Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0490

Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks  /* KOM/2007/0490 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 31.8.2007KOM(2007) 490 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/1997 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”, mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004) kohaldamist Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile importi käsitlevas menetluses. |Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud algmäärust rakendades ning algmääruses sätestatud sisuliste ja menetluslike nõuete kohase uurimise tulemusena. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (EÜT L 316, 10.12.1999) lõpliku tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva ning Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes. Pärast meetme aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 18, kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 367/2006 (ELT L 68, 8.3.2006, lk 15) lõpliku tasakaalustava tollimaksu Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes. Pärast osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 1676/2001 (millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) määrusega (EÜ) nr 366/2006 (ELT L 68, 8.3.2006, lk 6). |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba uurimise käigus olnud võimalus oma huve algmääruses sätestatud korras kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõjuhindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida peab hindama. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Kuna komisjonil oli esmapilgul usutavaid tõendeid suurenenud subsideerimise kohta, algatas ta 2. augustil 2006 ex officio Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu osalise vahepealse läbivaatamise. India ühe eksportiva tootja, nimelt Jindal Poly Film Limited (edaspidi „Jindal”) subsideerimise uurimisega piirdunud läbivaatamise eesmärk oli hinnata, kas kehtiva tasakaalustava tollimaksu tase on piisav kahjustava subsideerimise tasakaalustamiseks. Läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et Jindal on saanud kõrgemaid subsiidiume kui näitas algne uurimine, eelkõige eellubade kava (Advance Licence Scheme), ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme) ja kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme) raames. Seega tehakse ettepanek suurendada tasakaalustava tollimaksu taset kooskõlas käesoleva uurimise tulemustega. Kuna määrusega (EÜ) nr 366/2006 Jindali suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksumäära tase oli 0 %, tuleks kõnealusesse määrusesse teha vastav muudatus. |Õiguslik alus Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõuet kirjeldada, kuidas hoitakse ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja kodanike finants- ja halduskoormus võimalikult madala ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalsena. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt(id): määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei ole ette nähtud teisi võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”),võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUSI Varasem uurimine ja kehtivad meetmed2.  Nõukogu kehtestas 6. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2597/1999[2] lõpliku tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile, edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tollimaks vahemikus 3,8 % kuni 19,1 % eraldi nimetatud eksportijate suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Äriühingu Jindal Poly Films Limited, endise nimega Jindal Polyester Limited[3] (edaspidi „Jindal” või „äriühing”) poolt toodetud ja ühendusse eksporditud PET-kile impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks oli 7 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998.3.  Pärast aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 18, säilitas nõukogu oma 27. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 367/2006[4] Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004.4.  Pärast vahepealset läbivaatamist seoses ühe teise India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited (edaspidi „Garware”) sudsideerimisega, muutis nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006[5] lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.II Osalise vahepealse läbivaatamise ex officio algatamine5.  Komisjonil oli esmapilgul usutavaid tõendeid, et Jindali subsideerimise tase oli võrreldes esialgse uurimisega tõusnud ning et kõnealused muutused on püsivad.III Uurimine6.  Seetõttu otsustas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatada ex officio osalise vahepealse läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikliga 19, mis piirdub Jindali subsideerimise tasemega, et hinnata, kas tuleb kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid jätkata, need kaotada või neid muuta. 2. augustil 2006. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas[6] teate kõnealuse läbivaatamise algatamise kohta.7.  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood kestis 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2006.8.  Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult Jindalile, India valitsusele ning äriühingutele Du Pont Tejin Films, Luksemburg, Mitsubishi Polyester Film, Saksamaa, Toray Plastics Europe, Prantsusmaa ja Nuroll, Itaalia, kes esindavad valdavat osa Euroopa PET-kile tootjatest (edaspidi „ühenduse tootmisharu”). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.9.  Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon Jindalile küsimustiku, mille äriühing koostöövalmilt täitis. Jindali valdustesse Indias tehti kontrollkäik.10.  Äriühingut Jindal, India valitsust ja ühenduse tootmisharu teavitati uurimise olulistest tulemustest ja neil oli võimalus esitada oma märkused. Äriühing Jindal esitas märkused, mida käsitletakse allpool. India valitsus ei esitanud märkusi.B. VAATLUSALUNE TOODE11.  Vaatlusalune toode on esialgse uurimise määratluse kohaselt polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mis on Indiast pärit ja tavaliselt deklareeritud CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all.C. SUBSIIDIUMIDI Sissejuhatus12.  Kättesaadava teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames väidetavalt anti subsiidiume:a) Üleriigilised kavad:i) eellubade kava;ii) imporditollimaksude hüvituskava;iii) ekspordisuunitlusega üksuste kava/erimajanduspiirkondade kava;iv) kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava;v) ekspordi tulumaksuvabastuse kava;vi) ekspordi krediteerimise kava;vii) tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat.13.  Kavad i–iv ja vii põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubanduse seadus”). Väliskaubanduse seadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevaid teadaandeid. India valitsus on avaldanud India väliskaubanduspoliitika mitmeaastase kava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009, mis järgnes varasemale ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevale dokumendile (FTP 2004-2009). Lisaks sellele on India valitsus avaldanud väliskaubanduspoliitika kava 2004–2009 reguleeriva menetlusjuhendi (HOP I 2004–2009), mida regulaarselt ajakohastatakse[7].14.  Alapunktis v nimetatud ekspordi tulumaksuvabastuse kavad põhinevad 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.15.  Alapunktis vi nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal juhendada kommertspanku ekspordikrediidi küsimuses.b) Piirkondlikud kavad16.  Kättesaadava teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuris komisjon ka Maharashtra osariigi omavalitsuse 1993. aasta ergutussüsteemi (edaspidi „ergutussüsteem”). Süsteem põhineb Maharashtra osariigi valitsuse tööstus-, energeetika- ja tööhõiveministeeriumi määrustel.II Üleriigilised kavad1. Eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS)a) Õiguslik alus17.  Kava üksikasjalik kirjeldus sisaldub väliskaubanduspoliitika kava 2004–2009 lõigetes 4.1.3 kuni 4.1.14 ja dokumendi HOP I 2004–2009 peatükkides 4.1 kuni 4.30. Kava asendati 2006. aasta aprillis, st pärast uurimisperioodi lõppu uue lubade andmise kavaga „Advance Authorisation Scheme”, kuid see paistab peamiselt olevat lihtsalt nimevahetus. Järgnev analüüs keskendub uurimisperioodi jooksul kehtivale eellubade kavale.b) Abikõlblikkus18.  Eellubade kava koosneb kuuest allkavast. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuskriteeriumide poolest. Toetavate tootjatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad vastavad füüsilise ekspordi eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava tingimustele. Peatööettevõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud väliskaubanduspoliitika kava 2004–2009 lõikes 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele (EOU), saavad taotleda soodustusi ALSi raames ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad taotleda vahetarnete ALSi. Soodustusi „ekspordiga samaväärsete toimingute” eest saavad taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel. Kuna Jindal kasutas uurimisperioodi jooksul kuuest allkavast ainult nelja esimest, kirjeldatakse allpool üksikasjalikumalt vaid neid.c) Rakendamine19.  Eellubasid väljastatakse:i) Tegeliku ekspordi jaoks: See on peamine allkava. See võimaldab tollimaksuvaba sisendmaterjalide importi konkreetse eksporditava toote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas.ii) Aastanõue. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval ekspordijõudlusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks sellist tollimaksuvabastusega materjali kasutatakse.iii) Ekspordiga samaväärsed toimingud. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendeid, mis on vajalikud selliste kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärselt” väliskaubanduspoliitika kava 2004–2009 lõike 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid käsitletakse ekspordiga samaväärsetena, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või ettevõttele, mis paikneb erimajandustsoonis.iv) Vahetarned. See allkava hõlmab juhtumeid, kus kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija valmistab vahetoote. Ta saab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja võib saada selle jaoks ALSi vahetarnete jaoks. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.20.  Nagu eespool märgitud, kasutas Jindal uurimisperioodi jooksul eellubade kava. Täpsemalt kasutas ta nelja alapunktides i–iv osutatud allkava.21.  Et India ametiasutused saaksid kontrolli läbi viia, on litsentsiomanikul seadusjärgne kohustus pidada ettenähtud vormis „tegelikkusele vastavat ja nõuetekohast arvestust loaga hõlmatud importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta” (HOP I 2004–2009, peatükk 4.30) (edaspidi „tarbimisregister”). Kontrollimine näitas, et äriühing ei pidanud nõuetekohaselt kõnealust tarbimisregistrit, st ei registreerinud seost sisendmaterjali ja tulemuseks oleva toote sihtpunkti vahel, nagu nõuab India valitsuse kehtestatud kord, hoolimata asjaolust, et ta mitte ainult ei ekspordi, vaid müüb tulemuseks olevat toodet ka siseturul.22.  