               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.3.2019
            COM(2019) 134 final
            2019/0075(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ning nende ajutist kohaldamist

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu volitas Euroopa Komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise uue lepingu ning protokolli üle, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 19. oktoobril 2018 lepingu ja protokolli. Uue lepinguga tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse praegu kehtiv leping, mis jõustus 2. juunil 1987; leping hõlmab kuueaastast ajavahemikku alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, ja lepingu kehtivusaeg pikeneb automaatselt. Uus protokoll hõlmab kuueaastast ajavahemikku alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on artikli 13 kohaselt kuupäev, millal lepinguosalised uue protokolli allkirjastavad.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Uue lepingu peamine eesmärk on luua Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi kalandusalase strateegilise partnerluse jaoks ajakohane raamistik, võttes arvesse reformitud ühist kalanduspoliitikat
                  1
                ja selle välismõõdet.

               Protokolli eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Gambia vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires, võttes arvesse eelkõige Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) teadusalaseid hinnanguid ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringutest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide koostatud ning uue lepingu ja protokolli sõlmimist käsitleva ettevaatava hinnangu tulemused. Partnerluslepingu eesmärk on ühtlasi anda uut hoogu Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelisele koostööle, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Gambia püügipiirkonnas.

               Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:

               –
                     28 tuunipüügiseinerit,

               –
                     10 ritvõngelaeva;

               –
                     3 traalerit (püüavad süvamere põhjalähedast Senegali merluusi).

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Läbirääkimised uue kalandusalase partnerluslepingu sõlmimiseks Gambiaga on osa ELi välistegevusest seoses AKV riikidega ning vastavad eelkõige liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Valitud õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, mille artikli 43 lõikega 2 on kehtestatud ühine kalanduspoliitika ja artikli 218 lõikega 5 on kehtestatud asjaomast etappi hõlmav läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise kord ELi ja kolmandate riikide vahel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on proportsionaalne eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu laevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes ning mis on kehtestatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artikli 32 sätetele kolmandatele riikidele antava finantsabi kohta.

               3.MÕJU EELARVELE

               Protokollis sätestatud 550 000 euro suurune aastane rahaline toetus jaguneb järgmiselt:

               a) Gambia püügipiirkonnas kalavarudele juurdepääsu eest makstava rahalise toetuse aastane summa on 275 000 eurot, mis vastab pika rändega liikide 3 300 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile, ja

               b) 275 000 euro suurune aastane toetus Gambia kalandussektori arenguks. Toetus vastab riikliku poliitika eesmärkidele edendada Gambia sisevete ja merekalavarude säästlikku majandamist.

               4.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Järelevalve kord on ette nähtud uue partnerluslepingu juurde kuuluva protokolliga.

               2019/0075 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ning nende ajutist kohaldamist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     Komisjon pidas Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise uue säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) ja selle rakendamise uue protokolli (edaspidi „protokoll“) üle.

               (2)
                     Partnerlusleping ja protokoll parafeeriti kõnealuste läbirääkimiste lõpus 19. oktoobril 2018.

               (3)
                     Partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks eelmine leping, mis sõlmiti Gambia Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vahel Gambia rannikuvetes kalastamise kohta ja mis jõustus 2. juunil 1987.

               (4)
                     Protokolli eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul ja Gambia Vabariigil teha tihedamat koostööd, et edendada säästlikku kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutamist Gambia vetes.

               (5)
                     Partnerlusepingu artikliga 14 ja protokolli artikliga 13 on vastavalt ette nähtud kohaldada neid ajutiselt alates nende allkirjastamise kuupäevast.

               (6)
                     Seepärast tuleks partnerlusleping ja protokoll Euroopa Liidu nimel allkirjastada, eeldusel et need sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (7)
                     Selleks et liidu laevad saaksid alustada kiiresti püügitegevust, tuleks partnerluslepingut ja rakendusprotokolli kohaldada ajutiselt alates nende allkirjastamisest,

                ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) ja selle rakendamise protokolli allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud aktid sõlmitakse.

