanda riigi kolmandatele isikutele, mis ei ole liitunud Euratomi
programmiga, kui leitakse, et kõnealune toetus või üleandmine ei ole kooskõlas
liidu majanduse konkurentsivõimelisuse arendamise huvidega või on vastuolus
eetikapõhimõtete või julgeolekukaalutlustega. Julgeolekukaalutlused hõlmavad
liikmesriigi riigikaitsehuve Euratomi asutamislepingu artikli 24 tähenduses.
Erandina kõnealuse määruse artikli 46 lõike 1
esimesest lõigust on ühendusel ja selle ühisettevõtetel ühenduse poliitika,
programmide või kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
tehtava koostöö raames võetud kohustuste väljatöötamise, rakendamise ja
järelevalve eesmärgil õigus kasutada ühenduselt rahalist toetust saanud osaleja
töö tulemusi. Sellised kasutusõigused hõlmavad õigust volitada kolmandaid
isikuid kasutama tulemusi riigihankemenetluses ja edasilitsentsimisõigust ning
kõnealuseid õigusi võib kasutada üksnes mitteärilisel otstarbel väljaspool
konkurentsi ning need antakse kasutustasuta.
3.
Osalejate tagatisfondiga, mis on loodud vastavalt
määrusele (EL) nr XX/2012 [osalemis- ja levitamiseeskirjad], asendatakse
osalejate tagatisfondid, mis on loodud määrusega (Euratom) nr 1908/2006 ja
määrusega (Euratom) nr XX/XX [Euratomi osalemiseeskirjad 2012–2013], ning
kõnealune fond on nimetatud kahe fondi õigusjärglane.
Määrustega (Euratom) nr 1908/2006 ja (Euratom) nr
XX/XX [Euratomi osalemiseeskirjad 2012–2013] loodud osalejate tagatisfondidest
pärinevad summad kantakse üle uuele osalejate tagatisfondile 31. detsembri
2013. aasta seisuga. Otsuse XX/XX [Euratomi programm aastateks 2012–2013]
alusel võetavates meetmetes osalejad, kes sõlmivad toetuslepingu pärast 31.
detsembrit 2013, teevad osamakse osalejate tagatisfondile.
Artikkel 8
Valdkonnaülene tegevus
1.
Euratomi programmi eesmärkide saavutamiseks ning
Euratomi programmi ja programmi „Horisont 2020” ühiste probleemide
lahendamiseks võib liit toetada rahaliselt tegevust, mis hõlmab mitut kaudset
meedet, mis on esitatud I lisas ja/või millega rakendatakse nõukogu otsusega
XX/XXXX/EL[23]
loodud raamprogrammi „Horisont 2020” eriprogrammi.
2.
Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rahaline toetus
võib koosneda rahalisest toetusest käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud
kaudsetele meetmetele ja määruse (EL) nr XX/XXXX [millega kehtestatakse
programm „Horisont 2020”] artiklis 6 sätestatud kaudsetele meetmetele ning seda
antakse ühtse rahastamiskava alusel.
Artikkel 9

Sooline võrdõiguslikkus
Euratomi programmiga edendatakse soolist
võrdõiguslikkust ning tagatakse soolise võrdõiguslikkuse küsimuste
arvessevõtmine teadusuuringutes ja innovatsioonis.
Artikkel 10
Eetikapõhimõtted

1.
Euratomi programmi raames toimuva teadus- ja
innovatsioonitegevuse puhul järgitakse eetikapõhimõtteid ning asjakohaseid
liikmesriikide, liidu ja rahvusvahelisi õigusakte, sh Euroopa Liidu põhiõiguste
hartat ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja selle
lisaprotokolle.
Eriti peetakse silmas proportsionaalsuse
põhimõtet, õigust eraelu puutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele, õigust
kehalisele ja vaimsele puutumatusele, õigust mittediskrimineerimisele ning
vajadust tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.
2.
Euratomi programmi raames toimuvas teadus- ja
innovatsioonitegevuses keskendutakse peaasjalikult tsiviilrakendustele.
Artikkel 11
Tööprogrammid
1.
Komisjon võtab kaudsete meetmete rakendamiseks
vastu tööprogrammid. Kõnealused programmid võimaldavad ellu viia altpoolt
tulevaid algatusi, millega püütakse eesmärke saavutada innovatiivsel viisil.
Tööprogrammides esitatakse põhielemendid meetmete
rakendamiseks kooskõlas määrusega (EL) nr XX/2012 [finantsmäärus], sh
üksikasjalikud eesmärgid, seonduvad rahastamisvahendid ja ajakava ning
mitmeaastane lähenemisviis ja strateegilised suundumused järgmisteks
rakendamisaastateks.
2.
Otseste meetmete jaoks töötab komisjon kooskõlas
otsusega 96/282/Euratom välja mitmeaastase tööprogrammi, milles sätestatakse
üksikasjalikult eesmärgid, I lisas esitatud teadus- ja tehnoloogiaprioriteedid
ning rakendamise ajakava.
Mitmeaastases tööprogrammis võetakse ka arvesse
liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide
asjakohast teadustegevust. Programmi ajakohastatakse vajaduse korral.
3.
Tööprogrammides võetakse arvesse teaduse, tehnika
ja innovatsiooni olukorda riigis, liidus ja rahvusvahelisel tasandil ning
asjakohaseid poliitilisi, turualaseid ja ühiskondlikke arengutendentse.
Programme ajakohastatakse vajaduse korral.
4.
Tööprogrammid sisaldavad jagu, milles määratakse
kindlaks artiklis 8 osutatud valdkonnaülene tegevus.
Artikkel 12
Programmi
juhtimine
1.
Euratomi programmi kaudsete meetmete rakendamisel
abistavad komisjoni järgmised nõuandekomiteed:
a)      tuumalõhustumisküsimustes nõukogu otsuse
84/338/Euratom, ESTÜ, EMÜ[24]
lisa punktides 5 ja 6 osutatud nõuandekomitee;
b)      tuumasünteesiküsimustes nõukogu 16.
detsembri 1980. aasta otsuse[25]
kohaselt loodud tuumasünteesiprogrammi nõuandekomitee.
Erandina otsuse 84/338/ Euratom, ESTÜ, EMÜ artikli
3 lõikest 3 ja nõukogu 16. detsembri 1980. aasta otsuse punktist 9 juhib
kõnealuste nõuandekomiteede tööd komisjon.
2.
Komisjon teavitab lõikes 1 osutatud vastavat
komiteed korrapäraselt Euratomi programmi rakendamise üldisest edusammudest
ning annab talle õigel ajal teavet kõikide kõnealuse programmi raames
kavandatavate või rahastatavate kaudsete meetmete kohta.
Artikkel 13
Välisekspertide nõuanded ja ühiskonna kaasamine
1.
Euratomi programmi rakendamisel võetakse arvesse
nõuandeid ja panust, mis on vajaduse korral saadud järgmisi võimalusi
kasutades: Euratomi teadus- ja tehnikakomiteelt vastavalt Euratomi
asutamislepingu artiklile 134, kõrgetasemeliste ekspertide nõuanderühmadelt,
mille komisjon on moodustanud, rahvusvaheliste teadus- ja tehnoloogialepingute
alusel loodud dialoogistruktuuride kaudu, tulevikku suunatud tegevuse kaudu,
sihtotstarbelistel avalikel aruteludel ning selliste läbipaistvate ja
interaktiivsete protsesside tulemusena, millega tagatakse vastutustundliku
teadus- ja innovatsioonitegevuse toetamine.
2.
Samuti võetakse täielikult arvesse Euroopa
tehnoloogiaplatvormide, ühise kavandamise algatuste ja Euroopa
innovatsioonipartnerluse raames kehtestatud teadus- ja innovatsioonikavade
asjakohaseid aspekte.
II
PEATÜKK
KONKREETSED
TEGEVUSVALDKONNAD
Artikkel 14
Väikesed ja
keskmise suurusega ettevõtjad
Erilist tähelepanu pööratakse selle
tagamisele, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) osaleksid
Euratomi programmis ja et innovatsioon neid mõjutaks. VKEde osalemise
kvantitatiivne ja kvalitatiivne hindamine on hindamis- ja järelevalvemenetluse
üks osa.
Artikkel 15
Avaliku
ja erasektori vahelised ning avaliku sektori sisesed partnerlussuhted
Artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks
võib Euratomi programmi erimeetmete rakendamisel kasutada järgmisi võimalusi:
(a)
Euratomi asutamislepingu artikli 5 alusel loodud
ühisettevõtted;
(b)
avaliku sektori sisesed partnerlussuhted, mis
põhinevad rahastamiskaval „Programmi kaasrahastamismeetmed”;
(c)
avaliku ja erasektori lepingulised
partnerlussuhted, nagu on osutatud määruse (EL) nr xxx/201x artiklis 19.
Artikkel 16
Rahvusvaheline
koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
1.
Kolmandates riikides asutatud üksustel ja
rahvusvahelistel organisatsioonidel on õigus osaleda Euratomi programmi kaudsetes
meetmetes määruses (EL) nr XX/XXX [osalemiseeskirjad] sätestatud tingimustel.
Üldpõhimõtte erandid on sätestatud artiklis 7. Euratomi programmi raames
edendatakse rahvusvahelist koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega selleks, et:
(a)
viia liidu teadus ja innovatsioon tipptasemele,
muuta need atraktiivsemaks ning suurendada majanduse ja tööstuse
konkurentsivõimet;
(b)
tulemuslikult lahendada ülemaailmseid
ühiskonnaprobleeme;
(c)
toetada liidu välispoliitilisi eemärke ja täiendada
välisprogramme.
2.
Selliste sihtmeetmete rakendamisel, mille eesmärk
on edendada koostööd konkreetsete kolmandate riikidega või riigirühmadega,
lähtutakse ühishuvist ja vastastikusest kasust, võttes arvesse kõnealuste
riikide või rühmade teadus- ja tehnoloogiaalast suutlikkust ning turuvõimalusi,
ning eeldatavast mõjust.
Soodustada tuleks vastastikust juurdepääsu
kolmandate riikide programmidele. Selleks et mõju oleks võimalikult suur,
edendatakse koostööd liikmesriikide ja assotsieerunud riikide algatuste vahel
ning suurendatakse nendevahelist koostoimet.
Koostööprioriteetide kindlaksmääramisel võetakse
arvesse liidu poliitika arengutendentse ja võimalusi teha koostööd kolmandate
riikidega ning võimalikke vajakajäämisi kolmanda riigi
intellektuaalomandisüsteemis.
Artikkel 17
Teabe vahetamine
ja tulemuste levitamine
1.
Euratomi programmi rakendamisel käsitatakse
tulemuste levitamist ja teabe vahetamist programmiga toetatavate meetmete
lahutamatu osana.
2.
Teabevahetus võib hõlmata järgmist:
(a)
teadlikkuse tõstmiseks ettenähtud algatused ja
Euratomi programmi alusel rahastamisele juurdepääsu lihtsustamine, eelkõige
alaesindatud piirkondades või alaesindatud osalejaliikide jaoks;
(b)
sihtotstarbeline abi projektidele ja
konsortsiumidele, et tagada neile vajalikud oskused optimeerida tulemuste
vahetamist ja levitamist;
(c)
algatused, millega elavdatakse üldsusega dialoogi
ja arutelu teaduse, tehnika ja innovatsiooniga seotud küsimustes, ning
sotsiaalmeedia ning muude innovatiivsete tehnoloogialahenduste ja meetodite
ärakasutamine.
(d)
liidu poliitiliste prioriteetide teatavakstegemine,
tingimusel et need on seotud käesoleva määruse eesmärkidega.
3.
Kui Euratomi asutamislepingust ja asjakohastest
liidu õigusaktidest ei tulene teisiti, võib teabe levitamine hõlmata järgmist:
(a)
tegevus, millega kogutakse kokku eri projektide
tulemused, sh selline tegevus, mida võidakse rahastada muudest allikatest,
eesmärgiga koostada põhijäreldusi kokkuvõtvad kasutajasõbralikud andmebaasid ja
aruanded;
(b)
tulemuste levitamine poliitikakujundajatele, sh
standardimisasutustele, et edendada poliitiliselt oluliste tulemuste kasutamist
asjakohastes rahvusvahelistes, liidu, riigi ja piirkonna tasandi asutustes.
III
PEATÜKK
KONTROLL