Seoses eespool kirjeldatud allkavadega i ja iii fikseerib India valitsus nii imporditoetuse kui ekspordikohustuse (sealhulgas ekspordiga samaväärsed toimingud) mahu ja väärtuse, mis dokumenteeritakse litsentsil. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loa peal dokumenteerima. Nimetatud kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks India valitsus standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-out norms – SION) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud 2004.–2009. aasta menetlusjuhendi II osas. PET-kile ja vahetoote PET-laastude standardseid sisend- ja väljundnorme vähendati 2005. aasta oktoobris.23.  Seoses allkavaga iii tuleb märkida, et eellubade kavast tuleneva kohustuse täitmiseks tehtud ekspordiga samaväärsed toimingud hõlmasid peamiselt kontsernisisest müüki, st Jindali PET-laaste tootev üksus (millel puudub eraldi juriidilise isiku staatus) müüs PET-laastud edasiseks PET-kile tootmiseks Jindali ekspordisuunitlusega üksusele. Tooraine import toimus seoses vahetoote (PET-laastud) tootmisega. Teisisõnu käsitletakse allkava iii puhul omamaist müüki ekspordina.24.  Allkava iv puhul kantakse Jindali poolt siseturult ostetud kogused Jindali eelloalt maha ja kodumaisele tarnijale väljastatakse vahetarne eelluba. Sellise vahetarne eelloa omanik võib maksuvabalt importida selle toote tootmiseks vajalikku kaupa, mis edaspidi tarnitakse Jindalile toorainena vaatlusaluse toote tootmiseks.25.  Eespool osutatud allkava ii puhul (aastanõude eellubade kava) on loal dokumenteeritud üksnes imporditoetus. Loa valdaja on kohustatud „dokumenteerima seosed imporditavate sisendite ja tulemuseks oleva toote vahel” (HOP I 2004–2009, lõige 4.24A, alapunkt c).26.  Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast litsentsi väljastamist (18 kuud koos kahe võimaliku 6kuulise pikendusega, st kokku 30 kuud).27.  Kontrolli käigus selgus, et tarbimisregistris näidatud äriühingu põhitooraine tarbimismäärad ühe kilogrammi PET-kile tootmiseks sõltuvalt PET-kile kvaliteedist olid vastavast SIONist madalamad. See oli selgelt nii vana PET-kile ja PET-laastude SIONi puhul, ning on seda väiksemas ulatuses ka 2005. aasta septembris, st uurimisperioodi kestel jõustunud läbivaadatud SIONi puhul. Teisisõnu lubati Jindalil SIONi kohaselt tollimaksuvabalt importida rohkem toorainet kui tootmisprotsessis tegelikult tarvis. Seetõttu oli India väliskaubanduspoliitika kohaselt peetav tegelik tarbimisregister oluline kontrollielement. Ometi ei olnud registrit peetud nõuetekohaselt ja India valitsus ei ole seda siiani kontrollinud. Äriühing väitis, et India valitsus tasaarveldab ülemäärase soodustuse, kui litsents aegub, st 30 kuud pärast litsentsi väljastamist, kuna üldlevinud tava kohaselt kasutatakse kahte võimalikku ajapikendust, kumbki 6 kuud. Seda väidet ei saa aga kontrollida, kuna ühtegi Jindali kasutuses olevat litsentsi ei ole veel hüvitatud.28.  2005. aasta sügisel jõustunud muudatusi väliskaubanduspoliitika haldamises (kohustus saata India ametiasutustele tarbimisregister seoses litsentsi hüvitamise menetlusega) ei ole Jindali puhul veel rakendatud. Seega ei saa selle sätte de facto kohaldamist praegu kontrollida.e) Kokkuvõte29.  Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, kuna maksmisele kuuluvate imporditollimaksude kogumata jätmine on India valitsuse finantstoetus ja Jindalile kasulik, kuna see parandab tema likviidsust.30.  Lisaks sõltuvad neli Jindali kasutatud allkava (loetletud alapunktides i – iv) juriidiliselt ekspordijõudlusest ja seepärast peetakse neid konkreetseteks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust. Ilmselgelt puudutab see allkavasid i, ii ja iv, kuid isegi ekspordiga samaväärsete toimingute ALS vastab käesoleval juhul sellele kriteeriumile, kuna ekspordisuunitlusega üksusele tarnimise lõplik eesmärk on tegelik eksport.31.  Ühtegi praegusel juhul kasutatud allkavadest ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). India valitsus ei rakendanud efektiivselt oma kontrollsüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastamise skeemide korral III lisa II osa lõige 2). SIONid vaatlusaluse toote jaoks ei olnud piisavalt täpsed. Sellega on tõestatud, et SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende liigagi leebete standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Lisaks sellele ei olnud India valitsus korraldanud tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli.32.  Avalikustamisjärgsetes märkustes väitis äriühing, et peab nõuetekohast tarbimisregistrit ja seega on loodud piisav kontrollisüsteem vastavalt algmääruse II lisale. Lisaks väitis äriühing, et ALS toimib asendussüsteemina, nii et tollimaksuvaba sisendit saab kasutada siseturul müüdavate toodete valmistamiseks, kui tollimaksuvaba sisendit kasutatakse mõistliku aja jooksul kas otseselt või asenduse kaudu hiljem eksporditavate kaupade tootmiseks. Isegi kui äriühing pidas registrit vaatlusaluse toote teatud koguse tootmiseks kulunud tooraine kohta, ei suutnud ta tagada süsteemi, mille kaudu saaks kontrollida, milliseid sisendeid kasutati eksporttoote tootmiseks ja millistes kogustes, nagu on sätestatud India väliskaubanduspoliitika kavas (23. liide) ja algmääruse II lisa II osa punktis 4. Lisaks ei kasuta ta süsteemi, mis võimaldaks kontrollida, kas sisendite kogus, mille suhtes nõutakse tagastamist, ei ületa samalaadsete eksporttoodete kogust vastavalt III lisa II osa punktile 2. Käesoleval juhul väidab komisjon pärast hoolikat kaalutlemist, et tarbitud tollimaksuvaba sisendi ja eksporditud toote vahel puudub seos, seega ei ole piisavat kontrollisüsteemi.33.  Seepärast on kõnealused allkavad tasakaalustatavad.f) Subsiidiumi summa arvutamine34.  Subsiidiumi summa arvutati järgmiselt. Lugeja on vahetootja kaudu importimise puhul kasutatavate allkavade i–iii alusel imporditud materjali pealt saamatajäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) summa; allkava iv puhul on lugeja vaatlusaluse toote tootmiseks uurimisperioodi jooksul kasutatud sisendite pealt saamatajäänud imporditollimaksude summa.35.  Äriühing väitis oma avalikustamisjärgsetes märkustes, et PET-kile tootmiseks vajaliku tooraine tollimaksud on alates 2006. aasta märtsist, st pärast uurimisperioodi lõppu, langenud 15 %lt 7,5 %ni, ja taotles, et komisjon võtaks eellubade kava subsiidiumimäära arvutamisel seda muutust arvesse. Kuigi teatud juhtudel on pärast uurimisperioodi lõppu toimunud sündmusi arvesse võetud, piirdub see ainult erakorraliste asjaoludega, mida käesoleval juhul ei esine. Seega tuleb vastavalt algmääruse artiklile 5 ja artikli 11 lõikele 1 kõnealune taotlus tagasi lükata.36.  Lisaks väitis äriühing avalikustamisjärgsetes märkustes, et allkava iv alusel saadud soodustus oli tegelikult hinnaerinevus, mis tekib võrreldes sisendite tavalist omamaist ostmist ja sisendite ostmist pärast seda, kui ALSist on loobutud tarnija kasuks, ning tõi selle kohta mõningaid arvutusi, kuid ei esitanud tõendeid. Siiski on soodustus arvutatud litsentsil esitatud saamatajäänud tollimaksude alusel, samal ajal kui materjali müügi-/ostuhind on puhtalt äriline otsus, mis ei mõjuta maksmata tollimaksu summat. Igal juhul esitati väide esmakordselt pärast avalikustamist ja kuna komisjonil ei olnud võimalust seda kontrollida, jäeti see arvesse võtmata.37.  Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummadest maha. Lugejaks võeti kogu saamatajäänud imporditollimaksude summa, mitte ülemäärane tagastamine/maksuvabastus, nagu nõuab äriühing, kuna ALS ei vasta algmääruse II lisas sätestatud tingimustele. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 on nimetajaks ekspordikäive uurimisperioodil. Äriühing väitis, et ekspordiga samaväärsed toimingud tuleb arvata äriühingu kogu uurimisperioodi ekspordikäibe hulka. Kuna kõnealused toimingud aga tegelikult ei ole eksport vaid müük siseturul, ei saa neid ekspordi hulka liigitada ja seega ei kaasatud neid kogu ekspordikäibe summa hulka.38.  Eellubade kava suhtes kehtestatud subsiidiumimäär on 14,68 %.2. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS)a) Õiguslik alus39.  Imporditollimaksude hüvituskava kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2004–2009 lõikes 4.3.b) Abikõlblikkus40.  Tuvastati, et Jindal ei kasutanud uurimisperioodil DEPBS-kava, mistõttu nimetatud kava tasakaalustava mõju hindamine ei ole vajalik.3. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (EOUS)/erimajandustsoonide kava (SEZS)a) Õiguslik alus41.  Neid kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud väliskaubanduspoliitika kava 2004–2009 6. peatükis, dokumendis HOP I 2004–2009 (EOUS), 2005. aasta erimajandustsoonide seaduses ja selle alusel kehtestatud eeskirjades (SEZS).b) Abikõlblikkus42.  Kõiki äriühinguid, mis tegelevad teatud ulatuses oma toodangu või teenuste ekspordiga, välja arvatud puhtal kujul kaubandusettevõtjad, võib asutada kavade EOUS või SECZ kohaselt. Selgus, et Jindal kasutas uurimisperioodi jooksul ekspordisuunitlusega üksuste kava, aga mitte erimajandustsoonide kava. Seega keskendub analüüs ainult EOUSile.c) Rakendamine43.  Ekspordisuunitlusega üksuse võib asutada kõikjal Indias. See kava täiendab SEZS-kava.44.  Taotlus ekspordisuunitlusega üksuse staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest. Ekspordisuunitlusega üksuse skeemi kohaselt tunnustatud äriühingu staatus kehtib viis aastat ja seda saab hiljem pikendada.45.  Väliskaubanduspoliitika kavas 2004–2009 sätestatud ekspordisuunitlusega üksuse oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse.46.  Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele:i) imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seotud kaupade puhul (sealhulgas kapitalikaubad, tooraine ja tarbekaubad);ii) aktsiisivabastus kodumaalt hangitud kaupade puhul;iii) kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine;iv) võimalus müüa soodustollimaksude tasumise korral kuni 50 % ekspordi FOB-väärtusest siseturul;v) tegevuse alustamise järel 10aastane vabastus (kuid mitte kauem kui 2010. aastani) tulumaksuseaduse jagude 10A või 10B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust;vi) 100 % välisosaluse lubamine.47.  Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse 65. jao kohaselt tolli järelevalve all. Ekspordisuunitlusega üksused on seadusega kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis arvestust kogu impordi, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise ning ekspordi üle. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt pädevatele asutustele („kvartali- ja aastaaruanded”). Siiski ei pea [ekspordisuunitlusega üksus] „seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga”, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kava 2004–2009 lõikes 6.11.2.48.  