Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0323

Ettepanek Nõukogu määrus (EÜ) nr …/…, […], euro kasutuselevõtu kohta (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2009/0323 lõplik - CNS 2009/0083 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 1.7.2009KOM(2009) 323 lõplik2009/0083 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,[…],euro kasutuselevõtu kohta(kodifitseeritud versioon)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 3. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 974/98 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas.ê 974/98 (kohandatud)2009/0083 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,[…],euro kasutuselevõtu kohta (kodifitseeritud versioon)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli Ö 123 lõike 4 kolmandat lauset Õ,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[5],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[6],ning arvestades järgmist:ê(1) Nõukogu 3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[7] on korduvalt oluliselt muudetud[8]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.ê 974/98 põhjendus 1 (kohandatud)(2) Käesolevas määruses Ö tuleks Õ määratleda euro vastuvõtnud liikmesriikide finantsõiguslike aktide sätted. Lepingute järjepidevust, õiguslikes vahendites eküü viidete asendamist viidetega eurole ja ümardamist käsitlevad sätted on juba kehtestatud nõukogu [17. juuni 1997. aasta] määruses (EÜ) nr [1103/97] teatavate euro kasutuselevõtuga seotud sätete kohta[9]. Osalevates liikmesriikides mõjutab euro kasutuselevõtt kogu elanikkonna igapäevaseid toiminguid.ê 974/98 põhjendus 2(3) Euroopa Ülemkogu istungjärgul Madridis 15. ja 16. detsembril 1995 otsustati, et nimetus “eküü”, mida kasutatakse asutamislepingus Euroopa rahaühiku nimetamiseks, on üldnimetus. Viieteistkümne liikmesriigi valitsused on saavutanud ühise kokkuleppe, et see otsus on asutamislepingu asjakohaste sätete kokkulepitud ja lõplik tõlgendus. Euroopa ühisrahale antud nimetuseks on “euro”. Osalevate liikmesriikide vääring euro jaguneb sajaks allühikuks nimetusega “sent”. Nimetuse “sent” määratlus ei takista selle mõiste teisendite tavakasutust liikmesriikides. Lisaks sellele otsustas Euroopa Ülemkogu, et ühisraha nimetus peab Euroopa Liidu kõigis ametlikes keeltes olema üks ja sama, võttes arvesse erinevate tähestike olemasolu.ê 974/98 põhjendus 3 (kohandatud)(4) Kooskõlas asutamislepingu artikli Ö 123 Õ lõike 4 kolmanda lausega Ö peaks Õ nõukogu võtma euro kiireks kasutuselevõtuks vajalikud meetmed, välja arvatud ümberarvestuskursside vastuvõtmine.ê 974/98 põhjendus 4 (kohandatud)(5) Kui vastavalt asutamislepingu artikli Ö 122 lõikele 2 Õ saab liikmesriigist osalev liikmesriik, võtab nõukogu, Ö tegutsedes Õ vastavalt asutamislepingu artikli Ö 123 lõikele 5 Õ, muud meetmed, mis on vajalikud euro kui kõnealuse liikmesriigi ühisraha kiireks kasutuselevõtuks.ê 974/98 põhjendus 5 (kohandatud)(6) Vastavalt asutamislepingu artikli Ö 123 lõike 4 Õ esimesele lausele Ö võttis Õ nõukogu kolmanda etapi alguskuupäeval vastu ümberarvestuskursid, mis Ö fikseerisid Õ lõplikult osalevate liikmesriikide vääringud, ja selle lõplikult fikseeritud kursi, mille alusel need vääringud Ö asendati Õ euroga.ê 974/98 põhjendus 6 (kohandatud)(7) Õigusakte tuleks tõlgendada vastavalt nii, et euroühiku ja riikide rahaühikute vahel või kõnealuste riikide rahaühikute vahel ei oleks vahetuskursi riski.ê 974/98 põhjendus 7 (kohandatud)(8) Mõiste “leping”, mida kasutatakse õiguslike vahendite määratlemiseks, Ö peaks Õ hõlmama igat liiki lepinguid, hoolimata nende sõlmimise viisist.