				|

		52013PC0312

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 /* COM/2013/0312 final - 2013/0164 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Copernicus on Maa seire Euroopa programmi ehk
GMESi (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire) uus nimi. Copernicus või pigem
selle eelkäija loodi ELi programmina GMESi käsitleva määrusega (EL)
nr 911/2010. See hõlmab ELis ja liikmesriikides poliitika kujundamise,
rakendamise ja seire eest vastutavatele kasutajatele keskkonna- ja
julgeolekuküsimuste kohta täpsete ja usaldusväärsete andmete ja teabe
katkematut tagamist. Copernicuse eesmärk on tagada Euroopale pidev, sõltumatu ja
usaldusväärne juurdepääs seireandmetele ja -teabele. ELi investeeringuga
soovitakse täita seirelüngad, võimaldades juurdepääsu olemasolevatele
vahenditele ja töötades välja operatiivteenused.
Copernicus koosneb kuuest teenusest:
merekeskkonna seire, atmosfääri seire, maismaa seire, kliimamuutuste seire ning
hädaolukordade ohjamine ja julgeolekuküsimuste tugiüksus. Copernicus kasutab
satelliitidelt ja in situ paiknevatelt anduritelt – näiteks poidelt,
õhupallidelt või õhuanduritelt – saadud andmeid, et anda õigeaegset ja
usaldusväärset lisaväärtusega teavet ning esitada õigeaegseid ja
usaldusväärseid lisaväärtusega prognoose näiteks põllumajanduse ja kalanduse,
maakasutuse ja linnaplaneerimise, metsatulekahjude kustutamise, katastroofidele
reageerimise, meretranspordi või õhusaaste seire toetamiseks.
Copernicus toetab ka majanduse stabiilsust ja
kasvu, sest täielik ja vaba juurdepääs seireandmetele ja teabematerjalidele
edendab äriliste rakenduste (järgmise etapi teenused) loomist paljudes eri
valdkondades. See kuulub aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
strateegia „Euroopa 2020” programmide hulka ning on paljudes liidu
poliitikavaldkondades avalduva kasu tõttu kaasatud „Euroopa 2020”
tööstuspoliitika algatusse.
ELi ja valitsustevaheliste vahenditega välja
töötatud kosmoseinfrastruktuuri kasutamise ja uuendamise rahastamisega ei tule
liikmesriigid tekkivate kulude tõttu üksi optimaalselt toime. Euroopa riigid on
operatiivse meteoroloogia kosmoses paikneva seireinfrastruktuuri valdkonnas
ühendanud Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsiooni
(EUMETSAT) raames oma vahendid, et töötada välja ja võtta kasutusele
meteoroloogilised satelliidid. Euroopa riigid töötasid kas Euroopa
Kosmoseagentuuri (ESA) või riiklike kosmoseagentuuride kaudu välja ka
keskkonnasatelliitide katseeksemplarid. Nad ei suutnud siiski leida viisi,
kuidas teha koostööd seoses keskkonnaseire jätkuvate operatiivprogrammide
rahastamisega. Sellise seire jätkamise vajadus on muutumas ülioluliseks,
arvestades järjest suurenevat poliitilist survet riigiasutustele võtta
keskkonna, julgeoleku ja kliimamuutuste valdkonnas vastu teadmistel põhinevaid
otsuseid ja järgida rahvusvahelisi kokkuleppeid.
Üleeuroopalise või ülemaailmse ulatusega
teenuste puhul ei piisa liikmesriigiti võetud meetmetest, et täita kavandatud
meetmete eesmärke, sest eri liikmesriikide panused tuleb koondada Euroopa
tasandil. Muude teenuste (nt hädaolukorra kaardid või väiksema geograafilise
ulatusega temaatilised maismaaseirekaardid) osutamine on tõhusam ühenduse
tasandil kahel põhjusel. Esiteks võimaldab kosmoses või in situ
paiknevate andurite kaudu saadud sisendandmete ühtlustatum ja keskne haldamine
saavutada mastaabisäästu.
Teiseks aitab Maa seire teenuste
liikmesriikide tasandil koordineeritud osutamine vältida töö dubleerimist ja
tõhustab ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise kontrollimist
läbipaistvate ja objektiivsete kriteeriumide alusel. Üksnes liikmesriikide
tasandil esitatav võrreldav teave võimaldab kindlaks teha, kas keskkonnaalaseid
õigusakte, mis paljudel juhtudel käsitlevad tõeliselt piirideta ja seega
rahvusvahalisi probleeme, on tõhusalt rakendatud.
Peale selle annab Euroopa tasandil tegevus
mastaabisäästu, mille tulemusel kasutatakse avaliku sektori raha
otstarbekamalt. Seega annab tegevus ELi tasandil selgemat lisaväärtust.
Euroopa Liit ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA)
on eraldanud programmi väljatöötamiseks vahendeid nüüdseks kokku üle 3,2
miljardi euro väärtuses. Suur osa GMESi eelarvest oli mõeldud seiresatelliitide
ehk Sentinelide väljatöötamiseks. Seda toetas komisjon, eraldades ESA GMESi
kosmosekomponendi programmile 738 miljonit eurot.
Kuni 2013. aasta lõpuni rahastatakse
Copernicust Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja
tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi kosmosekomponendi, GMESi ja selle
algse tegevusprogrammi kaudu. Kuna Copernicus on valmis alustama
operatiivetappi, on alates 2014. aastast vaja uut määrust. Kooskõlas
teatise „2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku lihtsustamise
kava”[1]
eesmärkidega määratakse uues määruses täpsemalt kindlaks programmi juhtimine,
eriti komisjoni roll selles, programmi eesmärgid ja näitajad, mis võimaldavad
tõhusalt jälgida selle rakendamist, ning tagatakse sujuv üleminek praeguselt
tegevuselt. Kavandatud määrus sisaldab ka sätteid proportsionaalsete
finantsmenetluste kehtestamiseks, eriti programmi selle suure osa suhtes, mida
rakendatakse kaudselt. Lihtsustamise ja aruka reguleerimise raames tuleb
märkida, et Copernicuse eesmärk on parandada tõenditel põhinevate seireandmete
kaudu õigusaktide kvaliteeti.
Teatises
„Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500
(lõplik), 29. juuni 2011) tegi komisjon ELi eelarve piiranguid arvestades
ettepaneku rahastada GMESi väljaspool 2014.–2020. aasta mitmeaastast
finantsraamistikku. Euroopa Parlament lükkas ettepaneku 16. veebruari
2012. aasta resolutsiooniga P7_TA(2012)006 tagasi. 7.–8. veebruarini
2013 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes mitmeaastase finantsraamistiku kohta
on nähtud ette, et programmi tuleks rahastada finantsraamistiku alamrubriigist
1a ja mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratakse kulukohustuste
maksimummäärraks 3,786 miljonit eurot (2011. aasta hindades).
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Alates Euroopa Komisjoni GMESi büroo loomisest
2006. aastal konsulteeritakse GMESiga seoses pidevalt sidusrühmadega.
Teatisega „Üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): ideest tegelikkuseks”[2] käivitatud
konsulteerimisprotsessi esimene tulemus oli 2008. aasta teatise „Üleilmne
keskkonna- ja turvaseire (GMES): me hoolime oma planeedi turvalisusest”[3] vastuvõtmine.
Lisakonsultatsioone korraldati komisjoni ettepanekuga võtta vastu määrus Maa
seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013)[4] ning teatisega „Ülemaailmne
keskkonna- ja turvaseire (GMES): Kosmosekomponendiga seotud ülesanded ja
edasised sammud”[5]
seotud ettevalmistuste jaoks.
Alates GMESi määruse jõustumisest
2010. aastal on liikmesriikide ja kasutajatega konsulteerimine jätkunud
määrusega kehtestatud uute juhtorganite kaudu: GMES-komitee ja avaliku sektori
kasutajate esindajatest koosneva kasutajate foorumi kaudu.
Konsulteerimised on kinnitanud, et Copernicuse
programmi vastu tuntakse huvi ja seda peetakse vajalikuks, ning nüüd, kui
sellest saab tõepoolest ELi programm, keskendutakse erinevatele
ülesehitusvõimalustele, eriti Copernicuse teenustega seoses. Sidusrühmad on
märkinud, et Copernicuse teenustelt saadav häireteta ja alati kättesaadav teave
on programmi edukuse ja selle võimalike kasude täieliku avaldumise alustala.
2011. aastal tehti mõju hindamine ning
põhijäreldused avaldati 28. juuni 2011. aasta dokumendis SEK(2011)
867 (lõplik), mis lisati komisjoni ettepanekule mitmeaastase finantsraamistiku
kohta (KOM(2011) 500 (lõplik)). Mõjuhinnangut on nüüdseks kohandatud ja arvesse
on võetud mõjuhindamiskomitee soovitusi. 2011. aastaga võrreldes on
muutunud see, et Copernicuse programmi mitmeaastase finantsraamistiku alusel
rahastamist on hakatud poliitilisel tasandil kasulikuks pidama. Seepärast leiab
komisjon, et praegu on õige aeg esitada ametlik ettepanek.
Peab siiski märkima, et ettepanekut tuli
uuesti kohandada seoses mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära alusel kokku
lepitud summaga, millega vähendati algset komisjoni ettepanekut üle 2 miljardi
euro võrra. Teenuste osutamise säilitamiseks pidi komisjon vähendama
kosmosekomponendi uusi arengusuundi, et uuendada ja moderniseerida
seiresuutlikkust. Sentinelide uue põlvkonna väljatöötamise ülesande võtab enda
kanda ESA.
Oluline on Copernicuse kosmosekomponendi
varade omandiõiguse küsimus ning seda ei saa käsitleda eraldi õigustest ja
kohustustest, mida selline omandiõigus omanikule tekitab. Omanikul on kõik
võimalikud õigused, sealhulgas kasutamise, üleandmise ja kõrvaldamise õigus.
Selle üle otsustamisel, kas kosmosekomponendi
varade omandiõigus vastu võtta, tuleb vahet teha kahe etapi vahel. Esimeses
etapis, s.t käesolevas mitmeaastases finantsraamistikus osales EL ESA programmi
rahastamises üksnes 30 % ulatuses ja tal puudusid vahendid, et võtta
Copernicuse kosmosekomponendi kujundamisel liidriroll. Lisaks olid ELi vahendid
peamiselt seitsmenda raamprogrammi eraldised ja need ei olnud ette nähtud
selleks, et programmi alaliselt rahastada. Seepärast ei saanud EL selles etapis
endale omandiõigust võtta. Teine etapp algab järgmise mitmeaastase
finantsraamistikuga. See toob kaasa olulise muudatuse, nimelt saab EL nüüd
hakata rahastama täiel määral enamikku Copernicuse kosmosekomponendi osadest,
sealhulgas maapealne segment ja satelliitide toimimise kulud.
Sellega seoses, nagu on märgitud artiklis 19,
tuleb satelliitide omandiõigus läbi vaadata. Määrusega nähakse ette võimalus,
et EL või spetsiaalselt määratud üksus või sihtasutus võiks ESA omandiõiguse
üle võtta. Seoses omandiõiguse üleminekuga tuleb hinnata valikuvõimalusi,
võttes arvesse asjaomaseid tegureid, sealhulgas satelliitide toimimist, andmete
juriidilist omandiõigust, andmetega tutvumise tingimusi ja varade väärtust.
Neid võimalusi kaalutakse ainult juhul, kui ELi omandiõiguse negatiivne külg
näib kaaluvat üles selle eelised. Omandiõiguse üleminek ELilt on võimalik
üksnes delegeeritud õigusaktiga.
Samuti võiks kaaluda andmete ostmise kava.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklit 189, käsitletakse ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu uut
määrust Copernicuse programmi loomise kohta. Selles keskendutakse järgmistele
põhiaspektidele:
(1)
nime muutmine Copernicuseks,
(2)
GMESi juhtimine operatiivetapis, et võimaldada
komisjonil delegeerida tegevusi teenuseosutajatele,
(3)
rahastamine aastatel 2014–2020.
4.           MÕJU EELARVELE
Määruse ettepanekule lisatud finantsaruandes
on kindlaks määratud hinnangulised eelarveassigneeringud, mis vastavad
2014.–2020. aasta mitmeaastasele finantsraamistikule. Kokku moodustavad
kohustused maksimaalselt 3 786 miljonit eurot 2011. aasta hindades,
mis võrdub 4 291 miljoni euroga praegustes hindades.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Komisjon võib ettepanekus sätestatud teatavate
eesmärkide saavutamiseks võtta vastu delegeeritud õigusakte.
2013/0164 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse Copernicuse programm ja
tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 189 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[6],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[7],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Ülemaailmne keskkonna- ja
turvaseire (GMES) oli Maa seire algatus, mida juhtis liit ja mida teostati
partnerluses liikmesriikidega ja Euroopa Kosmoseagentuuriga (ESA). GMESile
pandi alus 1998. aasta mais, mil Euroopas kosmosetegevuse arendamisega
tegelevad institutsioonid esitasid ühisavalduse, mida nimetatakse Baveno
manifestiks. Manifestis kutsuti võtma pikaajalist kohustust seoses kosmosepõhiste
keskkonnaseireteenuste väljaarendamisega, milles kasutataks ära ja arendataks
edasi Euroopa oskusi ja tehnoloogiaid. 2005. aastal tegi liit
strateegilise valiku arendada sõltumatut Euroopa Maa seire suutlikkust teenuste
pakkumiseks keskkonna- ja turvavaldkonnas,[8]
mille lõpptulemus oli Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri
2010. aasta määrus (EL) 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja
selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013)[9].
(2)       Copernicust tuleks vaadelda
Euroopa panusena Maa Jälgimise Grupi (GEO) raamistikus väljatöötatud Maa
jälgimise süsteemide süsteemi (GEOSS) rajamisse.
(3)       Selle algatuse tulemuste
alusel loodi määrusega (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programm (GMES) ning
selle esialgsete toimingute rakendamise eeskirjad.
(4)       Kuigi määrusega (EL) nr
911/2010 loodud programm peaks jätkuma uue mitmeaastase finantsraamistiku
raames, tuleks akronüüm GMES asendada Copernicusega, et lihtsustada
kommunikatsiooni laiema üldsusega. Komisjon on kaubamärgi registreerinud, nii
et liidu institutsioonid saavad seda kasutada ja teistele huvitatud
kasutajatele, eriti põhiteenuste osutajatele, saab anda kasutuslitsentsi.