               Partnerluslepingu ja selle protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

                Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab partnerluslepingu läbirääkija poolt nimetatud isiku(te)le täisvolituse partnerluslepingu ja protokolli allkirjastamiseks, eeldusel et nimetatud aktid sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Kuni lepingu jõustumiseni kohaldatakse seda kooskõlas partnerluslepingu artikliga 14 ajutiselt alates lepingu allkirjastamise kuupäevast.

               Artikkel 4

               Kuni protokolli jõustumiseni kohaldatakse seda kooskõlas protokolli artikliga 13 ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ning nende ajutist kohaldamist

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  2

                  11. – Merendus ja kalandus

                  11.03 – Kohustuslikud osamaksud piirkondlikele kalavarude majandamise organisatsioonidele ja muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele ning säästva kalapüügi lepingute raames

                  11 03 01 – Liidu kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine (jätkusuutliku kalanduse kokkulepped)

               1.2.1.3Ettepanek/algatus käsitleb:

               X uut meedet

               ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  3

               ◻ olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega

               1.1.Eesmärgid

               1.1.1.Üldeesmärgid

                  Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevadele juurdepääs kolmandate riikide püügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool.

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil).

               1.1.2.Erieesmärgid, ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk

                  Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalapüügi partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega.

                  Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile:

                  Merendus ja kalandus, luua raamistik Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi lepingud) (eelarverida 11 03 01).

               1.1.3. Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Lepingu ja protokolli sõlmimisega luuakse Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi strateegiline partnerlus kalandusvaldkonnas. Protokolli sõlmimine aitab luua liidu laevadele kalapüügivõimalusi Gambia vetes.

                  Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise abil aitavad leping ja protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja kaitsta, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda ning toetada väikesemahulist kalapüüki.

                  Lisaks aitavad leping ja protokoll kaasa Gambia mereressursside säästvale kasutamisele.

               1.1.4. Tulemusnäitajad

               Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.

                  Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (püügilubade osakaal protokolliga pakutud võimalustest).

                  Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubanduslik väärtus

                  Kaasa aitamine ELi tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning ELi turu stabiliseerumisele (muude säästva kalapüügi partnerluslepingutega saavutatud tasemel).

                  Kaasa aitamine partnerriigi püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamisele ning kalandussektori, eelkõige väikesemahulise kalapüügi arengule.

               1.2. Ettepaneku/algatuse põhjendused

               1.2.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise täpne ajakava

                  Uut lepingut ja selle rakendamise protokolli on kavas kohaldada ajutiselt alates ende allkirjastamise kuupäevast.

                  Uue lepingu ja protokolliga tagatakse raamistik liidu kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks Gambia püügipiirkonnas ning võimaldatakse ELi laevaomanikel taotleda püügilube kõnealuses piirkonnas. Lisaks sellele aitavad uus leping ja protokoll tõhustada ELi ja Gambia vahelist koostööd säästva kalanduspoliitika arengu edendamiseks. Protokolliga on ette nähtud laevade jälgimine laevaseiresüsteemi (VMS) abil ja tulevikus püügiandmete edastamine elektrooniliselt. Protokolliga antava valdkondliku toetusega aidatakse Gambiat riikliku kalanduspoliitika raames, sealhulgas võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu.

               1.2.2. Liidu meetme lisaväärtus

                  Kui liit ei sõlmi uut lepingut ja selle rakendamise protokolli, siis ei saa ELi laevad kala püüda, sest leping sisaldab klauslit, mille kohaselt ei ole lubatud kalapüük, mis ei toimu lepingu protokolliga kindlaks määratud raamistikus. ELi kaugpüügilaevastiku jaoks on protokollil seega selge lisandväärtus. Lisaks luuakse lepingu ja selle rakendamise protokolliga raamistik tihedamaks koostööks ELiga.