ê 974/98 põhjendus 8 (kohandatud)(9) Valmistamaks ette tõrgeteta üleminekut eurole, on vaja osalevate liikmesriikide vääringute euroga asendamise ja euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtu vahelist üleminekuperioodi. Selle ajavahemiku jooksul tuleks riikide rahaühikuid määratleda kui euro allühikuid. Seejuures kehtestatakse euroühiku ja riikide rahaühikute vaheline õiguslik võrdsus.ê 974/98 (kohandatud)(10) Iga osalev liikmesriik Ö peaks Õ üleminekuperioodi ajal saama lubada euroühiku kasutamist täies ulatuses oma territooriumil.(11) Üleminekuperioodi ajal Ö peaks Õ saama kehtivaid lepinguid, siseriiklikke õigusakte ja muid õiguslikke vahendeid koostada nii euroühikus kui ka riigi rahaühikus. Selle ajavahemiku jooksul ei tohiks ükski käesoleva määruse säte mõjutada ühegi riigi rahaühikule tehtud viite kehtivust üheski õiguslikus vahendis.(12) Majandussubjektid Ö peaksid Õ austama kõikide õiguslikust vahendist tulenevate kohustuste täitmisel kõnealuses õiguslikus vahendis nimetatud rahaühikut juhul, kui ei ole kokku lepitud teisiti.(13) Euroühik ja riikide rahaühikud on ühe ja sama vääringu ühikud. Tuleks tagada, et osalevas liikmesriigis saab konto krediteerimise teel tehtavaid makseid teha nii euroühikus kui ka vastavas riigi rahaühikus. Sätteid konto krediteerimise teel tehtavate maksete kohta tuleks kohaldada ka selliste rahvusvaheliste maksete suhtes, mis on kreeditori kontol vääringustatud euroühikus või riigi rahaühikus. On vaja tagada maksesüsteemide tõrgeteta toimimine, kehtestades sätteid, mis käsitlevad kontode krediteerimist kõnealuste süsteemide kaudu krediteeritud maksevahendite abil. Sätted konto krediteerimise teel tehtavate maksete kohta ei tohiks tähendada, et finantsvahendajad on kohustatud kättesaadavaks tegema kas muid maksevõimalusi või tooteid, mis on vääringustatud euro mõnes teatavas ühikus. Sätted konto krediteerimise teel tehtavate maksete kohta ei Ö peaks Õ finantsvahendajatel keelama kooskõlastada selliste euroühikus vääringustatud maksevõimaluste kasutuselevõttu, mis üleminekuperioodil põhinevad ühisel tehnilisel infrastruktuuril.(14) Kooskõlas Euroopa Ülemkogu Madridi istungjärgul tehtud otsusega Ö lasid Õ osalevad liikmesriigid alates 1. jaanuarist 1999 uued kaubeldavad riiklikud võlakirjad käibele euroühikus. On soovitav lubada võlakirjade käibelelaskjatel võla jääk euroühikutes uuesti vääringustada. Sätted uuestivääringustamise kohta peaksid olema sellised, et neid saaks kohaldada ka kolmandate riikide jurisdiktsioonides. Käibelelaskjatel peaks olema võimalus käibelelastud võlakirjad uuesti vääringustada, kui võlgnevus on vääringustatud sellise liikmesriigi rahaühikus, kes on oma avaliku sektori käibelelastud võlakirjad täielikult või osaliselt uuesti vääringustanud. Kõnealused sätted ei näe ette lisameetmete kasutuselevõttu, et muuta käibelelastud võlakirjade tingimusi, et muu hulgas muuta käibelelastud võlakirjade nominaalsummat, kusjuures viimaste suhtes kehtivad asjakohased siseriiklikud õigusaktid. On soovitav lubada liikmesriikidel võtta asjakohased meetmed, et muuta arvestusühikut korrastatud turgude töökordades.ê 974/98(15) Ühenduse tasandil võivad vajalikuks osutuda lisameetmed, et selgitada euro kasutuselevõtu mõju ühenduse õiguse olemasolevate sätete kohaldamisele, eriti tasaarvestust, tasaarveldust ja samasuguse mõjuga tehinguid puudutavas osas.