				|

		52012PC0682

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta /* COM/2012/0682 final - 2012/0321 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
·
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Nõukogu võttis 2009. aastal vastu
ERIC-määruse,[1]
et lihtsustada Euroopa teadustaristute loomist ja käitamist mittemajanduslikul
põhimõttel. Määrusega kehtestati ELi tasandil uus õiguslik vahend Euroopa
teadustaristute loomiseks. Sellega kehtestati ka kõigis liikmesriikides
tunnustatud juriidiline isik. ERICut kavatsetakse õigusliku vahendina kasutada
teadustaristu rakendamiseks ja käitamiseks mitme projekti puhul, mis on
hõlmatud teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI)
tegevuskavaga.
ERIC-määruse artikli 9 lõikes 1 eristatakse
liikmesriike, ühinenud riike, kolmandaid riike, kes ei ole ühinenud riigid, ja
valitsustevahelisi organisatsioone ning selles on sätestatud nende erinev
kohtlemine. ERICu liikmeks peab olema vähemalt kolm liikmesriiki (artikli 9
lõige 2) ning liikmete kogus on liikmesriikidel häälteenamus ühiselt (artikli 9
lõige 3). ERIC võib samas asuda kas liikmesriigis või ühinenud riigis (artikli
8 lõige 1).
Ühinenud riigid ja eriti Norra on selgelt
väljendanud oma kavatsust osaleda kas vastuvõtja või liikmena mitmes olulises
ettevalmistatavas ERICus, kui neil oleksid ERICus samad hääleõigused kui ELi
liikmesriikidel, eelkõige olles ERICu vastuvõtja ja andes seega olulise panuse
selle tegevusse.
ERIC-määruse kavandatud muudatuse eesmärk on
vältida seda, et ühinenud riigid ei saa olla ERICu vastuvõtjaks või liikmeks,
sest praeguses olukorras ei kajastu nende hääleõigustes nende poolt
ERIC-projektidele antav rahaline toetus.
·
Üldine taust
Seni ei saanud ERICu liikmeks olla mitte ükski
ühinenud riik ega kolmas riik, kes ei ole ühinenud riik. Võttes arvesse
juhtalgatuse „Innovatiivne liit” raames võetud kohustust 2015. aastaks
käivitada 60 % ESFRI teadustaristute tegevuskava prioriteetsetest ja
üle-euroopalise tähtsusega teadustaristutest või saada need valmis, on tähtis,
et ühinenud riigid oleksid samuti täielikult kaasatud liikmena või vastuvõtjana
ERICu loomisesse ja käitamisse ning annaksid oma panuse kõnealustesse
taristutesse.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
ERIC-määruse
kavandatud piiratud tehniliste muudatustega ei muudeta komisjoni mõjuhinnangut,
mis koostati ajal, kui nõukogule tehti ettepanek ERIC-määruse vastuvõtmiseks.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
ERIC-määruse
kavandatud muudatus on seotud vaid artikli 9 lõigetega 2 ja 3, mille puhul
tehakse ettepanek, et ERICu loomiseks on vaja vähemalt ühte liikmesriiki koos
vähemalt kahe liikmesriigi või ühinenud riigiga. Lisaks tehakse ettepanek, et
liikmete kogus on liikmesriikidel või ühinenud riikidel häälteenamus ühiselt.
Muid muudatusi ei ole kavandatud.
4.           MÕJU EELARVELE
ERIC-määruse
kavandatud muudatus ei mõjuta ELi ega liikmesriikide eelarvet.
2012/0321 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 723/2009
Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse
õigusliku raamistiku kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikleid 187 ja 188,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud õigusakti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[3],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[4]
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu 25. juuni 2009. aasta
määruses (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi
(ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta[5] on kehtestatud õiguslik
raamistik, milles sätestatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri
konsortsiumi (edaspidi „ERIC”) loomise tingimused, menetlus ja tagajärjed.
(2)       Teadustaristute edendamine ja
arendamine Euroopas on olnud ühenduse pikaajaline eesmärk, millest viimased
näited on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr
1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute,
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi
(2007–2013),[6]
ja eelkõige nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus nr 2006/974/EÜ,[7] mis käsitleb eriprogrammi
Võimekus.
(3)       Euroopa teadustöö
infrastruktuuride strateegiafoorum (ESFRI) ja e-taristute analüüsirühm (e-IRG)
on koostatud Euroopa teadustaristute tegevuskava ja ajakohastanud seda.
(4)       Alates Euroopa
teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse
õigusliku raamistiku jõustumisest 2009. aastal on kahele Euroopa
teadustaristule antud ERICu staatus.
(5)       ERICu liikmeks võivad olla
liikmesriigid, ühinenud riigid, kolmandad riigid, kes ei ole ühinenud riigid,
ja valitsustevahelised organisatsioonid.
(6)       Ühinenud riikidel on Euroopa
teadustaristute ettevalmistamisel ja rakendamisel otsustav roll ning neil peaks
olema võimalik osaleda ERICus liikmesriikidega samadel alustel, sest nad
aitavad oma toetuse kaudu hoida liidu teadustegevuse tipptaset ja liidu
majanduse konkurentsivõimet.
(7)       Selleks et hõlbustada
ühinenud riikide osalemist ERICus, tuleks muuta määruse (EÜ) nr 723/2009
artikli 9 lõikeid 2 ja 3 selliselt, et ühinenud riikide panus kajastuks täielikult
liikmesuses ja hääleõigustes,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 9 lõiked 2 ja 3
asendatakse järgmiselt:
„2. ERICu liikmeks on üks liikmesriik ja veel
vähemalt kaks muud liikmesriiki või ühinenud riiki. Ülejäänud liikmesriigid või
ühinenud riigid võivad igal ajal saada ERICu liikmeteks põhikirjas sätestatud
õiglastel ja mõistlikel tingimustel või hääleõiguseta vaatlejateks põhikirjas
sätestatud tingimustel. Kolmandad riigid, kes ei ole ühinenud riigid, ning
valitsustevahelised organisatsioonid võivad samuti ERICuga liituda, tingimusel
et artikli 12 punktis a osutatud liikmete kogu annab selleks oma nõusoleku
kooskõlas põhikirjas sätestatud liikmekssaamise tingimuste ja menetlusega.
3. Liikmete kogus on liikmesriikidel või
ühinenud riikidel häälteenamus ühiselt. Liikmesriigis asuva ERICu põhikirja
muudatusettepanekute jaoks vaja jõuda kokkuleppele ERICu liikmeks olevate
liikmesriikide enamusega.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 723/2009, Euroopa teadusuuringute
infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku
kohta.
[2]               ELT C., lk..
[3]               ELT C., lk..
[4]               ELT C., lk..
[5]               ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.
[6]               ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.
[7]               ELT L 54, 22.2.2007, lk 101.


                EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                               Brüssel 28.06.2004
                                               KOM(2004) 451 lõplik
                                               2004/0133 (CNS)
                                   Ettepanek:
                             NÕUKOGU MÄÄRUS,
   millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti
                                      kohta
                               (komisjoni esitatud)
ET                                                                              ET
 ---pagebreak---                                                SELETUSKIRI
   Nõukogu määrus (EÜ) nr 2666/20001 (edaspidi „CARDS-määrus“) jõustus 7. detsembril 2000
   ning vastavalt nimetatud määruse artiklile 19 kohaldatakse seda 31. detsembrini 2006.
   CARDS-määruse artiklis 13 on sätestatud:
             Nõukogu vaatab käesoleva määruse läbi enne 31. detsembrit 2004.
             Selleks esitab komisjon hiljemalt 30. juuniks 2004 nõukogule hindamisaruande koos
             ettepanekuga käesoleva määruse tuleviku ning kõigi sellesse tehtavate vajalike
             muudatuste kohta.
   Nõukogu määrus (EÜ) nr 2667/20002 (edaspidi „EAR-määrus“) jõustus 7. detsembril 2000
   ning vastavalt nimetatud määruse artiklile 16 kohaldatakse seda 31. detsembrini 2006.
   EAR-määruse artiklis 14 on sätestatud:
             Kui komisjon otsustab, et amet on täitnud artiklis 1 kirjeldatud volitused, teeb ta
             nõukogule ettepaneku ameti tegevuse lõpetamiseks. 30. juuniks 2004 esitab komisjon
             nõukogule hindamisaruande käesoleva määruse kohaldamise kohta ja ettepaneku
             ameti staatuse kohta.
   Selleks on komisjon algatanud 2003. aastal algust komisjoni poolt kolmandate riikidega
   tehtava koostöö ja arendusprogrammide hindamise raames hindamise, mille eesmärk oli
   Euroopa Komisjonile sõltumatu ja usaldusväärse hinnangu esitamine rekonstruktsiooni-,
   arengu- ja stabilisatsiooniabi programmi (CARDS) alusel antava abi strateegia kohta ning
   selle arengu kohta tema poliitilistes raamides. Samuti oli eesmärk anda sõltumatu hinnang
   Euroopa Ülesehitusametit (EAR) käsitleva määruse kohaldamisele pärast ameti loomist 2000.
   aasta veebruaris ning kirjeldada ameti rolli ja vastutuse arenguid.
   Neid ajavahemikel mai 2003–mai 2004 (CARDS) ja oktoober 2003–mai 2004 (EAR) tehtud
   hindamisi viis läbi rahvusvaheline komisjon, millesse olid kaasatud eksperdid CARDS-
   riikidest. Hindamisi jälgis tähelepanelikult hindamisüksus, keda aitasid komisjoni teenistuste
   ja EARi ametnikest moodustatud töörühmad. Aruanded põhinevad dokumentide
   läbivaatamisel ning sellele järgnenud kohapealsetel uuringutel kõigis CARDS-riikides, võttes
   arvesse kõiki EARi rakenduskeskusi. Hindamised hõlmasid struktureeritud vestlusi ja
   rühmatööd partnerriikide valitsus- ja ühiskonnategelaste esindajatega.
   Hindamiste lõpparuanded on täielikult kättesaadavad alates 4. juunist 2004 EuropeAid'i
   koduleheküljel ning nendega on võimalik tutvuda ja neid alla laadida järgneval aadressil:
   http://europa.eu.int/comm/europeaid/evaluation/program/cardsrep.htm
   Käesoleva teatisega soovib komisjon teatada nõukogule, kuidas kavatseb edasi tegutseda.
   1
           ELT L 306, 7.12.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr
           2415/2001 (ELT L 327, 13.12.2001, lk 3).
   2
           ELT L 36, 7.12.2000, lk 7. Määrust on viimati muudetud 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr
           2415/2001 (ELT L 327, 13.12.2001, lk 3) ja 18. juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1646/2003 (ELT
           L 245, 29.9.2003, lk 16).
ET                                                      2                                                      ET
 ---pagebreak---    a)        Nagu tavaks, on menetlus kahepoolne ning komisjonil avaneb võimalus teha
             üksikasjalikke märkusi mõlemas aruandes esitatud kokkuvõtete ja soovituste kohta.