Müük kodumaal toimub ja registreeritakse äriühingu enda kinnituse alusel. Ekspordisuunitlusega üksuste ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab pidevalt üksuse juures.49.  Jindal kasutas ekspordisuunitlusega üksuse kava, et importida selle alusel imporditollimaksuta kapitalikaupu ning taotleda kohalikult turult hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastust. Ta ei kasutanud tooraine imporditollimaksudest vabastamist, kuna ekspordisuunitlusega üksus kasutab PET-kile tootmiseks toorainena PET-laaste. PET-laaste toodetakse äriühingu teises üksuses ALS-kava alusel ostetud toormaterjalist.d) Järeldused EOU kohta50.  Ekspordisuunitlusega üksuse vabastamine kahte tüüpi imporditollimaksudest („põhitollimaks” ja „spetsiaalne lisatollimaks”) ning riikliku müügimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks saadud selle kava puudumisel, jääb saamata, millest ekspordisuunitlusega üksus saab kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna see parandab tema likviidsust.51.  Seega on baastollimaksust ja spetsiaalsest lisatollimaksust vabastamise ning müügimaksu tagastamise näol tegemist subsiidiumiga algmääruse artikli 2 tähenduses. Juriidiliselt sõltuvad need ekspordijõudlusest ning seepärast käsitletakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetsete ja tasakaalustatavatena. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordieesmärk, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kava 2004–2009 lõikes 6.1, on soodustuste saamise oluline eeltingimus.52.  Lisaks leidis kinnitust, et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastamise skeemide korral III lisa II osa lõige 2). Igal juhul ei ole ka kapitalikaupade vabastamine tollimaksudest lubatav tollimaksutagastuse süsteem, kuna kapitalikaupu ei tarbita tootmisprotsessis.53.  India valitsus ei korraldanud täiendavat uurimist tegelike sisendmaterjalide alusel, ehkki seda tuleks tõhusa kontrollsüsteemi puudumisel üldjuhul teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3), samuti ei tõendanud ta, et ülemäärast tagastamist ei toimunud.e) Subsiidiumi summa arvutamine54.  Vastavalt sellele on tasakaalustatavaks soodustuseks vabastus kõigist üldjuhul importimisel makstavatest tollimaksudest (baastollimaks ja spetsiaalne täiendav tollimaks) ning müügimaksu tagastus uurimisperioodi jooksul.i) Kodumaalt hangitud kaupadelt makstud riikliku müügimaksu tagastus55.  Lugeja määrati kindlaks järgmiselt: subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul tootmissektoris tehtud ostude (nt osade ja pakkematerjalide) tagastatud müügimaksu alusel. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.56.  Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 0,04 %.ii) Vabastus imporditollimaksust (baastollimaksust ja spetsiaalsest lisatollimaksust) ning riikliku müügimaksu tagastamine kapitalikaupade puhul57.  Algmääruse artikli 7 lõike 3 kohaselt arvutatakse soodustus imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu ja kapitalikaupade ostudelt makstud tagastatud müügimaksu põhjal, jagades mõlemad summad vaatlusalust toodet tootvas tööstuses kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale. Äriühing väitis, et see peaks olema amortisatsiooninorm, mida äriühing oma raamatupidamisaruannetes kasutab; artikli 7 lõike 3 nõuet tõlgendatakse aga nii, et see viitab amortisatsiooninormile, mis on määratletud äriühingu suhtes kohaldatavates õigusnormides, käesoleval juhul 1956. aasta äriühingute seaduses. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uurimisperioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja näitaks kogu kasu, mida subsiidiumi saaja on selle kava raames saanud. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha, nii saadi lugeja. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ja lõikele 3 on see subsiidiumisumma jaotatud vaatlusaluse toote müügist saadud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv ekspordijõudlusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Äriühing väitis, et ekspordiga samaväärsed toimingud tuleb arvata kogu ekspordikäibe hulka, kuid see väide lükati tagasi eespool põhjenduses 36 esitatud põhjustel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 1,26 %.58.  Seega oli kogu EOU-kava subsiidiumimarginaal Jindali jaoks 1,3 %.4. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS)a) Õiguslik alus59.  EPCGS-kava on üksikasjalikult kirjeldatud väliskaubanduspoliitika kava 2004–2009 5. peatükis ja dokumendi HOP I 2004–2009 5. peatükis.b) Abikõlblikkus60.  Kava alusel on abikõlblikud tugitootjate ja teenuse pakkujatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. Selgus, et Jindal kasutas seda kava uurimisperioodi jooksul.c) Rakendamine61.  Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni 10 aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks väljastab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu maksmisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist võimaldab kava kõigile selle alusel imporditud kapitalikaupadele 5-protsendilist vähendatud imporditollimaksu. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks.d) Kokkuvõte EPCGS-kava kohta62.  EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, kuivõrd India valitsus jääb ilma tulust, mida ta vastasel korral saaks. Lisaks toob tollimaksu vähendamine eksportijale kasu, sest impordi arvelt säästetud tollimaksude maksmata jätmine parandab tema likviidsust.63.  Peale selle sõltub EPCGS juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.64.  Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate kaupade tootmisel.e) Subsiidiumi summa arvutamine65.  Lugeja määrati kindlaks järgmiselt: subsiidiumisumma arvutati kooskõlas algmääruse artikli 7 punktiga 3 imporditud kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati PET-kile tootmisharus kõnealuste kapitalikaupade tavalisele amortisatsiooniperioodile, milleks pidi eespool põhjenduses 56 esitatud põhjustel olema 1956. aasta äriühingute seaduses määratletud amortisatsiooninorm, mitte äriühingu poolt tegelikult kasutatav amortisatsiooninorm. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.66.  Äriühing väitis, et ECPG-kava alusel Khanveli üksuse tarbeks tollimaksuvabalt imporditud kapitalikaubad ei ole enam kasutuses ning nende kaupadega seotud soodustust ei tohiks lugejasse arvata. Kuna aga ei ole tõendeid selle kohta, et kõnealused kaubad ei ole enam äriühingu käsutuses või et neid enam ei kasutata, peab komisjon selle väite arvestamata jätma.67.  Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv ekspordijõudlusest. Äriühing väitis, et ekspordiga samaväärsed toimingud tuleb arvata kogu ekspordikäibe hulka, kuid see väide lükati tagasi eespool põhjenduses 36 esitatud põhjustel. Jindal sai subsiidiumi 1,11 %.5. Ekspordi tulumaksuvabastuse kava (EITES)a) Õiguslik alus68.  Nimetatud kava õiguslik alus sisaldub 1961. aasta tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. Viimases sätestatakse igal aastal maksude kogumise alus ning mitmesugused vabastused ja mahaarvamised, mida on võimalik taotleda. Nt ekspordisuunitlusega üksused võivad taotleda tulumaksuvabastust 1961. aasta tulumaksuseaduse jao 10B alusel.b) Rakendamine69.  Kuna ei leitud, et Jindal oleks ekspordi tulumaksuvabastuse kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud kava tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik.6. Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS)a) Õiguslik alus70.  Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) üldistes ringkirjades IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.b) Abikõlblikkus71.  Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad. Selgus, et Jindal kasutas seda kava uurimisperioodi jooksul.c) Rakendamine72.  Nimetatud kava alusel sätestab RBI kohustuslikus korras ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära ülempiiri nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, „et muuta krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”. ECS koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast („pakenduskrediit”), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud krediiti, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, mis näeb ette käibekapitali laenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.73.  Nende RBI üldiste ringkirjade tulemusena saavad eksportijad ekspordikrediiti soodusintressimääraga, võrreldes tavalise kommertskrediidi („sularahakrediidi”) intressimääradega, mis määratakse kindlaks turul valitsevate tingimuste alusel.d) Kokkuvõte ECS-kava kohta74.  Vähendades rahastamiskulusid võrreldes turuintressimääradega, annavad eespool nimetatud soodusintressid kõnealusele eksportijale soodustuse algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. RBI on avalik-õiguslik asutus, kuuludes seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsuse” mõiste alla, ning ta annab kommertspankadele korralduse eksportivatele äriühingutele soodsa rahastamise võimaldamiseks. Nimetatud soodustingimustel rahastamine on samaväärne subsiidiumiga, mida loetakse algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks, kuna soodusintressimäärad sõltuvad ekspordijõudlusest.e) Subsiidiumi summa arvutamine75.  Subsiidiumisumma on arvutatud uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui oleks kohaldatud turu intressimäärasid nagu äriühingu võetud tavaliste kommertslaenude puhul. See subsiidiumisumma (lugeja) on jaotatud kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Jindal sai ECSi alusel kasu ning sai 0,1 % suuruse subsiidiumi.7. Tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat (DFRC)a) Õiguslik alus76.  Selle kava õiguslik alus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2004–2009 lõikes 4.2.b) Rakendamine77.  Kuna ei leitud, et Jindal oleks uurimisperioodi jooksul tollimaksuvaba täiendamise sertifikaadi alusel toetust saanud, ei ole nimetatud kava tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik.III Piirkondlikud kavadMaharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives, PSI)a) Õiguslik alus78.  Et soodustada tootmisettevõtete loomist osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele stiimuleid kava raames, mida üldiselt tuntakse „ergutussüsteemi” nimetuse all. Kava on pärast selle loomist korduvalt muudetud, 1. oktoobrist 1993 kuni 31. märtsini 2001 kohaldati „1993. aasta kava” ning viimane muudatus, PSI 2006, tehti 2006. aasta kevadel „Maharashtra tööstus-, investeerimis- ja infrastruktuuripoliitika 2006” raames ja see peaks kehtima 31. märtsini 2011. aastal. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on otsetoetused nn tööstuse edendamise subsiidiumide kaudu, vabastus kohalikust müügimaksust ja elektrimaksust ning kohaliku octroi- maksu tagasimaksmine.79.  Jindal saab toetust kuni 2011. aasta maini endiselt 1993. aasta ergutussüsteemi kava, mitte selle järglaste alusel. Seetõttu hinnati käesoleval juhul ainult 1993. aasta ergutussüsteemi kava.b) Abikõlblikkus80.  Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud investeerima vähearenenud piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Nimetatud piirkonnad liigitatakse vastavalt nende majandusarengule eri kategooriatesse (nt vähearenenud piirkond, vähem arenenud piirkond ja kõige vähem arenenud piirkond). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.c) Rakendamine81.  Riikliku müügimaksu tagastamine valmistoodangu müügi pealt. Kaupade suhtes kohaldatakse tavaliselt riiklikku müügimaksu (osariikidevahelise müügi puhul) või varasemal ajal osariigi müügimaksu (osariigi piires toimuva müügi puhul) erinevatel tasemetel sõltuvalt osariigist/osariikidest, kus tehinguid teostatakse. Alates 2005. aasta aprillist asendati Maharashtra osariigi müügimaksualased õigusaktid käibemaksusüsteemiga. Vabastuskava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Samamoodi vabastatakse määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes ise vastab kava tingimustele. Selgus, et Jindal kasutas seda maksuvabastust seoses uurimisperioodi jooksul toimunud müügitehingutega.82.  Elektrimaksu tagasimaksmise kava. Tingimustele vastavatele üksustele tagastatakse tootmise eesmärgil tarbitud elektrilt makstud elektrimaks seitsme aasta jooksul alates kaubandusliku tootmise alustamisest. Jindali puhul lõppes kõnealune seitsmeaastane periood 31. märtsil 2003. Seega ei vastanud Jindal enam elektrimaksu tagasimaksmise tingimustele.83.  Kohaliku octroi- maksu tagasimakse kava. Kohaliku maksuga maksustavad India kohalikud omavalitsused, sealhulgas Maharashtra osariigi valitsus, linna territoriaalpiiridesse toodavaid kaupu. Tööstusettevõtetel on õigus saada Maharashtra valitsuselt kohalik maks tagasi, kui nende tootmisrajatis paikneb osariigi territooriumil teatud kindlates linnades. Tagastatav kogusumma piirdub 100 %ga põhikapitali tehtud investeeringust. Jindali tehas asub väljaspool linnapiiri; seega on ta kohalikust maksust vabastatud ning kõnealune allkava ei ole järelikult käesoleval juhul kohaldatav.d) Järeldus Maharashtra osariigi valitsuse 1993. aasta ergutussüsteemi kohta84.  Jindal sai uurimisperioodi jooksul tagasi ainult müügimaksu valmistoodangu müügi pealt, mille kohta varem on leitud, et see ei too selle saajale mingit kasu (määruse (EÜ) nr 367/2006 põhjendus 114). Järelikult ei ole PSI käesoleval juhul tasakaalustatav.IV Tasakaalustatavate subsiidiumide summa85.  Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa on uuritud eksportiva tootja puhul 19,5 %. Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise.[pic]V Subsideerimisega seotud muutunud asjaolude püsivus86.  Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 uuriti, kas olemasolevast meetmest ei piisa kahju põhjustava tasakaalustatava subsiidiumi korvamiseks.87.  Tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul sai Jindal jätkuvalt India ametiasutustelt tasakaalustatavaid subsiidiume. Lisaks sellele on käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud subsiidiumi määr märkimisväärselt kõrgem esialgse uurimise käigus kindlaks tehtust. Puuduvad tõendid selle kohta, et kavad lähitulevikus katkestatakse või lõpetatakse.88.  Kuna on tõestatud, et äriühing saab palju suuremat subsiidiumi kui varem ning et tõenäoliselt saab ta edaspidigi suuremaid subsiidiumisummasid, kui esialgsel uurimisel kindlaks määrati, siis leitakse, et olemasolevast meetmest ei piisa kahju põhjustava tasakaalustatava subsiidiumi korvamiseks ning et meetmete taset tuleks seetõttu muuta, kajastamaks uusi uurimise tulemusi.VI Kokkuvõte89.  Pidades silmas Jindali subsideerimise osas tehtud järeldusi ning tuvastatud kehtivate meetmete ebapiisavust kahjustava tasakaalustatava subsiidiumi korvamiseks, tuleks Jindali suhtes kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu muuta, et kajastada subsideerimise uusi väljaselgitatud tasemeid.90.  Muudetud tasakaalustav tollimaks kehtestati käesoleva läbivaatamise käigus leitud uue subsiidiumimäära põhjal, kuna esialgse uurimise käigus arvutatud kahjumarginaal jääb kõrgemaks.91.  Kooskõlas algmääruse artikli 24 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõikega 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Jindali puhul on kehtestatud aga vaatlusaluse toote suhtes 0 % dumpinguvastane tollimaks, seega need sätted käesoleval juhul ei kehti.92.  Äriühingut Jindal, India valitsust ja ühenduse tootmisharu teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtivate meetmete muutmist ning neil oli võimalus märkuste esitamiseks. India valitsus ei esitanud märkusi, Jindali märkusi käsitleti aga põhjendustes iga asjaomase punkti juures.93.  Avalikustamisjärgsetes märkustes palus äriühing komisjonil heaks kiita hinnakohustis tuvastatud tasakaalustatavate subsiidiumide korvamiseks. Komisjon analüüsis äriühingu pakkumist ja leidis, et hinnakohustist ei saa heaks kiita. Tooterühmadel põhinevad hinnakohustised, nagu pakkus välja äriühing, annavad suure paindlikkuse toodete tehniliste omaduste rühmasiseseks muutmiseks. PET-kilel on mitmeid jätkuvalt arenevaid omadusi, mis määravad suures osas müügihinna. Seega on nende omaduste muutustel märkimisväärne mõju hindadele. Katse rühmasid alarühmadeks jagada, et neid füüsikaliste omaduste poolest ühetaolisemaks muuta, tooks kaasa rühmade mitmekordistumise, mis muudaks jälgimise teostamatuks, tehes importimisel tolliasutuste jaoks eriti keeruliseks tootetüüpide erinevuste eristamise ning toodete klassifitseerimise rühmade kaupa. Neil põhjustel peetakse hinnakohustise heakskiitmist ebaotstarbekaks algmääruse artikli 13 lõike 3 tähenduses. Jindalit teavitati ja talle anti võimalus esitada märkusi. Siiski ei muutnud tema märkused eespool esitatud järeldust.94.  Kuna varem Jindaliga seotud olnud äriühing India Polyfilms Limited ühines Jindaliga 1. aprillil 1999 ja ei moodusta enam eraldi üksust, jäeti see artikli 1 lõikes 2 esitatud loetelust välja,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Järgmiste äriühingute Indias toodetud impordi vaba netohinna suhtes enne tollimaksu tasumist ühenduse piiril kohaldatakse tollimaksu järgmiste määradega:Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 12,0 | A026 |Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 12,5 | A027 |Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,9 | A028 |Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 17,1 | A030 |MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 19,1 | A032 |Kõik teised äriühingud | 19,1 | A999’ |Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja[…] [1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.[3] ELT C 297, 2.12.2004, lk 2.[4] ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.[5] ELT L 236, 31.8.2006, lk 1.[6] ELT C 180, 2.8.2006, lk 90.[7] India kaubandus- ja tööstusministeeriumi 7. aprilli 2006. aasta teadaanne nr 1(RE-2006)/2004-2009.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0549

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2008/0549 lõplik */

		ETTRADE/XXXXBrüssel 12.9.2008KOM(2008)549 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIettepaneku taust || Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe importi käsitlevas menetluses. || Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas kõnealuses määrustes sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. || Ettepaneku valdkonnas kehtivad meetmedNõukogu määrus (EÜ) nr 1339/2002, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 123/2006. || Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata. |konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine || Konsulteerimine huvitatud isikutega || Menetlusega seotud huvitatud isikutele on juba antud võimalus algmääruse sätete kohaselt uurimise käigus oma huvisid kaitsta. || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine || Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. || Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmääruses ei nähta ette mõju üldist hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |ettepaneku õiguslik külg || Kavandatud meetmete kokkuvõteKomisjon algatas 24. juulil 2007 aegumise läbivaatamise seoses Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes ühendusse kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega.Kõnealune aegumise läbivaatamine algatati läbivaatamistaotluse põhjal, mille esitasid 24. aprillil 2007 kaks ühenduse tootjat, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse sulfaniilhappe toodangust.Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta sisaldab lõplikke järeldusi dumpingu, kahju ja ühenduse huvide kohta.Seega tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 23. oktoobril 2008. || Õiguslik alusNõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis pole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. || Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. || Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, sest kavandatud meedet kirjeldatakse eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda riiklike otsuste tegemist. || Märget selle kohta, et ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus on võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. || Õigusakti valik || Kavandatud õigusakt: määrus. || Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |Mõju eelarvele || Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis pole Euroopa Ühenduse liikmed [1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,ning arvestades järgmist:1. MENETLUS1.1. Kehtivad meetmed(1) Juulis 2002 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2002 [2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „kehtiv meede”) määraga 21 % Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärineva CN-koodi ex 2921 42 10 (TARIC-koodi 2921 42 10 60) alla kuuluva sulfaniilhappe impordi suhtes ning jääktollimaksu määraga 18,3 % Indiast pärineva impordi suhtes. Kehtestatud meetmed põhinesid algmääruse artikli 5 põhjal algatatud dumpinguvastase menetluse (edaspidi „esialgne uurimine”) tulemustel.(2) Samal ajal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2002 [3] Indiast pärineva sama toote impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu määraga 7,1 %.(3) Eespool nimetatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate menetluste raames kiitis komisjon otsusega 2002/611/EÜ [4] heaks India eksportiva tootja Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (edaspidi „Kokan”) pakutud hinnakohustuse.(4) Pärast algmääruse artikli 12 kohase absorptsioonivastase kordusuurimise läbiviimist suurendas nõukogu veebruaris 2004 määrusega (EÜ) nr 236/2004 [5] Hiinast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tõstes selle 21 %lt 33,7 %ni.(5) Detsembris 2003 teatas Kokan komisjonile, et soovib oma kohustusest vabatahtlikult taganeda. Seetõttu tunnistati komisjoni otsus kohustuse heakskiitmise kohta komisjoni otsusega 2004/255/EÜ [6] kehtetuks.