ê 974/98 (kohandatud)(16) Kohustust kasutada euroühikut saab kehtestada vaid ühenduse õigusaktidele tuginedes. Tehingutes avaliku sektoriga Ö peaksid osalevad liikmesriigid saama Õ lubada euroühikut kasutada. Euroopa Ülemkogu Madridi istungjärgul otsustatud referentskava kohaselt võivad ühenduse õigusaktid, mis sätestavad euroühiku üldise kasutuselevõtu ajalise raami, jätta üksikutele liikmesriikidele mõningase vabaduse.(17) Kooskõlas asutamislepingu artikli Ö 106 lõikega 2 Õ võib nõukogu võtta meetmeid, et ühtlustada kõikide müntide nimiväärtused ja tehnilised tingimused.ê 974/98(18) Pangatähti ja münte on vaja võltsimise eest piisavalt kaitsta.ê 974/98 (kohandatud)(19) Riikide rahaühikutes vääringustatud pangatähed ja mündid Ö peaks Õ kaotama oma seadusliku maksevahendi staatuse hiljemalt kuus kuud pärast Ö sularahavahetuse päeva Õ. Piirangud pangatähtedes ja müntides maksete suhtes, mille liikmesriigid on kehtestanud üldistel põhjustel, ei Ö peaks Õ olema vastuolus euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi seisundiga tingimusel, et rahaliste võlgade tasumiseks on olemas teisi seaduslikke võimalusi.(20) Alates üleminekuperioodi lõpust tuleks õiguslikes vahendites üleminekuperioodi lõpul kehtivaid viiteid tõlgendada kui viiteid euroühikule vastavate ümberarvestuskursside kohaselt. Selle tulemuse saavutamiseks ei ole olemasolevate õiguslike vahendite füüsiline uuestivääringustamine seetõttu vajalik. Määruses (EÜ) nr 1103/97 määratletud ümardamisreegleid Ö tuleks Õ kohaldada ka üleminekuperioodi lõpul või pärast üleminekuperioodi tehtavate ümberarvestuste suhtes. Selguse tagamiseks võib olla soovitav, et füüsiline uuestivääringustamine toimub niipea kui vaja.(21) Teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva Ö asutamislepingule lisatud Õ protokolli punkt 2 sätestab muu hulgas, et kõnealuse protokolli punkti 5 kohaldatakse siis, kui Ühendkuningriik teatab nõukogule, et ta ei kavatse astuda kolmandasse etappi. Ühendkuningriik teatas nõukogule 30. oktoobril 1997, et ta ei kavatse astuda kolmandasse etappi. Punkt 5 sätestab muuhulgas, et asutamislepingu artikli Ö 123 lõiget 4 Õ ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes.(22) Taani, viidates teatavaid Taaniga seotud sätteid käsitleva Ö asutamislepingule lisatud Õ protokolli punktile 1, on teatanud 12. detsembri 1992. aasta Edinburghi otsuse kontekstis, et ta ei osale kolmandas etapis. Seetõttu kohaldatakse Taani suhtes kooskõlas nimetatud protokolli punktiga 2 kõiki asutamislepingu ja EKPS põhikirja artikleid ja sätteid, mis osutavad erandile.(23) Kooskõlas asutamislepingu artikli Ö 123 lõikega 4 Õ võetakse ühisraha kasutusele ainult nendes liikmesriikides, kelle suhtes ei kohaldata erandeid.(24) Seetõttu Ö peaks Õ käesolevat määrust Ö kohaldama Õ vastavalt asutamislepingu artiklile Ö 249 Õ juhul, kui Ö protokollist teatavate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta, protokollist teatavate Taanit käsitlevate sätete kohta ega artikli 122 lõikest 1 Õ ei tulene teisiti.ê 974/98ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:1. peatükkMÕISTEDê 2169/2005 art 1 punkt 1 (kohandatud)Artikkel 1Ö 1. Õ Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) “osalevad liikmesriigid” – I lisa tabelis loetletud liikmesriigid;b) “õiguslikud vahendid” – õigusnormid, haldusaktid, kohtuotsused, lepingud, ühepoolsed õigustoimingud, maksevahendid, välja arvatud pangatähed ja mündid, ning muud õigusliku toimega vahendid;c) “ümberarvestuskurss” – lõplikult fikseeritud ümberarvestuskurss, mille nõukogu on vastavalt asutamislepingu artikli 123 lõike 4 esimesele lausele või selle artikli lõikele 5 vastu võtnud iga osaleva liikmesriigi vääringu suhtes;d) “eurole ülemineku päev” – vastavalt olukorrale kas päev, millal