   b)        Paralleelselt teeb komisjon ettepaneku kaheosaliseks lähenemiseks.
             EAR-määrus
   Välishinnang on jõudnud järeldusele, et amet töötab tõhusalt riikides ja territooriumidel, kus
   ta tegutseb, ning et mudel on administratiivselt veatu ja hästi juhitav.
   Pidades silmas üldist positiivset hinnangut ameti tegevusele ning võttes arvesse, et ühenduse
   abi raamistik kooskõlas ühenduse finantsperspektiividega hõlmab ajavahemikku 2006.
   aastani, on oluline tagada ühenduse abi jätkuv rakendamine ameti volitustega hõlmatud
   riikides ja territooriumidel. Vastavalt tuleks EAR-määruse kehtivust pikendada 31.
   detsembrini 2006.
   Komisjon juhib nõukogu tähelepanu asjaolule, et ameti tegevuse sujuva jätkamise ning selle
   haldus- ja lepingulistest suhetest (nt töötajaskond, ruumid jne) kinnipidamise tagamiseks
   tuleks otsus EAR-määruse kehtivuse pikendamise kohta teha võimalikult kiiresti.
   Käesolev ettepanek ei piira edasist arutelu seoses erimeetmetega, mida komisjon võib hiljem
   vajalikuks pidada, et toimida hindajate soovituste kohaselt ameti tegevuse parandamiseks.
             CARDS-määrus
   Komisjon arvab, et hinnangus esitatud soovitused ei nõua senise õigusraamistiku muutmist,
   sest määruse tähtsus stabiliseerimis- ja assotsieerumisprotsessis on endiselt väga suur. Peale
   selle võiksid mistahes muudatused käivituda alles 2005. aastal ning mõjutada parimal juhul
   2006. aasta tegevusprogrammi ettevalmistamist, enne kui määrus 31. detsembril 2006
   kehtivuse kaotab.
   Paljud järeldused ja soovitused on seotud komisjoni moodustamisega, liikmesriikide,
   rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ja teiste sidusrühmadega kooskõlastamisega või
   programmi koostamise ja selle rakendusviisidega; ükski neist ei anna põhjust CARDS-
   määruse enda sisu muutmiseks. Komisjon kaalub nimetatud järeldusi ja soovitusi ning
   võimalikke meetmeid abi andmise ja teiste huvitatud isikutega kooskõlastamise viiside
   tõhustamiseks.
   Igal juhul võtab komisjon ühenduse 2005.–2006. aasta abi kavandamisel nõuetekohaselt
   arvesse partnerlussuhteid ja SAP aruandeid. Selline lähenemisviis on täielikult kooskõlas
   hindamisaruandes tehtud soovitustega, milles tehakse ettepanek kasutada 2005.–2006. aastal
   lihtsustatud näidisprogramme, võttes arvesse uusi strateegilisi vahendeid, ning alates 2007.
   aastast arendada uusi abivahendeid.
   Seepärast arvab komisjon, et CARDS-määrust ei oleks tarvis muuta, vaid kohaldada seda
   praegusel kujul 31. detsembrini 2006, mil kehtivusaeg vastavalt selle artiklile 19 lõppeb.
   c)        Mõlemal juhul teavitab komisjon jätkuvalt liikmesriike kõigist edasistest meetmetest,
             mis võivad olla asjakohased pärast eespool nimetatud kahepoolse menetluse
             lõpetamist.
   Kokkuvõttes kutsub komisjon nõukogu üles võtma vastu juurdelisatud ettepanekut nõukogu 5.
ET                                                 3                                               ET
 ---pagebreak---    detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2667/2000 (Euroopa Ülesehitusameti kohta)
   muutmiseks.
ET                                       4                                         ET
 ---pagebreak---                                                                2004/0133 (CNS)
                                                   Ettepanek:
                                           NÕUKOGU MÄÄRUS,
       millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti
                                                     kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 181a teise lõike esimest
   lauset,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,3
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust4
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Euroopa Ülesehitusamet rakendab määruse (EÜ) nr 2666/20005 artiklis 1 sätestatud
           ühenduse abi Serbias ja Montenegros (sh Kosovos), nagu see on määratletud ÜRO
           Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooniga nr 1244, ning endises
           Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.
   (2)     Vastavalt selle artiklile 16 kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 (Euroopa
           Ülesehitusameti kohta)6 kuni 31. detsembrini 2004.
   (3)     Kõnealuse määruse artiklis 14 on sätestatud, et komisjon esitab nõukogule selle
           määruse kohaldamise hindamisaruande ja ettepaneku ameti staatuse kohta.
   (4)     Komisjon tegi selle aruande avalikkusele kättesaadavaks 4. juunil 2004.
   (5)     Komisjoni abi Serbiale ja Montenegrole (sh Kosovo), nagu see on määratletud ÜRO
           Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooniga nr 1244, ning endisele
           Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile on kooskõlas ühenduse finantsperspektiividega
           kavandatud riiklike strateegiadokumentidega ajavahemikuks 2002–2006. Komisjonil
           on pooleli nende riikide ja territooriumide jaoks mitmeaastaste kavade ettepaneku
           tegemine ajavahemikuks 2005–2006.
   3
           ELT C […] […], lk. […]
   4
           ELT C […], […], lk […].
   5
           Nõukogu määrus (EÜ) nr 2666/2000, milles käsitletakse Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia,
           Jugoslaavia Liitvabariigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist, ELT L 306,
           7.12.2000, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2415/2001 (ELT L 327, 12.12.2001, lk 3).
   6
           ELT L 306, 7.12.2000, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2415/2001 (ELT L 327,
           12.12.2001, lk 3) ja määrusega (EÜ) nr 1646/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 16).
ET                                                      5                                                      ET
 ---pagebreak---    (6)   Pidades silmas positiivset hinnangut ameti tegevusele ning asjaolu, et ühenduse abi
         raamistik hõlmab ajavahemikku 2006. aastani, on oluline tagada ühenduse abi jätkuv
         rakendamine. Seepärast tuleks Euroopa Ülesehitusameti volitusi pikendada 31.
         detsembrini 2006.
   (7)   Jugoslaavia Liitvabariigis võeti 4. veebruaril 2003 vastu põhiseadusega kooskõlas olev
         harta, millega anti riigile uus nimi Serbia ja Montenegro.7 Kõnealust nimevahetust
         tuleks arvesse võtta,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                             Artikkel 1
   Käesolevaga muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 järgmiselt.
   1.      Artikli 1 lõike 1 punktis i asendatakse nimi „Jugoslaavia Liitvabariik“ nimega
           „Serbia ja Montenegro“.
   2.      Artikli 2 lõike 1 punktis b asendatakse nimi „Jugoslaavia Liitvabariik“ nimega
           „Serbia ja Montenegro“.
   3.      Artikli 4 lõikes 10 asendatakse nimi „Jugoslaavia Liitvabariik“ nimega „Serbia ja
           Montenegro“.
   4       Artikkel 14 jäetakse välja.
   5.      Artikkel 15 asendatakse sõnadega
           „Komisjon võib delegeerida ametile määruse (EÜ) nr 1628/96 kohaselt Serbiale ja
           Montenegrole ning endisele Jugoslaavia Vabariigile Makedooniale ettenähtud
           ühenduse abi rakendamise“.
   6.      Artiklis 16 asendatakse kuupäev "31. detsember 2004" kuupäevaga "31. detsember
           2006".
                                             Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   7
         Kaasa arvatud Kosovo, nagu see on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta
         resolutsiooniga 1244.
ET                                               6                                                 ET
 ---pagebreak---    Brüssel,
            Nõukogu nimel
            eesistuja
            […]
ET            7           ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.7.2017
            COM(2017) 356 final
            2017/0147(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS
            millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 teatavate kalapüügivõimaluste osas