(6) Aprillis 2005 algatas komisjon [7] pärast Kokani esitatud taotluse saamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ja määruse (EÜ) nr 2026/97 [8] (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”) artiklile 19 osalise vahepealse läbivaatamise, milles piirduti äriühingu pakutava kohustuse vastuvõetavuse uurimisega.(7) Otsusega 2006/37/EÜ [9] kiitis komisjon heaks Kokani dumpinguvastase ja tasakaalustava menetlusega seoses pakutud kohustuse Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes.(8) Samal ajal muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 123/2006 [10] nõukogu määrust (EÜ) nr 1338/2002, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes, ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1339/2002, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes, et võtta arvesse eespool nimetatud kohustuse heakskiitmist.1.2. Läbivaatamistaotlus(9) Pärast eelseisva aegumise teadaande [11] avaldamist sai komisjon 24. aprillil 2007 taotluse aegumise läbivaatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Kõnealuse taotluse esitasid kaks ühenduse tootjat (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab 100 % ühenduse sulfaniilhappe toodangust.(10) Taotluse esitajad väitsid ja esitasid esmapilgul usutavad tõendid dumpingu tõenäolise jätkumise ja/või kordumise ning ühenduse tootmisharule tekkiva kahju kordumise kohta seoses Hiinast ja Indiast (edaspidi „asjaomased riigid“) pärineva sulfaniilhappe impordiga.(11) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumisläbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 24. juulil 2007 Euroopa Liidu Teatajas [12] algatamise kohta avaldatud teadaandes aegumisläbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.1.3. Paralleelne uurimine(12) 24. juulil 2007 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteadaandega [13] algatas komisjon vastavalt subsiidiumivastaste algmääruse artiklile 18 ka aegumisläbivaatamise Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete kohta. See uurimine veel kestab.(13) 29. septembril 2007 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteadaandega [14] algatas komisjon vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artiklile 19 omal algatusel osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus subsideerimise tasandiga, sest komisjoni käsutuses oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mille kohaselt olid meetmete kehtestamise aluseks olnud subsideerimisega seotud asjaolud muutunud ning need muutused olid püsiva iseloomuga. See uurimine veel kestab.1.4. Uurimine1.4.1. Uurimisperiood(14) Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemiku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks oluliste trendide uurimine hõlmas ajavahemikku 2003. aastast uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).1.4.2. Uurimisega seotud isikud(15) Komisjon teavitas teadaolevalt asjast huvitatud eksportivaid tootjaid, importijaid ja kasutajaid, eksportivate riikide esindajaid ning taotluse esitajaid ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteadaandes sätestatud tähtaja jooksul.(16) Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja oma ärakuulamistaotlust konkreetselt põhjendasid.(17) Aegumise läbivaatamise raames saadeti küsimustikud kõikidele teadaolevatele asjast huvitatud isikutele, nimelt kahele ühenduse tootjale ning kõikidele teadaolevatele eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele.(18) Vastused küsimustikule saadi kahelt ühenduse tootjalt ja ühelt India eksportivalt tootjalt ning ka neljalt kasutajalt. Mitte ükski Hiina eksportiv tootja, samuti mitte ükski importija ei vastanud küsimustikule ega andnud uurimise käigus endast teada.(19) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja ühenduse huvide kindlakstegemiseks. Sellega seoses tegi komisjon kontrollkäike järgmiste äriühingute ruumidesse:a) India eksportiv tootja:CUF Quimicos Industrials, Estarreja, Portugal;c) kasutajad:| | | | | || | | | | || | | | | || | | | | || | | | | || | | | | || | | | | ||| | | | | || | | | | || | | | | || | | | | || | | | | || | | | | || | | | | || | | | | || | | | | || | | | | ||| | | | | || | | | | || | | | | || | | | | || | | | | ||| | | | | || | | | | || | | | | || | | | | ||| | | | | || | | | | ||| | | | | || | | | | || | | | | ||| | | | | || | | | | ||| | | | | || | | | | || | | | | || | | | | ||| | | | | || | | | | ||| | | | | || | | | | || | | | | ||| | | | | || | | | | ||| || || |– [15] (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklile 201. Tekkinud tollivõlg nõutakse sisse, kui komisjon tühistab hinnakohustusele antud heakskiidu.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […]LISAKui äriühing müüb ühendusse sulfaniilhapet, mille suhtes on võetud hinnakohustus, esitatakse faktuurarvel järgmised üksikasjad:1. Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”2. Hinnakohustuse heakskiitmist sätestava komisjoni otsuse 2006/37/EÜ artiklis 1 mainitud faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.3. Faktuurarve number.4. Faktuurarve väljastamise kuupäev.5. TARICi lisakood, mille alusel toimub arvel nimetatud kauba tollivormistus ühenduse piiril.6. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:– tootekood (product code number – PCN), mida kasutatakse hinnakohustuse tähistamiseks (nt „PA99”, „PS85” või „TA98”),– tootekoodi tehnilised/füüsikalised omadused, s.o PA99 ja PS85 puhul valge kergesti lenduv pulber ning TA98 puhul hall kergesti lenduv pulber,– äriühingu tootekood (company product code –CPC) number (kui see on olemas),– CN-kood,– kogus (tonnides).7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:– hind tonni kohta,– kohaldatavad maksetingimused,– kohaldatavad tarnetingimused,– kõik hinnaalandused ja hinnavähendid.8. Ühenduses asuva importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing esitab otse faktuurarve hinnakohustuse alla kuuluvate kaupade kohta).9. Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud kinnitus:„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ning Euroopa Komisjoni otsusega 2006/37/EÜ heaks kiidetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 196, 25.7.2002, lk 11.[3] EÜT L 196, 25.7.2002, lk 1.[4] EÜT L 196, 25.7.2002, lk 36.[5] ELT L 40, 12.2.2004, lk 17.[6] ELT L 80, 18.3.2004, lk 29.[7] ELT C 101, 27.4.2005, lk 34.[8] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[9] ELT L 22, 26.1.2006, lk 52.[10] ELT L 22, 26.1.2006, lk 5.[11] ELT C 272, 9.11.2006, lk 18.[12] ELT C 171, 24.7.2007, lk 18.[13] ELT C 171, 24.7.2007, lk.14.[14] ELT C 229, 29.9.2007, lk 9.[15] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk. 1).--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0715(02)

Ettepanek Nõukogu määrus, mis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 artikli XXIV lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa  /* KOM/2006/0715 lõplik - ACC 2006/0234 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.11.2006KOM(2006) 715 lõplik2006/0233 (ACC)2006/0234 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 artikli XXIV lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Tolliliidu laienemise kontekstis kohustavad GATTi XXIV artikli lõike 6 sätted EÜd astuma läbirääkimistesse kolmandate riikidega, kellel on läbirääkimisõigus mis tahes ühinejariigi suhtes, et leppida kokku kompenseerivas täpsustuses juhul, kui EÜ välise tariifikorra vastuvõtmise tulemuseks on tariifi kasv üle taseme, millega ühinejariik on ennast WTOs sidunud, võttes samal ajal arvesse tolliliidu teiste osaliste sama tariifirea tollimaksude vähendamist tolliliidu moodustamisel.2. 22. märtsil 2004 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel (KOM ettepanek 6792/04 WTO 34).3. Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides asutamislepingu artikli 133 kohaselt loodud komiteega ning lähtudes nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistest.4. Komisjon on pidanud läbirääkimisõigust omavate WTO liikmetega läbirääkimisi erikontsessioonide tühistamise üle seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite tühistamisega nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus.5. Läbirääkimiste tulemuseks on kirjavahetuse vormis leping Brasiiliaga.6. Käesoleva ettepanekuga palutakse nõukogul leping heaks kiita.2006/0233 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  22. märtsil 2004 andis nõukogu komisjonile loa alustada Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Ühendusega ühinemise käigus GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel läbirääkimisi teatavate WTO teiste liikmetega.2.  Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides asutamislepingu artikli 133 kohaselt loodud komiteega ning lähtudes nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistest.3.  Komisjon on lõpetanud läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelise lepingu sõlmimiseks kirjavahetuse vormis. See leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vaheline kirjavahetuse vormis leping erikontsessioonide tühistamise kohta seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite tühistamisega nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isiku(d), kellel on õigus artiklis 1 osutatud kirjavahetuse vormis lepingule alla kirjutada ja see ühenduse suhtes siduvaks muuta.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLEPINGkirjavahetuse vormis Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelseoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nimetatud kontsessioonide muutmisega nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus.Euroopa ühenduste kiriBrüssel,Lugupeetud …Pärast läbirääkimiste alustamist GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 ja XXVIII artikli alusel Euroopa ühenduste (EÜ) ja Brasiilia vahel seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nimetatud kontsessioonide muutmisega nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus lepivad EÜ ja Brasiilia kokku järgmises, eesmärgiga lõpetada läbirääkimised, mida alustati pärast seda, kui EÜ esitas 2004. aasta 19. jaanuaril WTOle teatise kooskõlas GATT 1994 XXIV artikli lõikega 6.EÜ nõustub lisama EÜ 25 tolliterritooriumi loendisse kontsessioonid, mis sisaldusid ka eelmises, EÜ 15 loendis.EÜ nõustub lisama EÜ 25 loendisse kontsessioonid, mis sisalduvad käesoleva lepingu lisas.Käesolev leping jõustub päeval, mil EÜ ja Brasiilia vahetavad kokkuleppekirjad pärast seda, kui pooled on kokkulepet oma menetluste kohaselt kaalunud. EÜ teeb oma parima, et asjakohased rakendusmeetmed jõustuksid enne 1. novembrit 2006 ja mitte hiljem kui 1. jaanuaril 2007.Euroopa Ühenduse nimelLEPINGkirjavahetuse vormis Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelseoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nimetatud kontsessioonide muutmisega nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigusBrasiilia kiri[koht],Lugupeetud …Viitan Teie kirjale, mille sisu on järgmine:„Pärast läbirääkimiste alustamist GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 ja XXVIII artikli alusel Euroopa ühenduste (EÜ) ja Brasiilia vahel seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nimetatud kontsessioonide muutmisega nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus lepivad EÜ ja Brasiilia kokku järgmises, eesmärgiga lõpetada läbirääkimised, mida alustati pärast seda, kui EÜ esitas 2004. aasta 19. jaanuaril WTOle teatise kooskõlas GATT 1994 XXIV artikli lõikega 6.EÜ nõustub lisama EÜ 25 tolliterritooriumi loendisse kontsessioonid, mis sisaldusid ka eelmises, EÜ 15 loendis.EÜ nõustub lisama EÜ 25 loendisse soodustused, mis sisalduvad kõnealuse kokkuleppe lisas.Käesolev leping jõustub päeval, mil EÜ ja Brasiilia vahetavad kokkuleppekirjad pärast seda, kui pooled on kokkulepet oma menetluste kohaselt kaalunud. EÜ teeb oma parima, et asjakohased rakendusmeetmed jõustuksid enne 1. novembrit 2006 ja mitte hiljem kui 1. jaanuaril 2007.