Artikkel
18
Kontroll
ja audit
1.
Käesoleva määruse rakendamiseks vajaliku
kontrollisüsteemi kavandamisel seatakse eesmärgiks tagada põhjendatud kindlus,
et saavutatakse tegevuse tulemuslikkuse ja tõhususega seotud riskide
nõuetekohane juhtimine, ning aluseks olevate tehingute õigus- ja korrapärasus,
võttes arvesse programmide mitmeaastast kestust ja asjaomaste maksete laadi.
2.
Kontrollisüsteemiga tagatakse asjakohane tasakaal
usalduse ja kontrolli vahel ning võetakse arvesse kõikide tasandite kontrolli
haldus- ja muid kulusid, et oleks võimalik saavutada Euratomi programmi
eesmärgid ning et oleks võimalik ligi meelitada kõige väljapaistvamaid teadlasi
ja kõige innovatiivsemaid ettevõtjaid.
3.
Kontrollisüsteemi ühe osa moodustab Euratomi
programmi raames võetavate kaudsete meetmete kulude auditeerimise strateegia,
mille aluseks on kulude representatiivse valimi finantsaudit kogu programmi
ulatuses. Lisaks sellisele representatiivsele valimile tehakse valik kuludega
seotud riskide hindamise alusel.
Euratomi programmi alusel võetavate kaudsete
meetmete kulusid auditeeritakse ühtselt kooskõlas kokkuhoiu, tõhususe ja
tulemuslikkuse põhimõttega, et muuta osalejate auditeerimiskoormus võimalikult
väikseks.
Artikkel 19
Liidu finantshuvide kaitse
1.           Komisjon astub vajalikke
samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete
rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult
väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise
korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2.           Komisjonil või tema
esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja
kohapealsete kontrollide alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid
ja muid kolmandaid isikuid, keda on käesoleva määruse alusel rahastatud liidu
vahenditest.
Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võib
komisjon teha auditeid nelja aasta jooksul pärast lõppmakse tegemist.
3.           Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud
ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu
määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[26]
sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu,
toetuse andmise otsuse või ELi eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust,
korruptsiooni või mis tahes muud ELi finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku
tegevust.
4.           Ilma et see piiraks lõigete
1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega, toetuse määramise
otsustega ja käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega
komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt auditeerimise ja
kohapealse kontrolli õigus.
IV PEATÜKK
JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
Artikkel 20
Järelevalve
1.
Komisjon jälgib igal aastal Euratomi programmi
rakendamist, sh edusamme ja saavutusi.
2.
Komisjon esitab aruande järelevalve tulemuste kohta
ja levitab neid.
Artikkel 21
Hindamine
1.
Hindamisi tehakse õigel ajal, et selle tulemusi
oleks võimalik otsustusprotsessis arvesse võtta.
31. maiks 2017 teeb komisjon otsusega
2006/970/Euratom kehtestatud Euratomi seitsmenda raamprogrammi järelhindamist
ning otsusega 20XX/XX/Euratom kehtestatud ja 2015. aasta lõpuks lõpule viidava
Euratomi programmi (2012–2013) järelhindamist arvesse võttes koos sõltumatute
ekspertidega Euratomi programmi vahehindamise, milles käsitletakse eesmärkidega
ja kõikide meetmete jätkuva asjakohasusega, vahendite tõhususe ja kasutamisega,
edasise lihtsustamise ulatusega ning Euroopa lisaväärtusega seoses saavutatut
(tulemuste ja mõju tagamisel tehtud edusammude tasandil). Hindamisel võetakse
veel arvesse meetmete panust liidu prioriteetidesse, milleks on arukas,
jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, ning tulemusi seoses varasemate meetmete
pikaajalise mõjuga.
31. detsembriks 2022 teeb komisjon sõltumatute
ekspertide abiga Euratomi programmi järelhindamise. See hõlmab programmi
põhjendusi, rakendamist ja tulemusi ning meetmete pikaajalist mõju ja
jätkusuutlikkust ning hindamistulemuste põhjal tehakse otsus järgneva meetme
võimaliku uuendamise, muutmise või peatamise kohta.
2.
Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, hinnatakse
Euratomi programmi otseseid ja kaudseid meetmeid eraldi.
3.
Lõigetes 1 ja 2 osutatud hindamistega hinnatakse
artikliga 3 kehtestatud eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme, võttes
arvesse II lisas kindlaksmääratud asjakohaseid tulemusnäitajaid.
4.
Liikmesriigid annavad komisjonile andmed ja teabe,
mis on vajalikud asjaomaste meetmete jälgimiseks ja hindamiseks.
5.
Komisjon edastab lõigetes 1 ja 2 osutatud
hindamiste järeldused ja oma tähelepanekud Euroopa Parlamendile, nõukogule ning
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.
III JAOTIS
LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED
Artikkel 22
Kehtetuks
tunnistamine ja üleminekusätted
1.
Otsus 2006/970/Euratom, määrus (Euratom) nr
1908/2006, otsus 2006/976/Euratom, otsus 2006/977/Euratom, otsus XXXX/XXXX
[Euratomi raamprogramm (2012–2013)], määrus (Euratom) nr XXX/XXXX [Euratomi
osalemiseeskirjad (2012–2013)], otsus XXXX/XXXX/Euratom [eriprogramm
(2012–2013)] ja otsus XXXX/XXXX/Euratom [eriprogramm – otsesed meetmed
(2012–2013)] tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
2.
Tegevust, millele ühendus annab rahalist toetust
lõikes 1 osutatud otsustega kehtestatud programmide alusel, ning sellise
tegevusega seotud rahalisi kohustusi reguleeritakse jätkuvalt kõnealuste
programmide suhtes kohaldatavate eeskirjadega kuni kõnealuste programmide
lõpuleviimiseni.
3.
Artiklis 4 osutatud rahaeraldistest võib ka katta
sellise tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalik kõnealuse programmi ning
otsuse XX/XX/Euratom [Euratomi raamprogramm (2012–2013)], otsuse
XXXX/XXXX/Euratom [eriprogramm (2012–2013)] ja otsuse XXXX/XXXX/Euratom
[eriprogramm – otsesed meetmed (2012–2013)] alusel vastuvõetud meetmete
vahelise ülemineku tagamiseks.
Artikkel 23
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
I LISA – TEGEVUS

1.
Euratomi programmi põhjendused – tee rajamine 2020. aastaks

Artiklis 3 esitatud eesmärkide saavutamisega
tugevdab Euratomi programm raamprogrammi „Horisont 2020” järgmise kolme
prioriteedi raames saavutatut: tipptasemel teadus, juhtpositsioon tööstuses
ja ühiskonnaprobleemid. Euratomi programmiga toetatakse eelkõige tulevast
üleminekut usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele
energiasüsteemile ressursside suureneva nappuse, suuremate energiavajaduste ja
kliimamuutuste olukorras.
Euratomi programmiga tugevdatakse tuumaalast
teadus- ja innovatsiooniraamistikku ning kooskõlastatakse liikmesriikide
teadusalaseid jõupingutusi, vältides tegevuse dubleerimist, säilitades
kriitilise massi põhivaldkondades ja tagades optimaalse rahastamise riiklikest
vahenditest.
Strateegia, mille alusel arendada
tuumasünteesi kui üht usaldusväärset võimalust, kuidas kommertsotstarbel CO2-vabalt
energiat toota, peab järgima neid suuniseid ja tähiseid, mis on kehtestatud
2050. aastaks seatud elektritootmiseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuse
strateegia rakendamiseks korraldatakse radikaalselt ümber liidu
tuumasünteesialane töö (sh juhtimine, rahastamine ja korraldamine), et tagada
rõhuasetuse üleminek üksnes teadusuuringutelt selliste tulevikurajatiste nagu
ITER, DEMO jm projekteerimisele, ehitamisele ja käitamisele. Selleks peavad
kõik liidu tuumasünteesiringkonnad, komisjon ja liikmesriikide
rahastamisasutused tegema omavahel tihedat koostööd.
Selleks et liit säilitaks kõnealuste
eesmärkide saavutamiseks vajaliku asjatundlikkuse, tugevdatakse programmiga
veelgi tema osatähtsust koolituse alal ning luuakse sihtotstarbelised
koolitusprogrammid ja kogu Euroopale huvi pakkuvad koolitusasutused. Niimoodi
jätkatakse Euroopa teadusruumi tõhustamist ning uute liikmesriikide ja
assotsieerunud riikide edasist integreerimist.

2.
Programmi eesmärkide saavutamiseks vajalik tegevus
2.1.
Kaudsed meetmed

(a)
Tuumasüsteemide ohutu toimimise toetamine (ühiskonnaprobleemid)
Vastavalt seatud
üldeesmärgile toetatakse ühist teadustegevust, mis on seotud liidus kasutusel
olevate reaktorisüsteemide (sh tuumkütusetsükliga rajatiste) ohutu käitamisega
või, kuivõrd see on vajalik liidu üldise tuumaohutusalase asjatundlikkuse
säilitamiseks, selliste reaktoritüüpide ohutu käitamisega, mida võidakse
kasutada tulevikus, keskendudes üksnes ohutusaspektidele, sh kõikidele
sellistele kütusetsüklitega seotud aspektidele nagu partitsioneerimine ja
transmutatsioon.
(b)
Lõplike tuumajäätmete käitlemise võimaluste
väljatöötamisele kaasaaitamine (tipptasemel teadus;
ühiskonnaprobleemid)
Ühine ja/või
koordineeritud teadustegevus, mis käsitleb kõiki aktuaalseid põhiaspekte seoses
kasutatud tuumkütuse ja pikaealiste radioaktiivsete jäätmete geoloogilise
lõppladustamisega, ning vajaduse korral tehnoloogialahenduste ja
ohutusaspektide tutvustamine. Kõnealuse tegevusega edendatakse liidu ühiste
seisukohtade kujundamist jäätmekäitlusega seotud põhiküsimustes alates kütuse
kasutuselt kõrvaldamisest kuni lõppladustamiseni. Selliste muude
radioaktiivsete jäätmete voogude käitlemisega seotud teadustegevus, mille jaoks
toimiv tööstuslik protsess praegu puudub.
(c)
Tuumaalase pädevuse arendamise ja selle
kestlikkuse toetamine liidu tasandil (tipptasemel teadus)
Ühise koolitus- ja
vahetustegevuse edendamine teaduskeskuste ja tööstussektori vahel ning eri
liikmesriikide ja assotsieerunud riikide vahel ning eri valdkondi hõlmava
tuumaalase pädevuse säilitamise toetamine, et tagada piisavalt kvalifitseeritud
teadlaste, inseneride ja töötajate olemasolu liidu tuumasektoris pikemas
perspektiivis.
(d)
Kiirguskaitse parandamine (tipptasemel
teadus; ühiskonnaprobleemid)
Ühine ja/või
koordineeritud teadustegevus, mis eelkõige käsitleb väikese doosiga (tööstuses,
meditsiinis või keskkonnas kasutamisega) seotud riske ja selliste
hädaolukordadega toimetulekut, mis on seotud õnnetusjuhtumitega, millega
kaasneb kiirgus, eesmärgiga luua üleeuroopaline teadus- ja tehnoloogiabaas
tugevale, tasakaalukale ja ühiskondlikult vastuvõetavale kaitsesüsteemile.
(e)
Tuumasünteesi kui energiaallika otstarbekuse
tõendamine olemasolevate ja tulevaste tuumasünteesirajatiste kasutamise abil (juhtpositsioon
tööstuses, ühiskonnaprobleemid)
Euroopa
termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe osaliste tehtava ühise teadustegevuse
toetamine, et sujuvalt tagada ITERi tulemuslik toimimine, muu hulgas
asjakohaste rajatiste (sh Euroopa Ühistoroidkambri JET) kasutamine,
kõrgefektiivsete arvutite kasutamine integreeritud modelleerimiseks ning
koolitustegevus järgmise põlvkonna teadlaste ja inseneride ettevalmistamiseks.