asjaomane liikmesriik jõuab vastavalt asutamislepingu artikli 121 lõikele 3 kolmandasse etappi, või päev, millal jõustub liikmesriigile antud erandi asutamislepingu artikli 122 lõike 2 kohane tühistamine;e) “sularahavahetuse päev” – päev, millal euro pangatähed ja mündid saavad osalevas liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks;f) “euroühik” – artikli 3 teises lauses osutatud rahaühik;g) “riikide rahaühikud” – osaleva liikmesriigi rahaühikud, nagu need ühikud on määratletud selles liikmesriigis eurole üleminekule eelneval päeval;h) “üleminekuperiood” – eurole ülemineku päeval kell 00.00 algav ja sularahavahetuse päeval kell 00.00 lõppev ajavahemik, mis ei ole pikem kui kolm aastat;i) “omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg” – eurole ülemineku päeval algav ajavahemik, mis ei ole pikem kui üks aasta ja mida võib kohaldada ainult selliste liikmesriikide suhtes, kus eurole üleminek ja sularahavahetus toimub samal päeval;j) “uuesti vääringustama” – ühiku, milles on võlakiri sedastatud, vahetamine riigi rahaühikust euroühikusse, kuid mis ei muuda uuestivääringustamise kaudu ühtegi muud võlatingimust, mille suhtes kehtivad asjakohased liikmesriigi õigusaktid;k) “krediidiasutused” – krediidiasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu Ö 14. juuni 2006 Õ. aasta direktiivi Ö 2006/48/EÜ Õ[10] artikli Ö 4 lõike 1 Õ tähenduses.Ö 2. Õ Direktiivi Ö 2006/48/EÜ Õ artiklis 2 loetletud asutusi (välja arvatud postižiiroasutused) ei peeta käesolevas määruses krediidiasutusteks Ö lõike 1 punkti k tähenduses Õ.ê 2169/2005 art 1 punkt 2Artikkel 2Iga liikmesriigi jaoks sätestatakse I lisas eurole ülemineku päev, sularahavahetuse päev ja omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg, kui see on kohaldatav.ê 974/982. peatükkOSALEVATE LIIKMESRIIKIDE VÄÄRINGUTE ASENDAMINE EUROGAê 2169/2005 art 1 punkt 3Artikkel 3Alates vastavatest eurole ülemineku päevadest on osalevate liikmesriikide vääring euro. Rahaühikuks on üks euro. Üks euro jaguneb sajaks sendiks.ê 974/98 (kohandatud)Artikkel 4Iga osaleva liikmesriigi vääring asendatakse euroga ümberarvestuskursi alusel.Artikkel 5Euro on Euroopa Keskpanga (EKP) ja osalevate liikmesriikide keskpankade arvestusühikuks.3. peatükkÜLEMINEKUSÄTTEDArtikkel 6Üleminekuperioodi ajal kohaldatakse artikleid 7-10.Artikkel 71. Euro jagatakse riikide rahaühikutesse vastavalt ümberarvestuskurssidele. Riikide rahaühikute kõik allühikud säilitatakse. Arvestades käesoleva määruse sätteid, jätkatakse osalevate liikmesriikide finantsõiguslike aktide kohaldamist.2. Kui õiguslikus vahendis viidatakse riigi rahaühikule, on see viide samamoodi kehtiv, kui vastavalt ümberarvestuskurssidele oleks viidatud euroühikule.Artikkel 8Iga osaleva liikmesriigi vääringu asendamine euroga ei muuda iseenesest õiguslikes vahendites asendamiskuupäeval olevat rahaühikut.Artikkel 91. Kohustused, mis tuleb täita vastavalt õiguslikele vahenditele, mis sätestavad riigi rahaühiku kasutamise või on vääringustatud riigi rahaühikus, tuleb täita kõnealuses riigi rahaühikus. Kohustused, mis tuleb täita vastavalt õiguslikele vahenditele, mis sätestavad euroühiku kasutamise või on vääringustatud euroühikus, tuleb täita kõnealuses ühikus.2. Lõiget 1 kohaldatakse juhul, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.3. Hoolimata lõikest võib võlgnik iga euroühikus või teatava osaleva liikmesriigi rahaühikus vääringustatud ja kõnealuse liikmesriigi piires kreeditori konto krediteerimise teel maksmisele kuuluva summa maksta kas euroühikus või kõnealuse riigi rahaühikus. Summa krediteeritakse