“Mul on au väljendada oma valitsuse nõusolekut.Brasiilia nimelLisa- riigile (Brasiilia) määratud tariifikvoot 10124 tonni toorroosuhkrut rafineerimiseks (tariifiartikli number 1701 1110) kvoodijärgse tariifiga 98 eurot/tonn;- riigile (Brasiilia) määratud tariifikvoot 2332 tonni „Liigi Gallus domesticus kanade jaotustükid“ (tariifiartikli numbrid 0207 1410, 0207 1450, 0207 1470) kvoodijärgse tariifiga 0%;- lisada „värskete, jahutatud või külmutatud kanarümpade” (tariifiartikli numbrid 0207 1110, 0207 1130, 0207 1190, 0207 1210, 0207 1290) EÜ tariifikvoodile 49 tonni ( erga omnes ) kvoodijärgse tariifiga 131–162 eurot/tonn;- lisada „värskete, jahutatud või külmutatud kana jaotustükkide” EÜ tariifikvoodile (tariifiartikli numbrid 0207 1310, 0207 1320, 0207 1330, 0207 1340, 0207 1350, 0207 1360, 0207 1370, 0207 1420, 0207 1430, 0207 1440, 0207 1460) 4070 tonni ( erga omnes ) kvoodijärgse tariifiga 93–512 eurot/tonn;- lisada „kana jaotustükkide” (tariifiartikli number 0207 14 10) EÜ tariifikvoodile 1605 tonni ( erga omnes ) kvoodijärgse tariifiga 795 eurot/tonn;- lisada „värske, jahutatud või külmutatud kalkuniliha” (tariifiartikli numbrid 0207 2410, 0207 2490, 0207 2510, 0207 2590, 0207 2610, 0207 2620, 0207 2630, 0207 2640, 0207 2650, 0207 2660, 0207 2670, 0207 2680, 0207 2730, 0207 2740, 0207 2750, 0207 2760, 0207 2770) EÜ tariifikvoodile 201 tonni ( erga omnes ) kvoodijärgse tariifiga 93–425 eurot/tonn;- lisada „kalkuni külmutatud jaotustükkide” (tariifiartikli numbrid 0207 2710, 0207 2720, 0207 2780) EÜ tariifikvoodile 2485 tonni ( erga omnes ) kvoodijärgse tariifiga 0%;- avada maisile (tariifiartikli numbrid 1005 9000, 1005 1090) tariifikvoot 242 074 tonni ( erga omnes ) kvoodijärgse tariifiga 0%;- avada konserveeritud ananassidele, tsitrusviljadele, pirnidele, aprikoosidele, kirssidele, virsikutele ja maasikatele (tariifiartikli numbrid 2008 2011, 2008 2019, 2008 2031, 2008 2039, 2008 2071, 2008 3011, 2008 3019, 2008 3031, 2008 3039, 2008 3079, 2008 4011, 2008 4019, 2008 4021, 2008 4029, 2008 4031, 2008 4039, 2008 5011, 2008 5019, 2008 5031, 2008 5039, 2008 5051, 2008 5059, 2008 5071, 2008 6011, 2008 6019, 2008 6031, 2008 6039, 2008 6060, 2008 7011, 2008 7019, 2008 7031, 2008 7039, 2008 7051, 2008 7059, 2008 8011, 2008 8019, 2008 8031, 2008 8039, 2008 8070) tariifikvoot 2838 tonni ( erga omnes ) kvoodijärgse tariifiga 20%;- avada puuvilja- ja marjamahladele (tariifiartikli numbrid 2009 1111, 2009 1119, 2009 1911, 2009 1919, 2009 2911, 2009 2919, 2009 3911, 2009 3919, 2009 4911, 2009 4919, 2009 7911, 2009 7919, 2009 8011, 2009 8019, 2009 8032, 2009 8033, 2009 8035, 2009 8036, 2009 8038, 2009 9011, 2009 9019, 2009 9021, 2009 9029) tariifikvoot 7044 tonni ( erga omnes ) kvoodijärgse tariifiga 20%;- kaotada valgukontsentraatide (tariifiartikli number 2106 1080) 9% väärtuseline tollimaks;- avada šokolaadile (tariifiartikli number 1806) tariifikvoot 107 tonni ( erga omnes ) kvoodijärgse tariifiga 43%;- vähendada tubaka (tariifiartikli number 2401 1090) EÜ seotud tollimaksu määralt 11,2 MIN 22,0 eurot/100 kg neto MAX 56,0 eurot/100 kg neto määrale 10 MIN 22,0 eurot/100 kg neto MAX 56,0 eurot/100 kg neto;- muuta kõrgekvaliteedilise veiseliha EÜ tariifikvoodi (5000 tonni) kirjeldus järgmiseks: „kondita kõrgekvaliteediline veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud“, ning märkida saatjariigiks Brasiilia.FINANTSSELGITUS |KUUPÄEV: 11-07-2006 |1. | EELARVERUBRIIK 10. peatükk– Põllumajandussaaduste tollimaksud | ASSIGNEERINGUD: 4,960 miljonit eurot |2. | PEALKIRI: Nõukogu otsuse ettepanek, mis käsitleb kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel seoses GATT 1994 XXIV artikli lõikes 6 sätestatud kompenseeriva täpsustusega |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Asutamislepingu artikkel 133 |4. | EESMÄRGID: Järgida GATT 1994 X artiklit seoses tolliliidu laienemisega 1. mail 2004. |5. | FINANTSMÕJU | 12–KUULINE PERIOOD (miljonit eurot) | JOOKSEV EELARVEAASTA [n] (miljonit eurot) | JÄRGMINE EELARVEAASTA [n+1] (miljonit eurot) |5.0 | KULUD - EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) - RIIGIASUTUSED - MUUD |5.1 | TULUD - EÜ OMAVAHENDID (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD) - RIIKLIKUD | - 4,960 mln eurot (1) |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | KULUDE EELKALKULATSIOON |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD |5.2 | ARVUTAMISMEETOD |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | Ei kohaldata |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA? | Ei kohaldata |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | EI |6.3 | KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KAVANDADA TULEVASTES EELARVETES? | EI |MÄRKUSED: |SELETUSKIRI4.  Viidatakse nõukogu otsusele XXXX, mis käsitleb kokkuleppe sõlmimist Brasiiliaga pärast GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimisi.5.  Käesoleva nõukogu määruse ettepanekuga rakendatakse lepingut, millega ühendus on ühinenud.2006/0234 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb EÜ poolt GATT 1994 artikli XXIV lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87[2] kehtestati kaupade nomenklatuur (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”) ja määrati kindlaks ühise tollitariifistiku kokkuleppelised tollimaksumäärad.(2) Oma otsusega XX/XXX/EÜ, mis käsitleb kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel, kiitis nõukogu ühenduse nimel eespool nimetatud lepingu heaks eesmärgiga lõpetada GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel alustatud läbirääkimised,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa muudetakse ja täiendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tollimaksude ja mahtude kohaselt.Artikkel 2Kolmanda osa III jao 7. lisa (WTO tariifikvoodid, mille avavad ühenduse pädevad asutused) muudetakse järgmiselt:a) kohandatakse 5000 tonni „kondita „kõrgekvaliteedilise” liha“ EÜ tariifikvoodi määratlust: „Veiseliha jaotustükid, mis on saadud eranditult karjamaal kasvatatud 20–24 kuu vanustest härgadest ( novilhos ) või mullikatest ( novilhas ), kes on kaotanud oma keskmised piimalõikehambad, ent kellel on kuni neli jäävlõikehammast ning kes on piisavalt arenenud ja vastavad järgmistele veiserümpade liigitamise nõuetele: B- või R-klassi rümpade liha, millel on ümar kuni sirge konformatsioon ja mille rasvkatteklass on 2 või 3; jaotustükid, mis on märgistatud tähtedega „sc“ ( special cuts ) või etiketiga „sc“ nende kõrge kvaliteedi märkimiseks, tuleb pakendada kastidesse, millele on märgitud „kõrgekvaliteediline veiseliha““ asendatakse määratlusega „Kondita kõrgekvaliteediline veiseliha, värske, jahutatud või külmutatud“;b) lahtrisse „muud tingimused” lisatakse tekst: „Saatjariik: Brasiilia”.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikidesBrüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKombineeritud nomenklatuuri tõlgendusreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus esitatud ainult selgituseks ning kontsessioonid on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmisel kehtivate CN-koodide raames. Kui osutatud on ex CN-koodidele, tuleb kontsessioonid kindlaks määrata CN-koodi ja vastava kirjelduse kohaldamisega.Teine osa Tollimaksude loend |CN-kood | Kirjeldus | Maksumäär |2106 1080 | Valgukontsentraadid | Rakendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |2401 1090 | Tubakas | vähendada EÜ seotud tollimaksu määralt 11,2 MIN 22,0 eurot/100 kg neto MAX 56,0 eurot/100 kg neto määrale 10 MIN 22,0 eurot/100 kg neto MAX 56,0 eurot/100 kg neto |Kolmas osa Tariifilisad |CN-kood | Kirjeldus | Maksumäär |1701 1110 | Toorroosuhkur rafineerimiseks | riigile (Brasiilia) eraldatud tariifikvoot 10124 tonni kvoodijärgse tariifiga 98 eurot/tonn |0207 1410 0207 1450 0207 1470 | Liigi Gallus domesticus kanade külmutatud jaotustükid | riigile (Brasiilia) eraldatud tariifikvoot 2332 tonni kvoodijärgse tariifiga 0% |0207 1110 0207 1130 0207 1190 0207 1210 0207 1290 | Kanarümbad, värsked, jahutatud või külmutatud | Rakendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |0207 1310 0207 1320 0207 1330 0207 1340 0207 1350 0207 1360 0207 1370 0207 1420 0207 1430 0207 1440 0207 1460 | Kana jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud | Rakendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |0207 1410 | Kana jaotustükid | Rakendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |0207 2410 0207 2490 0207 2510 0207 2590 0207 2610 0207 2620 0207 2630 0207 2640 0207 2650 0207 2660 0207 2670 0207 2680 0207 2730 0207 2740 0207 2750 0207 2760 0207 2770 | Kalkuniliha, värske, jahutatud või külmutatud | Rakendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |0207 2710 0207 2720 0207 2780 | Kalkuni jaotustükid, külmutatud | Rakendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |1005 9000 1005 1090 | Mais | Rakendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |2008 2011 2008 2019 2008 2031 2008 2039 2008 2071 2008 3011 2008 3019 2008 3031 2008 3039 2008 3079 2008 4011 2008 4019 2008 4021 2008 4029 2008 4031 2008 4039 2008 5011 2008 5019 2008 5031 2008 5039 2008 5051 2008 5059 2008 5071 2008 6011 2008 6019 2008 6031 2008 6039 2008 6060 2008 7011 2008 7019 2008 7031 2008 7039 2008 7051 2008 7059 2008 8011 2008 8019 2008 8031 2008 8039 2008 8070 | Konserveeritud ananassid, tsitrusviljad, pirnid, aprikoosid, kirsid, virsikud ja maasikad | Rakendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |2009 1111 2009 1119 2009 1911 2009 1919 2009 2911 2009 2919 2009 3911 2009 3919 2009 4911 2009 4919 2009 7911 2009 7919 2009 8011 2009 8019 2009 8034 2009 8035 2009 8036 2009 8038 2009 9011 2009 9019 2009 9021 2009 9029 | Puuvilja- ja marjamahlad | Rakendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |1806 | Šokolaad | Rakendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 711/2006 (ELT L 124, 11.5.2006, lk 1). |Kõigi eespool toodud tariifiridade ja kvootide suhtes kohaldatakse täpset EÜ 15 tariifistiku kirjeldust.[1] ELT C […], […], lk […].[2] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr […]/2006 (ELT L […], […], lk […]).


Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0746

Ettepanek Nõukogu määrus millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 2347/2002  /* KOM/2004/0746 lõplik */

	Brüssel 29.11.2004KOM(2004) 746 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2347/2002(komisjoni esitatud)SELETUSKIRISüvamere kalavarud moodustuvad kaladest, mida püütakse mandrilavade peamistest püügipiirkondadest väljaspool. Need paiknevad mandrilava nõlvadel või seonduvad merealuste mägedega. Need liigid kasvavad aeglaselt ja ülepüük võib neid kergesti ohtu seada.Nõukogu 2002. aasta 16. detsembri määrusega nr 2340/2002, millega kehtestatakse 2003. ja 2004. aastaks püügivõimalused süvamere kalavarude osas,[1] ja nõukogu 2002. aasta 16. detsembri määrusega nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad üksikasjalikud juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused,[2] võeti kasutusele ajutised haldusmeetmed. Nüüd on tarvis kehtestada püügivõimalused 2005. ja 2006. aastaks, tuginedes teaduslikele andmetele, ja vastavalt mugandada üksikasjalikke juurdepääsunõudeid, kohandades süvamere kalalaevastiku võimsuse saadavalolevatele püügivõimalustele.Uued Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (RMN) teaduslikud andmed näitavad, et enimpüütavaid süvamereliike püütakse mittesäästvalt, mistõttu on RMN soovitanud viivitamata vähendada süvamerepüüki, välja arvatud juhul, kui suudetakse tõestada, et püütakse säästvalt. Praegu ei täideta seda tingimust üheski süvamere-püügipiirkonnas.RMN on mõista andnud, et kõnealuste liikide kaitsmiseks sobivaimad meetmed lähtuvad püügikoormuse piiramisest ja vähendamisest. Püügi piiramist püügimahtude haldamise teel peetakse siiski tarvilikuks lisameetmeks kaitsemeetmete rakendamisel.Kuna on pakiline vajadus neid liike kaitsta, on soovitav rakendada neid meetmeid ühepoolselt, püüdes samas jätkuvalt jõuda ühtlustatud meetmete suhtes muude asjaomaste riikidega kokkuleppele asjaomases piirkondlikus kalandusorganisatsioonis (Kirde-Atlandi Kalanduskomitee ehk KAK). Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja jagamine on ainuüksi ühenduse pädevuses. Ühenduse kohustused vees paiknevate elusvarude säästva kasutamise suhtes tulenevad nõukogu 2002. aasta 20. detsembri määruse nr 2371/2002[3] artiklist 2. Sellised püügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega, mis hõlmavad kalavarude ettevaatlikku majandamist ja säästvat kasutamist, muu hulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkuleppega, mis käsitleb siirdekalade ja piirialade kalavarude kaitset ja majandamist.Käesoleva eelnõu eesmärk on ette näha kalapüügivõimalused kooskõlas teaduslike andmetega.Kõikide käesoleva eelnõuga hõlmatud kalavarude puhul puuduvad piisavad andmed, mis tõestaksid nende jätkusuutlikkust. Uued varude parema bioloogilise seiramise kavad ei ole veel andnud vajalikku teavet, mistõttu on ettevaatuspõhimõtte kohaselt enamikul juhtudest asjakohane vähendada püügivõimalusi, kuni saab tõestada kalavarude jätkusuutlikkust. Käesoleva eelnõu koostamisel kasutati järgmist lähenemisviisi:-  kui teaduslikest andmetest nähtub vajadus vähendada püügikoormust või saaki teatava arvu võrra, kasutatakse seda arvu uute püügivõimaluste arvutamisel. Ühiskondlike ja majanduslike häirete leevendamiseks ei tohi ühenduse normmäärasid vähendada rohkem kui 50% ulatuses 2003. aasta saagist;-  kui teaduslikest andmetest nähtub vajadus suuresti vähendada püügikoormust või saaki, kuid ei nähtu täpset arvu, pakutakse välja 30% suurune püügivõimaluste vähendus;-  ühenduse normmäärade arvutamisel 2005. ja 2006. aastaks võeti vähenduste aluseks 2003. aastat käsitlevaid ühenduse püügiaruanded, juhul kui normmäär oli kehtestatud 2002. aastal. Nende juhtudel on liikmesriikide normmäärade puhul säilitatud sama võrdeline suhe kui 2002. aastal. Kui normmäära ei oldud kehtestatud, võeti aluseks 2001.–2003. aasta keskmisi, rahvusvahelistele organisatsioonidele teatatud saake, kui sellised andmed olid saadaval. Muudel juhtudel kasutati võrdlusalusena värskeimaid asjakohaseid andmeid;-  kui olemasolevad normmäärad on väga väikesed (suurusjärgus 50 tonni ja mõeldud kaassaagi hõlmamiseks), ei pakuta välja vähendusi, et vältida vette tagasi laskmise kohustuse tekkimist;-  arvestades teaduslikke andmeid, mille kohaselt on atlandi karekala püük RMNi VII püügipiirkonnas "üleliia suur", pakutakse välja normmäärade 50% suurune vähendamine üheskoos selle liigi suhtes kohaldatava keelualaga VI püügipiirkonnas (kus varud on suuresti ammendunud). Täiendavate keelualade kehtestamist rahvusvahelistes vetes arutatakse KAK raames.Süvalesta puhul pakub komisjon IIa (EÜ veed), IV ja VI püügipiirkonnas (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed) välja ka saagi ülemmäära kehtestamise varude kogu levikuala suhtes. Selline ülemmäär vastab saagi 30% suurusele vähenemisele, võrreldes ajavahemikuga 2001.–2003. aasta. Igal juhul ei kahjusta sellele piirkonnale väljapakutud püügipiirangud nendele varudele Gröönimaa vetes ettenähtud suhtelist püsivust.Käesolev eelnõu on kooskõlas neljanda protokolli, milles sätestatakse ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalastuskokkuleppega ettenähtud kalapüügitingimused,[4] artikliga 1, kus on kirjas, et normmäärad kehtestatakse igal aastal, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke andmeid.Käsikäes normmäärade suuruse üldise vähendamisega pakutakse välja süvamereliikide püügiluba omavate kalalaevade püügikoormuse vähendamine 30% võrra, lähtuvalt teaduslikel andmetel põhinevatest soovitustest vähendada püügikoormust nende liikide osas.EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2347/2002EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 2002. aasta 20. detsembri määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühise kalanduspoliitika kohase kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta[5] ja eriti selle artiklit 20,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mida on vaja, et tagada juurdepääs vetele ja varudele ning säästev kalapüük, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke andmeid.(2) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 kohaselt on nõukogul kohustus kehtestada püügipiirkondade või püügipiirkonnarühmade lõikes kalapüügivõimalused ja jaotada need ettenähtud tingimuste kohaselt.(3) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (RMN) värskeimad teaduslikud andmed näitavad, et teatavaid süvamere kalavarusid püütakse mittesäästvalt ja et nende kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks nende varude osas vähendada püügivõimalusi.(4) Lisaks sellele on RMNi andmete kohaselt atlandi karekala püük RMNi VII püügipiirkonnas üleliia suur. Samuti nähtub teaduslikest andmetest, et atlandi karekala varud on VI püügipiirkonnas suuresti ammendunud, ja teatavatel aladel on täheldatud selle liigi ohustatud kogumeid. Seetõttu on asjakohane keelata atlandi karekala püük nendel aladel.(5) Ühendus on osaline Kirde-Atlandi kalanduskonventsioonis, mille raames on soovitatud piirata teatavatele süvamereliikidele avalduvat püügikoormust. Seetõttu peaks ühendus seda soovitust rakendama.(6) Normmäärade tõhusaks haldamiseks tuleks kehtestada üksikasjalikud tingimused, mille kohaselt püük peab toimuma.(7) Süvamereliikide püüdmist käsitlevate üksikasjalike juurdepääsutingimustega hõlmatud liigid peaksid olema samad kui need, mis on hõlmatud süvamereliikide püügipiirangutega. Seetõttu tuleks süvalest arvata nende liikide hulka, mida võib püüda üksnes eripüügiluba omavate laevadega.(8) Nõukogu 1996. aasta 6. mai määruse (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide ning normmäärade haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel,[6] artikli 2 kohaselt on vaja ära märkida, milliste varude suhtes kohaldatakse nimetatud määruses sätestatud mitmesuguseid meetmeid.(9) RMNi teaduslikud andmed, mis käsitlevad enamikku süvamereliikidest, näitavad, et püügikoormust tuleks vähendada. Süvamereliikide püüdmiseks kasutatavate laevade kasutamist piiravate erimeetmete puudumisel on seetõttu asjakohane muuta lubatud püügikoormust, kohandades kalalaevastiku võimsust teaduslike andmete kohaselt.(10) Käesolevas määruses sätestatud meetmed tuleks kehtestada vastavalt RMNi püügipiirkondadele, mis on määratletud nõukogu 1991. aasta 17. detsembri määruses (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nimisaaki käsitleva statistika esitamise kohta,[7] ja KAIK (Kesk-Atlandi Idaosa Kalanduskomitee) piirkondadele, mis on määratletud nõukogu 1995. aasta 23. oktoobri määruses (EÜ) nr 2597/95 teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades kalastavate liikmesriikide nimisaaki käsitleva statistika esitamise kohta.