(f)
Tulevastele termotuumaelektrijaamadele aluse
panemine, töötades välja materjalid, tehnoloogia ja põhimõttelise projekti (juhtpositsioon
tööstuses; ühiskonnaprobleemid)
Euroopa
termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe osaliste ühistegevuse toetamine, et
arendada välja ja kvalifitseerida materjalid näidisjaama jaoks, mis muu hulgas
eeldab asjakohaste materjalikatserajatiste ettevalmistamist ja läbirääkimisi
seoses liidu osalemisega kõnealuse rajatise jaoks sobivas rahvusvahelises
raamistikus.
Euroopa
termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe osaliste sellise ühise teadustegevuse
toetamine, mis on seotud reaktori käitamisega ning mille käigus arendatakse ja
esitletakse kõiki tuumasünteesi-näidisjaama jaoks asjakohaseid
tehnoloogialahendusi. Kõnealune tegevus hõlmab näidisjaama täieliku
põhimõttelise projekti (täielike põhimõtteliste projektide) ettevalmistamist ja
stellaraatorite kui elektrijaamatehnoloogia potentsiaali ärakasutamist.
(g)
Innovatsiooni edendamine ja tööstuse
konkurentsivõime suurendamine (juhtpositsioon tööstuses)
Teadmiste haldamine ja tehnosiire käesoleva
programmi alusel kaasrahastatavatelt teadusuuringutelt nende kõiki
innovatiivseid aspekte ellurakendavasse tööstusesse ning kogu sellise tegevuse
toetamine.
Innovatsiooni edendamine muu hulgas sellega,
et tagatakse avalik juurdepääs teadusväljaannetele, teabehalduse andmebaas ning
haridusprogrammide tehnoloogiateemade levitamine ja tutvustamine.
Pikas
perspektiivis toetatakse Euratomi programmiga konkurentsivõimelise
termotuumasünteesisektori ettevalmistamist ja arendamist, eelkõige tänu
termotuumaelektrijaamu käsitlevate tehnoloogiasuuniste rakendamisele ning
tööstussektori aktiivsele kaasamisele kavandamis- ja arendusprojektidesse.
(h)
Üleeuroopaliselt oluliste teadustaristute
kättesaadavuse ja kasutamise tagamine (tipptasemel teadus)
Tegevus, millega
toetatakse Euratomi programmi rakendusalasse kuuluvate põhiliste
teadustaristute väljaehitamist, remontimist, kasutamist ja pidevat
kättesaadavust, samuti neile juurdepääsu ja nendevahelist koostööd.
i)            Euroopa termotuumasünteesi
arendamise kokkulepe
Toetust (programmi kaasrahastamismeede)
antakse õigussubjektile, mille on asutanud või määranud Euroopa
termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe osalised oma tegevuse rakendamiseks ja
koordineerimiseks. Kõnealune toetus võib hõlmata mitterahalisi vahendeid, nt
JET-rajatise teaduslikku ja tehnilist käitamist kooskõlas Euratomi
asutamislepingu artikliga 10, või komisjoni töötajate lähetamist.

2.2.
JRC otsesed meetmed

JRC teadustegevuse eesmärk on toetada nõukogu
direktiivide 2009/71/Euratom[27]
ja 2011/70/Euratom[28]
rakendamist ning selliste nõukogu järelduste rakendamist, millega seatakse
prioriteediks kõige rangemad tuumaohutus- ja -julgeolekustandardid nii liidus
kui ka rahvusvahelisel tasandil. Täpsemalt tähendab see, et JRCsse on koondatud
vajalik võimekus ja asjatundlikkus, et aidata hinnata ja parandada
tuumarajatiste ohutust ning tuumaenergia ja muude tuuma lõhustumisest erinevate
rakenduste rahuotstarbelist kasutamist, tagada teadusbaas asjakohastele liidu
õigusaktidele ning vajaduse korral oma ülesannete ja pädevuse piires reageerida
tuumaõnnetustele ja -vahejuhtumitele. Selleks teostab JRC teadusuuringuid ja
hindamisi, jagab võrdlusandmeid, koostab standardeid ning pakub
sihtotstarbelist koolitust ja haridust. Vajaduse korral püütakse saavutada
koostoime säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvormiga ja muude valdkonnaüleste
algatustega.
(a)
Tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja
tuumareaktorite ohutuse suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise
tõhustamine ning hädaolukorras valmisoleku parandamine
JRC aitab välja töötada Euroopas olemas
olevate tuumaelektrijaamareaktorite ja tuumkütusetsüklite rangete
ohutusstandardite saavutamiseks vajalikud vahendid ja meetodid. Kõnealused
vahendid ja meetodid hõlmavad järgmist:
(1)
tõsiste õnnetusjuhtumite analüüsimise modelleerimine
ja meetodid, et hinnata tuumarajatiste käitamisohutuse varu; toetada täiustatud
tuumkütusetsüklite ja kontseptsioonide hindamist käsitleva ühise lähenemisviisi
kehtestamist Euroopas ning uurida ja levitada käitamiskogemustest saadud
õppetunde. JRC tugevdab veelgi ettevõtmist „European Clearinghouse on NPP
Operational Experience Feedback” (Euroopa käitamiskogemustest saadud tagasiside
koda), et kõrvaldada tuumaohutusalased vajakajäämised, mis on ilmnenud pärast
Fukushima õnnetust;
(2)
võimalikult palju vähendada tuumajäätmete
pikaajalise käitumise ning radionukliidide keskkonda levimise ennustamisega
seotud teaduslikku ebakindlust, ning tuumarajatiste dekomisjoneerimisega seotud
teadusuuringute põhiaspektid;
(3)
suurendada ELi suutlikkust reageerida tuumaõnnetustele
ja -vahejuhtumitele, arendades edasi radioaktiivsete ainete õhku leviku eest
hoiatamise süsteeme ja mudeleid ning koondades ressursse ja asjatundjaid, et
analüüsida ja modelleerida tuumaõnnetusi ning tagada asjakohane tehniline abi.
(b)
Tuumajulgeoleku suurendamine, sh
tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete tõhustamine, tuumarelva leviku tõkestamine,
ebaseadusliku tuumarelvakaubandusega võitlemine ja tuumaalase kohtuekspertiisi
täiustamine
Suurimat võimalikku tähelepanu pööratakse
tuumarelva leviku tõkestamisele. Selleks teeb JRC järgmist:
(1)
töötab välja täiustatud metoodika ning
avastamis-/kontrollimeetodid ja tehnoloogia, et toetada ühenduse kaitsemeetmeid
ja tugevdada rahvusvahelisi kaitsemeetmeid;
(2)
töötab välja ja kohaldab täiustatud meetodeid ja
tehnoloogiat, et hoida ära ja avastada tuumamaterjali ja radioaktiivsete
ainetega seotud vahejuhtumeid ning nendele reageerida, sh avastamistehnika
kvalifitseerimine ning tuumaalase kohtuekspertiisi meetodite ja tehnika
arendamine, et võidelda ebaseadusliku tuumarelvakaubanduse vastu ülemaailmse
CBRN-raamistiku alusel tehtavas koostöös;
(3)
toetab tuumarelva leviku tõkestamise lepingu ja
seonduvate ELi strateegiate kohaldamist ekspordikontrollirežiimide tehnilise
arengu analüüsimise, uurimise ja järelkontrolli kaudu, et toetada asjakohaseid
komisjoni ja liidu talitusi.
(c)
Standardimiseks vajaliku tuumateadusbaasi
viimine tipptasemele
JRC tugevdab veelgi tuumaohutuse- ja
-julgeolekualast teadusbaasi. Rõhk pannakse aktiniidide ning struktuursete ja
tuumamaterjalide põhiomadusi käsitlevatele teadusuuringutele. Liidu
standardimistegevuse toetamiseks näeb JRC ette tehnika tasemele vastavad
tuumastandardid, võrdlusandmed ja -mõõtmised, sh arendab ja rakendab
asjakohaseid andmebaase ja hindamisvahendeid. JRC toetab meditsiiniliste
rakenduste, eelkõige alfakiirgusel põhineva uut tüüpi vähiravi edasiarendamist.
(d)
Teabehalduse, hariduse ja koolituse
edendamine
JRC jälgib teadusuuringute ja mõõteriistade
valdkonna ning ohutus- ja keskkonnaeeskirjade arengutendentse. Selleks
rakendatakse teadustaristuid käsitlevaid paindlikke investeerimiskavu.
Selleks et liit säilitaks oma juhtpositsiooni
tuumaohutuse ja -julgeoleku valdkonnas, töötab JRC välja teabehaldusvahendid,
jälgib tuumavaldkonna inimressursside vaatluskeskuse (European Nuclear Human
Resources Observatory) kaudu liidu arengusuundi seoses inimressurssidega
ning pakub dekomisjoneerimisaspekte hõlmavaid sihtotstarbelisi koolitus- ja
haridusprogramme.
(e)
Liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitika
ning liidu sellekohase õigusloome toetamine
JRC suurendab oma pädevust, et tagada
sõltumatu teaduslik ja tehniline tõendusmaterjal, mis on vajalik liidu
tuumaohutuse- ja -julgeolekualaste õigusaktide täiustamise tagamiseks.
Arvestades asjaolu, et IV põlvkonna
rahvusvahelisel foorumil (GIF) esindab Euratomi JRC, koordineerib ta jätkuvalt
ühenduse panust kõnealusele foorumile. JRC püüab liidu tuumaohutus- ja
-julgeolekupoliitika edendamiseks teha ja edasi arendada rahvusvahelist
teaduskoostööd põhiliste partnerriikidega ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega (IAEA, OECD/NEA).

3.
Valdkonnaülene tegevus Euratomi programmi raames

Euratomi programmi üldeesmärkide saavutamiseks
toetatakse täiendavat tegevust (otsene ja kaudne tegevus, koordineerimine ja
ühise programmitöö stimuleerimine), tänu millele tagatakse ühiste probleemide
lahendamiseks tehtavate teadusjõupingutuste koostoime (nt seoses materjalide,
jahutustehnoloogia, tuumaalaste võrdlusandmete, modelleerimise ja
simulatsiooni, kaugkäsitsemise, jäätmekäitluse, kiirguskaitsega).

4.
Valdkonnaülene tegevus ja seos teadusuuringute ja innovatsiooni
raamprogrammiga „Horisont 2020”

Euratomi programmi eesmärkide saavutamiseks
tagatakse asjakohane seos raamprogrammi „Horisont 2020” eriprogrammidega, nt
korraldatakse ühiseid projektikonkursse.
Euratomi programmi abil võib rakendada
laenurahastut ja omakapitalirahastut, mis on välja töötatud raamprogrammi
„Horisont 2020” raames ja mille rakendusala laiendatakse artiklis 3 osutatud
eesmärkide saavutamiseks.

5.
Prioriteetide kindlaksmääramine

Selle tagamiseks,
et Euratomi programmi kaudsete meetmetega tugevdataks vastastikku
liikmesriikide ja erasektori jõupingutusi, kasutatakse tööprogrammide
prioriteetide kindlaksmääramisel andmeid, mis saadakse riikide ametiasutustelt
ja tuumauuringutega tegelevatelt sidusrühmadelt, kes on ühinenud asutusteks või
liitunud selliste raamistikega nagu tehnoloogiaplatvormid ja tehnikafoorumid,
mis tegelevad tuumaohutuse- ja -julgeolekuküsimustega (SNETP),
lõppjäätmekäitluse küsimustega (IGDTP) ning kiirguskaitse ja väikese doosiga
seotud riskide küsimustega (MELODI), või kes on ühinenud Euroopa
termotuumasünteesi arendamise kokkuleppega või mis tahes muu asjakohase
tuumaalaseid sidusrühmi ühendava organisatsiooni või foorumiga.
Otseste meetmetega
seotud prioriteedid kehtestatakse Euroopa Komisjoni peadirektoraatide ja JRC
juhatajate nõukogu nõupidamiste käigus.