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 on määratud 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas liidu säästva arengu poliitikaga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Kavandatud meetmed on kooskõlas liidu muude tegevuspõhimõtetega, eriti keskkonnapoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

               Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse artiklis 2 sätestatud kohustustest.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud aluslepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

               •Vahendi valik

               Kavandatav vahend: määrus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ettepanekus võetakse arvesse tagasisidet sidusrühmadelt, nõuandekomisjonidelt, liikmesriikide asutustelt, kalurite organisatsioonidelt ja valitsusvälistelt organisatsioonidelt.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ettepanek põhineb Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teaduslikel nõuannetel.

               •Mõjuhinnang

               Kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kohaldamisala on piiratud aluslepingu artikli 43 lõikega 3.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud meetmed ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EL) 2017/127 järgmiselt.

               Huntahven

               Praegu on huntahvena püük keelatud, kuid piiratud arvule spetsiifiliste püügivahenditega püüdvatele laevadele kohaldatakse erandit. Erand hõlmab muu hulgas laevu, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud huntahvena püük õngekonksude ja -nööridega või vainakkevõrkudega, tingimusel et nad jätkavad püüki sama liiki püügivahenditega. Kuna varasem püügikogus on seotud konkreetse laevaga, võib see põhjustada praktilisi probleeme laeva asendamisel käitaja poolt, kuna uuel laeval puuduks varasem püügikogus, mistõttu erand seda ei hõlmaks. Seetõttu tuleks täpsustada, et sellistel juhtudel võib püügiõiguse üle anda teisele laevale, suurendamata sellega nende liidu kalalaevade arvu, mille suhtes käesolevat erandit kohaldatakse, ega nende kogupüügivõimsust. Kuna liikmesriigid kohaldavad sellise üleandmise puhul eri süsteeme, tuleks püügiõigus teisele laevale üle anda vastavalt liikmesriikide kehtivatele eeskirjadele.

               Tobiavarud

               2017. aastal muutis ICES oma nõuandes ja 2016. aasta võrdlusalusele tuginedes tobiavarude majandamise piirkondi. Mõned neist muudetud majandamispiirkondadest ei lange kokku liidu vetega Põhjameres. Tobiavarude majandamise piirkond 3r asub enamjaolt Norra vetes, kuigi osa sellest on ka liidu vetes, kusjuures mõned olulised kalapüügipiirkonnad hõlmavad nii majandamispiirkonda 2r kui ka 3r. Sellele tuginedes on asjakohane tagada, et ELi kaluritel oleks võimalik kasutada majandamispiirkonnas 3r asuvate liidu vete tobiavarusid, laiendades majandamispiirkonna 2r kalapüügivõimalusi selliselt, et need hõlmaksid ka majandamispiirkonnas 3r asuvaid liidu vesi.

               Kilu

               ICES esitab oma iga-aastase nõuande, mis käsitleb kilu (Sprattus sprattus) püüki Põhjameres ajavahemikul 1. juulist kuni 30. juunini. Seega on asjakohane lähtuda kilu lubatud kogupüügi määramisel nõuandeaastast. ICESi nõuande kohaselt ei tohiks kilu püük Põhjameres ajavahemikul 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 ületada 170 387 tonni. Kilu püügi võimaluste määramisel tuleks lähtuda sellest.

               Vahemerel püütav mõõkkala

               2016. aastal Portugalis Vilamouras peetud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) aastakoosolekul tegid ICCATi lepinguosalised riigid, koostööd tegevad mitteliikmesriigid, organisatsioonid ja kalapüügiettevõtjad (konventsiooniosalised) otsustava sammu, et tegeleda Vahemerel püütava mõõkkala muret tekitava olukorraga, võttes vastu 15-aastase varude taastamise kava (ICCATi soovitus [16-05]).

               Euroopa Liit kinnitas ICCATi sekretariaadile adresseeritud 2016. aasta detsembri kirjas, et ta hakkab ICCATi soovituse [16-05] sätet rakendama alates 1. jaanuarist 2017. Lisaks kinnitas Euroopa Liit, et ta rakendab alates 2017. aastast ICCATi soovituse [16-05] punktis 11 osutatud keeluaega ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini.