(5)       Copernicuse programmi eesmärk
on pakkuda keskkonna ja julgeoleku valdkonnas täpset ja usaldusväärset teavet,
mis on kohandatud kasutajate vajadustele ja toetab liidu muud poliitikat,
eelkõige seoses siseturu, transpordi, keskkonna, energeetika, kodanikukaitse,
kolmandate riikidega tehtava koostöö ja humanitaarabiga. Selles tuginetakse
Euroopas olemasolevale võimekusele, mida täiendatakse ühiselt arendatud uute
vahenditega.
(6)       Copernicuse programmi tuleks
rakendada kooskõlas muude asjakohaste liidu õigusaktide ja meetmetega, eelkõige
keskkonna- ja kliimamuutusi käsitlevate meetmete ning julgeolekuvaldkonna,
isikuandmete kaitse, konkurentsivõime ja innovatsiooni, ühtekuuluvuse,
teadusuuringute, transpordi-, konkurentsivõime ja rahvusvahelise koostöö
valdkonna õigusaktidega, sealhulgas ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi
Euroopa programmiga (GNSS). Copernicuse andmed peaksid säilitama sidususe
liikmesriikide ruumiandmete võrdlusandmetega ning toetama Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiviga 2007/2/EÜ (millega
rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE))[10] loodud ruumiandmete infrastruktuuri
väljaarendamist liidus. Samuti peaks Copernicus täiendama ühist
keskkonnateabesüsteemi (SEIS) ja liidu tegevust hädaolukorras reageerimise
valdkonnas.
(7)       Copernicus kuulub aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” programmide
hulka. See toob kasu paljudes liidu poliitikavaldkondades ja toetab strateegia
„Euroopa 2020” eesmärkide saavutamist eelkõige seeläbi, et arendab tõhusat
kosmosepoliitikat pakkumaks vahendeid mõningate tähtsate ülemaailmsete
probleemide käsitlemiseks ja saavutamaks kliimamuutuste ja energiasäästvusega
seotud eesmärke.
(8)       Copernicuse programmiga
kasutatakse ära liidu 2014.–2020. aasta teadusuuringute ja innovatsiooni
raamprogrammiga „Horisont 2020” saadud tulemusi, eelkõige tulevaste Maa seire
tehnoloogiate ja rakendustega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni
valdkonnas, milles kasutatakse kaugseirevahendeid, õhus ja in situ
paiknevaid tehnoloogiaid ja andmeid, mida saab kasutada suurte sotsiaalsete
probleemide käsitlemiseks.
(9)       Oma eesmärkide täitmiseks
peaks Copernicuse programm rajanema liidu sõltumatule suutlikkusele seoses
kosmoseinfrastruktuuri kaudu tehtava seirega ja osutama operatiivteenuseid
keskkonna, kodanikukaitse ja julgeoleku valdkonnas. Programmis tuleks kasutada
ka olemasolevaid in situ infrastruktuuri kaudu kogutud andmeid,
mida esitavad liikmesriigid. Operatiivteenuste osutamine sõltub Copernicuse
kosmosekomponendi toimimisest ja turvalisusest. Teiste satelliitide ja
kosmoseprügiga kokkupõrkamise järjest suurenev risk on Copernicuse
kosmosekomponendi kõige suurem oht. Seetõttu peaks Copernicuse programm toetama
meetmeid, mis on suunatud selliste riskide vähendamisele, eelkõige toetama
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega [XXX], millega luuakse kosmose jälgimise
ja seire toetusprogramm, loodud programmi[11].
(10)     Copernicuse toiminguteks
vajalik maksimaalne eelarve aastateks 2014–2020 on 2011. aasta hindades
3 786 miljonit eurot, mis eraldatakse eraldi eelarvepeatükis rubriigi 1a
„Liidu üldeelarve” jaotise 2 all. Komisjonile Copernicuse programmi
koordineerimisel tekkivaid personali- ja halduskulusid tuleks rahastada liidu
eelarvest.
(11)     Copernicuse rakendamise ja
selle pikaajalise kavandamise parandamiseks peaks komisjon võtma vastu
iga-aastase tööprogrammi kooskõlas mitmeaastase kava prioriteetide, eesmärkide
ja strateegiatega.
(12)     Copernicus peaks olema
suunatud kasutajatele ning seega on vajalik kasutajate pidev tõhus kaasamine,
eelkõige seoses teenuste nõuete kindlaksmääramise ja kontrollimisega.
(13)     Copernicuse rahvusvaheline
mõõde on eriti tähtis andmete ja teabe vahetamisel, samuti juurdepääsul seire
infrastruktuurile. Selline vahetussüsteem on kulutõhusam kui andmete ostmise
kavad ja tugevdab programmi ülemaailmset mõõdet.
(14)     EMP lepingus ning kandidaat-
ja võimalike kandidaatriikidega sõlmitud raamlepingutes on ette nähtud nende
riikide osalemine liidu programmides. Muude kolmandate riikide ja
rahvusvaheliste organisatsioonide osalemine tuleks teha võimalikuks
sellekohaste rahvusvaheliste lepingute sõlmimise kaudu.
(15)     Liikmesriikidel, kolmandatel
riikidel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel peaks olema võimalik programmis
osaleda asjakohaste lepingute alusel.
(16)     Copernicuse programmi eest
peaks üldiselt vastutama komisjon. Komisjon peaks määrama kindlaks selle
prioriteedid ja eesmärgid ning tagama programmi üldise koordineerimise ja
järelevalve.
(17)     Arvestades Copernicuse
partnerlusmõõdet ja selleks, et vältida tehniliste teadmiste dubleerimist,
tuleks programmi rakendamine delegeerida üksustele, kellel on asjakohane
tehniline ja kutsealane suutlikkus.
(18)     Kui see on asjakohane, võib
komisjon Copernicuse programmi rakendamisel tugineda pädevatele liidu
ametitele, nagu Euroopa Keskkonnaamet (EEA), Euroopa Liidu liikmesriikide
välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex),
Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) ning Euroopa Liidu Satelliidikeskus
(EUSC), või mis tahes asjakohasele üksusele, mis vastab delegeerimise
tingimustele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve
suhtes kohaldatavaid finantseeskirju)[12]
artiklile 58.
(19)     Määruse (EL, Euratom)
nr 966/2012 artikli 61 lõike 2 kohaselt peab nende üksuste
(edaspidi „teenuseosutajad”) valik, kellele komisjon võib delegeerida
ülesannete rakendamise, olema läbipaistev, objektiivsetel alustel põhjendatav
ega tohi põhjustada huvide konflikti. Arvestades kõnealuste ülesannete
eriolemust, valiti kõige paremini Copernicuse programmi kaudselt juhtima
sobivate võimalike teenuseosutajate kindlakstegemiseks osalemiskutsel põhinev
erimenetlus.
(20)     Copernicuse programmi
teenuseosutajate üle peaks järelevalvet teostama komisjon, samas kui neile
delegeeritud ülesannete täitmisel tuleks neile jätta vajalik sõltumatus. Nad
peaksid esitama komisjonile iga-aastase tööprogrammi koos iga-aastase
rakendamisaruandega.
(21)     On oluline, et Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 317 kohaste kohustuste täitmiseks oleksid
komisjoni käsutuses vajalikud vahendid nende üksuste tegevuse järelevalveks,
kellele on delegeeritud Copernicuse programmi ülesannete rakendamine. See
hõlmab lisaks määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 antud volitustele ka
võimalust anda teenuseosutajale juhiseid ja korraldada kontrollkäike. Eriti
hädaolukorras ja ettenägematute sündmuste korral ja igas olukorras, kus
teenuseosutaja ei suuda neid ülesandeid täita, peaks komisjonil olema võimalik
delegeerimine tagasi võtta ja tegutseda teenuseosutaja asemel. Selle meetme
kasutamine peaks olema proportsionaalne saavutatavate eesmärkidega ning
seetõttu tuleks delegeerimisleping peatada nii pikaks ajaks, kui on vajalik
nõutud toimingute teostamiseks.
(22)     Copernicuse eesmärgi
saavutamiseks jätkusuutlikul alusel on vaja koordineerida Copernicuses
osalevate partnerite tegevust ning töötada välja, kehtestada ja osutada
teenuseid ja seiresuutlikkust, mis vastavad kasutajate nõudmistele. Siinjuures
peaks komitee aitama tagada komisjonil liidu, liikmesriikide ja
valitsustevaheliste asutuste Copernicuses osalemise koordineerimise, kasutades
parimal viisil ära olemasolevat suutlikkust ja tehes kindlaks liidu tasandil
käsitlemist vajavad puudujäägid. Samuti peaks komitee aitama komisjonil
kontrollida Copernicuse ühtset rakendamist.
(23)     Nende teenuseosutajate tööd,
kellele komisjon on ülesanded delegeerinud, tuleks mõõta ka tulemusnäitajate
alusel. See annaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule ülevaate Copernicuse
toimingute ja programmi rakendamise edusammudest.
(24)     Copernicuse programmi raames
loodud andmed ja teave tuleks teha kasutajatele täielikult, avalikult ja tasuta
kättesaadavaks, et edendada andmete ja teabe kasutamist ja jagamist ning
tugevdada Euroopas Maa seire turgusid, eriti järgmise etapi teenuste sektoris,
võimaldades seeläbi kasvu ja töökohtade loomist.
(25)     Kui juurdepääs Copernicuse või
kolmanda isiku andmetele või teabele või nende kasutamine võib ohustada liidu
ja selle liikmesriikide julgeolekut või välissuhteid, peaks komisjon piirama
andmete kättesaadavust või antud kasutuslitsentse.
(26)     Oluline on Copernicuse
kosmosekomponendi varade omandiõiguse küsimus ning seda ei saa käsitleda eraldi
õigustest ja kohustustest, mida selline omandiõigus omanikule tekitab.
Kasutus-, üleandmis- ja kõrvaldamisõiguse omandamiseks peab liit omanikuks
saama. Sentineli satelliitide puhul tähendab omandiõigus eelkõige õigust
otsustada andmepoliitika üle ja juhtida selle rakendamist, valida kasutusmudel
ja Sentinelide kasutaja ning sõlmida rahvusvahelised lepingud kolmandate
riikidega, muu hulgas satelliidiandmete jagamise kohta.
(27)     Liidu finantshuve tuleks
kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu kogu kulutsükli jooksul, sealhulgas
eeskirjade eiramise ärahoidmise, avastamise ja uurimise, kaotatud, valesti
makstud või valesti kasutatud vahendite tagasinõudmise ning vajaduse korral
haldus- ja rahaliste karistuste kaudu kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr
966/2012.
(28)     Selleks et suurendada
Copernicuse väärtust kasutajate jaoks, peaksid komisjoni abistama vahepealsete
ja lõppkasutajate esindajad, liikmesriikide, sealhulgas asjakohaste riiklike
asutuste eksperdid või sõltumatud eksperdid.
(29)     Käesoleva määruse rakendamisel
ühtlaste tingimuste tagamiseks seoses iga-aastase tööprogrammi ja mitmeaastase
kava (2014–2020) vastuvõtmisega ning liikmesriikides Copernicuse andmete ja
teabe kasutamise ning Maa seire tehnoloogiale ja arendustegevusele juurdepääsu
ühtlustamise edendamise meetmetega tuleks rakendusõigused anda komisjonile.
Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes[13].
(30)     Liikmesriikide teavitamiseks
ja otsuste tegemise erapooletuse tagamiseks tuleks võtta meetmed, millega
edendatakse liikmesriikides Copernicuse andmete ja teabe kasutamise ning Maa
seire tehnoloogiale ja arendustegevusele juurdepääsu ühtsust, kasutades
nõuandemenetlust. Iga-aastase tööprogrammi ja mitmeaastase kava (2014–2020)
vastuvõtmiseks tuleks kasutada kontrollimenetlust, kuna dokumendid käsitlevad
suure mõjuga programmi.
(31)     Selleks et võtta arvesse
võimalikke turvariske, ribalaiust ja muid tehnilisi piiranguid, tuleks
delegeerida komisjonile õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 290 kohaselt vastu õigusakte seoses andmenõuetega, mis on
vajalikud operatiivteenuste osutamiseks, tingimuste ja menetlustega, mis
käsitlevad juurdepääsu Copernicuse andmetele ja teabele, nende registreerimist
ja kasutamist, Copernicuse programmi mitte kuuluvatele vastuvõtujaamadele
edastatud satelliidiandmete edastamise ja kasutamise ning Copernicuse andmete
ja teabe arhiveerimise tingimuste ja menetlustega, tehniliste eritingimustega,
mida on vaja Copernicuse andme- ja teabesüsteemi häirete vältimiseks,
Copernicuse andmete ja teabe levitamise piiramise kriteeriumidega, mida
kohaldatakse vastuoluliste õiguste või julgeolekuhuvide korral, ning
ohutushindamise teostamise kriteeriumidega. On eriti oluline, et komisjon viiks
ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas
ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel
peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase
edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(32)     Käesoleva määruse alusel
rahastatud meetmeid tuleks kontrollida ja hinnata, et teha muudatusi ja neid
edasi arendada.
(33)     Kuna käesoleva määruse
eesmärki, nimelt luua Copernicuse programm, ei suuda liikmesriigid piisavalt
saavutada, sest see hõlmab ka üleeuroopalist suutlikkust ja sõltub teenuste
koordineeritud pakkumisest kõikides liikmesriikides, mida on vaja koordineerida
liidu tasandil, ning kuna meetme ulatuse tõttu on seda parem saavutada liidu
tasandil, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu
artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus
kaugemale, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks.
(34)     Seetõttu tuleb määrus (EL)
nr 911/2010 kehtetuks tunnistada, et luua asjakohane juhtimis- ja
rahastamisraamistik ning tagada alates 2014. aastast täielikult toimiv
Copernicuse programm,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega luuakse liidu Maa seire
programm Copernicus ning sätestatakse selle täitmise eeskirjad.
Artikkel 2
Üldeesmärgid
1.           Copernicuse programm toetab
järgmisi üldeesmärke:
(a)
keskkonnakaitse, kodanikukaitse ja
julgeolekumeetmete toetamine;
(b)
majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” toetamine,
aidates saavutada aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu eesmärke; eelkõige
aitab see äriliste rakenduste edendamise kaudu saavutada majanduse stabiilsust
ja kasvu.