6.
Rahvusvaheline koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega

Jätkatakse tuumauuringute ja innovatsiooni
alast ühistel eesmärkidel ja vastastikusel usaldusel põhinevat rahvusvahelist
koostööd eesmärgiga tuua liidule selget ja märkimisväärset kasu. Selleks et
aidata kaasa artiklis 3 esitatud erieesmärkide saavutamisele, püüab ühendus
suurendada liidu teadus- ja tehnikaalast asjatundlikkust rahvusvaheliste
koostöölepingute kaudu ning lihtsustada liidu tuumatööstuse pääsu uutele
arenevatele turgudele.
Rahvusvahelist koostööd edendatakse
mitmepoolsete raamistike kaudu (nt IAEA, OECD, ITER, GIF) ning olemasolevate
kahepoolsete koostöösuhete jätkamise ja uute kahepoolsete koostöösuhete
arendamise kaudu selliste riikidega, kus on tugev teadus- ja arendustegevus
ning tööstusbaas ja kus uurimisrajatised on juba töös, kavandamisel või
ehitamisel.
 II LISA – TULEMUSNÄITAJAD
Selles lisas esitatakse Euratomi programmi iga
erieesmärgi kohta piiratud arv tulemusnäitajaid, mida kasutatakse tulemuste ja
mõju hindamisel.
1.
Kaudsete meetmete näitajad
(a)
Tuumasüsteemide ohutu toimimise toetamine
–
Rahastamismäär, mis on ette nähtud projektidele
(ühised teadusuuringud ja/või koordineeritud meetmed), mille tulemusena võiks
tuumaohutus Euroopa märgatavalt suureneda
(b)
Lõplike tuumajäätmete käitlemise võimaluste
väljatöötamisele kaasaaitamine
–
Selliste geoloogilise ladustamise kohtade arv, mida
kavandatakse Euroopasse tuumkütuse ja/või kõrgradioaktiivsete jäätmete jaoks
ning mille puhul ühendus on toetanud ohutustoimiku ettevalmistamist ja
võimalikku ehituseelset etappi.
(c)
Tuumaalase pädevuse arendamise ja selle kestlikkuse
toetamine liidu tasandil
–
Koolitus teadusuuringute kaudu – Euratomi
tuumalõhustumisprojektide kaudu toetatavate doktorantide ja doktorikraadiga
teadlaste arv
–
Euratomi tuumalõhustumisprogrammis osalevate
stipendiaatide ja praktikantide arv
(d)
Kiirguskaitse parandamine
–
Rahastamismäär, mis on ette nähtud projektidele,
mille tulemusena võiks kiirguskaitsealane reguleerimine märgatavalt paraneda
(e)
Tuumasünteesi kui energiaallika otstarbekuse
tõendamine olemasolevate ja tulevaste tuumasünteesirajatiste kasutamise abil
–
Mõjukates ajakirjades avaldatud kirjutiste arv
(f)
Tulevastele termotuumaelektrijaamadele aluse
panemine, töötades välja materjalid, tehnoloogia ja põhimõtteline projekt
–
Ajavahemikuks 2014–2018 kehtestatud
tuumasünteesisuuniste selliste tähiste protsendimäär, milleni Euratomi
programmiga on jõutud
(g)
Innovatsiooni edendamine ja tööstuse
konkurentsivõime parandamine
–
Euratomi programmi alusel tehtavate tuumasünteesiuuringute
käigus tekkinud tütarettevõtete arv
–
Euroopa tuumasünteesilaborite esitatud
patenditaotluste arv
(h)
Tuumauuringute jaoks üleeuroopaliselt oluliste
teadustaristute kättesaadavuse ja kasutamise tagamine
–
Ühenduse tasandil toetatavate teadustaristute arv
ning teadustaristuid liikuvus- ja juurdepääsumeetmete kaudu kasutavate
teadlaste arv
2.
Otseste meetmete näitajad
(a)
JRC poliitikatoetuse mõju näitaja
–
Nende juhtumite arv, kui JRC antaval tehnilisel ja
teadusalasel poliitikatoetusel on olnud konkreetne käegakatsutav mõju liidu
poliitikale
(b)
JRC teadustöö tulemuslikkuse näitaja
–
Eksperdihinnangu saanud trükiste arv
Punktides a ja b osutatud näitajad võivad olla
seotud järgmiste kaudseid meetmeid käsitlevate ühenduse eesmärkidega:
·
tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja
tuumareaktorite ohutuse suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise
tõhustamine ning hädaolukorras valmisoleku parandamine;
·
tuumajulgeoleku suurendamine, sh tuumaenergiaalaste
kaitsemeetmete tõhustamine, tuumarelva leviku tõkestamine, ebaseadusliku
tuumarelvakaubandusega võitlemine ja tuumaalase kohtuekspertiisi täiustamine;
·
standardimiseks vajaliku tuumateadusbaasi viimine
tipptasemele;
·
teabehalduse, hariduse ja koolituse edendamine;
·
liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitika ning liidu
sellekohase õigusloome toetamine.
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Nõukogu
määrus Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018)
kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont
2020”

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[29]) struktuurile

–
08 Teadusuuringud ja innovatsioon
–
10 Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC)

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

ý Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[30]
¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Euratomi
programmiga tugevdatakse tuumaalast teadus- ja innovatsiooniraamistikku ning
koordineeritakse liikmesriikide teadusalaseid jõupingutusi, vältides tegevuse
dubleerimist, säilitades kriitilise massi põhivaldkondades ja tagades
optimaalse rahastamise riiklikest vahenditest. Euratomi programmi tehnikaalased
eesmärgid on suurendada tuumaohutust ja -julgeolekut ning kiirguskaitset ja
aidata pikemas perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO2-heite
ohutule, tõhusale ja turvalisele vähendamisele. Need eesmärgid on seotud
Euroopa 2020. aasta strateegia ja strateegia „Energia 2020” eesmärkidega.
Programmi abiga rakendatakse juhtalgatust „Innovatiivne liit” ning toetatakse
poliitiliste otsuste tegemiseks olulisi kommertskasutusele eelnevaid
valdkonnaüleseid teadusuuringuid ning hõlbustatakse teadmiste- ja tehnosiiret
akadeemiliste ringkondade, tööstussektori ja riigiasutuste vahel. Kuna Euratomi
programmiga pannakse rõhku kõiki valdkondi hõlmavale koolitustegevusele,
suurendatakse praeguse tuumatööstuse konkurentsivõimet ja luuakse eelkõige
tuumasünteesi kõrgtehnoloogia tööstussektor, tagatakse kõnealuse programmiga
majanduskasv ja uued töökohad paljudes teadusharudes. Seoses strateegiaga
„Energia 2020” käsitletakse Euratomi programmi raames tuumaohutuse- ja
-julgeolekuküsimusi ning säilitatakse liidu tehnoloogia pikaajaline
konkurentsivõime.

1.4.2.
Kaudsete meetmete
erieesmärk (erieesmärgid) ning asjaomane tegevusala (asjaomased tegevusalad)
vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk
nr 1 – toetada tuumasüsteemide ohutut toimimist
Erieesmärk
nr 2 – aidata välja töötada lõplike tuumajäätmete käitlemise võimalused
Erieesmärk
nr 3 – toetada tuumaalase pädevuse arendamist ja selle kestlikkust ELi tasandil

Erieesmärk
nr 4 – parandada kiirguskaitset
Erieesmärk
nr 5 – tõendada tuumasünteesi kui energiaallika otstarbekust olemasolevate ja
tulevaste tuumasünteesirajatiste kasutamise abil
Erieesmärk
nr 6 – panna alus tulevastele termotuumaelektrijaamadele, töötades välja
materjalid, tehnoloogia ja põhimõttelise projekti
Erieesmärk
nr 7 – edendada innovatsiooni ja parandada tööstuse konkurentsivõimet
Erieesmärk
nr 8 – tagada üleeuroopaliselt oluliste teadustaristute kättesaadavus ja
kasutamine
Asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile: 08
Teadusuuringud ja innovatsioon.

1.4.3.
JRC otseste meetmete
erieesmärk (erieesmärgid) ning asjaomane tegevusala (asjaomased tegevusalad)
vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk
nr 1 – suurendada tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutust, tõhustada
jäätmekäitlust ja dekomisjoneerimist ning parandada valmisolekut hädaolukorras
Erieesmärk
nr 2 – suurendada tuumajulgeolekut, sh tõhustada tuumaenergiaalaseid
kaitsemeetmeid, tõkestada tuumarelva levikut, võidelda ebaseadusliku
tuumarelvakaubandusega ja täiustada tuumaalast kohtuekspertiisi
Erieesmärk
nr 3 – viia standardimiseks vajalik tuumateadusbaas tipptasemele
Erieesmärk
nr 4 – edendada teabehaldust, haridust ja koolitust
Erieesmärk
nr 5 – toetada liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitikat ning liidu
sellekohast õigusloomet.
Asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile: 10
Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC).

1.4.4.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
1) Euratomi programmi
mõju ilmneb eeldatavasti ühenduse lisaväärtuses seoses olemasolevate ja
tulevaste tuumaelektrijaamade ohutuma käitamisega, edasistes jõupingutustes
kõrgradioaktiivsete ja pikaealiste tuumajäätmete ohutu geoloogilise
lõppladustamise saavutamiseks ning ioniseeriva kiirguse kasutamist tööstuses ja
meditsiinis käsitleva range reguleerimise tagamises.
2) Euratomi programmiga
suurendatakse tuumajulgeolekut tuumaenergiaalaseid kaitsemeetmeid käsitlevate
teadusuuringute kaudu ning tänu sellele, et nii tuumamaterjaliga kui ka
tuumkütusetsükliga seoses rakendatakse tõhusamat avastamis- ja
kontrollitehnoloogiat.
3) Euratomi programmi
abil on võimalik arendada tuumaalaseid oskusi ja asjatundlikkust liidus
teadusuuringute, koolitus- ja liikuvusmeetmete ning uurimisrajatistele parema
juurdepääsu ja nende kasutamise kaudu.
4)
Tuumasünteesiuuringute toetamise kaudu tagatakse Euratomi programmiga ITERi
kiire kasutuselevõtt, arendatakse välja ja kvalifitseeritakse materjalid
näidisjaama jaoks ning töötatakse välja ja esitletakse kõiki
tuumasünteesi-näidisjaama jaoks asjakohaseid tehnoloogialahendusi. Programmi
raames toimuv tegevus hõlmab näidisjaama täieliku põhimõttelise projekti
(täielike põhimõtteliste projektide) ettevalmistamist ja stellaraatorite kui
elektrijaamatehnoloogia potentsiaali ärakasutamist.