               Soovituse [16-05] vastuvõtmisega määras ICCAT Vahemerel püütava mõõkkala lubatud kogupüügiks 10 500 tonni. Lubatud kogupüüki ei jaotatud aga ICCATi konventsiooniosalistele, mistõttu liidu osa ei olnud nõukogu määruse (EL) 2017/127 avaldamise ajal kindlaks määratud. ICCAT moodustas Vahemerel püütava mõõkkala lubatud kogupüügi õiglase ja võrdse jaotamise kava koostamiseks töörühma, mis määrab kindlaks ka konventsiooniosaliste 2017. aasta kvoodid ja lubatud kogupüügi haldamise mehhanismi.

               20.–22. veebruaril 2017 Madridis peetud töörühma kohtumisel jõudsid konventsiooniosalised kokkuleppele 2017. aasta kvoodi jaotamises ja saavutasid kompromissi 2017. aasta kvoodi kasutuselevõtu haldamises. Nimetatud kompromissi raames määrati liidu osaks 70,756 % ICCATi lubatud kogupüügist, mis on 2017. aastal 7 410,48 tonni.

               On asjakohane võtta liidu osa üle ELi õigusesse ja määrata kindlaks liikmesriikide kvoodid, tuginedes varasemale püügikogusele aruandeperioodil 2012–2015, mida peeti usaldusväärseks.

               Harilik süvameregarneel

               2017. aasta märtsis avaldas ICES nõuande hariliku süvameregarneeli (pandalus borealis) püügi kohta ICESi IVa rajooni idaosas ja alarajoonis 20 (Põhjamere põhjaosa, Norra süvik ja Skagerrak). Pärast Norraga konsulteerimist otsustati, et Skagerrakis ELile jaotatav hariliku süvameregarneeli kvoot on 3 856 tonni.

               Seotud kaaspüük

               Nõukogu määrusega (EL) 2017/595, millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 seoses teatavate kalapüügivõimalustega (kalapüügivõimaluste määruse esimene muudatus) jäeti välja tabel hariliku soomuslesta ja lesta püügi võimaluste kohta IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes. Seetõttu on asjakohane jätta harilik soomuslest välja joonealustest märkustest, milles seda nimetatakse seotud liigiks, mille kaaspüüki arvestati sama kvoodi alusel, mille suhtes kohaldati teatavat ülemmäära.

               2017/0147 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS

               millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 teatavate kalapüügivõimaluste osas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu määrusega (EL) 2017/127
                  1
                on määratud 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu.

               (2)Erand, millega lubatakse huntahvenat püüda teatavat liiki püügivahenditega, on seotud nende vahendite abil püütud saagi varasemate andmetega, mistõttu tuleks täpsustada, et kõnealune õigus erandile säilib kalalaevade asendamisel, tagades seejuures, et erandiga hõlmatud laevade arv ja nende kogupüügivõimsus ei suurene.

               (3)2017. aastal muutis Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) oma nõuandes ja 2016. aasta võrdlusalusele tuginedes tobiavarude majandamise piirkondi. Tobiavarude majandamise piirkond 3r asub enamjaolt Norra vetes, kuigi osa sellest on ka liidu vetes, kusjuures mõned olulised kalapüügipiirkonnad hõlmavad nii majandamispiirkonda 2r kui ka 3r. On asjakohane tagada, et ELi kaluritel oleks juurdepääs majandamispiirkonnas 3r asuvate liidu vete tobiavarudele. Majandamispiirkonna 2r jaoks kehtestatud kalapüügivõimalused peaksid seega hõlmama ka majandamispiirkonnas 3r asuvaid liidu vesi.

               (4)27. märtsil 2017 avaldas ICES nõuande hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püügi kohta ICESi IVa rajooni idaosas ja ICESi alarajoonis 20 (Põhjamere põhjaosa, Norra süvik ja Skagerrak). Kõnealuse nõuande põhjal ja pärast Norraga konsulteerimist on asjakohane määrata Skagerrakis liidule eraldatavaks hariliku süvameregarneeli kvoodiks 3 856 tonni ja muuta liidu kvoodi Norra süvikus.

               (5)ICESi 7. aprilli 2017. aasta nõuande kohaselt ei tohiks kilu (Sprattus sprattus) püük Põhjameres ajavahemikul 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 ületada 170 387 tonni. Kilu püügi võimaluste määramisel tuleks lähtuda sellest.