2.           Kosmoseinfrastruktuuri kaudu
tehtava seire alusel saadud algandmed ja teave ning olemasolevad in situ infrastruktuuri
kaudu kogutud andmed (edaspidi „Copernicuse andmed ja teave”) on täpsed ja
usaldusväärsed, neid esitatakse pikaajaliselt ja jätkusuutlikult ning need
vastavad Copernicuse kasutajaskondade nõuetele. Juurdepääs sellistele andmetele
on täielik, avalik ja tasuta ning selle suhtes kohaldatakse käesolevas määruses
või selle alusel kindlaks määratud tingimusi.
3.           Lõike 2 kohaldamisel
tähendavad Copernicuse kasutajaskonnad kogukondi, mis hõlmavad Euroopa
riiklikke, piirkondlikke või kohalikke asutusi, kellele on delegeeritud
artikli 4 lõikes 1 nimetatud valdkondade avaliku teenuse või
poliitika kindlaksmääramine, rakendamine, jõustamine või järelevalve.
4.           Lõikes 1 nimetatud
eesmärkide saavutamist mõõdetakse järgmiste tulemusnäitajate alusel:
(a)
andmed ja teave, mis on tehtud kättesaadavaks
kooskõlas keskkonna, kodanikukaitse ja julgeoleku valdkonna teenuse osutamise
tasandi nõuetega,
(b)
Euroopa järgmise etapi teenuseosutajate turule
sisenemine ja konkurentsivõime.
Artikkel 3
Erieesmärgid
1.           Artiklis 2 kirjeldatud
üldeesmärkide saavutamiseks reageeritakse Copernicuse programmiga kasutajate
vajadustele ja osutatakse artikli 4 lõikes 1 nimetatud
operatiivteenuseid. Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse andmete ja teabe
kasutamisega, milleks mõõdetakse kasutajate arvu kasvu, kasutatud andmete ja
lisaväärtusega teabe mahtu ning jaotuse laienemist liikmesriikides.
2.           Copernicuse programm tagab
jätkusuutliku ja usaldusväärse juurdepääsu kosmoseinfrastruktuuri kaudu
tehtavale seirele liidu Maa seire sõltumatu võimekuse alusel ning tugineb
olemasolevatele varadele ja võimekustele, neid vajaduse korral täiendades.
Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse kosmoseinfrastruktuuri rakendamise
tasemega, võttes aluseks kasutusele võetud satelliidid ja andmed, mida need
edastavad.
Artikkel 4
Copernicuse teenuste kohaldamisala
Artikli 3 lõikes 1 nimetatud
Copernicuse teenused hõlmavad järgmist:
1.           operatiivteenused:
(a)
atmosfääri seire teenuse kaudu saab teavet õhu
kvaliteedi kohta Euroopa tasandil ja atmosfääri keemilise koostise kohta
ülemaailmsel tasandil. Sellega antakse eelkõige teavet õhukvaliteedi seire
süsteemide tarbeks nii kohalikul kui ka riiklikul tasandil ning see peaks
aitama kaasa atmosfääri keemia kliimamõjurite seirele;
(b)
mereseire teenusega antakse teavet ookeanide ja
mereökosüsteemide füüsilise seisundi ja dünaamika kohta maailmamere ja Euroopa
piirkondlike alade lõikes;
(c)
maismaaseire teenuse kaudu saab teavet elurikkuse,
pinnase, vee, metsa ja loodusvarade ülemaailmse ja kohaliku tasandi
keskkonnaseire toetamiseks ning samuti keskkonna-, põllumajandus-, arengu-,
energeetika-, linnaplaneerimis-, infrastruktuuri- ja transpordipoliitika üldise
rakendamise toetamiseks;
(d)
kliimamuutuste seire teenusega antakse teavet
kliimamuutuste mõjudega kohanemise ja nende leevendamise toetamiseks vajaliku
teadmistebaasi suurendamiseks. See aitab eelkõige kaasa olulisemate
kliimamõjurite andmete, kliimaanalüüside ja projektsioonide esitamisele liidu
mitmesuguste sektorite ja ühiskonnale oluliste valdkondade kohanemis- ja
leevendamisstrateegiate seisukohast asjakohaste aja- ja ruumiskaalade alusel;
(e)
hädaolukorras reageerimise teenuse kaudu saab
teavet hädaolukorras reageerimiseks igat laadi katastroofide, sealhulgas
ilmastikuohtude, geofüüsiliste ohtude, inimtegevusest tingitud tahtmatute või
kuritahtlike katastroofide ning muude humanitaarkatastroofide korral, samuti
selliste katastroofide vältimiseks, nendeks valmistumiseks, neile
reageerimiseks ja nendest taastumiseks;
(f)
julgeolekuteenusega antakse teavet Euroopa
julgeolekuga seotud probleemidega toimetulekuks, parandades kriiside vältimist,
nendeks valmisolekut ja neile reageerimist, eelkõige piiri- ja merekontrolli
valdkonnas, kuid ka liidu välistegevuse toetamiseks piirkondadeüleste
julgeolekuohtude avastamise ja seire, riskihindamiste ja varajase hoiatamise
süsteemide, kaardistamise ja piirialade seire kaudu.
2.           Arendustegevus koosneb
operatiivteenuste kvaliteedi ja tulemuslikkuse parandamisest, sealhulgas nende
arendamisest ja kohandamisest ning tegevusriskide vältimisest või
leevendamisest.
3.           Tugiteenus koosneb
meetmetest, millega edendatakse operatiivteenuste kasutamist kasutajate seas ja
järgmise etapi rakenduste kasutamist, samuti teabe edastamise ja levitamise
meetmetest.
Artikkel 5
Kosmosekomponent
Copernicuse kosmosekomponent hõlmab
kosmoseinfrastruktuuri kaudu tehtavat seiret artiklites 2 ja 3 nimetatud
eesmärkide täitmiseks ning sellega toetatakse peamiselt artikli 4
lõikes 1 nimetatud operatiivteenuseid. Copernicuse kosmosekomponent hõlmab
järgmist tegevust:
(a)
kosmoseinfrastruktuuri kaudu seire tegemine,
sealhulgas:
–
Copernicuse kosmoseinfrastruktuuri kasutamine, mis
hõlmab satelliitide ülesannete määramist, satelliitide seiret ja kontrolli,
andmete vastuvõtmist, töötlemist, arhiveerimist ja levitamist ning pidevat
kalibreerimist ja valideerimist;
–
in situ infrastruktuuri
kaudu kogutud andmete esitamine, et kalibreerida ja valideerida   kosmoseinfrastruktuuri
kaudu tehtavat seiret;
–
Copernicuse kosmoseinfrastruktuuri täiendavate kolmandate
isikute kosmoseinfrastruktuuri kaudu kogutud andmete esitamine, arhiveerimine
ja levitamine;
–
Copernicuse kosmoseinfrastruktuuri hooldamine;
(b)
kasutajate muutuvatele vajadustele vastav tegevus,
sealhulgas:
–
seirelünkade kindlakstegemine ja uute kosmosemissioonide
määramine kasutajate nõuete alusel;
–
Copernicuse kosmosekomponendi moderniseerimisele ja
täiendamisele suunatud arendustegevus, sealhulgas kosmoseinfrastruktuuri uute
elementide kavandamine ja hange;
(c)
satelliitide kaitsmine kokkupõrkeohu eest.
Artikkel 6
In situ komponent
Copernicuse programmi in situ komponent
hõlmab järgmist tegevust:
(a)
in situ infrastruktuuri
kaudu andmete kogumise ja nende esitamise koordineerimine ja ühtlustamine, in
situ infrastruktuuri kaudu kogutud andmete esitamine operatiivteenustele,
sealhulgas kolmandate isikute in situ infrastruktuuri kaudu
kogutud andmed rahvusvahelisel tasandil;
(b)
tehniline abi komisjonile seoses in situ infrastruktuuri
kaudu kogutud seireandmete teenusenõuetega;
(c)
koostöö in situ infrastruktuuri teenuseosutajatega,
et edendada in situ paikneva seireinfrastruktuuri ja -võrgustikega
seotud arendustegevuse järjepidevust.
Artikkel 7
Rahastamine
1.           Copernicuse programmi
rakendamiseks aastatel 2014–2020 eraldatud summa on 2011. aasta hindades
maksimaalselt 3 786 miljonit eurot.
2.           Eelarvepädev asutus kinnitab
tehtavad eraldised igal aastal piirides, mis on kindlaks määratud mitmeaastase
finantsraamistikuga. Eelarvelised kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht
eelarveaastat hõlmava tegevusega, võib jaotada osadena mitme eelarveaasta
peale.
3.           Copernicuse programmi
rahalised vahendid võivad katta ka vahetult Copernicuse programmi juhtimiseks
ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve,
kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulusid, eelkõige uuringute,
kohtumiste, teavitamis- ja teabevahetusmeetmetega seotud kulusid, samuti
kulusid, mis on seotud teabe töötlemiseks ja andmete vahetamiseks ettenähtud
IT-võrgustikega. Käesoleva määruse alusel teabevahetustegevuseks eraldatud vahendid
võivad proportsionaalselt toetada ka institutsioonide teavitustegevust liidu
poliitiliste prioriteetide teemal.
4.           Muudele üksustele
delegeeritud ülesannete suhtes kohaldatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklites 164 ja 165 nimetatud menetlust.
Artikkel 8
Komisjoni tööprogramm
Komisjon võtab iga Copernicuse programmi
rakendamise aasta kohta vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artiklile 84 vastu tööprogrammi. See rakendusakt võetakse vastu vastavalt
käesoleva määruse artikli 21 lõikes 3 nimetatud kontrollimenetlusele.

Artikkel 9
Koostöö liikmesriikidega
1.           Komisjon teeb koostööd
liikmesriikidega, et parandada omavahel andmete ja teabe vahetamist ja
suurendada Copernicuse programmiga kättesaadavaks tehtud andmete ja teabe
mahtu.
2.           Komisjon võib võtta meetmeid,
et ühtlustada liikmesriikides Copernicuse andmete ja teabe kasutamist ja
liikmesriikide juurdepääsu Maa seire tehnoloogiale ja selle arendamisele.
Niisugused meetmed ei moonuta vaba konkurentsi. Sellised rakendusaktid võetakse
vastu vastavalt artikli 21 lõikes 2 nimetatud nõuandemenetlusele.
Artikkel 10
Rahvusvaheline koostöö
1.           Liit, mida esindab komisjon,
võib sõlmida lepinguid järgmiste kolmandate riikidega:
(a)
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA)
riigid, kes on EMP lepingu osalised, kooskõlas EMP lepingus sätestatud
tingimustega;
(b)
kandidaatriigid, samuti võimalikud kandidaatriigid,
kooskõlas asjakohaste raamlepingute või assotsieerimislepingu protokolliga,
milles kehtestatakse selliste riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtted
ja tingimused;
(c)
Šveits, muud kolmandad riigid, mida ei ole
nimetatud punktides a ja b, ning rahvusvahelised organisatsioonid kooskõlas
lepingutega, mille liit on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklile 218 sõlminud selliste kolmandate riikide või rahvusvaheliste
organisatsioonidega ning milles sätestatakse nende osalemistingimused ja
üksikasjalikud eeskirjad.
2.           Kolmandad riigid või
rahvusvahelised organisatsioonid võivad toetada programmi rahaliselt või muul
viisil. Rahalist toetust käsitatakse sihtotstarbelise välistuluna kooskõlas
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 21 lõikega 2. Rahaline
ja muud liiki toetus on vastuvõetav asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise
organisatsiooniga sõlmitud lepingu tingimuste alusel.
Artikkel 11
Komisjoni ülesanded
1.           Komisjonil lasub üldine
vastutus Copernicuse programmi eest. Komisjon määrab kindlaks programmi
prioriteedid ja eesmärgid ning kontrollib selle rakendamist, eelkõige seoses
kulude, ajakava ja tulemuslikkusega.
2.           Komisjon haldab liidu nimel
ja oma pädevuse piires suhteid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega, tagades Copernicuse programmi koordineerimise riikliku,
liidu ja rahvusvahelise tasandi tegevusega.
3.           Komisjon koordineerib
liikmesriikide osalemist, mille eesmärk on teenuste osutamise operatiivsus ning
selleks vajalike seireinfrastruktuuride kaudu kogutud andmete pikaajaline
kättesaadavus.
4.           Komisjon tagab Copernicuse
programmi ning liidu teiste asjakohaste poliitikavaldkondade, õigusaktide,
programmide ja meetmete vastastikuse täiendavuse ja sidususe.
5.           Komisjon tagab läbipaistva ja
korrapärase kasutajate kaasamise ning nendega konsulteerimise, mis võimaldab
kindlaks teha kasutajate nõuded liidu ja riikide tasandil.
6.           Komisjon võtab kooskõlas
artikliga 22 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad
operatiivteenuste osutamise jaoks vajalike andmenõuete kehtestamist ning
võtavad arvesse nende nõuete muutumist.
7.           Komisjon teeb Copernicuse
programmi rahastamiseks kättesaadavaks finantsvahendid.
Artikkel 12
Teenuseosutajad
1.           Komisjon võib delegeerida
artiklis 4 osutatud rakendamisülesanded kas osaliselt või täielikult
pädevale liidu asutusele, kui see on tegevuse eripära ja liidu asutuse
eriteadmiste tõttu nõuetekohaselt põhjendatud. Sellised asutused võivad olla:
(a)
Euroopa Keskkonnaamet (EEA),
(b)
Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava
operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex),
(c)
Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA),
(d)
Euroopa Liidu Satelliidikeskus (EUSC).
2.           Liidu asutuse valikul võetakse
nõuetekohaselt arvesse nende ülesannete delegeerimise kulutõhusust ja mõju
asutuse juhtimisstruktuurile ning selle rahalistele ja inimressurssidele.
3.           Need eelarve täitmise
ülesanded, mida käesoleva artikli alusel erandkorras pädevatele liidu asutustele
delegeeritakse, lisatakse sellise liidu asutuse tööprogrammi teabe eesmärgil.
4.           Komisjon võib delegeerida
artikli 5 punktis b kirjeldatud kosmosekomponendi arendusülesanded kas
täielikult või osaliselt Euroopa Kosmoseagentuurile (ESA).
5.           Komisjon võib delegeerida
artikli 5 punktis a kirjeldatud kosmosekomponendi operatiivülesanded kas
täielikult või osaliselt ESA-le ja Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide
Kasutamise Organisatsioonile (EUMETSAT).
6.           Komisjon võib delegeerida
artiklis 6 kirjeldatud in situ komponendi tegevuse kas osaliselt
või täielikult artiklis 4 kirjeldatud teenuste osutajatele.