1.4.5.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Järgmises
jaotises täpsustatakse Euratomi programmi erieesmärkide põhinäitajaid, mida
kasutatakse tulemuste ja mõju hindamisel.
Kaudsete meetmete näitajad
1) Tuumasüsteemide ohutu toimimise toetamine
Näitaja:
rahastamismäär, mis on ette nähtud projektidele (ühised teadusuuringud ja/või
koordineeritud meetmed), mille tulemusena võiks tuumaohutus Euroopa märgatavalt
suureneda.
Praegu:
90 % (2011); eesmärk: 100 % (2018).
2) Lõplike tuumajäätmete käitlemise võimaluste väljatöötamisele kaasa
aitamine
Näitaja:
selliste geoloogilise ladustamise kohtade arv, mida kavandatakse Euroopasse
tuumkütuse ja/või kõrgradioaktiivsete jäätmete jaoks ning mille puhul liit on
toetanud ohutustoimiku ettevalmistamist ja võimalikku ehituseelset etappi.
Praegu:
0 (2011); eesmärk: 3 (2018).
3) Tuumaalase pädevuse arendamise ja selle kestlikkuse toetamine ELi
tasandil
Näitaja:
koolitus teadusuuringute kaudu – Euratomi tuumalõhustumisprojektides osalevate
doktorantide ja doktorikraadiga teadlaste arv
Praegu:
umbes 200 (aastatel 2007–2011 kokku); eesmärk: 300 (aastatel 2014–2018 kokku)
Näitaja:
Euratomi tuumalõhustumisprogrammis osalevate stipendiaatide ja praktikantide
arv
Praegu:
keskmiselt 27 aastas (2011); eesmärk: 40 aastas (2018).
4) Kiirguskaitse parandamine
Näitaja:
rahastamismäär, mis on ette nähtud projektidele, mille tulemusena võiks
kiirguskaitsealane reguleerimine märgatavalt paraneda.
Praegu:
90 % (2011); eesmärk: 100 % (2018).
5) Tuumasünteesi kui energiaallika otstarbekuse tõendamine olemasolevate
ja tulevaste tuumasünteesirajatiste abil
Näitaja:
mõjukates ajakirjades avaldatud kirjutiste arv
Praegu:
umbes 800 (2010); eesmärk: säilitada praegune tase (2018).
Näitaja kirjeldus: Andmeallikas – andmebaas Scopus. Silmas tuleb pidada
asjaolu, et kuna Euratomi tuumalõhustumisprogrammis kandub rõhk
teadusuuringutelt tehnoloogiaarendusele, võib kõnealune näitaja olla tulevikus
väiksem. Näitaja puhul võetakse arvesse artikleid, mille vähemalt üks kaasautor
on Euroopas tuumalõhustumisküsimustega tegelevast laborist, mis osaleb Euratomi
programmis. Näitajat arvutamisel võetakse aluseks viis rahvusvaheliselt
ekspertide seas hinnatud ajakirja: Nuclear Fusion, Plasma Physics and
Controlled Fusion, Fusion Engineering and Design, Fusion Science and Technology
ja Journal of Fusion Energy.
6) Tulevastele termotuumaelektrijaamadele aluse panemine, töötades
välja materjalid, tehnoloogia ja põhimõttelise projekti
Näitaja:
ajavahemikuks 2014–2018 kehtestatud tuumasünteesisuuniste selliste tähiste
protsendimäär, milleni Euratomi programmiga on jõutud
Praegu:
uus näitaja, 0 %
eesmärk:
90 %, sh aruanne termotuumaelektrijaamade põhimõttelise projektiga seotud
tegevuse kohta (2018).
Näitaja kirjeldus: uus näitaja põhineb tuumasünteesiprogrammi
suunistel, mis töötatakse välja enne 2014. aastat.
7) Innovatsiooni edendamine ja tööstuse konkurentsivõime parandamine
Näitaja:
Euratomi programmi alusel tehtavate tuumasünteesiuuringute käigus tekkinud
tütarettevõtete arv
Praegu:
33 % lepingute puhul tekkisid tütarettevõtted (2011); eesmärk: 50 % (2018)
Näitaja kirjeldus: tuumasünteesiuuringutesse kaasatud äriühingute
väljatöötatud uued tooted või teenused.
Näitaja:
Euroopa tuumasünteesilaborite esitatud patenditaotluste arv
Praegu:
2–3 uut patenti aastas (2011); eesmärk: keskmiselt 4–5 uut patenti aastas
(2018)
8) Üleeuroopaliselt oluliste teadustaristute kättesaadavuse ja
kasutamise tagamine
Näitaja:
ühenduse tasandil toetatavate teadustaristute arv ning teadustaristuid
liikuvus- ja juurdepääsumeetmete kaudu kasutavate teadlaste arv
Praegu:
umbes 800 (2008); eesmärk: 1 200 (2018)
Näitaja kirjeldus: tuumasünteesiprogrammi raames kohaldatava
liikuvuskavaga toetatakse Euroopa teadlaste lühiajalisi külaskäike
tuumasünteesirajatistesse, nt JETi.
Otseste meetmete näitajad
1) JRC poliitikatoetuse mõju näitaja
Nende
juhtumite arv, kui JRC antaval tehnilisel ja teadusalasel poliitikatoetusel on
olnud konkreetne käegakatsutav mõju liidu poliitikale.
Praegu:
39 (2010); eesmärk: 45 (2018)
2) JRC teadustöö tulemuslikkuse näitaja
Eksperdihinnangu
saanud trükiste arv
Praegu:
190 (2010); eesmärk: 210 (2018)
Punktides
1 ja 2 osutatud näitajad võivad olla seotud järgmiste otseseid meetmeid
käsitlevate ühenduse eesmärkidega:
–
tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutuse
suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise tõhustamine ning
hädaolukorras valmisoleku parandamine;
–
tuumajulgeoleku suurendamine, sh tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete tõhustamine,
tuumarelva leviku tõkestamine, ebaseadusliku tuumarelvakaubandusega võitlemine
ja tuumaalase kohtuekspertiisi täiustamine;
–
standardimiseks vajaliku tuumateadusbaasi viimine tipptasemele;
–
teabehalduse, hariduse ja koolituse edendamine;
–
liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitika ning liidu sellekohase õigusloome toetamine.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Jaapanis 2011. aasta
märtsis toimunud maavärin ja sellele järgnenud sündmused Fukushima Daiichi
tuumaelektrijaamas on kindel meeldetuletus selle kohta, et kuigi tuuma
lõhustumine on vähese CO2-heitega baaskoormuselektri usaldusväärne
allikas, tuleb pidevalt teha jõupingutusi ohutuse ja hädaolukorras valmisoleku
valdkonnas. Selleks et praegune tuumatehnoloogia aitaks ka tulevikus kaasa
Euroopa energiasüsteemi konkurentsivõime ja varustuskindluse suurendamisele
ning CO2-heite vähendamisele, on põhiprobleemideks tagada pidevalt
ohutuse kõrge tase, töötada välja lõppjäätmete käitlemise eri võimalused ja
säilitada tuumaalased oskused. Sama oluline on tagada liidu tasandil kindel
kiirguskaitsesüsteem, võttes arvesse kasu, mida saadakse kiirguse kasutamisest
meditsiinis ja tööstuses. Silmas pidades üha suurenevat muret seoses tuumarelva
leviku tõkestamise riskidega ja tuumaterrorismi ohuga, on kogu maailmas tuumajulgeoleku
tagamiseks vaja ka Euroopas välja töötada asjakohased kaitsemeetmed.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Selge on see, et
tuumaohutusega ja tuumaalaste oskuste vähenemisega seotud probleemide
lahendamiseks Euroopas on vaja ühenduse tasandil sekkumist. Ka turud ei võta
omaks suure riskiga ja pikaajalist tuumasünteesienergiaalast teadus- ja
arendusprogrammi. Tõendusmaterjal näitab veenvalt, et liikmesriigid ei ole üksi
tegutsedes suutelised riigi tasandil vajalikul määral sekkuma. Nad
investeerivad teadusuuringutesse ja innovatsiooni suhteliselt vähe ja
killustatult. On ebatõenäoline, et liikmesriigid ise suudavad lahendada
piiriülese koordineerituse puudumise probleeme. Euratomil on hea võimalus
tagada lisaväärtus sellega, et kasutatakse ära liikmesriikide ja erasektori
teadusalaste jõupingutuste ning teadusharude ja tehnoloogiasektori vastastikust
koostoimet. Ühenduse tasandil sekkumisega tugevdatakse tuumatehnoloogiaalast
teadus- ja innovatsiooniraamistikku ning koordineeritakse liikmesriikide
teadusalaseid jõupingutusi, vältides tegevuse dubleerimist, säilitades
kriitilise massi põhivaldkondades ja tagades optimaalse rahastamise riiklikest
vahenditest. Euratomi programmiga on võimalik ka ellu rakendada kõrge
riskitasemega ja pikaajaline tuumasünteesienergiaalane teadus- ja
arendusprogramm, samuti hajutada riske ning luua haaret ja mastaabisäästu, mida
muul viisil ei ole võimalik saavutada. Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC)
otseste meetmetega tagatakse lisaväärtus tänu kõnealuste meetmete ainulaadsele
üleeuroopalisele mõõtmele. Kasu saadakse alates sellest, et rahuldatakse
komisjoni vajadus omada nn majasisest juurdepääsu riikide ja erasektori
huvidest sõltumatule teaduslikule tõendusmaterjalile, kuni selleni, et liidu
kodanike jaoks on otseselt kasulik sellise poliitika toetamine, tänu millele
paranevad majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimused.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Euratomi
programm tugineb Euratomi eelmise raamprogrammi rakendamisest saadud
kogemustele. Tänu Euratomi programmidele on mitme kümnendi jooksul saavutatud
järgmine:
–
on suudetud kaasata Euroopa parimad tuumateadlased
ja -instituudid;
–
märgatavalt on suurendatud Euroopa tuumaalaste
teadmiste baasi, oluliselt mõjutatud võrgustike loomist ja koostööd ning
märkimisväärselt ümber korraldatud Euroopa tuumauuringud.
Lisaks
saavutatud edule on saadud ka olulisi õppetunde:
–
teadusuuringute, innovatsiooni ja haridusega seotud
probleeme tuleks käsitleda koordineeritumalt;
–
uurimistulemusi tuleks paremini levitada ja rohkem
väärtustada uute toodete, protsesside ja teenuste puhul;
–
sekkumismeetmed peaksid olema sihipärased,
konkreetsed, üksikasjalikud ja läbipaistvad;
–
järelevalve ja hindamine peaksid olema rangemad.
Viimastes
hindamisaruannetes esitatud soovitustes otseste meetmete kohta märgitakse, et
JRC võiks
–
edendada integratsiooni teadmiste loomisel liidus;
–
võtta JRC uue programmi ühe osana kasutusele
konkreetse töö mõju analüüsid ja tasuvusuuringud;
–
tihendada koostööd tööstussektoriga, et suurendada
mõju Euroopa majanduse konkurentsivõimele.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Euratomi programm
(2014–2018) aitab saavutada teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis
„Horisont 2020” (2014–2020) seatud eesmärke. Sellest tulenevalt luuakse
valdkonnaüleste meetmetega asjakohane seos Euratomi programmi ja raamprogrammi
„Horisont 2020” vahel.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

ý Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2018
–
ý  Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2026
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[31]

ý Otsene tsentraliseeritud eelarve
täitmine komisjoni poolt
ý Kaudne tsentraliseeritud eelarve
täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded
on delegeeritud:
–
ý  rakendusametitele
–
ý  ühenduste asutatud asutustele[32]

–
ý riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele
asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
ý Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega (vajaduse korral)
¨ Detsentraliseeritud eelarve
täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Komisjon
kavatseb selle tegevuse rakendamisel kasutada erinevaid täitmisviise ja
tugineda praeguste finantsperspektiivide puhul kasutatavatele täitmisviisidele.
Eelarvet täidavad komisjoni talitused ja komisjoni olemasolevad rakendusametid,
kelle volitusi komisjon tasakaalustatult uuendab ja pikendab.
Väliste
ressursside kasutamine Euratomi programmi raames edaspidi toimuvaks tegevuseks,
eelkõige olemasolevate rakendusametite kasutamine, on lubatud niivõrd, kuivõrd
see on kooskõlas komisjoni talituste põhilise tuumaalase pädevusega. Kõnealuseks
tegevuseks kasutatavad välised ressursid valitakse välja nende tõendatud
tõhususe ja tulemuslikkuse alusel. Samal ajal tuleb komisjoni olemasolevate
rakendusametite töötajate arvu suurendada proportsionaalselt välistele
ressurssidele vastava eelarveosaga ja komisjoni poolt seoses töötajatega võetud
kohustust arvesse võttes (Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve,
KOM (2011) 500).