[8](11) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas asjakohaste ühenduse õigusnormidega, eeskätt komisjoni 1987. aasta 20. mai määrusega (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad,[9] nõukogu 1983. aasta 22. septembri määrusega (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad,[10] nõukogu 1993. aasta 12. oktoobri määrusega (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav järelevalvesüsteem,[11] nõukogu 1997. aasta 18. detsembri määrusega (EÜ) nr 88/98, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks,[12] nõukogu 1994. aasta 27. juuni määrusega (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted,[13] ja nõukogu 1998. aasta 30. märtsi määrusega (EÜ) nr 850/98, mis käsitleb kalavarude kaitset noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu,[14]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalaliikide varude osas ühenduse vetes ja teatavates ühendusevälistes vetes asuvate piirkondade lõikes, kus nõutakse püügipiiranguid, ja üksikasjalikud tingimused püügivõimaluste kasutamiseks.Artikkel 2Mõisted1. Käesolevas määruses tähendab „süvamere-kalapüügiluba“ määruse (EÜ) nr 2347/2002 artiklis 3 osutatud kalapüügiluba.2. RMNi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) ja KAIK (Kesk-Atlandi Idaosa Kalanduskomitee) piirkonnad on määratletud vastavalt määrustes (EMÜ) nr 3880/91 ja (EÜ) nr 2597/95.Artikkel 3Kalapüügivõimaluste kehtestamineÜhenduse kalalaevadele kehtestatud kalapüügivõimalused süvemereliikide varude osas on esitatud I lisas.Artikkel 4Liikmesriikidevaheline jaotusI lisas sätestatud liikmesriikidevaheline kalapüügivõimaluste jaotus ei piira:a) määruse (EMÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaseid vahetusi;b) määruse (EMÜ) nr 2487/93 artikli 21 lõike 4 ja artikli 32 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 kohaseid ümberjaotusi;c) määruse (EÜ) nr 847/96[15] artikli 3 kohast täiendavate lossitavate koguste lubamist;d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 ja määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi.Artikkel 5Normmäärade paindlikkusMääruse (EÜ) nr 847/96 kohaldamisel käsitletakse kõiki käesoleva määruse I lisas sisalduvaid normmäärasid „analüütiliste“ normmääradena.Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõikes 2 sätestatud karistustegureid kõnealuste normmäärade suhtes siiski ei kohaldata.Artikkel 6Saagi ja kaassaagi lossimise tingimusedKäesoleva määrusega kehtestatud kalapüügivõimalustega hõlmatud varudest pärinevaid kalu võib jätta pardale või lossida üksnes juhul, kui need püüti sellise liikmesriigi laevaga, kelle normmäär ei ole ammendunud. Kõik lossitud kogused arvatakse normmäärast maha.Esimest lõiku ei kohaldata saakide suhtes, mis on püütud määruse (EÜ) nr 850/98 kohaste teadusuuringute raames ja mida ei arvata normmäärast maha.Artikkel 7Püügikoormuse piiramineLiikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvate laevade puhul ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 IV lisas kirjeldatud viisil arvutatud püügikoormus, mis avaldub süvamere kalavarudele, ei ületa 2005. ega 2006. aastal 70% kõnealusel viisil arvutatud 2003. ja 2004. aasta keskmisest püügikoormusest.Artikkel 8Atlandi karekala1. Atlandi karekala kaitsealad on määratletud järgmiste merepiirkondadena:a) merepiirkond, mida ümbritsevad loksodroomid, mis järjestikku ühendavad järgmisi punkte:57° 00' N, 11° 00' W57° 00' N, 8° 30' W55° 00' N, 8° 30' W55° 00' N, 11° 00' W57° 00' N, 11° 00' W;b) merepiirkond, mis paikneb 40 meremiili piires selle loksodroomi mis tahes punktist, mis asub punktide 54° 10' N, 11° 30' W ja 54° 30' N, 11° 30' W vahel;c) merepiirkond, mis paikneb 40 meremiili piires punktist 54° 00' N, 13° 00' W;d) merepiirkond, mis paikneb 40 meremiili piires punktist 53°00'N, 15°00'W.e) merepiirkond, mis paikneb 40 meremiili piires selle loksodroomi mis tahes punktist, mis asub punktide 52° 00' N, 15° 00' W ja 52° 30' N, 15° 00' W vahel;f) merepiirkond, mis paikneb 40 meremiili piires selle loksodroomi mis tahes punktist, mis asub punktide 51° 00' N, 15° 00' W ja 51° 43' N, 15° 00' W vahel.Neid punkte ja vastavaid loksodroome ning laevaasukohti mõõdetakse standardi WGS84 kohaselt.2 Süvamere-kalapüügiluba omavad laevad, mis on sisenenud atlandi karekala kaitsealasse, ei jäta pardale ega laadi ümber atlandi karekala ega lossi atlandi karekala mis tahes selliste püügiretke lõpus, mille käigus laev on sisenenud 1 lõikes määratletud merepiirkonda.Artikkel 9Määruse (EÜ) nr 2347/2002 muutmineMäärust (EÜ) nr 2347/2002 muudetakse järgmiselt.1. Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatelt ja nende territooriumil registreeritud laevadelt, millega püütakse ja mille pardale jäetakse igal kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike ja süvalesta, nõutakse süvamere-kalapüügiluba.Siiski on keelatud püüda ja pardale jätta, ümber laadida või lossida süvamereliikide ja süvalesta ühtekokku rohkem kui 100 kg iga merereisi vältel, välja arvatud juhul, kui kõnealusel laeval on süvamere-kalapüügiluba.“2. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:“Artikkel 42003. ja 2004. aasta puhul arvutavad liikmesriigid süvamereliikidele avalduva püügikoormuse IV lisas kirjeldatud viisil.”3. Käesoleva määruse II lisa lisatakse IV lisaks.Artikkel 10JõustumineKäesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISA1. osaLiikide ja liigirühmade määratlusIgas piirkonnas viidatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras, nagu allpool esitatud. Käesoleva määruse kohaldamiseks on allpool esitatud ka üldnimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel.+++++ TABLE +++++Mõiste "deep sea sharks" hõlmab järgmistesse liikidesse kuuluvaid haisid: portugali süvahai ( Centroscymnus coelolepis ), hall lühiogahai ( Centrophorus squamosus ), pikk-koonhai ( Deania calceus ), šokolaadogahai ( Dalatias licha ), suur tumehai ( Etmopterus princeps ), harilik tumehai ( Etmopterus spinax ), must koletishai ( Centroscyllium fabricii ), kare ogahai ( Centrophorus granulosus ), mustsuu-koerhai ( Galeus melastomus ), hiir-saagrai ( Galeus murinus ), islandi koerhailane ( Apristuris spp. ).2. osaPüügipiirangutega piirkondades ühenduse laevadele kehtivad aastased kalapüügivõimalused liikide ja piirkondade lõikes (elusmassi tonnides)Kõik viited tähistavad RMNi allpiirkondi, kui teisiti ei ole märgitud.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++II LISAPüügikoormuse arvutamine1. Iga liikmesriik teeb kindlaks iga tema lipu all sõitva ja asjakohasel aastal süvamere-kalapüügiluba omanud laevale paigaldatud mootorite koguvõimsuse kilovattides, mõõdetuna kalalaevade omadusi määratleva nõukogu 1986. aasta 22. septembri määruse (EMÜ) nr 2930/86[16] kohaselt. Samuti teevad liikmesriigid iga aasta puhul kindlaks nende päevade arvu, mil igal asjakohasel laeval oli nõukogu määruses (EÜ) nr 2347/2002 kirjeldatud süvamere-kalapüügiluba.2. Iga laeva puhul arvutatakse süvamereliikidele avalduv püügikoormus nii, et nende päevade arv, mil laeval oli süvamere-kalapüügiluba, korrutatakse laevale paigaldatud mootorite kilovattides väljendatud koguvõimsusega.3. Liikmesriigikohane süvamereliikidele avalduv püügikoormus on kõikide asjakohase liikmesriigi lipu all sõitvate laevade kõnealuste püügikoormuste summa.[1] EÜT L 356, 31.12.2002, lk 1.[2] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.[3] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[4] ELT L 237, 8.7.2004, lk 3.[5] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[6] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.[7] EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1.[8] EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1.[9] EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.[10] EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1965/2001 (EÜT L 268, 09.10.2001, lk 23).[11] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1-35).[12] EÜT L 9, 15.1.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ)…[13] EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.[14] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ)…[15] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3[16] EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11).