Artikkel 13
Teenuseosutajate valimine
1.           Komisjon valib
teenuseosutajad, kellele ta delegeerib rakendatavad ülesanded, kooskõlas
käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 kirjeldatud menetlusega, välja
arvatud artiklis 12 kindlaksmääratud teenuseosutajad.
2.           Komisjon avaldab võimalikele
teenuseosutajatele osalemiskutse. See sisaldab menetlusest kõrvalejätmise ja
valikukriteeriume kooskõlas allpool sätestatud menetlusega.
3.           Komisjon alustab dialoogi
valikukriteeriumidele vastavate üksustega läbipaistval ja objektiivsel viisil
ilma huvide konflikti põhjustamata. Pärast dialoogi sõlmib komisjon
delegeerimislepingud üksuse või üksustega, kellel on tõendatud kogemus ning
tegevus- ja finantssuutlikkus.
4.           Komisjon võib alustada
otseläbirääkimisi enne delegeerimislepingu allkirjastamist artiklis 12
loetletud üksustega või nõuetekohaselt põhjendatud ja dokumenteeritud
erandjuhtudel, eriti kui:
(a)
võimalikele teenuseosutajatele avaldatud
osalemiskutse peale ei esitatud ühtegi sobivat pakkumist;
(b)
rakendatavad ülesanded on erilised, mille jaoks on
vaja teatavat tüüpi teenuseosutajat tema tehnilise pädevuse, kõrge
spetsialiseerituse taseme või haldusvolituste tõttu;
(c)
liidust sõltumatute ettenägematute sündmuste
tagajärjel tekkinud äärmiselt kiireloomulise olukorra tõttu ohustaks
lõigetes 2 ja 3 osutatud menetlus põhjendamatult rakendatavate ülesannete
täitmist.
Artikkel 14
Järelevalve teenuseosutajate üle
1.           Delegeerimislepingus sätestamata
lisaülesandeid teostavad teenuseosutajad üksnes komisjoni loal. Teenuseosutaja
ei või nõuda lisaülesannete täitmise eest hüvitist või muud kompensatsiooni
peale kulude hüvitamise.
2.           Komisjon tagab, et
teenuseosutajad lubavad täielikult avalikustada oma raamatupidamisaruanded ning
kõik asjakohased dokumendid ja kogu asjakohase teabe. Komisjon võib korralda
inspektsioone, sealhulgas kohapealseid, mida on vaja käesoleva määruse ja
asjakohaste delegeerimislepingute järgimise kontrollimiseks.
3.           Kui erakorralised või
ettenägematud sündmused seda nõuavad või kui teenuseosutaja esitab põhjendatud
taotluse, võib komisjon tegutseda teenuseosutaja nimel ja peatada
delegeerimislepingu nii pikaks ajaks, kui on vajalik nõutud toimingute
teostamiseks.
4.           Kaebused teenuseosutajate
poolt delegeerimislepingu või tööprogrammi täitmise raames sõlmitud lepingute
ja määratud toetuste kohta võib esitada komisjonile. Sellegipoolest võivad
sellised kaebused käsitleda üksnes tahtlikku rikkumist, rasket hooletust või
pettust ning need võib esitada üksnes siis, kui kõik muud õiguskaitsevahendid
on teenuseosutaja suhtes ammendatud.
Artikkel 15
Copernicuse andme- ja teabepoliitika
1.           Copernicuse andmed ja teave
tehakse kättesaadavaks täielikult, avalikult ja tasuta, kohaldades järgmisi
piiranguid:
(a)
kolmandate isikute andmete ja teabega seotud
litsentsimistingimused,
(b)
andmete ja teabe vormid, tunnused ja
levitamisvahendid,
(c)
liidu või selle liikmesriikide julgeolekuhuvid ja
välissuhted,
(d)
Copernicuse andmete ja teabe loomise süsteemi
häirete risk tulenevalt kas turva- või tehnilistest põhjustest.
Artikkel 16
Juurdepääsu ja kasutamise piirangud ja tingimused
1.           Komisjon võib võtta kooskõlas
artikliga 22 vastu delegeeritud õigusakte järgmiste aspektide kohta:
(a)
tingimused ja menetlused seoses Copernicuse
andmetele ja teabele juurdepääsuga ning nende registreerimise ja kasutamisega,
sealhulgas vormid, tunnused ja levitamisvahendid,
(b)
Copernicuse programmi mitte kuuluvatele
vastuvõtujaamadele edastatud satelliidiandmete edastamise ja kasutamise
tingimused ja kord,
(c)
Copernicuse andmete ja teabe arhiveerimise
tingimused ja kord,
(d)
tehnilised erikriteeriumid, mis on vajalikud
Copernicuse andme- ja teabesüsteemi häirete vältimiseks, sealhulgas
juurdepääsuga seotud eesõigused,
(e)
Copernicuse andmete ja teabe levitamise piiramise
kriteeriumid, mida kohaldatakse vastuoluliste õiguste või julgeolekuhuvide
korral,
(f)
julgeolekuhindamise kriteeriumid.
2.           Komisjon kehtestab
asjakohased litsentsid Copernicuse ja kolmandate isikute andmete ja teabe ning
Copernicuse programmi mitte kuuluvates vastuvõtujaamades satelliidiandmete
allalaadimise jaoks kooskõlas käesoleva määrusega ja lõikes 1 osutatud
delegeeritud õigusaktidega.
Artikkel 17
Julgeolekuhuvide kaitsmine
1.           Komisjon teeb Copernicuse
andmete ja teabe kohta eelneva julgeolekuhindamise, et teha kindlaks andmed ja
teave, mis on liidu huvide või riikliku julgeoleku kaitsmiseks määrava
tähtsusega.
2.           Copernicuse programmis
artikli 10 alusel osalevad liikmesriigid ja kolmandad riigid võivad paluda
komisjonilt uut julgeolekuhindamist, kui see on õigustatud julgeolekuolukorra
muutuse tõttu.
3.           Kui Copernicuse andmete ja
teabe kogumise ja loomise ajakava tõttu ei ole eelnev julgeolekuhindamine
võimalik, võib komisjon teha julgeolekuhindamise reaalajas.
4.           Komisjon annab juhiseid
Copernicuse andmete ja teabe levitamise piirangute kohta üksikjuhtumipõhiselt,
tuginedes artikli 16 lõike 1 punkti f kohaselt vastu võetud
kriteeriumidele. Kiireloomulistel juhtudel kiidetakse komisjoni juhised heaks
nii lühikese ajaga, kui on tõhususe seisukohast vajalik. Komisjon rakendab
kõige vähem häireid põhjustavaid meetmeid, võttes arvesse Copernicuse programmi
eesmärke ning Copernicuse andme- ja teabepoliitikat. Komisjoni juhised on
proportsionaalsed, sealhulgas kestuse ja territoriaalse ulatuse suhtes, ning
nende koostamisel on analüüsitud asjakohaste julgeolekuhuvide kaitset, võttes
arvesse teistest allikatest pärinevate andmete ja teabe kättesaadavust.
Artikkel 18
Liidu finantshuvide kaitse
1.           Komisjon võtab asjakohaseid
meetmeid, tagamaks, et programmi alusel rahastatud meetmete rakendamisel
kaitstakse liidu finantshuve, kohaldades pettuste, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse vastaseid ennetusmeetmeid, teostades tõhusaid kontrolle,
nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning
kohaldades vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid
haldus- ja finantskaristusi.
2.           Komisjonil või tema
esindajatel ja Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal
ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda liit on
programmi vahenditest rahastanud.
3.           Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib teostada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja
inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai
1999. aasta määruses (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti
(OLAF) juurdluste kohta ja nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses
(Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset
kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste
ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, kehtestatud sätetele ja
menetlustele eesmärgiga teha kindlaks, kas seoses programmi raames sõlmitud
toetuslepingute või -otsuste või lepingutega on esinenud pettust, korruptsiooni
või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve.
4.           Ilma et see piiraks lõigete
1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad programmi rakendamisest tulenevad
koostöölepingud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega,
lepingud, toetuslepingud ja -otsused sätteid, milles komisjoni, Euroopa
Kontrollikoda ja OLAFit volitatakse selge sõnaga tegema selliseid auditeid ja
uurimisi vastavalt oma pädevusele.
Artikkel 19
Omandiõigus
1.           Liit või spetsiaalselt
määratud üksus või sihtasutus on kõigi Copernicuse programmi raames loodud või
arendatud materiaalsete ja immateriaalsete varade omanik ning olemasolevate
omandiõiguste suhtes kohaldatakse vajaduse korral kolmandate isikutega sõlmitud
lepinguid.
2.           Omandiõiguse liidule
üleandmisega seotud tingimused sätestatakse lõikes 1 nimetatud lepingutes.
3.           Liidu omandiõiguse edasise
üleandmise tingimuste kehtestamiseks võtab komisjon vastu delegeeritud
õigusakti kooskõlas artikliga 22. Delegeeritud õigusaktis määratakse
asjaomane üksus või sihtasutus kindlaks läbipaistval ja objektiivsel viisil,
ilma huvide konflikti põhjustamata.
Artikkel 20
Komisjonile osutatav abi
1.           Komisjoni võivad abistada
lõppkasutajate esindajad, sõltumatud eksperdid, eelkõige julgeolekuküsimuste
spetsialistid, ning asjakohaste riiklike asutuste esindajad, eelkõige riiklikud
kosmoseagentuurid, et anda komisjonile vajalikku tehnilist ja teaduslikku
eksperdinõu ja kasutajate tagasisidet.
Artikkel 21
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni abistab komitee
(edaspidi „Copernicuse komitee”). Komitee toimib määruses (EL) nr 182/2011
sätestatud komiteena.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
3.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 22
Delegeeritud volituste rakendamine
1.           Komisjonile antakse õigus
võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.           Artikli 16 lõikes 1
ja artikli 19 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
antakse komisjonile määramata ajaks alates 1. jaanuarist 2014.
3.           Euroopa Parlament või nõukogu
võib delegeeritud volituse igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud
õigusaktide kehtivust.
4.           Niipea kui komisjon on
delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa
Parlamendile ja nõukogule.
5.           Artikli 16 lõike 1
ja artikli 19 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub
ainult siis, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud sellele
vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile
ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne
nimetatud ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei kavatse
vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või
nõukogu algatusel kahe kuu võrra pikendada.
Artikkel 23
Hindamine
1.           Hiljemalt 30. juuniks
2018 koostab komisjon kõikide Copernicuse programmist rahastatavate ülesannete
eesmärkide saavutamise kohta hindamisaruande, käsitledes tulemuslikkust ja
mõju, Euroopa lisaväärtust ja vahendite kasutamise tõhusust. Eelkõige
käsitletakse hinnangus eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning meetmete panust
artiklites 2 ja 3 kirjeldatud eesmärkide täitmisse.
2.           Komisjon teostab
lõikes 1 osutatud hindamise tihedas koostöös teenuseosutajatega ja
Copernicuse programmi kasutajaskondadega ning uurib Copernicuse programmi
tulemuslikkust ja tõhusust ning selle panust artiklites 2 ja 3 osutatud
eesmärkide saavutamisse. Komisjon edastab hindamiste tulemused Euroopa
Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide
Komiteele.
3.           Komisjon võib, vajaduse
korral sõltumatute üksuste abi kasutades, korraldada projektide rakendamise
meetodite ja mõju hindamise, et teha kindlaks, kas eesmärgid, sealhulgas
keskkonnakaitsega seotud eesmärgid, on saavutatud.
4.           Komisjon võib paluda
liikmesriigil esitada erihinnang käesoleva määruse alusel rahastatud seotud
projektide ja meetmete kohta või, kui see on asjakohane, anda talle teavet ja
abi, mida on vaja selliste projektide hindamiseks.
Artikkel 24
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EL)
nr 911/2010 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks
tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 25
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates
1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline finantsmõju
tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku nimetus
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Maa seire Euroopa
programm (Copernicus)
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[14]
Jaotis 02:
Ettevõtlus
Peatükk
02 06: Copernicus
1.3.        Ettepaneku liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[15]
þ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
Copernicus on Maa seire Euroopa programmi ehk
GMESi (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire) uus nimi. See hõlmab ELis ja
liikmesriikides poliitika kujundamise, rakendamise ja seire eest vastutavatele
kasutajatele keskkonna- ja julgeolekuküsimuste kohta täpsete ja usaldusväärsete
andmete ja teabe katkematut tagamist. Copernicuse eesmärk on tagada Euroopale
pidev, sõltumatu ja usaldusväärne juurdepääs seireandmetele ja -teabele.
Copernicus kuulub aruka, jätkusuutliku ja
kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” programmide hulka. Tänu
sellele, et programm aitab lisaväärtusega äriliste rakenduste edendamisega
saavutada majanduskasvu ja majanduslikku stabiilsust, moodustab see strateegia
„Euroopa 2020” raames tööstuspoliitika juhtalgatuse osa[16].
Copernicus toetab järgmisi üldeesmärke:
(a)
keskkonnakaitse, kodanikukaitse ja
julgeolekumeetmete toetamine;
(b)
majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” toetamine,
aidates saavutada aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu eesmärke; eelkõige
aitab see äriliste rakenduste edendamise kaudu saavutada majanduse stabiilsust
ja kasvu.
Copernicuse kasutajaskonnad tähendavad
kogukondi, mis hõlmavad Euroopa riiklikke, piirkondlikke või kohalikke asutusi,
kellele on delegeeritud käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1
nimetatud valdkondade avaliku teenuse või poliitika kindlaksmääramine,
rakendamine, jõustamine või järelevalve. Kõige enam on mõjutatud järgmised
rühmad:
–
Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi
avaliku sektori asutused (kasutajate ja osalejatena), sealhulgas kolmandates
riikides asuvad avaliku sektori asutused (nt osalevad riigid ning GMESist ja
Aafrika algatusest kasu saavad riigid);
–
järgtööstus, eriti VKEd; ja
–
lõppkasutajad (piirkondlikud ja kohalikud asutused,
avalik-õiguslikud institutsioonid, sealhulgas ülikoolid, teaduskeskused, ka
kodanikud, kes kasutavad Copernicuse programmi kaudu toetatavaid avalikke
teenuseid), järgmise etapi teenuste sektori kliendid.