2.
HALDUSMEETMED

Lihtsustamine
Euratomi
programm peab ligi meelitama tipptasemel teadlasi ja kõige innovatiivsemaid
Euroopa ettevõtjaid. Seda on võimalik saavutada üksnes sellise programmiga,
mille halduskoormus osalejate jaoks on võimalikult väike, ja asjakohaste
rahastamistingimustega. Euratomi programmi lihtsustamine on osa laiemast
programmi „Horisont 2020” jaoks kavandatud lihtsustamisprotsessist. Seepärast
on Euratomi programmi lihtsustamise, nagu ka programmi „Horisont 2020”
lihtsustamise puhul seatud kolm üldeesmärki: vähendada osalejate halduskulusid;
kiirendada kõiki taotluste ja toetuslepingutega seotud menetlusi ning vähendada
finantsvigade määra.
Euratomi
programmi lihtsustamine hõlmab mitut eri mõõdet.
1) Struktuuri lihtsustamine: programmi
„Horisont 2020” eeskirju kohaldatakse ka Euratomi programmi suhtes.
2) Tänu rahastamiseeskirjade olulisele
lihtsustamisele hõlbustatakse ettepanekute ettevalmistamist ja projektide
juhtimist. Samal ajal vähendatakse sedasi finantsvigade arvu. Tehakse ettepanek
kasutada järgmist lähenemisviisi:
Põhiline
toetuste rahastamise mudel:
–
tegelike otsekulude lihtsustatud hüvitamine,
kusjuures üldiselt aktsepteeritakse toetusesaajate tavapärast raamatupidamist,
sh teatavate maksude ja tasude toetuskõlblikkus;
–
võimalus kasutada personali ühikukulusid (keskmised
personalikulud) selliste toetusesaajate puhul, kelle jaoks see on nende
tavapärane raamatupidamismeetod, ning VKEde palgata omanike puhul;
–
tööaja arvestamise lihtsustamine, nähes ette selged
ja lihtsad miinimumtingimused, eelkõige tööaja arvestamise kohustuse kaotamine
üksnes liidu projektidega töötavate töötajate puhul;
–
üks ühtne hüvitismäär kõikide osalejate jaoks kolme
eri määra asemel osalejate tüübist sõltuvalt;
–
üldjuhul üksainus kaudseid kulusid kattev kindel
määr nelja erineva kaudsete kulude arvestamise meetodi asemel;
–
kogu projekti tulemuspõhine rahastamine ühekordsete
summeeritud väljamaksetega konkreetsetes valdkondades.
3) Muudetud kontrollistrateegia (nagu on
kirjeldatud punktis 2.2.2), millega saavutatakse usalduse ja kontrolli vaheline
tasakaal, tänu millele vähendatakse osalejate halduskoormust veelgi.
Lisaks
lihtsustatud eeskirjadele ja kontrollidele ratsionaliseeritakse kõik
projekti rakendamise menetlused ja kogu sellekohane kord. See hõlmab
üksikasjalikke sätteid, mis käsitlevad ettepanekute sisu ja vormi, menetlusi,
millega ettepanekud muudetakse projektideks, aruandlus- ja järelevalvenõudeid
ning asjakohaseid juhenddokumente ja toetavaid teenuseid. Osalejate halduskulud
vähenevad olulisel määral tänu ühtsele kasutajasõbralikule IT-platvormile,
mille aluseks on liidu teadus- ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis
(2007–2013) osalejate portaal.

2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Töötatakse
välja uus Euratomi programmi kaudsete meetmete hindamise ja järelevalve
süsteem. See põhineb põhjalikul, hästi ajastatud ja ühtlustatud strateegial,
mille põhirõhk on suunatud tootlikkusele, tulemuslikkusele, saavutatule ja
mõjule. Seda toetavad asjakohane andmearhiiv, eksperdid, sihtotstarbeline
teadustegevus ning tihedam koostöö liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega,
samuti väärtustatakse seda asjakohase tulemuste levitamise ja aruandluse kaudu.
Seoses otseste meetmetega jätkab JRC järelevalve parandamist, kohandades veelgi
tulemuslikkust ja mõju mõõtvaid näitajaid.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid

Teadusuuringute
õigus- ja korrapärasuse valdkonnas võeti põhinäitajana vastu 2 % veamäär. See
on aga põhjustanud terve rea ootamatuid ja soovimatuid kõrvalmõjusid.
Toetusesaajate ja seadusandjate seas on tugev veendumus, et kontrollikoorem on
muutunud liiga suureks. Sellega kaasneb oht, et huvi liidu uurimisprogrammide,
sh Euratomi programmi vastu väheneb, mis omakorda mõjutab negatiivselt liidu
teadusuuringuid ja innovatsiooni.
Euroopa
Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta kohtumisel jõuti järeldusele, et „on
ülimalt oluline lihtsustada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni
edendamisele suunatud ELi vahendeid, et hõlbustada nende kasutuselevõtmist
parimate teadlaste ja kõige innovatiivsemate ettevõtete poolt – selleks on
eelkõige vaja, et asjaomased institutsioonid jõuaksid kokkuleppele uue
tasakaalu leidmises usalduse ja kontrollimise vahel ning riskide võtmise ja
riskide vältimise vahel” (vt EUCO/2/1/11 REV1, Brüssel, 8. märts 2011).
Euroopa
Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis (P7_TA(2010)0401)
teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta väljendatakse
selgesõnaliselt muret teadusuuringute rahastamisega seotud vigade suure riski
üle ning „muret selle üle, et praeguses süsteemis ning seitsmenda
raamprogrammi juhtimise praktikas pööratakse liiga palju tähelepanu
kontrollile, mis toob kaasa ressursside raiskamise, väiksema osavõtu ja vähem
huvipakkuvad teadusliku töö väljavaated” ning märgitakse „murega, et
praegune juhtimissüsteem on „riskitalumatu”, st riski pigem välditakse, selle
asemel, et seda kontrollida”.
Üha
suurema arvu auditite ning nendele järgneva tulemuste ekstrapoleerimise tõttu
on suurenenud teadusmaailmast pärinevate kaebuste hulk (nt algatus „Trust
Researchers”,[33]
millele on seni antud üle 13 800 allkirja).
Seepärast
on sidusrühmad ja institutsioonid heaks kiitnud vajaduse praegune lähenemisviis
läbi vaadata. Arvesse tuleks võtta ka muid eesmärke ja huvisid, eelkõige
teaduspoliitika edusamme, rahvusvahelist konkurentsivõimet ja teaduse
tipptaset. Samal ajal on selge, et eelarvet tuleb hallata tõhusalt ja
tulemuslikult ning vältida pettusi ja raiskamist. Need on programmi „Horisont
2020” ja Euratomi programmi ühised probleemid.
Komisjoni
lõppeesmärk on saavutada jääkveamäär alla 2 % kogukuludest programmi
kehtivusaja jooksul ning selleks on kehtestatud rida lihtsustamismeetmeid.
Samal ajal on vaja silmas pidada ka muid eesmärke, nt liidu teaduspoliitika
atraktiivsust ja edu, rahvusvahelist konkurentsivõimet, teaduse tipptaset ja
eelkõige kontrollikulusid (vt punkt 2.2.2).
Selleks
et saavutada tasakaal kõnealuste elementide vahel, tehakse ettepanek, et
komisjonis teadusuuringute ja innovatsiooni eelarve täitmise eest vastutavad
peadirektoraadid kehtestavad sellise kulutõhusa sisekontrollisüsteemi, millega
tagatakse põhjendatud kindlustunne, et mitmeaastase kuluperioodi jooksul on
veariskimäär aastas vahemikus 2–5 %, ning et lõppeesmärgiks on pärast kõikide
auditite ning parandus- ja tagasinõudmismeetmete finantsmõju arvessevõtmist
saavutada mitmeaastaste programmide kehtivusaja lõpuks jääkveamäär võimalikult
2 % lähedal.

2.2.1.
Sisekontrolli raamistik

Toetuste
sisekontrolli raamistik põhineb järgmisel:
–
komisjoni sisekontrollistandardite rakendamine;
–
menetlused, millega valitakse välja parimad
projektid ja muudetakse need õiguslikeks vahenditeks;
–
projektijuhtimine ja lepingute haldamine iga
projekti kogu kehtivusaja jooksul;
–
kõikide nõuete eelkontroll, sh kontrollitõendite
kättesaamine ja kuluarvestusmetoodika eelkontroll;
–
nõuete valimi järelauditid; ning
–
projektide tulemuste teaduslik hindamine.
Otseste
meetmetega seoses tehakse finantsmenetluse alla kuuluva hanke eel- ja
järelkontroll. Riske hinnatakse igal aastal ning tööde teostamisel saavutatud
edu ja ressursside tarbimist jälgitakse korrapäraselt vastavalt
kindlaksmääratud eesmärkidele ja näitajatele.