kreeditori kontole tema konto rahaühikus, kusjuures kõik ümberarvestused tehakse ümberarvestuskursside alusel.4. Hoolimata lõikest võib iga osalev liikmesriik võtta vajalikke meetmeid, et:a) kõnealuse liikmesriigi avaliku sektori käibelelastud võlakirjad, mis on vääringustatud tema rahaühikus ja lastud käibele vastavalt tema õigusaktidele, uuesti vääringustada euroühikus, nagu määratletud Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemis. Kui liikmesriik on sellise meetme võtnud, võivad käibelelaskjad kõnealuse liikmesriigi rahaühikus vääringustatud võlakirja uuesti vääringustada euroühikus juhul, kui lepingutingimustega ei ole uuestivääringustamist selgesõnaliselt välistatud; käesolevat sätet kohaldatakse nii liikmesriigi avaliku sektori käibelelastud võlakirjade kui ka muude võlgnike käibelelastud võlakirjade ja teiste väärtpaberistatud võla vormide, mis on kapitaliturgudel vabalt kaubeldavad, ning rahaturu instrumentide suhtes,b) võimaldada oma töökorras vahetada arvestusühik riigi rahaühikust euroühikusse:i) Ö Euroopa Parlamendi ja nõukogu Õ direktiivi Ö 2004/39/EÜÕ[11] Ö I Õ lisa Ö C Õ jaos nimetatud instrumentide ning kaubaartiklite korrapärase vahetamise, kliiringu ja arveldamise turgudel jaii) maksete korrapärase vahetamise, kliiringu ja arveldamise süsteemides.5. Osalevad liikmesriigid võivad ainult kooskõlas ühenduse õigusaktidega sätestatud ajalise raamiga võtta vastu selliseid sätteid, mis ei sisaldu euroühiku kasutamist kehtestavas lõikes 4.6. Osalevate liikmesriikide siseriiklikke õigusnorme, mis lubavad tasaarveldust, tasaarvestust või samasuguse mõjuga tehinguid või kehtestavad need, kohaldatakse rahaliste kohustuste suhtes hoolimata rahaühikust, milles kohustused on vääringustatud, kui see rahaühik on euroühik või riigi rahaühik, kusjuures kõik ümberarvestused tehakse ümberarvestuskursside alusel.ê 2169/2005 art 1 punkt 4Artikkel 10Asjaomases osalevas liikmesriigis säilitavad riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed ja mündid oma seadusliku maksevahendi seisundi territooriumi piires, kus need kehtisid eurole ülemineku päevale eelnenud päeval.ê 2169/2005 art 1 punkt 5Artikkel 11Järgnev kehtib liikmesriikide suhtes, kus kohaldatakse omavääringu järkjärgulist käibelt kõrvaldamise aega. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise ajal loodud õiguslikes vahendites, mida kohaldatakse antud liikmesriigis, võib jätkuvalt viidata riigi rahaühikule. Selliseid viited tõlgendatakse kui viiteid euroühikule vastavate ümberarvestuskursside kohaselt. Ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist, tehakse selliste õiguslike vahendite alusel sooritatavad tehingud ainult euroühikus. Kohaldatakse määruses (EÜ) nr [1103/97] sätestatud ümardamisreegleid.Asjaomane liikmesriik piirab esimese lõigu kohaldamist ainult teatavate õiguslike vahendite või teatavates valdkondades vastu võetud õiguslike vahendite suhtes.Asjaomane liikmesriik võib seda aega lühendada.ê 974/984. peatükkEURO PANGATÄHED JA MÜNDIDê 2169/2005 art 1 punkt 6Artikkel 12Alates vastavatest sularahavahetuse päevadest lasevad EKP ja osalevate liikmesriikide keskpangad osalevates liikmesriikides käibele euros vääringustatud pangatähed.Ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist, on need euros vääringustatud pangatähed ainsad pangatähed, millel on osalevates liikmesriikides seadusliku maksevahendi seisund.Artikkel 13Alates vastavast sularahavahetuse päevast lasevad osalevad liikmesriigid käibele euros või sendis vääringustatud münte, mis vastavad nimiväärtustele ja tehnilistele tingimustele, mida nõukogu võib kooskõlas asutamislepingu artikli 106 lõike 2 teise lausega ette näha. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 17 ja asutamislepingu artikli 111 lõike 3 alusel rahapoliitika küsimustes sõlmitud kokkulepete sätete kohaldamist, on need mündid ainsad mündid, millel on osalevates liikmesriikides seadusliku maksevahendi seisund. Ükski isik ei ole kohustatud ühegi üksikmakse puhul vastu võtma rohkem kui 50 münti, välja arvatud käibele laskev ametiasutus ja käibele laskva liikmesriigi õigusaktidega spetsiaalselt määratud isikud.ê 974/98Artikkel 14Osalevad liikmesriigid tagavad euro pangatähtede ja müntide järeletegemise ja võltsimise vastaste piisavate sanktsioonide olemasolu.5. peatükkLÕPPSÄTTEDê 2169/2005 art 1 punkt 7Artikkel 15Artikleid 12, 13, 16, 17 ja 18 kohaldatakse igas osalevas liikmesriigis alates vastavast sularahavahetuse päevast.Artikkel 16Kui päeval, mis eelneb sularahavahetuse päevale, viidatakse olemasolevates õiguslikes vahendites riikide rahaühikutele, tõlgendatakse neid viiteid kui viiteid euroühikule vastavate ümberarvestuskursside kohaselt. Kohaldatakse määruses (EÜ) nr [1103/97] sätestatud ümardamisreegleid.ê 974/98è1 2169/2005 art 1 punkt 8 alapunkt aArtikkel 171. Riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed ja mündid, nagu nimetatud artikli 7 lõikes 1, jäävad oma kehtimisterritooriumi piires seaduslikuks maksevahendiks mitte kauem kui kuueks kuuks è1 alates vastavast sularahavahetuse päevast ç; seda ajavahemikku võib siseriiklike õigusaktidega lühendada.2. Iga osalev liikmesriik võib kuni kuueks kuuks è1 alates vastavast sularahavahetuse päevast ç sätestada reeglid oma riigi rahaühikus vääringustatud pangatähtede ja müntide, nagu nimetatud artikli 7 lõikes 1, kasutamise kohta ja võtta kõik nende käibelt kõrvaldamise hõlbustamiseks vajalikud meetmed.ê 2169/2005 art 1 punkt 8 alapunkt b3. Pärast 1. jaanuari 2002 eurole üle minevate osalevate liikmesriikide krediidiasutused vahetavad oma klientide vastava liikmesriigi rahaühikus vääringustatud pangatähti ja münte lõikes 1 osutatud aja jooksul tasuta ülemmäära ulatuses, mille võib sätestada liikmesriigi õigusaktidega. Krediidiasutused võivad nõuda eelnevat teatamist, kui vahetatav kogus ületab liikmesriigi õigusaktidega sätestatud ülemmäära või selliste sätete puudumisel nende enda sätestatud ülemmäära, mille sätestamisel on arvesse võetud leibkonnale ettenähtud kogust.Esimeses lõigus osutatud krediidiasutused vahetavad klientideks mitte olevate isikute vastava liikmesriigi rahaühikus vääringustatud pangatähti ja münte tasuta ülemmäära ulatuses, mis on sätestatud liikmesriigi õigusaktidega või selliste sätete puudumisel nende enda poolt.Liikmesriigi õigusaktidega võib piirata esimeses ja teises lõigus sätestatud kohustust teatud liiki krediidiasutustega. Liikmesriigi õigusaktidega võib seda kohustust laiendada ka teistele isikutele.ê 974/98Artikkel 18Kooskõlas osalevate liikmesriikide õigusaktide või tavadega jätkavad pangatähtede ja müntide vastavad käibelelaskjad nende poolt varem käibelelastud pangatähtede ja müntide ümbervahetamist euro vastu ümberarvestuskursi alusel.êArtikkel 19Määrus (EÜ) nr 974/98 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.ê 974/98 (kohandatud)6. peatükkJÕUSTUMINEArtikkel 20Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas Õ.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas asutamislepingu Ö artikliga 249 Õ juhul, kui Ö protokollist teatavate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta, protokollist teatavate Taanit käsitlevate sätete kohta ega artikli 122 lõikest 1 Õ ei tulene teisiti.