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku kaudu täidetakse
Copernicus aitab saavutada strateegia „Euroopa
2020” eesmärke järgmiselt:
–
ressursitõhusam, loodussäästlikum majandus – st
eelkõige keskkonnaressursside ja ökosüsteemide ning elurikkuse säilitamine ja
haldamine, saavutades ELi poliitika parema jõustamise tulemusena tõhususe
kasvu, näiteks transpordipoliitikas jää jälgimisega, mis võimaldab paremini
kavandada laevateid; põllumajanduspoliitikas aruka põllumajanduse toetamisega,
vähendades uute turuletulijate vajadusi, energeetikapoliitikas mõõtes
päikesekiirgust, mida on vaja fotoelektrilise energia toomiseks;
–
konkurentsivõimelisem majandus – tööstus- ja
kosmosepoliitika juhtalgatusena on Copernicuse eesmärk suurendada ELi tööstuse
konkurentsivõimet ning tehnoloogilist eelist kosmoses ja mujal; eelkõige on
selle eesmärk luua VKEdele ärivõimalusi, edendades järgmise etapi teenuste
sektoris innovatsiooni ning arendades välja uusi Copernicuse teabele tuginevaid
teenuseid;
–
teadmistele tuginev majandus – Copernicuse eesmärk
on aidata paremini mõista ülemaailmseid probleeme, samuti toetab see oluliste
andmete esitamise kaudu teaduseuuringute/teaduse arengut;
–
innovatsioonile tuginev majandus – Copernicus
võimaldab luua äärmiselt innovaatilisi järgmise etapi teenuseid. Selle eesmärk
on luua partnerlusi teadus- ja ettevõtluskogukondade vahel ning see võib luua
aluse teadus- ja arendustegevuse ülekandmiseks ettevõtlusse;
–
kõrge tööhõivemääraga majandus – Copernicus loob
lisavõimalusi uuteks töökohtadeks, edendades lisanõudlust kõrge
kvalifikatsiooniga töötajate järele;
–
majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne
ühtekuuluvus – st vajadus uue maapealse infrastruktuuri järele, eriti
EL 12 riikides; Copernicus loob VKEdele uusi ärivõimalusi kõikides ELi
liikmesriikides, motiveerides riike, mis on maismaa- või hädaolukorrateenuste
valdkonnas maha jäänud, ning aitab seeläbi saavutada liikmesriikide suurema
ühtekuuluvuse eesmärki. Copernicuse teenused on üleeuroopalised ja arvestavad
Euroopa nõudeid.
1.4.2.     Erieesmärgid ja asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
Copernicuse programm hõlmab järgmisi
erieesmärke:
Erieesmärk nr 1: Copernicuse teenused
Copernicuse maismaaseire teenusega keskendutakse
maakatte kaardistamise perioodilisele teenusele Euroopa, piirkondlikul ja
riiklikul tasandil ning dünaamilistele maismaaseiremeetmetele.
Copernicuse merekeskkonnaseire teenusega antakse
teavet ookeanide ja mereökosüsteemide füüsilise seisundi kohta maailmamere ja
Euroopa piirkondlike alade valdkonnas. Copernicuse mereteenuste
rakendusvaldkonnad on meresõiduohutus, merekeskkond ja rannikualad,
mereressursid ning hooajalised ilmastikuprognoosid ja kliimaseire.
Copernicuse atmosfääri keskkonnateenusega
tagatakse õhu kvaliteedi jälgimine Euroopas ja atmosfääri keemilise koostise
jälgimine ülemaailmsel tasandil. Sellega antakse eelkõige teavet õhukvaliteedi
seire süsteemide tarbeks nii kohalikul kui ka riiklikul tasandil ning see peaks
aitama jälgida atmosfääri keemia kliimamõjureid.
Copernicuse kliimamuutuste seire teenusega
võimaldatakse muutuste mõjudega kohaneda ja neid leevendada. Eelkõige peaks see
toetama olulisemate kliimamõjurite andmete, kliimaanalüüside ja prognooside
esitamist kohanemisele ja leevendamisele vastavas ulatuses ning asjakohaste
teenuste osutamist.
Copernicuse hädaolukorrateenusega pakutakse
kombinatsiooni kaartidest ja/või eri tasandil eeltöödeldud andmetest, mis on
loodud hädaolukorrale reageerijate toetamiseks rahvusvahelisel, Euroopa,
riiklikul ja piirkondlikul tasandil selliste katastroofide korral nagu tormid,
tulekahjud, üleujutused, maavärinad, vulkaanipursked, kuritahtlikud või
inimtegevusest põhjustatud katastroofid või muud humanitaarkatastroofid.
Teenusega käsitletakse kogu kriisijuhtimise tsüklit: ennetus, valmisolek,
reageerimine ja taastamine.
Copernicuse julgeolekuteenusega antakse
kasulikku teavet selliste probleemidega toimetulekuks, millega Euroopa seisab
silmitsi julgeoleku valdkonnas, nimelt piirikontroll, mereseire ja ELi
välistegevuse toetamine.
Copernicuse in situ komponendi abil
tagatakse õhus, meres ja maapinnal paiknevate installatsioonide kaudu tehtav
seire programmi teenuste jaoks. Teenuste pakkumiseks on vajalik alusandmete
kättesaadavus. Kuigi see on peamiselt liikmesriikide kohustus, võib programm
toetada in situ infrastruktuuri kaudu kogutud andmete piiriülest
ühtlustamist ELis ja in situ infrastruktuuri kaudu kogutud
andmete täiendavat kogumist EList väljaspool. Tegevus delegeeritakse teenuste
eest vastutavatele üksustele.
Hõlmatud on ka horisontaalne tegevus, millega
toetatakse käesoleva määruse alusel eraldatud vahendite üldist haldamist ning
kontrollitakse kõikide programmi toimingute rakendamist, eelkõige seoses
kulude, ajakava ja tulemuslikkusega ning programmiga seotud riskide
tuvastamiseks, piiramiseks, leevendamiseks ja jälgimiseks vajalike asjakohaste
vahendite ja struktuurimeetmete kehtestamisega; suhteid kolmandate riikide ja
rahvusvaheliste organisatsioonidega; liikmesriikide aruandlustegevust; tegevuse
koordineerimist riiklikul, liidu ja rahvusvahelisel tasandil, eelkõige
GEOSSiga; liikmesriikide vabatahtlike panuste koordineerimist; programmi
täiendavuse ja sidususe tagamist teiste liidu asjakohaste poliitikavaldkondade,
õigusaktide ja meetmetega; kasutajate vajaduste kindlakstegemist ja nende
rakendamise jälgimist.
Erieesmärk nr 2: kosmos
Copernicuse kosmosekomponendiga tagatakse
kosmoseinfrastruktuuri kaudu tehtav jätkusuutlik seire Copernicuse teenuste
jaoks.
See hõlmab spetsiaalse kosmoseinfrastruktuuri
(nt Sentineli satelliidid) toimimist, juurdepääsu kolmandate isikute
missioonidele, andmete jagamist, tehnilist abi komisjonile Copernicuse teenuste
sisendandmete koondamisel, seirelünkade kindlakstegemist, uute
kosmosemissioonide kindlaksmääramisel osalemist.
Arendustegevus hõlmab kosmoseinfrastruktuuri
uute elementide kavandamist ja hanget, komisjonile tehnilise toe pakkumist uute
kosmosemissioonide spetsifikatsioonide koostamiseks teenusenõuete alusel koos
teenuse infrastruktuuri kasutajatega; kosmosetegevuse arendamise
koordineerimist, sealhulgas arengusuundi, mille eesmärk on moderniseerida ja
täiendada Copernicuse kosmosekomponenti.
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Ette on nähtud teenuste arendamine süsteemi
pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks ja uute kasutajate seni tutvustamata
vajaduste käsitlemiseks. Eelis on see, et Copernicus suudab pidevalt
jätkusuutlikult vastata kasutajate vajadustele, suurendades seeläbi kasutamist
kasutajate seas ja järgmise etapi teenuste turu arenemist.
Majanduslik mõju:
uute toodete ja teenuste arendamine stimuleerib toodete ja protsesside
innovatsiooni ja seega on sel pikaajaline mõju Euroopa tööstusele. Copernicuse
teenuste täielik järjepidevus parandaks märkimisväärselt tööstuse
konkurentsivõimet ja majanduslikult elujõuliste ettevõtete teket.
Keskkonnamõju: Copernicuse
pikaajaliste teenuste kättesaadavus toetab Euroopa eesmärki olla kliimamuutuste
küsimuses juhtival positsioonil. See tagab ka tõelise partnerluse GEOSSiga.
Sotsiaalne mõju:
luuakse uusi töökohti, mitte üksnes satelliiditööstuses ning teadus- ja
arendustegevuses, vaid ka Maa seire uute tehnikate arendamisega seotud
ettevõtetes ning seotud tööstusharudes ja teenustes. Veelgi tähtsam on see, et
jätkusuutlik tegevus hõlbustab järgmise etapi teenuste arendamist, kus mõju
seoses tööhõivega oleks märkimisväärne.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Eesmärkide saavutamist mõõdetakse järgmiste
näitajate alusel:
(a)
andmed ja lisaväärtusega teave, mis on tehtud
kättesaadavaks kooskõlas teenuste osutamise nõuetega;
(b)
andmete ja teabe kasutamine, mida mõõdetakse
kasutajate arvu, tutvutud andmete ja lisaväärtusega ning teabe mahu suurenemise
ning jaotuse laienemisega liikmesriikides;
(c)
Euroopa järgmise etapi teenuseosutajate turule
sisenemine ja konkurentsivõime.
Nende näitajate korrapäraseks mõõtmiseks
kehtestatakse konkreetsed vahendid, lisades konkreetsed nõuded eeskätt
teenuseosutajatega sõlmitavatesse delegeerimis- ja / või muudesse lepingutesse.
Programmi mitme vaheetapi saabumisel tellitakse sihtuuringud, et hinnata
(võimalike) kasutajate rahulolu määra ja turuosa ning Copernicuse mõju järgmise
etapi teenuste sektori konkurentsivõimele.
Peale selle eeldatakse, et suur osa programmi
rakendamisest delegeeritakse kolmandatele isikutele. Delegeerimislepingud
sisaldavad eesmärke ja näitajaid, mis võimaldavad jälgida teenuseosutajate
tulemuslikkust. Selliseid näitajaid kasutatakse ka programmi üldiseks
jälgimiseks. Need sisaldavad:
–
kuue operatiivteenuse sisseseadmist, nii et kõik
kuus teenust toimivad aastaks 2017;
–
eelarves ette nähtud teenusteabe osutamine ja
kavandamine vastavalt delegeerimislepingutele ja/või teenuseosutajatega
sõlmitud lepingutele;
–
teenuste kasutajate arv ja nende rahuolu määr;
–
Copernicuse andmeid ja teavet kasutava järgmise
etapi teenuste sektori areng;
–
kavandatud satelliitide või instrumentide
käivitamine ja kasutuselevõtt, sh seireandmete õigeaegne nõuetekohases vormis
edastamine kindlaks määratud kasutajatele kooskõlas kavaga, mis lepitakse kokku
kosmosekomponendi pikaajalise strateegia dokumendis;
–
uute satelliitide ja vastava maapealse segmendi
kindlaksmääramine ja arendamine eelarve piires ning planeerimine vastavalt
pikaajalisele strateegiale ja ESAga sõlmitavale delegeerimislepingule.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Ebapiisav usaldusväärne teave Maa seisundi
kohta avaliku sektori kasutajatele
Viimase 30 aasta jooksul on EL, Euroopa
Kosmoseagentuur (ESA) ja nende liikmesriigid teinud Maa seire valdkonna
uurimis- ja arendustegevuses märkimisväärseid jõupingutusi, mille eesmärk on
olnud arendada välja infrastruktuur ja operatiivetapile eelnevad Maa seire
teenused. Paraku ei ole paljud Maa seire teenused Euroopas piisavad
infrastruktuuri puudujääkide tõttu ja ka sellepärast, et puudub kindlus nende
kättesaadavuse suhtes pikaajalises perspektiivis. Olemasolevate teenuste kaudu saadavad
andmed kas ei hõlma kõiki poliitikakujundajate jaoks vajalikke parameetreid[17]
või ei saada selliseid andmeid pidevalt ja jätkusuutlikult eelkõige seepärast,
et teenuse või selle aluseks oleva seireinfrastruktuuri kasutusiga on lühike
eelarveliste ja/või tehniliste piirangute tõttu. Selle probleemiga
mittetegelemisel on olulised lühiajalised ja pikaajalised tagajärjed. Näiteks
lühiajalises perspektiivis ei ole kättesaadavad kaardid kodanikukaitseks
loodusõnnetuste korral ja pikemas perspektiivis ei ole poliitikakujundajatele
kättesaadavad üliolulised andmed kliimamuutuste kohta.
Järgmise etapi investeeringud on ohus
Copernicuse programm põhines ajavahemikul
2011–2013 esialgsete toimingute määruses sätestatud rahastusel, mis hõlmas
operatiivtegevust. Olemasoleva programmiga, mis hõlmab esialgseid toiminguid,
astuti esimene samm Maa seire süsteemi suunas. Kuid see on siiski ajaliselt
piiratud (st 2011–2013).
Häirete oht on muret tekitav nii
lõpptarbijate, näiteks riigiasutuste, kui ka järgmise etapi teenuseosutajate
jaoks, kes ei tee tõenäoliselt suuri investeeringuid ebaküpsetesse, riskidega
seotud turgudesse ja kellel tekiks täiendavaid raskusi kapitali kaasamisega.
Innovatsioonipotentsiaal on ohus
Häired tähendaks ka seda, et investeeringud
teadus- ja arendustegevusse ei teiseneks innovatsiooniks. Seega ei kasutataks
ära võimalust päästa valla Copernicusega seotud innovatsioonisuutlikkus, mis on
peamiselt teenustega seotud innovatsioon. See oleks kahetsusväärne, arvestades
eriti seda, et ELi innovatsioonipoliitika peaks olema rohkem suunatud teenuste
sektorile, nagu eri uuringutest on selgunud[18].