2.2.2.
Kontrollide kulud ja tulud

Komisjonis
teadusuuringute ja innovatsiooni (sh Euratomi) eelarve täitmise eest
vastutavate peadirektoraatide sisekontrollisüsteemile kulub hinnanguliselt 267
miljonit eurot aastas (vastavalt vigade aktsepteeritavale riskile, mis määrati
kindlaks 2009. aastal). Selle tulemusel on toetusesaajate ja komisjoni
talituste koormus märgatavalt suurenenud. Toetusesaajate ja seadusandjate seas
on tugev veendumus, et kontrollikoorem on muutunud liiga suureks. Sellega
kaasneb oht, et huvi liidu uurimisprogrammi vastu väheneb, mis omakorda mõjutab
negatiivselt liidu teadusuuringuid ja innovatsiooni.
Komisjoni
talituste kontrolli kogukuludest (v.a toetusesaaja kulud) 43 % on seotud
projektijuhtimisega, 18 % taotluste väljavalimisega ja 16 % lepingute üle
peetavate läbirääkimistega. Järelauditite ja nende rakendamisega seotud kulud
moodustasid kokku 23 % (61 miljonit eurot).
Samas
ei ole selliste märkimisväärsete kontrollialaste jõupingutustega eesmärki
täielikult saavutatud. Kuuenda raamprogrammi nn jääkveamäär jääb hinnanguliselt
suuremaks kui 2 % ka pärast seda, kui arvesse on võetud kõiki juba tehtud või
tehtavaid sissenõudmisi ja korrigeerimisi. Teadusuuringute ja innovatsiooni
peadirektoraadi poolt seitsmenda raamprogrammiga seoses tehtud auditite
kohaselt on praegu veamäär umbes 5 % ning kuigi see tänu auditite mõjule
väheneb ja on mõnevõrra tendentslik, kuna põhirõhk on varem auditeerimata
toetusesaajatel, on 2 % jääkveamäära saavutamine ebatõenäoline. Euroopa
Kontrollikoja kindlaksmääratud veamäär jääb samasugusesse vahemikku.
2.2.3.     Eeskirjade täitmata jätmise
riski eeldatav tase
Seni
seitsmenda raamprogrammi raames tehtud audititele tuginedes on lähtepunktiks nn
status quo olukord. Esialgne representatiivne veamäär on ligikaudu
5 % (teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi jaoks). Enamik
avastatud vigadest tulenevad praegusest teadusuuringute rahastamise süsteemist,
mis põhineb uurimisprojektide selliste tegelike kulude hüvitamisel, mille
osaleja on deklareerinud. See muudab toetuskõlblike kulude hindamise
märkimisväärselt keerukaks.
Teadusuuringute
ja innovatsiooni peadirektoraadis seitsmenda raamprogrammi kohta teostatud
audititega seoses tehtud veamääraanalüüsidest ilmneb, et:
–
arvuliselt ligikaudu 27 % ja rahaliselt 35 % vigadest on seotud personalikuludega.
Pidevalt esineb probleeme seoses keskmiste või eelarvekulude katmisega
(tegelike kulude asemel), suutmatusega nõuetekohaselt arvestada programmile
kulutatud aega ning toetuskõlbmatute kulude sissenõudmisega.
–
arvuliselt ligikaudu 40 % ja väärtusest 37 % on seotud muude otseste kuludega
(v.a personalikulud). Pidevalt avastatud vead on käibemaksu arvessevõtmine,
projektiga selge seose puudumine, suutmatus esitada arveid või maksmist
tõendavaid dokumente ning amortisatsiooni ebaõige arvutamine, mis tähendab, et
amortiseerunud osa asemel kaetakse kogu seadmekulu, ilma eelneva loata
alltöövõtt või kuludele vastavat tulu käsitlevate eeskirjade täitmata jätmine
jne;
–
arvuliselt ligikaudu 33 % ja rahaliselt 28 % vigadest on seotud kaudsete
kuludega. Vead on samasugused nagu personalikulude puhul, kusjuures lisandub
risk, et projektide puhul jagatakse üldkulusid ebaõiglaselt või -ausalt.
Paljudel
juhtudel on kaudsed kulud kindel protsendimäär otsestest kuludest ning seega on
kaudsete kuludega seotud viga proportsionaalne otseste kulude veaga.
Programmiga
„Horisont 2020” ja Euratomi programmiga kehtestatakse mitu olulist
lihtsustamismeedet (vt punkt 2 eespool), millega vähendatakse veamäära kõikides
veakategooriates. Samas näitavad sidusrühmadega ja institutsioonidega edasise
lihtsustamise teemalised nõupidamised ning programmi „Horisont 2020” mõju
hinnang selgelt, et soovitakse tegelike kulude hüvitamisel põhineva
rahastamismudeli kasutamise jätkamist. Tulemuspõhist rahastamise, kindlate
summade või ühekordsete summeeritud väljamaksete süstemaatiline kasutamine
tundub praegu enneaegne, kuna sellist süsteemi ei ole varasemate programmide
raames katsetatud. Samas tähendab tegelike kulude hüvitamisel põhineva süsteemi
säilitamine seda, et jätkuvalt tekivad vead.
Seitsmenda
raamprogrammi auditeerimise käigus kindlaksmääratud vigade analüüs näitab, et
ligikaudu 25–35 % vigadest oleks võimalik vältida kavandatud
lihtsustamismeetmetega. Eeldatavasti väheneb veamäär 1,5 %, st ligikaudu 5 %-lt
umbes 3,5 %-le, st komisjoni teatises osutatud protsendimäärale, mille puhul
oleksid kontrolliga seotud halduskulud ja vearisk õiges tasakaalus.
Seepärast
leiab komisjon, et Euratomi programmi raames teadusuuringutega seoses tekkinud
kulude puhul on 2–5 % aastane veariskimäär realistlik eesmärk, võttes arvesse
kontrollide maksumust, eeskirjade keerulisuse vähendamiseks kavandatavaid
lihtsustamismeetmeid ning uurimisprojektide kulude hüvitamisega kaasnevat
riski. Programmide kehtivusaja lõpuks, pärast seda, kui on arvesse võetud auditite
ning sissenõudmiste ja korrigeerimiste mõju, on seatud lõppeesmärk saavutada
jääkveamäär 2 %-le võimalikult lähedal.
Programmi
„Horisont 2020” ja Euratomi programmi raames tehtud kulutuste
järelauditeerimisstrateegia puhul võetakse kõnealust eesmärki arvesse. Selle
aluseks on kogu programmi jooksul tehtud kulutuste ühe representatiivse valimi
finantsaudit, millele lisaks tehakse riskianalüüsi põhjal koostatud valimi
finantsaudit.
Järelauditite
koguarv piirdub rangelt sellega, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi
saavutamiseks ja strateegia rakendamiseks. Juhisena leiab komisjon, et kogu
programmitöö perioodi jooksul auditeeritakse maksimaalselt 7 % programmis
„Horisont 2020” ja Euratomi programmis osalejatest. Viimati saadud kogemused
näitavad, et auditeerimisele kuuluvad kulutused oleksid märgatavalt suuremad
(minimaalselt võiks arvestada 40 %ga).
Õigus-
ja korrapärasust käsitlevat järelauditeerimisstrateegiat täiendatakse
põhjalikuma teadusliku hindamise ja pettustevastase strateegiaga (vt punkt 2.3 allpool).
See
stsenaarium põhineb eeldusel, et otsuste tegemisel ei muudeta
lihtsustamismeetmeid märkimisväärselt.
Märkus:
käesolev osa käsitleb üksnes toetuste andmist, riigihankemenetluse kaudu
rakendatavate haldus- ja tegevuskulude suhtes kohaldatakse vigade
aktsepteeritava riski suhtes 2 % piirmäära.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Teadusuuringute
ja innovatsiooni eelarve eest vastutavad peadirektoraadid võitlevad kindlalt
pettuste vastu kõikides toetuste andmise menetluse etappides. Nad on arendanud
ja rakendavad pettuste vältimise strateegiat, mis hõlmab ka jälitusandmete
tõhusamat kasutamist, eelkõige uusimate IT-vahendite kasutamist, ning töötajate
koolitamist ja teavitamist. Pettuste ärahoidmise tagamiseks on välja töötatud
sanktsioonid ja asjakohased karistused pettuste eest. Sellekohaseid
jõupingutusi jätkatakse. Programmi „Horisont 2020” ja Euratomi programmi
käsitlevate ettepanekute puhul tagatakse pettusekindlus ja tehakse mõjuhinnang.
Üldkokkuvõtteks võib öelda, et kavandatud meetmetel peaks olema positiivne mõju
pettuste vastu võitlemisele, eelkõige pööratakse suuremat rõhku riskipõhisele
auditeerimisele ning põhjalikumale teaduslikule hindamisele ja kontrollile.
Rõhutada
tuleks asjaolu, et proportsionaalselt kogukuludega on avastatud pettuste arv
väga väike, ent sellest hoolimata kohustuvad teadusuuringute eelarve täitmise
eest vastutavad peadirektoraadid jätkuvalt võitlema pettuste vastu.
Komisjon
astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate
meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse,
korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa
kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade
eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
karistustega.
Komisjonil
või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal
ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on
programmi raames rahastatud liidu vahenditest.
Euroopa
Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või
kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad
toimuma määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk
on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest
rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud
Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
Ilma
et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide
ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega
ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva [otsuse/määruse] rakendamisest
tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt
õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.
3.         ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·
Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata ([34]) || EFTA riigid[35] || Kandidaatriigid[36] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 ||   || Liigendatud || EI || JAH/EI * || JAH || JAH
   ||   ||   ||   ||   ||
·
Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus…...….] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || 08 01 Halduskulud – teadusuuringud 08 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud 08 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad 08 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud   10 01 Otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna halduskulud 10 01 05 Otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud 10 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud 10 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad 10 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud 10 01 05 04 - Teadustegevuse infrastruktuurid     08 03 02 01 Euratom – tuumasüntees 08 03 02 02 Euratom – tuumalõhustumine ja kiirguskaitse 08 04 01 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises   10 03 Otsefinantseeritavate teadusuuringute tegevusassigneeringud – Euratom 10 03 01 Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus 10 03 02 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemises   || Liigendamata || EI || JAH/EI* || JAH || EI
* Türgiga peetakse
praegu läbirääkimisi seoses tuumauuringutealaste assotsieerimislepingutega
JRC taotleb uut eelarverida taristuinvesteeringute jaoks. Enamik
JRC rajatisi pärineb 1960. ja 1970. aastatest ega ole enam ajakohased. Sellest
tulenevalt peab JRC vastavalt oma mitmeaastasele tööprogrammile ehitama uusi
rajatisi ja ajakohastama olemasoleva taristu kooskõlas ELi ohutus- ja
julgeolekustandarditega ning ELi nn 20/20/20-keskkonnaeesmärkidega. JRC on
kehtestanud taristuarenduskava aastateks 2014–2020, milles määratakse kindlaks
investeerimisvajadused kuni aastani 2020 kõikides JRC tegevuskohtades ning neid
vajadusi kajastatakse kõnealusel uuel kavandataval eelarvereal.
JRC on komisjoni
üks peadirektoraat, mis ise asub viies eri riigis ja mille seitse
teadusinstituuti asuvad seitsmes liikmesriigis: Ispra (Itaalia), Geel (Belgia),
Petten (Madalmaad), Karlsruhe (Saksamaa) and Seville (Hispaania). JRC
uurimisrajatised hõlmavad tuumarajatisi ja suurt hulka ainulaadseid väga
spetsiifilisi laboreid, mis peavad vastama asukohariigi tuuma-, keskkonna- ja
ohutuseeskirjadele. Kõnealuste rajatiste tegevuse säilitamiseks ja nende
käitamiseks vajalikke spetsiaalseid tehnilisi teenuseid osutavad JRC töötajad
(sh ohutus- ja julgeolekuteenused, tuletõrje jne), kellega samaväärseid
komisjoni teistes talitustes ei ole.
Eelarverealt
10.01.05.01 rahastatakse JRC töötajate tabelis esitatud töökohal olevaid
ametnikke, samal ajal kui eelarverida 10.01.05.02 hõlmab ajutise lepinguga
koosseisuväliseid töötajaid (lepingulised töötajad, riigi eksperdid,
stipendiaadid, praktikandid jne), et JRC-l oleks võimalik säilitada
juhtpositsioon teadusuuringutes ja rahuldada erivajadusi, mis on seotud tema
ülesandega osutada komisjonile otsest teaduslikku toetust.
Sellised
eraldised personalile on peamiselt ette nähtud JRC tööprogrammide rakendamise
teaduslikesse meetmetesse kaasatud teadlaste ja tehnikute rahastamiseks.
Kõnealuste eelarveridade puhas „halduslik” osakaal on suhteliselt väike (alla
20 %), nagu kinnitas personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat oma
iga-aastase läbivaatamise käigus.
Eelarverida
10.01.05.03 on ette nähtud tuuma- ja mittetuumaotstarbelise teadus- ja
tehnikataristu toetamiseks. Suur osa kõnealuse rea eraldistest on ette nähtud
1) JRC instituutide normaalse töö tagamiseks (s.t hooldus, tehniline
sisseseade, vee-/gaasi-/elektrivarustus, ohutus/julgeolek, kiirguskaitse, IT,
telekommunikatsioonid, andmetöötlus jne) ning 2) ühekordseteks töödeks
(olemasolevate rajatiste renoveerimine ja ajakohastamine, vastavus uutele
standarditele jne).
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele – Kaudne teadustegevus         jooksevhindades – miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 1 || Arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv
 Kaudne teadustegevus ||   ||   || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 ||
 Eelarverida: 08 03 02 kokku || Kulukohustused || (1) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 ||   || 923.920
 Maksed || (2) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.535 || 196.821 || 185.766 || 923.920
 Eelarverida nr: 08 03 02 01 Eelarverida nr: 08 03 02 02 || Kulukohustused || (1) || 108.073 || 116.201 || 124.612 || 133.312 || 142.309 ||   || 624.507
 Maksed || (2) || 80.065 || 94.967 || 104.867 || 107.771 || 128.659 || 108.178 || 624.507
 Kulukohustused || (1) || 51.568 || 55.584 || 59.739 || 64.038 || 68.485 ||   || 299.414
 Maksed || (2) || 20.066 || 30.967 || 47.867 || 54.764 || 68.162 || 77.589 || 299.415
 Euratomi programmi vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[37] 08 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud 08 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad 08 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud   ||     17.780 2.240 7.007   ||     18.136 2.285 7.147   ||     18.498 2.330 7.290   ||     18.868 2.377 7.436   ||     19.246 2.425 7.585   ||         ||     92.529 11.657 36.465
 Eelarverida nr: 08 01 05 ||   || (3) || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 ||   || 140.650
 Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 ||   || 1064.570
 Maksed || =2+2a+3 || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 ||   || 923.920
 Maksed || (5) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.350 || 196.821 || 185.766 || 923.920
  Euratomi programmi vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || 0 || 140.650
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 ||   || 1064.570
 Maksed || =5+ 6 || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
Ei kohaldata