               1.2.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Kuna viimane protokoll pärineb 1996. aastast, puuduvad varasemad sarnased kogemused, mida saaks kasutada võrdlusalusena.

               1.2.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingu raames toetuseks eraldatavad summad moodustavad Gambia riikliku eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus on, et osa eraldistest peab olema suunatud (enamasti lisatuna riigieelarve seadusesse) kalandusministeeriumi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks.

               1.3.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju

               X Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –◻ hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               –X
                     finantsmõju avaldub kulukohustuste assigneeringutele ajavahemikus 2019–2024 ning maksete assigneeringutele ajavahemikus 2019–2024

               ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.4.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  4

               X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös piirkonnas (Dakar, Senegal) asuva kalandusatašeega) tagab protokolli rakendamise korrapärase järelevalve seoses ettevõtjatepoolse püügivõimaluste kasutamise ja püügiandmetega ning valdkondliku toetuse tingimuste järgimisega.

                  Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee aastakoosolek, kus komisjon ja Gambia teevad kokkuvõtte lepingu ja protokolli rakendamisest ning kohandavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)

               2.2.1.Tuvastatud ohud

               Kindlakstehtud risk on ELi laevaomanike puhul kalapüügivõimaluste alakasutamine ja Gambia puhul valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summade mittetäielik kasutamine või kasutamisel tekkivad viivitused2.2.2.Kindlakstehtud riske käsitlev teave ja sisekontrollisüsteem(id) nende riskide maandamiseks

                  Ette on nähtud ulatuslik dialoog lepingus ja protokollis sätestatud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodid hõlmavad ka protokolli artiklis 6 osutatud tulemuste ühist analüüsimist.

                  Lisaks sellele on lepingu ja protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. Kontrollide kulutõhususe hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  Komisjon kohustub pidama Gambia Vabariigiga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt säästva kalapüügi partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. Eelkõige selgitatakse täpselt välja kolmandate riikide arvelduskonto, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokolli artikli 4 lõikes 8 on sätestatud, et rahaline toetus juurdepääsu eest tuleb kanda tervikuna Gambia riigikassasse ja sektori arengu jaoks eraldatud summa tuleb kanda Gambia riigikassas avatud sihtotstarbelisele kontole.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kulu liik

                        Rahaline osalus

                        Number

                        Liigendatud/liigendamata
                           5

                        EFTA
                           6
                         riigid

                        kandidaatriigid
                           7

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        11.03.01

                        Luua raamistik Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi lepingud)

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Kulu liik

                        Rahaline osalus

                        Number

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        kandidaatriigid

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        2

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.

               3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        Number

                        2

                        Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        KOKKU

                        •Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida 11.0301

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

                        Maksed

                        (2a)

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

                        Eelarverida

                        Kulukohustused

                        (1b)

                        Maksed

                        (2b)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           8

                        Eelarverida

                        3)

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1a+1b+3

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

                        Maksed

                        =2a+2b

                        +3

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        4)

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

                        Maksed

                        5)

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 2
                           assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+6

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

                        Maksed

                        =5+6

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki, tuleb eelmist jaotist korrata

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        Kulukohustused

                        4)

                        Maksed

                        5)

                         Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)

                        6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1 kuni 4
                           assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+6

                        Maksed

                        =5+6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        Peadirektoraat: MARE

                        • Personal

                        • Muud halduskulud

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                           assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1 kuni 5
                           assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

                        Maksed

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

               3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)

               kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta
                        2022

                        Aasta
                        2023

                        Aasta
                        2024

                        KOKKU

                        Liik
                           9

                        Keskmised kulud

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           10

                        – Juurdepääs

                        0,275

                        0,275

                        0,275

                        0,275

                        0,275

                        0,275

                        1,650

                        – Valdkondlikkus

                        0,275

                        0,275

                        0,275

                        0,275

                        0,275

                        0,275

                        1,650

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

                        ERIEESMÄRK nr 2

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        0,550

                        3,300

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade

               –X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           11

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                            RUBRIIGI 5
                           assigneeringud KOKKU