Mõju tööhõivele
Kokkuvõtteks on satelliitide rakendussüsteemid
Euroopa kosmosetööstuse peamine sissetulekuallikas (3,1 miljardit eurot) ja
põhiline ekspordivaldkond (1,13 miljardi euroga)[19]. Sissetulekute seisukohalt on
üks kahest kõige olulisemast segmendist Maa seire (näiteks Copernicuse
Sentinelid). Praegu annavad Maa seire süsteemid ligikaudu 30 % Euroopa
kosmosetööstuse kogutulust. Peale otsese mõju tööstusharu müügikäibele on
Copernicusel oluline mõju Euroopa tootva kosmosetööstuse konkurentsivõimele ja
kasumlikkusele. Eksport ja kaubandus sõltuvad väga suurel määral sektori
suhtelisest konkurentsipositsioonist. Selle tõttu oleks Copernicusel oluline
mõju sektori tööhõivele, sest see pakub ajavahemikul 2015–2030 hinnanguliselt
35 000 töökohta.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Euroopa Maa seire programmi (Copernicus)
õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 189, mis võimaldab ELil
arendada oma kosmoseprogrammi. Määruse (EL) nr 911/2010 (mis käsitleb Maa
seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgseid toiminguid) artiklis 2 on
juba esitatud loetelu tegevustest, mida programm hõlmab. Veelgi enam,
Copernicuse elluviimine on strateegia „Euroopa 2020” strateegiline eesmärk.
ELi ja valitsustevaheliste vahenditega välja
töötatud kosmoseinfrastruktuuri kasutamise ja uuendamise rahastamisega ei tule
liikmesriigid tekkivate kulude tõttu üksi optimaalselt toime. Euroopa riigid on
operatiivse meteoroloogia kosmoses paikneva seireinfrastruktuuri valdkonnas
ühendanud Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsiooni
(EUMETSAT) raames oma vahendid, et töötada välja ja võtta kasutusele
meteoroloogilised satelliidid. Euroopa riigid töötasid kas Euroopa
Kosmoseagentuuri (ESA) või riiklike kosmoseagentuuride kaudu välja ka
keskkonnasatelliitide katseeksemplarid. Nad ei suutnud siiski leida viisi,
kuidas teha koostööd seoses keskkonnaseire jätkuvate operatiivprogrammide
rahastamisega, nagu seda tehakse meteoroloogias. Sellise seire jätkamise
vajadus on muutumas ülioluliseks, arvestades järjest suurenevat poliitilist
survet riigiasutustele võtta keskkonna, julgeoleku ja kliimamuutuste valdkonnas
vastu teadmistel põhinevaid otsuseid ja järgida rahvusvahelisi kokkuleppeid.
Üleeuroopalise või ülemaailmse ulatusega
teenuste puhul ei piisa liikmesriikides võetud meetmetest, et täita kavandatud
meetmete eesmärke, sest eri liikmesriikide panused tuleb koondada Euroopa
tasandil. Muude teenuste (nt hädaolukorra kaardid või väiksema geograafilise
ulatusega temaatilised maismaaseirekaardid) osutamine on tõhusam ühenduse
tasandil kahel põhjusel. Esiteks võimaldab kosmoses või in situ
paiknevate andurite kaudu kogutud sisendandmete ühtlustatum ja keskne haldamine
saavutada mastaabisäästu. Teiseks tooks Maa seire teenuste koordineerimata
osutamine liikmesriikide tasandil kaasa dubleerimise ning takistaks ELi
keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise kontrollimist läbipaistvate ja
objektiivsete kriteeriumide alusel või teeks selle isegi võimatuks. Kui
liikmesriigi tasandil esitatav teave ei ole võrreldav, ei ole komisjonil
võimalik kindlaks teha seda, kas keskkonnaalaseid õigusakte on igas
liikmesriigis nõuetekohaselt rakendatud. Peale selle annab Euroopa tasandil
tegevus mastaabisäästu, mille tulemusel kasutatakse avaliku sektori raha
otstarbekamalt. Seega annab tegevus ELi tasandil selgemat lisaväärtust.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Ettepanekus lähtutakse kogemustest, mis on
saadud Copernicuse kui teadusalgatuse väljatöötamise viimase kaheteistkümne
aasta jooksul ja esialgsete toimingute etapis aastatel 2011–2013. Kogemus
näitab, et Copernicuse jätkuvaks arenguks vajaliku teadustöö rahastamise kõrval
on tekkinud vajadus toetada ka Maa seire teenuste osutamist ja satelliitide
toiminguid, et saada täiel määral kasu seni tehtud investeeringutest ning
tegeleda eespool osutatud vajadustega.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
Operatiivetapis on Copernicus võimeline andma
teavet poliitikakujundajatele, riigiasutustele, ettevõtjatele ja Euroopa
kodanikele. See tähendab, et ELi sõltumatu teabeallikana on Copernicuse eesmärk
toetada kõiki asjaomaseid liidu poliitikavaldkondi, õigusakte ja meetmeid,
mille puhul on meie planeedil toimuvatest muutustest arusaamine ülitähtis.
Näited Copernicuse panusest teistesse ELi
poliitikavaldkondadesse on järgmised.
·
Rahvusvaheline koostöö: Copernicuse teenuste
laiendamine Aafrikasse on konkreetne panus ELi arengupoliitikasse. Näiteks on
Maa seire satelliidi abil võimalik jälgida põllukultuuride kasvutingimusi
põllumajandushooajal ja arendada toiduohutuse varajase hoiatamise süsteemi
riskipiirkondades üle maailma. Peale selle võib mõni Copernicuse rakendus anda
poliitikakujundajatele teavet Aafrika loodusressursside kohta.
·
Transpordipoliitika: laevateede optimeerimisega
saab Copernicuse mereseireteenus vähendada kütusetarbimist ja heitkoguseid.
·
Keskkonnapoliitika: Copernicuse teenustega antakse
mitmesugust süsteemset ja perioodilist teavet, mis on vajalik mere-,
atmosfääri- ja maismaakeskkonna pidevaks jälgimiseks. Selles kontekstis võivad
Copernicuse abil kogutud kujutised keskkonnast olla alus uue Euroopa elurikkuse
strateegia eesmärkide jälgimiseks või vahend, millega jälgida selliste
ressursside tõhusat kasutamist Euroopa ja maailma mastaabis nagu mets, vesi,
mineraalid, maa, õhk (kvaliteet) ja paljud teised.
·
Humanitaarabi: samuti on Copernicuse teenustel
oluline roll hädaabi osutamisel nii ELis kui ka väljaspool, sest nendega
antakse ajakohast teavet, mis on ülioluline poliitikakujundajatele, tegevuse
planeerijatele ja välimeeskondadele.
·
Energeetika: Copernicus võib olla Euroopale
usaldusväärne päikeseenergiat käsitleva teabe allikas ja aidata kaasa
tuumarelva leviku või tuumaobjektide dekomisjoneerimise jälgimisele.
·
Regionaalpoliitika: üleeuroopalisel tasandil
tagatakse Copernicuse Maa seire teenusega ühtlustatud maakatte ja maakatte
muutusega seotud tooted. Selline teave on oluline maakasutuse ja linnapoliitika
seisukohalt.
·
Kliimamuutuste poliitika: mitu Copernicuse teenust
on seotud kliimaprobleemidega, nagu metsaseire ja teave maa süsiniku kohta,
merevee ja jää taseme jälgimine, kasvuhoonegaaside ja voogude analüüsimine.
·
Julgeolek: Copernicus võib aidata kaasa
piirivalvele ja mereseirele. Alates 2008. aastast on ettevõtluse ja
tööstuse peadirektoraat ning siseasjade peadirektoraat teinud selle raames
tihedat koostööd.
·
Põllumajandus: Copernicus saab aidata kaasa
põllumajandusmaa kasutamise ja selle muutuste õigeaegse ja täpse jälgimise
parandamisele Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, tagades ühise
metoodika ja ühised näitajad, mis hõlmavad mitmesuguseid ajalisi, ruumilisi ja
temaatilisi skaalasid. Ühises põllumajanduspoliitikas saaks Copernicust
kasutada maa tootmisest kõrvalejätmise poliitika jälgimiseks.
·
Merega seotud poliitika: Copernicus võimaldab
mõista ookeani, selle muutumist ja mõju kliimamuutustele. Selle valdkonna
rakenduste seas on meresõiduohutus, naftareostus, mereressursside haldamine,
kliimamuutused, hooajalised prognoosid, tegevus rannikualadel, jääseire ja
veekvaliteet.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
þ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
þ  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 2014–2020
–
þ  Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2020
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[20]
þ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
þ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨  rakendusametitele
–
þ  ühenduste asutatud asutustele[21]

–
þ  riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
þ      Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”
Märkused:
Copernicus toetub Euroopas juba olemasolevale
suutlikkusele, hoidudes asjatust dubleerimisest ja otsides selle asemel
sünergiat olemasolevast riiklikust või rahvusvahelisest suutlikkusest. Peale
selle leitakse, et komisjonil ei ole institutsioonisisest tööjõudu ega
eriteadmisi seda väga keerulist süsteemide rakendussüsteemi üksi hallata.
Seepärast on kooskõlas lihtsustamise ja ELi kuluprogrammide täitmise
parandamise eesmärkidega kavandatud programmi suurte osade rakendamine
finantsmääruse artikli 58 tähenduses kaudselt, delegeerides rakendusvolitused
mitmele asjaomasele asutusele nende eriteadmiste valdkonna alusel.
Delegeerimislepingute sõlmimise korral jääb komisjon programmi eest
vastutavaks, kuid annab vastutuse rakendamise eest üle mitmele
teenuseosutajale. Komisjon, keda abistavad komitee ja sõltumatud eksperdid,
keskendub kõrgetasemeliste programmiliste otsuste määratlemisele ja nende
elluviimise jälgimisele. Teenuseosutajatel palutakse esitada aasta tööprogramm
ja aasta tegevusaruanne koos auditeerimistõenditega.
Kosmosekomponendi arendamist
kaasfinantseerisid kuni 2013. aastani EL seitsmenda raamprogrammi
kosmosekomponendi ja GMESi esialgsete toimingute kaudu ning Euroopa
Kosmoseagentuur GMESi kosmosekomponendi programmi kaudu. Komisjoni osamakse ELi
nimel moodustas ligikaudu kolmandiku kosmosekomponendi programmi kogueelarvest,
st ligikaudu 780 miljonit eurot 2,4 miljardist eurost. Selleks sõlmiti 2008.
aastal delegeerimisleping ELi, keda esindas komisjon, ja ESA vahel. See leping
sõlmiti ELi ja ESA vahelise raamlepingu alusel. Arvestades seda, et ESA-l on
ainulaadsed eriteadmised ja see on Euroopa tasandil ainus kosmoseprogrammidega
seotud teadus- ja arendustegevusega tegelev asutus, tehakse ettepanek
delegeerida ESA-le ka edaspidi Copernicuse arendamisega seotud tegevus, st
satelliitide ja seonduva maapealse segmendi projekteerimine, ehitamine ja
hanked. Leitakse, et ESA võib jätkata arendustegevuse kaasfinantseerimist ja
eriti satelliitide uue põlvkonna arendamist, mis oleks vastandiks korduvate
seadmete hankele, mis kopeerivad juba välja töötatud seadmete projekte.
Samuti tehakse ettepanek delegeerida arendatud
infrastruktuuri toimingud nii ESA-le kui ka EUMETSATile. ESA hakkab vastutama
Sentinelide 1 ja 2 toimingute eest ja Sentineli 3 maapealse osa käitamise eest.
Kuna ESA on kavandanud ja koordineerinud maapealse segmendi projekteerimist ja
hanget ning on omandatud eriteadmisi paljude teaduslike missioonide
läbiviimisel, on ta igati sobilik neid ülesandeid täitma. EUMETSATile
delegeeritakse satelliitide ja instrumentide toimingud, mis on eriti olulised
atmosfäärile ja merekooslustele ning mis on väga lähedased, sageli identsed
tema enda pädevusvaldkonnaga. Meeldetuletuseks tuleb märkida, et Sentinelid 4
ja 5 on instrumendid, mida kantakse EUMETSATi enda satelliitidel. Peale selle
võetakse enamasti andmeid vastu, töödeldakse ja levitatakse, kasutades
EUMETSATi mitme satelliidi võimalusi. Mõlemad organisatsioonid vastutavad oma
eriteadmiste valdkonnas täiendavatelt satelliitidelt saadud seireandmetele
juurdepääsu ja nende edastamise eest.
Maismaaseire teenuse üks kõige olulisem toode
on maakatte ja maakatte muutuse laiaulatuslik ja õigeaegne hindamine. Corine
Land Coveri maakatte andmestik on andnud maakatte aegread ja teavet maa
kasutamise kohta Euroopa mandril alates 1990. aastast. Need võimaldavad jälgida
muutusi planeedi pinnal, mis on põhjustatud nii looduslike protsesside kui ka
inimtegevuse koosmõjust. Alates 1994. aastast viib Corine projekti ellu Euroopa
Keskkonnaamet (EEA). EEA on Euroopa Liidu asutus, mille ülesanne on anda tõest
ja sõltumatut keskkonnaalast teavet neile, kes on kaasatud keskkonnapoliitika
kujundamisse, vastuvõtmisesse, rakendamisse ja hindamisse, ning ka üldsusele.
Samuti vastutab EEA Euroopa keskkonnateabe ja seirevõrgustiku (Eionet)
koordineerimise eest, kus riikide eksperdid aitavad kaasa keskkonnaandmete
kogumisele ja valideerimisele. GMESi esialgsete toimingute ajal (2011–2013)
delegeeriti EEA-le maismaaseire teenuse üleeuroopaliste ja kohalike
komponentide koordineerimine, mida viidi tsentraliseeritud eelarve täitmise
kaudu ellu hangetega raamlepingute ja teenuseosutajaga sõlmitud teenuslepingute
põhjal ning detsentraliseeritud eelarve täitmise teel, kasutades selliste
riiklike asutustega sõlmitud toetuslepinguid, kes on EEA otsesed sidusrühmad.
Peale selle tuleb märkida, et maismaaseire teenus toetub suurel määral in
situ toimuvatele mõõtmistele ja geograafilistele võrdlusandmetele. EEA-l on
kõik eeldused oma tegevuse korraldamiseks riiklikes keskkonna- ja/või
kaardistamisasutustes. Just seepärast, võttes arvesse ilmset sünergiat, mis
võib tekkida Copernicuse ja EEA peamiste vastutusvaldkondade vahel, ja EEA
ainulaadset seisundit Eioneti koordinaatorina, kelle partneriteks on
Copernicuse sidusrühmadena riiklikud keskkonnametid, tehakse ettepanek jätkata
nende kahe maismaaseire teenuse rakendamise delegeerimist EEA-le.