               (6)Nõukogu määrusega (EL) 2017/595
                  2
                jäeti välja tabel hariliku soomuslesta (Limanda limanda) ja lesta (Platichthys flesus) püügi võimaluste kohta liidu vetes ICESi IIa rajoonis ja IV alapiirkonnas, mis on sätestatud määruse (EL) 2017/127 IA lisas. Seetõttu on asjakohane jätta harilik soomuslest välja määruse (EL) 2017/127 IA lisa joonealustest märkustest, milles osutatakse harilikule soomuslestale kui seotud kaaspüügi liigile.

               (7)2016. aastal peetud aastakoosolekul võttis Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) vastu soovituse 16-05, milles määras Vahemeres püütava mõõkkala (Xiphias gladius) lubatud kogupüügiks 10 500 tonni; samuti moodustati Vahemeres püütava mõõkkala lubatud kogupüügi õiglase ja võrdse jaotamise kava koostamiseks töörühm, et määrata kindlaks konventsiooniosaliste 2017. aasta kvoodid ja luua lubatud kogupüügi haldamise mehhanism.

               (8)Liit kinnitas ICCATi sekretariaadile adresseeritud 23. detsembri 2016. aasta kirjas, et ta hakkab ICCATi soovitust 16-05 rakendama alates 1. jaanuarist 2017. Eelkõige kinnitas liit, et ta rakendab alates 2017. aastast ICCATi soovituse 16-05 punktis 11 osutatud Vahemeres püütava mõõkkalaga seotud keeluaega ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini. Seetõttu on asjakohane kehtestada selline keeluaeg tingimusena, mis on olemuslikult seotud Vahemeres püütava mõõkkala püügi võimaluste kehtestamise ja jaotamisega.

               (9)ICCATi soovituse 16-05 alusel moodustatud töörühm kohtus 20.–22. veebruaril 2017 ja tegi ettepaneku jaotamispõhimõteteks ning kompromissiks 2017. aasta kvoodi kasutuselevõtu haldamiseks. Nimetatud kompromissi raames määrati liidu osaks 70,756 % ICCATi lubatud kogupüügist, mis on 2017. aastal 7 410,48 tonni. Seetõttu on asjakohane võtta liidu osa üle ELi õigusesse ja määrata kindlaks liikmesriikide kvoodid. Jaotus tugineb varasemale püügikogusele aruandeperioodil 2012–2015.

               (10)Määruses (EL) 2017/127 sätestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017. Käesoleva määruse sätted, mis käsitlevad püügi piirnorme, peaksid seetõttu samuti kohalduma alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud.

               (11)Määrust (EL) 2017/127 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
                  Määruse (EL) 2017/127 muutmine

               1.Artikli 9 lõike 2 kolmandale lõigule lisatakse järgmine lause:

               „Liidu kalalaeva asendamise korral võib püügiõiguse üle anda teisele laevale, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes käesolevat erandit kohaldatakse, ega nende kogupüügivõimsus ei suurene.“

               Määruse (EL) 2017/127 IA ja ID lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1–172).

                     (2)
                  Nõukogu 27. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/595, millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 seoses teatavate kalapüügivõimalustega (ELT L 81, 28.3.2017, lk 6–13).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.7.2017
            COM(2017) 356 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            ETTEPANEK: NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 teatavate kalapüügivõimaluste osas

               1.Määruse (EL) 2017/127 IA lisa muudetakse järgmiselt:

               a) tabel, milles on tobia ja seotud kaaspüügi püügi võimalused IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:

               „

                        Liik:

                        tobiad ja seotud kaaspüük

                        Püügipiirkond:

                        IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed(1)

                        Ammodytes spp.

                        Taani

                        458 552

                        (2)

                        Analüütiline TAC

                        Ühendkuningriik

                        10 024

                        (2)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

                        Saksamaa

                         701

                        (2)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

                        Rootsi

                        16 838

                        (2)

                        Liit

                        486 115

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        486 115

                        (1)

                        Välja arvatud veed, mis asuvad kuni kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula juures.

                        (2)

                        Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4). Kui liikmesriik kasutab seda sätet nimetatud püügi kaaspüügi liikide suhtes, ei tohi see liikmesriik kasutada liikidevahelise paindlikkuse sätteid selle liigi kaaspüügi suhtes.