 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
jooksevhindades – miljonites eurodes (kolm kohta
pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU
 Teadusuuringute peadirektoraat / Otsene teadustegevus ||
  Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   || 0
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 <…> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) ||   ||   ||   ||   ||   || 0
jooksevhindades – miljonites eurodes (kolm kohta
pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || TOTAL
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 ||   || 1064.570
 Maksed || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570
3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele – Otsene
teadustegevus
                                                                                jooksevhindades
– miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 || Arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv
   Teadusuuringute Ühiskeskus Otsene teadustegevus ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta ≥ 2019 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr: 10.03 || Kulukohustused || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417
 Maksed || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417
 Eelarverida nr: 10.03.01 || Kulukohustused || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417
 Maksed || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417
 Euratomi programmi vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[38] 10 01 05            10 01 05 01             10 01 05 02             10 01 05 03 10 01 05 04 ||     126.796 61.598 11.205 38.706 15.286 ||     130.284 63.754 11.457 39.481 15.592 ||     133.874 65.986 11.715 40.270 15.903 ||     137.571 68.295 11.979 41.076 16.222 ||     141.377 70.686 12.248 41.897 16.546 ||   ||     669.901 330.319 58.604 201.430 79.549
 Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 ||   || 724.319
 Maksed || =2+2a+3 || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417
 Maksed || (5) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417
  Euratomi programmi vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 126.796 || 130.284 || 133.874 || 137.571 || 141.377 || 0 || 669.901
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || 0 || 724.319
 Maksed || =5+ 6 || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
jooksevhindades – miljonites eurodes (kolm kohta
pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU
 Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat / otsene teadustegevus ||
  Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <…> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) ||   ||   ||   ||   ||   ||
jooksevhindades – miljonites eurodes (kolm kohta
pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || > 2018 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || 0 || 724.319
 Maksed || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319
Üldine
hinnanguline mõju kuludele Kaudne teadustegevus + otsene teadustegevus          jooksevhindades
– miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 || Arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv
 Ülevaade Kaudne teadustegevus / otsene teadustegevus ||   ||   || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || Aasta || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 ||
 Eelarverida nr: 08 03 02 || Kulukohustused || (1) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 ||   || 923.920
 Maksed || (2) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.535 || 196.821 || 185.766 || 923.920
 Eelarverida nr: 10.03 || Kulukohustused || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417
 Maksed || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417
 Euratomi programmi vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[39] 08 01 05 10 01 05             || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || 0 || 140.650
     137.252 ||   140.950 ||   144.753 ||   148.669 ||   152.696 ||   0 0 ||   724.320
 Eelarverida nr: 08 01 05 / 10 01 05 ||   || (3) || 153.822 || 157.852 || 161.992 || 166.253 || 170.632 ||   || 810.551
 Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi assigneeringud / otsene teadustegevus KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 323.920 || 340.303 || 357.221 || 374.700 || 392.745 ||   || 1788.889
 Maksed || =2+2a+3 || 258.659 || 292.768 || 324.933 || 339.723 || 378.606 || 194.200 || 1788.889
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 170.098 || 182.451 || 195.229 || 208.447 || 222.113 ||   || 978.338
 Maksed || (5) || 104.837 || 134.916 || 162.941 || 173.470 || 207.974 || 194.200 || 978.338
  Euratomi programmi vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 153.822 || 157.852 || 161.992 || 166.253 || 170.632 ||   || 810.551
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 a assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 323.920 || 340.303 || 357.221 || 374.700 || 392.745 ||   || 1788.889
 Maksed || =5+ 6 || 258.659 || 292.768 || 324.933 || 339.723 || 378.606 || 194.200 || 1788.889
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Euratomi programmi vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–      ¨  Ettepanek/algatus
ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–      X  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[40] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRGID nr°1–8 kaudsete meetmete puhul[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund – Euratom – tuumasüntees || ** || ** || 100 || 108.073 || 100 || 116.201 || 100 || 124.612 || 100 || 133.312 || 100 || 142.309 || 500 || 624.507
 - Väljund – Euratom – tuumalõhustumine ||   ||   || 25 || 51.568 || 25 || 55.584 || 25 || 59.739 || 25 || 64.038 || 25 || 68.485 || 125 || 299.414
 Erieesmärgid nr 1–8 kokku kaudsete meetmete puhul ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRGID nr° 1–5 otseste meetmete puhul[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund – Euratom – otsesed teadusuuringud – JRC || *** || *** || 150 || 10.457 || 150 || 10.666 || 150 || 10.879 || 150 || 11.097 || 150 || 11.319 || 750 || 54.417
 Erieesmärgid nr 1–5 kokku otseste meetmete puhul || 150 || 10.457 || 150 || 10.666 || 150 || 10.879 || 150 || 11.097 || 150 || 11.319 || 750 || 54.417
 KULUD KOKKU || 275 || 170.098 || 275 || 182.451 || 275 || 195.229 || 275 || 208.447 || 275 || 222.113 || 1,375 || 978.338
(*)              Väljundite hinnanguline arv.
(**)            Teadusuuringute toetuse tavaline
väljund on aruanne, milles kirjeldatakse fakte, järeldusi ja tulemusi.
(***)          Väljundi liik: Tooted ja teenused
ELi poliitikakujundajate jaoks.
Väljundi keskmine kulu: Väljundite kulu võib olla väga erinev. Näiteks ei ole rutiinne teenus
(nt korrapärane saagiprognoos) võrreldav suure ja tõenäoliselt kalli uuringu
lõpparuandega, mille puhul läheb ühe uuringu koostamiseks vaja märkimisväärselt
vahendeid. Mõlemad on asjakohased ja kasulikud, kuid neil on eri eesmärk.
Näidatud keskmine kulu on kõigest matemaatiline arvutus, mis on saadud eelarve
jagamisel väljundite hinnangulise arvuga.
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–      ¨  Ettepanek/algatus
ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–      X  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[43] välja jäävad kulud || Kaudne teadustegevus || Otsene teadustegevus || Kaudne teadustegevus || Otsene teadustegevus || Kaudne teadustegevus || Otsene teadustegevus || Kaudne teadustegevus || Otsene teadustegevus || Kaudne teadustegevus || Otsene teadustegevus
 Personalikulud || 20.020 || 72.803 || 20.421 || 75.211 || 20.828 || 77.701 || 21.245 || 80.274 || 21.671 || 82.934
 Muud haldusliku iseloomuga kulud || 7.007 || 53.992 || 7.147 || 55.072 || 7.290 || 56.174 || 7.436 || 57.297 || 7.585 || 58.443
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 27.027 || 126.796 || 27.568 || 130.284 || 28.118 || 133.874 || 28.681 || 137.571 || 29.256 || 141.377
 KOKKU* || 27.027 || 126.796 || 27.568 || 130.284 || 28.118 || 133.874 || 28.681 || 137.571 || 29.256 || 141.377
*Kõnealuseid näitajaid võib väliste ressursside
kavandatud kasutamise tulemusel kohandada.
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab
personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018
 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 || X 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) ||   ||   ||   ||   ||
 || xx 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||
 || 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus)* || 140 || 140 || 140 || 140 || 140
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || 566 || 566 || 566 || 566 || 566
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[44]
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||
 || 08 01 04 40 [45] || - peakorteris[46] ||   ||   ||   ||   ||
 ||   || - delegatsioonides - ametnikud ja ajutised töötajad - lepingulised töötajad GFI-IV - riikide lähetatud eksperdid ||   ||   ||   ||   ||
 || 08 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)* || 35 || 35 || 35 || 35 || 35
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || 194 || 194 || 194 || 194 || 194
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 935 || 935 || 935 || 935 || 935
XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale
või eelarvejaotisele.
* Kõnealusest kogusummast on jäetud välja
ITERi projekti juhtimisega peakorteris (Brüssel) tegelevad ametnikud, ajutised
töötajad ja koosseisuvälised töötajad. Kõnealuseid
töötajaid on nimetatud ITERi projekti täiendavas teadusprogrammis.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi (otsesed ja kaudsed meetmed) rakendamisest tulenevad ülesanded, eelkõige tuumajäätmetekäitlusega, tuumaohutusega, tuumaenergiaalaste kaitsemeetmetega ja tuumajulgeolekuga seotud ülesanded. Nende ülesannete hulka kuulub ka Euratomi programmi alla kuuluvate JRC tuumarajatiste dekomisjoneerimiseks vajalik tegevus.
 Koosseisuväline personal
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
X Ettepanek/algatus on
kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase
finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
–      ¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik
paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
läbivaatamine[47].
Ei
kohaldata
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma
kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–
X  Ettepanek/algatus
hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014–2018
 Täpsustage kaasrahastav asutus || Programmiga ühinenud kolmandad riigid
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU* || Pm Kolmandate isikute osamaksed lisatakse hiljem
* Kolmandate isikute
osamaksed ei ole veel kindlaks määratud; need lisatakse hiljem.
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele

–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
–
X  Ettepanekul/algatusel on
järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
X          mitmesugustele
tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[48]
 2014–2018
   Punkt 6011* Punkt 6012* Punkt 6013 Punkt 6031**   ||   ||   pm pm pm pm
* Šveitsi osamakset ja
JETi ühisfondi osamakset hõlmavad kokkulepped ei ole veel lõplikult
vormistatud. Läbirääkimised Türgiga seoses tuumauuringutega on käimas.
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
08 04 01 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa
Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes,
tehnoloogia arendamises ja innovatsioonis
10 03 02 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa
Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja
tehnoloogia arendamises
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
Teatavad
assotsieerunud riigid võivad assotsieerimislepingute kaudu eraldada
raamprogrammi rahastamiseks täiendavaid vahendeid. Arvutusmeetod on kõnealustes
assotsieerimislepingutes kokku lepitud ning see ei pruugi kõigis lepingutes
samasugune olla. Enamikul juhul põhinevad arvutused assotsieerunud riigi SKP-l
võrreldes liikmesriigi SKPga; kõnealust protsenti kohaldatakse üldise eelarve
suhtes.
[1]               Euratomi
asutamislepingu artikkel 7.
[2]               KOM(2011)
48.
[3]               ELT
C, , lk .
[4]               ELT
C, , lk .
[5]               ELT
C ..., ..., lk …
[6]               Nõukogu
2. detsembri 2008. aasta järeldused tuumaenergia sektoris pädevustega seotud
vajaduse kohta (15406/08).
[7]               ELT L 358, 16.12.2006, lk 62.
[8]               ELT L 90, 30.3.2007.
[9]               KOM(2010) 546 (lõplik), 6.10.2010.
[10]             K(2005) 576 (lõplik), 11.3.2005
[11]             INI/2010/2079
[12]             ELT […]
[13]             ELT L 400, 30.12.2006, lk 1.
[14]             ELT C […]
[15]             EÜT L 107, 30.4.1996, lk 12.
[16]             ELT L 400, 30.12.2006, lk 60.
[17]             ELT L 400, 30.12.2006, lk 404.
[18]             ELT L 400, 30.12.2006, lk 434.
[19]             ELT C […].
[20]             ELT C […].
[21]             ELT C […].
[22]             ELT C […]
[23]             ELT C […]
[24]             EÜT L 177, 4.7.1984, lk 25.
[25]             Euroopa
Liidu Teatajas avaldamata.
[26]             EÜT
L 292, 15.11.1996, lk 2.
[27]             ELT
L 172, 2.7.2009, lk 18.
[28]             ELT
L 199, 19.7.2011, lk 1.
[29]             ABM
– tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
[30]             Vastavalt
finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
[31]             Eelarve
täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Määratletud
finantsmääruse artiklis 185.
[33]             http://www.trust-researchers.eu/
[34]             Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[35]             EFTA
– Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[36]             Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
[37]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[38]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[39]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[40]             Väljunditena
käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud
üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[41]             Vastavalt
punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
[42]             Vastavalt
punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
[43]             Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
teadustegevus.
[44]             Lepingulised
töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored
eksperdid delegatsioonides.
[45]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate
koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[46]             Peamiselt
struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa
Kalandusfond.
[47]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[48]             Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.