Alates 2008. aastast on pidevalt tegeletud
Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) rajamisega, et tugevdada Schengeni
välispiiri, eriti lõunapoolsete merepiiride ja idapoolsete maismaapiiride
kontrolli. EUROSUR tagab liikmesriikidele ühise tehnilise (infrastruktuur) ja
tegevusraamistiku (töövoog), et suurendada teadlikkust olukorrast nende
välispiiridel ja parandada nende ELi piire jälgivate riiklike ametiasutuste
reageerimisvõimekust. Üks kokku lepitud eesmärk on luua valvevahendite ühine
rakendus (satelliidid, mehitamata õhusõidukid, aerostaadid jne), mille
vahendaja oleks Frontex. Frontex on Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril
tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur. Ta edendab, koordineerib
ja arendab Euroopa piiride haldamist. Julgeolekuteenuse piirikontrolli osa jaoks
on aktiivne koostöö Frontexiga äärmiselt oluline. Frontex oli kaasatud
kõikidesse seda osa ettevalmistavatesse seitsmenda raamprogrammi projektidesse,
aga ka teistesse seitsmenda raamprogrammi julgeolekuvaldkonnaga seotud
projektidesse. Tuleb märkida, et Frontexi vajadust toetuda sellises tegevuses
GMESile/Copernicusele on tunnistatud komisjoni ettepanekus EUROSURi määruse
kohta[22].
Seega tehakse ettepanek delegeerida selle osa rakendamine Frontexile.
Seoses mereseire julgeoleku osaga tehakse
ettepanek delegeerida selle rakendamine Euroopa Meresõiduohutuse Ametile
(EMSA). EMSA pädevusse kuulub mõni meresõiduturvalisuse valdkonda kuuluv
ülesanne ja kohustus aidata komisjoni sellega seonduvas tegevuses. EMSA-l on
laialdaselt tunnustatud eriteadmised meresõiduohutuse rakenduskava CLEANSeaNET
elluviimisel, mis toetub Maa seirele. Samuti on ta aktiivselt kaasatud mitmesse
teadus- ja arendusprojekti, mis valmistavad ette Copernicuse julgeolekuteenust.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Kehtestatakse järelevalvesüsteem, et tagada
võimalikult kvaliteetsed väljundid ja võimalikult tõhus vahendite kasutamine.
Järelevalve toimub kogu programmi jooksul. See lähtub rakendavate partnerite
esitatud regulaarsetest aruannetest.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Tuvastatud ohud
Kõik programmiga seotud riskid kantakse
keskselt registrisse. Igale riskile määratakse tõenäosus- ja mõjumäär. Riskide
register sisaldab ka meetmete nimekirja, mille eesmärk on vähendada riski
teostumise tõenäosust. Riskid on liigitatud järgmiselt.
·
Tehnoloogilised riskid: näiteks kasutab satelliit
uusimat tehnoloogiat, mida ei ole veel kontrollitud ja mille kirjeldused
muutuvad järjepidevalt.
·
Tööstusriskid: infrastruktuuri rajamisse on
kaasatud palju tööstusettevõtteid mitmest riigist, kelle tööd tuleb
koordineerida tõhusalt, et tulemuseks oleks süsteemid, mis on töökindlad ja
täielikult integreeritud, eriti turvalisuse mõttes.
·
Tururisk: vältida tuleb tehnilist tulemust, mis ei
vasta lubatule, millel on negatiivne mõju kasutajale ja mille tulemusel ei
kasutata infrastruktuuri.
·
Ajaline risk: igasugune viivitus rakendamisel seab
ohtu võimaluste akna.
·
Juhtimisrisk: programmide juhtimine eeldab mitme
asutuse koostööd ning tagada tuleb nõuetekohane stabiilsuse ja korraldamise
määr. Veelgi enam, mitmes olulises küsimuses tuleb võtta arvesse mitme kaasatud
poole eriarvamusi. Seda arvestades tuleks kaaluda mõne riski, sh finants- ja
turvalisusega seotud riski jagamist nende osaliste vahel, kellel on kõige
paremad eeldused nendega toimetulekuks.
Peale selle rakendatakse programmi eelarvet
suures osas kaudsel eelarve täitmise viisil, delegeerimislepingute kaudu ja
väga väikeses osas tsentraliseeritult, kus komisjon kasutab toetusi ja
riigihanget. Nende eri tüüpi kuludega kaasnevad ohud on erinevad. Euroopa
Kontrollikoja auditites ja komisjoni järelauditites on tuvastatud järgmised
peamised ohud, mis võivad tekkida ka nimetatud programmi puhul.
Delegeerimislepingud: peamised tuvastatud ohud
seostuvad teenuseosutajate (isik, kellega komisjon sõlmib delegeerimislepingu)
abikõlblikkuse, lepinguliste kohustuste järgimise (komisjoni nõuete rakendamine
lepingulistes dokumentides), protsessi tingimuste järgimise (komisjoni
kehtestatud protsesside mittejärgimine) ning tulemuslikkusega (eelnevalt
kindlaks määratud eesmärkide mittetäitmine).
Seda tüüpi ohtude käsitlemisel arvestatakse
järgmisi tegureid:
·
juhtimise ja kontrollimise olulisi aspekte täidavad
teenuseosutajad;
·
komisjon peab olulisel määral tuginema
teenuseosutajate juhtimiskontrolli süsteemidele;
·
oluline on tagada asjakohasel tasemel kontroll kogu
rakendamisahelas koos kõikide asjaosaliste konkreetsete kohustustega.
Toetused: abikõlblikke kulusid käsitlevate
keeruliste eeskirjade ja teatud abisaajate suhteliselt piiratud finantsjuhtimisalaste
eriteadmiste tõttu võib esineda suur oht, et kulusid (näiteks üldkulusid ja
seadmetega seotud kulusid) võidakse deklareerida valesti.
Kuna puudub täielik andmebaas abisaajaid,
projekte ja deklareeritud kulusid käsitleva teabe kohta, võib riskantsete
abisaajate ning kulude võimaliku mitmekordse rahastamise taotlemise või muude
eeskirjade eiramise juhtumite avastamine olla keeruline, mistõttu on
pettusevastane tegevus seega ebatõhus.
Riigihanked: avastamata vigade või parandamata
ebatäpsuste tõttu pakkumistes või pakkumistingimustes võib lepingu täitmine
olla mitterahuldav.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Eespool nimetatud ohtude käsitlemiseks on
kavandatud erinevaid kontrollimeetodeid.
2.2.2.1.  Delegeerimislepingud
Teave sisekontrollisüsteemi kehtestamise
kohta
Rahastamisvahendite suhtes kavandatav
juhtimis- ja kontrollisüsteem põhineb järgmistel meetmetel:
·
teenuseosutaja eelhindamine;
·
riskipõhine järelevalve, sh standardaruannete
alusel;
·
ennetav tegevus asjakohaste abikõlblikkuse,
lepinguliste kohustuste järgimise, protsessi tingimuste järgimise ja
tulemuslikkuse nõuete koostamise kaudu;
·
lepingulised õiguskaitsevahendid, mis võimaldavad
võtta abikõlblikkuse, lepinguliste kohustuste järgimise, protsessi tingimuste
järgimise ja tulemuslikkuse nõuete rikkumise korral parandusmeetmeid;
·
peadirektoraadi poolt teenuseosutaja usalduskontole
makstavate summade eelkontroll;
·
huvimeetmete kooskõlastamine;
·
haldamises osalemine;
·
teenuseosutajate, seotud ettevõtjate ja lõplike
abisaajate õigus tutvuda auditiga;
·
täielik auditijälg, mis hõlmab kogu rakendusahelat;

·
komisjoni töötajate läbiviidavad kohustuste
täitmise ja tulemusauditid;
·
terviklik kinnitamissüsteem, mis võtab arvesse
sisekontrollisüsteemi ja teenuseosutajate ning seotud ettevõtjate siseauditeerimist,
milles käsitletakse abikõlblikkuse, lepinguliste kohustuse järgimise, protsessi
tingimuste järgimise ja tulemuslikkuse nõudeid;
·
välisaudiitorite auditeeritud finantsaruanded;
·
teenuseosutajate iga-aastased kinnitavad avaldused.
Kinnitus protsessi asjakohase edenemise kohta
saadakse mitme järgmise teabekanali põhjal:
juhtkonna teadmised peadirektoraadi
sisekontrollisüsteemi olukorra kohta, mis on saadud igapäevase töö ja kogemuste
põhjal;
peadirektoraadi ametlik järelevalve- ja
kontrollikord;
·
iga-aastase sisekontrolli standardite läbivaatamise
tulemused (põhinõuete täielik täitmine);
·
riskihindamise tulemused;
·
eel- ja järelkontrollid, sealhulgas aruanded
erandite ja/või sisekontrolli puuduste kohta;
·
peadirektoraadi välisfinantsauditi tulemused;
·
peadirektoraadi siseauditiüksuse auditeerimis- ja
nõustamistegevus,
välishindajate hinnangud programmi kohta.
Siseauditiüksuse, siseauditi talituse või
Euroopa Kontrollikoja auditid annavad lisateavet kontrollisüsteemi asjakohasuse
kohta.
Kontrollisüsteemi raames koostatud
kontrollikulude ja -tulude prognoos
Kavandatud kontrollid on üldiselt kooskõlas
COSO sisekontrolli mudeliga, mida määratletakse kui protsessi, mille eesmärk on
anda piisav kindlus tegevuse tulemuslikkuse ja tõhususe eesmärkide saavutamise,
finantsaruandluse usaldusväärsuse ning kehtivatele õigusaktidele ja
eeskirjadele vastavuse kohta. Kontrollikulude prognoosimisel võetakse arvesse
kõiki toiminguid, mis on otseselt või kaudselt seotud teenuseosutajate õiguste
ning kulude nõuetele vastavuse tagamisega. Võimaluse korral on need esitatud
juhtimistasemete kaupa ja vastavalt kavandatud kontrollisüsteemi kirjeldusele.
Uue ettepaneku eeldatavate muutuste
arvessevõtmisel tugineti andmetele huvimeetmete ühtlustamise ja täiendavate
lepinguliste õiguskaitsevahendite kohta, mis võimaldavad nõuete rakendamise
vigade puhul võtta korrigeerimismeetmeid.
Kohaldatavate eeskirjade täitmatajätmise
eeldatava ohutaseme hindamine
Kavandatud kontrollisüsteemi kohaselt ei ületa
eeskirjade täitmatajätmisest tulenev eeldatav ohutase (mida määratletakse
tehingute tasandil ilmnevate, õiguslikkuse ja nõuetekohasusega seotud vigade
eeldatava ohuna) mitmeaastasel perioodil 2 %, kuid kulud on sealjuures
väiksemad tänu lisameetmetele, mis vähendavad ohtude esinemise sagedust ja leevendavad
nende mõju.
Veamäär väheneb tõenäoliselt kohaldatavate
eeskirjade täpsustamise tõttu, mis hõlmab ka konkreetsust, mõõdetavust,
saavutatavust, realistlikkust ja tähtajalisust käsitlevaid nõudeid, samuti
lepinguliste õiguskaitsevahendite karmistamise ja huvide suurema ühtlustamise
tõttu.
Kava kohaselt võib väikest osa programmi
eelarvest rakendada tsentraliseeritud otsese eelarve täimise raames (vt
allpool) toetuste ja riigihangete kaudu.
2.2.2.2.  Toetused
Teave sisekontrollisüsteemi kehtestamise kohta
Kehtiv sisekontrolliraamistik põhineb
komisjoni sisekontrollistandardite rakendamisel, parimate projektide valimise
menetlustel ja nende vormimisel õigusaktideks, projekti ja lepingu haldamisel
projekti kestuse kõigis etappides, nõuete eelkontrollil, sealhulgas
auditeerimistõendite esitamisel, kulumetoodikate eelneval sertifitseerimisel,
järelaudititel ja korrigeerimistel ning hindamisel.
Konkursikutse dokumendid sisaldavad
üksikasjalikku juhist, mis käsitleb abikõlblikkuse eeskirju ning eelkõige sagedasemaid
vigu seoses personalikuludega. Abisaajaid julgustatakse juba pakkumises esitama
piisavalt andmeid kavandatavate kulude kohta, mis võimaldab neid eelnevalt
kontrollida ja avastada võimalikke vigu või valesti mõistmisi ning vajaduse
korral muuta toetuslepingu rakendamist või seda kohandada. See parandab
oluliselt abisaajate õiguskindlust ja vähendab vigade tekkimise ohtu.
Järelkontroll viiakse läbi selleks, et
selgitada välja representatiivne keskmine veamäär, mis jääb püsima vaatamata
koolitusele, eelkontrollile ja korrigeerimistele. Programmi kulude
järelauditeerimise strateegia alus on tehingute finantsaudit rahaühikute valimi
põhjal ning seda täiendab riskipõhine valim. Õiguslikkust ja nõuetekohasust
käsitlevat järelauditeerimise strateegiat täiendatakse täiustatud
tegevushindamise ja pettustevastase võitluse strateegiaga.
Kontrollisüsteemi raames koostatud
kontrollikulude ja -tulude prognoos
Ühelt poolt tuleb suurendada programmi
atraktiivsust, vähendades abisaajate kontrollikoormust (suurem usaldus ja
riskide võtmine, kasutades rohkem kindlasummalist rahastamist, ühekordseid
makseid ja ühikukulude astmestikku), kuid teiselt poolt tuleb samal ajal
tagada, et parandamata vigade määr oleks nii väike, kui on mõistlikult
teostatav.
Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat
kehtestab kulutasuva sisekontrollisüsteemi, mis annab piisava kindluse, et
veamäär jääks mitmeaastase kuluperioodi vältel igal aastal vahemikku 2–5 %;
lõppeesmärk on, et mitmeaastase programmi lõpuks, kui kõikide auditite,
korrektsioonide ja tagasinõudmismeetmete finantsmõju on arvesse võetud, oleks
jääkveamäär võimalikult 2 % lähedal.
Auditeerimisstrateegia eesmärk on tagada
veamäära aus ja usaldusväärne esitus ning uurida tulemuslikult ja tõhusalt
pettuse ilminguid. Pakkumiste eelkontroll enne toetuslepingu allkirjastamist
ning abikõlblikkuse eeskirjade täpsustamine ei tohiks oluliselt vähendada
lepingu sõlmimiseks kuluvat aega. Eelarvevahendite volitatud käsutajad esitavad
igal aastal kontrollikulude ja -tulude aruande ning komisjon teavitab
seadusandjat vahehindamise raames sellest, milline on eeskirjade
täitmatajätmise vähenemise saavutatav tase.