                        Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamise piirkondades:

                        Püügipiirkond: tobiavarude majandamise piirkonna liidu veed

                        1r

                        2r ja 3r

                        4

                        5r

                        6

                        7r

                        (SAN/234_1R)

                        (SAN/234_2R) 2r; (SAN/234_3R) 3r;

                        (SAN/234_4)

                        (SAN/234_5R)

                        (SAN/234_6)

                        (SAN/234_7R)

                        Taani

                        241 443

                        165 965

                        50 979

                         0

                         165

                         0

                        Ühendkuningriik

                        5 278

                        3 628

                        1 114

                         0

                         4

                         0

                        Saksamaa

                         369

                         254

                         78

                         0

                         0

                         0

                        Rootsi

                        8 866

                        6 094

                        1 872

                         0

                         6

                         0

                        Liit

                        255 956

                        175 941

                        54 043

                         0

                         175

                         0

                        Kokku

                        255 956

                        175 941

                        54 043

                         0

                         175

                         0

               „;

               b) tabel, milles on hariliku süvameregarneeli püügi võimalused IIIa püügipiirkonnas, asendatakse järgmisega:

               „

                        Liik:

                        harilik süvameregarneel

                        Püügipiirkond:

                        IIIa

                        Pandalus borealis

                        (PRA/03A.)

                        Taani

                        2 506

                        Ennetuslik TAC

                        Rootsi

                        1 350

                        Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

                        Liit

                        3 856

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        7 221

               „;

               c) tabel, milles on hariliku süvameregarneeli püügi võimalused Norra vetes lõuna pool 62º N, asendatakse järgmisega:

               „

                        Liik:

                        harilik süvameregarneel

                        Püügipiirkond:

                        Norra veed lõuna pool 62° N

                        Pandalus borealis

                        (PRA/04-N.)

                        Taani

                         211

                        Analüütiline TAC

                        Rootsi

                         123

                        (1)

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

                        Liit

                         334

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        Ei kohaldata

                        (1)

                        Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

               „;

               d) tabel, milles on kilu ja seotud kaaspüügi püügi võimalused IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:

               „

                        Liik:

                        kilu ja seotud kaaspüük

                        Püügipiirkond:

                        IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

                        Sprattus sprattus

                        kuni 30. juuni 2017

                        1. juuli 2017 – 30. juuni 2018

                        (SPR/2AC4-C)

                        (SPR/2AC4-E)

                        Belgia

                         376

                        1 828

                        (1)

                        Analüütiline TAC

                        Taani

                        29 755

                        144 711

                        (1)

                        Saksamaa

                         376

                        1 828

                        (1)

                        Prantsusmaa

                         376

                        1 828

                        (1)

                        Madalmaad

                         376

                        1 828

                        (1)

                        Rootsi

                        1 330

                        1 330

                        (1) (2)

                        Ühendkuningriik

                        1 241

                        6 034

                        (1)

                        Liit

                        33 830

                        159 387

                        Norra

                         0

                        10 000

                        Fääri saared

                         0

                        1 000

                        (3)

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        33 830

                        170 387

                        (1)

                        Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib merlangi kaaspüük moodustada kuni 2 % kvoodist (OTH/*2AC4C) kuni 30. juunini 2017 püütud kala puhul; (OTH/*2AC4E) 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 püütud kala puhul). Kui liikmesriik kasutab seda sätet nimetatud püügipiirkonna kaaspüügi liikide suhtes, ei tohi see liikmesriik kasutada liikidevahelise paindlikkuse sätteid selle liigi kaaspüügi suhtes.

                        (2)

                        Kaasa arvatud tobiad.

                        (3)

                        Võib sisaldada kuni 4 % heeringa kaaspüüki.

               „;

               e)tabelis, milles on kilu ja seotud kaaspüügi püügi võimalused IIIa püügipiirkonnas, asendatakse joonealune märkus 1 järgmisega:

               „(1)Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib merlangi ja kilttursa kaaspüük moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*03A.). Kui liikmesriik kasutab seda sätet nimetatud püügipiirkonna kaaspüügi liikide suhtes, ei tohi see liikmesriik kasutada liikidevahelise paindlikkuse sätteid selle liigi kaaspüügi suhtes.“

               2.Määruse (EL) 2017/127 ID lisas asendatakse tabel, milles käsitletakse Vahemerel püütava mõõkkala püügi võimalusi, järgmisega:

               „

                        Liik:

                        mõõkkala

                        Püügipiirkond:

                        Vahemeri

                        Xiphias gladius

                        (SWO/MED)

                        Horvaatia

                        Küpros

                        Hispaania

                        Prantsusmaa

                        Kreeka

                        Itaalia

                        Malta

                        16

                        59

                        1 822,49

                        127,02

                        1 206,45

                        3 736,26

                        443,26

                        (1)

                        (1)

                        (1)

                        (1)

                        (1)

                        (1)

                        (1)

                        Analüütiline TAC

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

                        Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

                        Liit

                        7 410,48

                        (1)

                        Lubatud kogupüük (TAC)

                        10 500

                        (1) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. aprillist 2017 kuni 31. detsembrini 2017.“