ê 974/98Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…]ê 2169/2005 art 1 punkt 9 ja lisaI LISALiikmesriik | Eurole ülemineku päev | Sularahavahetuse päev | Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega |Belgia | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |Saksamaa | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |Iirimaa | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |Kreeka | 1. jaanuar 2001 | 1. jaanuar 2002 | puudub |Hispaania | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |Prantsusmaa | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |Itaalia | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |ê 835/2007 art 1 ja lisaKüpros | 1. jaanuar 2008 | 1. jaanuar 2008 | puudub |ê 2169/2005 art 1 punkt 9 ja lisaLuksemburg | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |ê 836/2007 art 1 ja lisaMalta | 1. jaanuar 2008 | 1. jaanuar 2008 | puudub |ê 2169/2005 art 1 punkt 9 ja lisaMadalmaad | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |Austria | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |Portugal | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |ê 1647/2006 art ja lisaSloveenia | 1. jaanuar 2007 | 1. jaanuar 2007 | puudub |ê 693/2008 art 1 ja lisaSlovakkia | 1. jaanuar 2009 | 1. jaanuar 2009 | puudub |ê 2169/2005 art 1 punkt 9 ja lisaSoome | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 2002 | puudub |______________éII LISAKehtetuks tunnistatud määrus koos muudatuste loetelugaNõukogu määrus (EÜ) nr 974/98 | (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 2596/2000 | (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 2169/2005 | (ELT L 346, 29.12.2005, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 1647/2006 | (ELT L 309, 9.11.2006, lk 2) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 835/2007 | (ELT L 186, 18.7.2007, lk 1) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 836/2007 | (ELT L 186, 18.7.2007, lk 3) |Nõukogu määrus (EÜ) nr 693/2008 | (ELT L 195, 24.7.2008, lk 1) |______________III LISAVASTAVUSTABELMäärus (EÜ) nr 974/98 | Käesolev määrus |Artikli 1 punktid a-k, esimene lause | Artikli 1 punktid a-k |Artikli 1 punkti k teine lause | Artikli 1 lõige 2 |Artikkel 1a | Artikkel 2 |Artikkel 2 | Artikkel 3 |Artikkel 3 | Artikkel 4 |Artikkel 4 | Artikkel 5 |Artikkel 5 | Artikkel 6 |Artikkel 6 | Artikkel 7 |Artikkel 7 | Artikkel 8 |Artikli 8 lõiked 1, 2 ja 3 | Artikli 9 lõiked 1, 2 ja 3 |Artikli 8 lõike 4 sissejuhatavad sõnad | Artikli 9 lõike 4 sissejuhatavad sõnad |Artikli 8 lõike 4 esimene taane | Artikli 9 lõike 4 punkt a |Artikli 8 lõike 4 teise taande sissejuhatavad sõnad | Artikli 9 lõike 4 punkti b sissejuhatavad sõnad |Artikli 8 lõike 4 teise taande punkt a | Artikli 9 lõike 4 punkti b alapunkt i |Artikli 8 lõike 4 teise taande punkt b | Artikli 9 lõike 4 punkti b alapunkt ii |Artikli 8 lõiked 5 ja 6 | Artikli 9 lõiked 5 ja 6 |Artikkel 9 | Artikkel 10 |Artikkel 9a | Artikkel 11 |Artikkel 10 | Artikkel 12 |Artikkel 11 | Artikkel 13 |Artikkel 12 | Artikkel 14 |Artikkel 13 | Artikkel 15 |Artikkel 14 | Artikkel 16 |Artikkel 15 | Artikkel 17 |Artikkel 16 | Artikkel 18 |- | Artikkel 19 |Artikkel 17 | Artikkel 20 |Lisa | I lisa |- | II lisa |- | III lisa |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.[5] ELT C […], […], lk […].[6] ELT C […], […], lk […].[7] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.[8] Vt II lisa.[9] [EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1].[10] ELT L Ö 177, 30.6.2006, lk 1 Õ.[11] ELT L Ö 145, 30.4.2004, lk 1 Õ.