Kohaldatavate eeskirjade täitmatajätmise
eeldatava ohutaseme hindamine
A. Praegused veaohtlikud kohad
Seniste tulemuste põhjal on tehtud kindlaks,
et vead esinevad seoses järgmiste asjaoludega:
·
personalikulud:
deklareeritakse tavapäraseid või eelarvelisi kulusid (mitte tegelikke kulusid),
programmile kulunud aega ei registreerita nõuetekohaselt, deklareeritakse
abikõlbmatuid kulusid (VKE omaniku/juhi kulud);
·
muud otsesed kulud:
sageli on leitud vead seotud allhangetega, millele ei ole enne luba antud või
mille puhul ei peeta kinni hinna ja kvaliteedi suhte eeskirjadest jms;
·
kaudsed kulud: paljudel
juhtudel moodustavad kaudsed kulud kindla protsendi otsestest kuludest ja seega
on kaudsete kulude viga proportsionaalne otseste kulude veaga.
B. Kavandatud lihtsustamisvõimalused
Programmile tulevad kasuks iga kolme aasta
järel tehtava finantsmääruse läbivaatamisega kaasnevad lihtsustamismeetmed.
Nende raames kasutab komisjon võimalust võtta meetmeid, et lihtsustada näiteks
VKEde omanike/juhtide ühikukulude astmestikke või personalikulude
standardmäärade kasutamist kooskõlas abisaajate tavapäraste
aruandluspõhimõtetega.
C. Kontrolli muutuste osatähtsus eeskirjade
täitmatajätmise eeldatava taseme vähenemises
Lähtepunkt on praegune olukord, mis põhineb
seitsmenda raamprogrammi toetuste kohta seni läbi viidud audititel. Eeldusel,
et:
·
tulevase Copernicuse programmi toetuste saajad on
sarnased seitsmendas raamprogrammis osalenud toetusesaajatega ja et
·
üks kolmandik vigade allikatest on hinnanguliselt
need, mida on nimetatud eespool punktis A,
aitavad finantsmääruse lihtsustamismeetmed
tõenäoliselt vähendada veamäära. Vigu vähendab tõenäoliselt ka abikõlblikkuse
eeskirjade eelnev täpsustamine.
Järeldus: kõiki eespool nimetatud meetmeid
üheskoos arvestades on lõppeesmärk saavutada programmi lõpuks jääkveamäär, mis
oleks võimalikult lähedal 2 %-le.
Selle stsenaariumi alus on eeldus, et
lihtsustamismeetmeid otsustusprotsessis oluliselt ei muudeta.
2.2.2.3.  Riigihanked
Sisekontrolliraamistik, mille alus on
komisjoni sisekontrollistandardite rakendamine, riigihankemenetlused parimate
pakkumiste valimiseks ja lepingu haldamiseks kogu projekti/lepingu vältel, ning
arvete ja maksete eelkontroll tagavad, et jääkveamäär ei ületa 2 %.
2.3.      Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage rakendatavad või kavandatud
ennetus- ja kaitsemeetmed.
Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat on
komisjoni pettustevastase võitluse strateegia[23]
raames ja OLAFi abil viimase nõuannete ning pettuste ennetamise ja tuvastamise
võrgustikus osalemise kaudu töötanud välja oma pettustevastase võitluse
strateegia projekti, mis hõlmab meetmeid pettuse ning eeskirjade eiramise
ärahoidmiseks ja avastamiseks nii asutustes kui ka seoses abisaajate ja
töövõtjatega. Peadirektoraadi pettustevastast strateegiat ajakohastatakse igal
aastal.
Eelkõige toetuste puhul on ettevõtluse ja
tööstuse peadirektoraadi pettustevastase võitluse strateegia tegevuskavas ette
nähtud kõikide abisaajate (koordinaatorid, partnerid, alltöövõtjad ja muud
osalejad) ja projektide (aruanded ja kuludeklaratsioonid) keskregistri loomine.
See andmebaas ning andmete analüüsimise võimsate vahendite kavandatav
kasutusele võtmine pettust tuvastavate näitajate ehk nn ohumärkide avastamiseks
parandavad oluliselt kontrollifunktsioone ja auditeerimisvõimekust.
Teadmiste ning ennetava ja tulemusliku
kontrolli suutlikkuse parandamiseks nähakse ettevõtluse ja tööstuse
peadirektoraadi pettustevastase võitluse strateegia tegevuskavas ette
konkreetsete koolituste ja suuniste pakkumine. Peale selle töötatakse välja
kontrollistrateegia abisaajate rahalise ja tehnilise suutlikkuse hindamiseks ja
rakendatakse seda ning liigitatakse abisaajad pettust tuvastavate näitajate,
IT-vahendite registreerimise ning eel- ja järelauditite määramise alusel.
Lisaks töötatakse välja auditeerimiskord ja
riskipõhiste järelauditite suunised, mis keskenduvad võimalikele pettustele ja
eeskirjade eiramise juhtudele. See pettustevastane strateegia on ka paremini
kooskõlas sisekontrollistandarditega, eriti riskihindamise toimingutega, ning
teiste peadirektoraatide ja allüksuste pettustevastaste strateegiatega.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase finantsraamistiku
rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
Olemasolevad kulude eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Number [Rubriik………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 [1] || 02010404 – Maa seire Euroopa programmi (Copernicus) toetuskulud || Liigendamata || JAH || EI || JAH || EI
 [1] || 020601 – Operatiivteenused (Copernicus) || Liigendatud || JAH || EI || JAH || EI
 [1] || 020602 – Kosmoseinfrastruktuuri kaudu tehtav seire (Copernicus) || Liigendatud || JAH || EI || JAH || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv
 Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 020601 || Kulukohustused || (1) || 58,500 || 179,721 || 189,426 || 197,952 || 208,610 || 283,691 || 210,291 ||   || 1,328,191
 Maksed || (2) || 29,215 || 195,417 || 188,779 || 197,673 || 207,871 || 266,906 || 231,030 || 11,300 || 1,328,191
 020602 || Kulukohustused || (1) || 301,933 || 373,949 || 394,141 || 411,880 || 434,051 || 590,279 || 437,566 ||   || 2,943,799
 Maksed || (2) || 150,785 || 406,608 || 392,796 || 412,159 || 434,790 || 555,362 || 480,717 || 110,582 || 2,943,799
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[24] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 02010404 ||   || (3) || 2,500 || 2,700 || 2,700 || 2,800 || 2,900 || 2,900 || 3,000 ||   || 19,500
 Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 362,933 || 556,370 || 586,267 || 612,632 || 645,561 || 876,870 || 650,847 ||   || 4.291,480
 Maksed || =2+2a+3 || 182,500 || 604,725 || 584,275 || 612,632 || 645,561 || 825,168 || 714,737 || 121,882 || 4.291,480
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Peadirektoraat: ettevõtlus ja tööstus ||
  Personalikulud || 4,497 || 5,259 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 39,226
  Muud halduskulud || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 2,401
 Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627
 Mitmeaastase finantsaamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustused kokku = maksed kokku) || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsaamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 367,773 || 561,972 || 592,504 || 618,869 || 651,798 || 883,107 || 657,084 ||   || 4.333,107
 Maksed || 187,340 || 610,327 || 590,512 || 618,869 || 651,798 || 831,405 || 720,974 || 121,882 || 4,333,107
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Eesmärgid || AASTA 2014 || AASTA 2015 || AASTA 2016 || AASTA 2017 || AASTA 2018 || AASTA 2019 || AASTA 2020 || KOKKU
 ERIEESMÄRK nr 1: teenused || 58,500 || 179,721 || 189,426 || 197,952 || 208,610 || 283,691 || 210,291 || 1,328,191
 Erieesmärk nr 2: Kosmos || 301,933 || 373,949 || 394,141 || 411,880 || 434,051 || 590,279 || 437,566 || 2,943,799
 KULUD KOKKU || 360,433 || 553,670 || 583,567 || 609,832 || 642,661 || 873,970 || 647,857 || 4.271,990

3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
þ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 4,497 || 5,259 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 39,226
 Muud halduskulud || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 2,401
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[25] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud || 2,500 || 2,700 || 2,700 || 2,800 || 2,900 || 2,900 || 3,000 || 19,500
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 7,340 || 8,302 || 8,937 || 9,037 || 9,137 || 9,137 || 9,237 || 61,127
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus
täistööaja ekvivalendina (või maksimaalselt üks koht pärast koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 02 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja delegatsioonides) || 28 || 34 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39
 02 01 01 02 (delegatsioonides) || - || - || - || - || - || - || -
 02 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || - || - || - || - || - || - || -
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[26]
 02 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || 14 || 14 || 14 || 14 || 14 || 14 || 14
 02 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) || - || - || - || - || - || - || -
 02 01 04 aa[27] || - || - || - || - || - || - || - || 0
 - || - || - || - || - || - || - || 0
 02 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || - || - || - || - || - || - || -
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, ameti riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || - || - || - || - || - || - || -
 Muud eelarveread (täpsustage) || - || - || - || - || - || - || -
 KOKKU || 42 || 48 || 53 || 53 || 53 || 53 || 53
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
2013. aastal on
inimressurss 29 täistööajale taandatud töötajat (17 ametikohtade loeteluga ette
nähtud ametikohta ja 12 koosseisuvälist töötajat). Järkjärguline suurenemine 53
täistööajale taandatud töötajani (lisandub 22 ametikohtade loeteluga ette
nähtud ametikohta ja kaks koosseisuvälist töötajat) peaks toimuma järgmiselt:
pärast kõikide olemasolevate delegeerimislepingute läbivaatamist
2016. aastal on vaja ümber hinnata eraldatud vahendid, et tagada
eesmärkide saavutamine olemasolevate töötajatega. Tegelikud näitajad aastate
2016–2019 kohta on esialgsed ja need võivad muutuda.
–
22 lisanduva ametikohtade loeteluga ette nähtud
ametikoha puhul kaetakse kaheksa ametikohta ettevõtluse ja tööstuse
peadirektoraadi direktoraadi G töötajate ümberpaigutamise teel
(kosmosepoliitika ning kosmoseuuringud ja arendustegevus on kavas
reaorganiseerimise teel ühendada), veel neli ametikohtade loeteluga ette nähtud
ametikohta kaetakse töötajate ümberpaigutamisega ettevõtluse ja tööstuse
peadirektoraadis. Ülejäänud 10 ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohta
tuleb katta nende komisjoni töötajate ja/või lähetatud (käsutuses olevate)
töötajate ühise ümberpaigutamisega peadirektoraatidest, kes on kaasatud
Copernicuse programmi (nagu oli ette nähtud komisjoni 2006. aasta otsusega
GMESi loomise kohta (K(2006) 673). Esitatakse ettepanek nimetatud otsuse
muutmise kohta.
–
Koosseisuvälised töötajad: kaks täiendavat 2014.
aastal vajaminevat täistööajale taandatud ametikohta kaetakse
institutsioonisisese ümberpaigutamise teel ja vajaduse korral võib pärast 2016.
aasta läbivaatamist taotleda lisavahendeid, mis tuleks ettevõtluse ja tööstuse
peadirektoraadile eraldada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse alusel.
Täidetavate ülesannete
kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || - valmistada ette programmi rakendamine ja rakendamist jälgida, sh määrata kindlaks kasutajate nõuded; - valida volitatavad üksused; - pidada läbirääkimisi delegeerimislepingute sõlmimiseks (kuuekordne suurenemine); - juhendada volitatud üksusi (neljakordne suurenemine); - jälgida kaudselt eelarve täitmist; - teha õiguslikud ja regulatiivanalüüsid poliitikakujunduse toetamiseks; - tagada pakutud lahenduste vastavus kohaldatavatele eeskirjadele; - tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja lepingute haldamisega seotud finantstehingute teostamine; - viia läbi tõhusa kulude kontrolli tagamiseks vajalikud tegevused; - jälgida rahvusvahelist koostööd ja pidada läbirääkimisi rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimiseks; - jälgida Copernicuse turvalisuse aspekte; - hoida suhteid liikmesriikidega, eriti in situ komponendi puhul; - hinnata ja maandada riske (mis tekivad suurendatud paketi finantsriski tõttu); - suhelda Euroopa Parlamendi ja nõukoguga finantsmääruse artiklite 58 ja 60–61 alusel; - hoida ära pettused ja eeskirjade eiramine ning suhelda OLAFi ja kontrollikojaga; - andmepoliitika ja selle täitmine kõikide sidusrühmade poolt; - kaasata kasutajad liikmesriikides.
 Koosseisuvälised töötajad || Eespool kirjeldatud ülesannete toetamine
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
þ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga.
–
¨ Ettepaneku/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase
rubriigi ümberplaneerimine.
–
¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või
mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[28].
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
¨ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

–
þ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
järgmine:
–
¨ Programm on osalemiseks avatud kolmandatele riikidele, kuid ühtegi
ametlikku lepingut ei ole veel sõlmitud.
Assigneeringud miljonites
eurodes (kolm kohta pärast koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
þ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[29]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel .............. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek
mõjutab.
.
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
.
[1]               COM(2012) 42 (final), 8. veebruar 2012.
[2]               KOM(2005)
565 (lõplik), 10. november 2005.
[3]               KOM(2008)
748 (lõplik), 11.12.2008.
[4]               KOM
(2009) 223 (lõplik), 20.5.2009. Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013),
ELT L 276, 20.10.2010, lk 1.
[5]               KOM(2009)
589 (lõplik), 28.10.2009.
[6]               ELT C …, …, lk ….
[7]               ELT C …, …, lk ….
[8]               KOM (2005) 565 (lõplik), 10 november 2005.
[9]               ELT L 276, 20.10.2010, lk 1.
[10]             ELT L 108, 25.4.2007, lk 1.
[11]             ELT L …, …, lk ….
[12]             ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[13]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[14]             ABM – tegevuspõhine juhtimine, ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[15]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b.
[16]             COM(2013) 108 (final), 28.2.2013.
[17]             Eriti
Euroopa või ülemaailmsel tasandil kogutud rahuldava kvaliteediga teave, mis ei
ole praegu Euroopa poliitikakujundajatele kättesaadav.
[18]             Vt näiteks „Next generation innovation policy, the future
of EU innovation policy to support
market growth”, CEPS ja Ernst &
Young, 2011.
[19]             „The European Space Industry in 2010”, ASD-Eurospace, 15.
väljaanne, juuni 2011.
[20]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[21]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[22]             KOM(2011) 873 (lõplik).
[23]             KOM(2011) 376, 24.6.2011.
[24]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[25]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[26]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
[27]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate
ülempiiri arvestades (endised B..A read).
[28]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[29]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud, suhkrumaks)
korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.