                        Personal

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIGI 5 kulud kokku

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
                           12

                        Personal

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                           RUBRIIGIST 5 välja jäävad
                           kulud kokku

                        KOKKU

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral lisaassigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus

               –X
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline täistööajale taandatud töötajate arv

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                           N+1

                        Aasta
                           N+2

                        Aasta
                           N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        XX 01 05 01/11/21 (kaudne teadustegevus)

                        10 01 05 01/11 (otsene teadustegevus)

                        •.Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
                           13

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud)

                        XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)

                        XX 01 04 yy
                           14

                        – peakorteris

                        – delegatsioonis

                        XX 01 05 02/12/22 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02/12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Protokolli rakendamine (maksed, ELi laevade pääs Gambia vetesse, püügilubade menetlemine), ühiskomiteede ettevalmistamine ja jälgimine, protokolli uuendamise ettevalmistamine: välishindamine, seadusandlikud menetlused, läbirääkimised.

                        Koosseisuvälised töötajad

                        Protokolli rakendamine: suhtlemine Gambia ametiasutustega ELi laevade pääsuks Gambia vetesse, püügilubade menetlemine ja ühiskomiteede jälgimine, eelkõige valdkondliku toetuse rakendamine.

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               Ettepanek/algatus:

               –X
                     on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.

                  See puudutab reservi vahendite kasutamist (40. peatükk).

               –◻
                     tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.

                  Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele ning nimetades kasutatavad rahastamisvahendid.

               –◻
                     nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               Ettepanek/algatus:

               –X
                     ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

               –◻
                     hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N
                           15

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Kokku:

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               Hinnanguline mõju tuludele

               –X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     muudele tuludele

               –palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu ◻

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           16

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave)

                     (1)

                        ELT 354, 28.12.2013, lk 22.

                     (2)

                        ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (3)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.

                     (4)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/ET/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (5)

                        Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (6)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (7)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (8)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (9)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (10)

                        Vastavalt punktile 1.4.2. „Erieesmärk/erieesmärgid…“.

                     (11)

                        Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (12)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (13)

                        Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored spetsialistid delegatsioonides.

                     (14)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (15)

                        Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.

                     (16)

                        Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.3.2019
            COM(2019) 134 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:
            Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ning nende ajutist kohaldamist

               LISA

               Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vaheline

               SÄÄSTVA KALAPÜÜGI PARTNERLUSLEPING

               EUROOPA LIIT (edaspidi „liit“) ja

               GAMBIA VABARIIK (edaspidi „Gambia“),

               (edaspidi „lepinguosalised“),

               VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid liidu ja Gambia vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada,

               PIDADES SILMAS ÜRO 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni ja 1995. aasta kokkulepet piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise kohta,

               OLLES OTSUSTANUD kohaldada otsuseid ja soovitusi, mille on teinud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) ja muud asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid,

               OLLES TEADLIKUD Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest,

               OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere bioloogiliste ressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine,

               OLLES VEENDUNUD, et selline koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,

               KAVATSEDES algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoogi Gambia valitsuse kalanduspoliitika üle, et määrata kindlaks asjakohased vahendid kõnealuse poliitika tõhusaks rakendamiseks ning kaasata sellesse protsessi majandusettevõtjad ja kodanikuühiskond,

               SOOVIDES kehtestada eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse liidu kalalaevade püügitegevust Gambia vetes ning liidu toetust vastutustundlikule kalapüügile kõnealuses piirkonnas,

               SOOVIDES saavutada liidule ja Gambiale vastastikku kasulik kokkulepe,

               OLLES OTSUSTANUD edendada tihedamat majanduskoostööd kalatööstuses ja sellega seotud valdkondades lepinguosaliste vahel,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Mõisted

               Käesoleva lepingu kohaldamisel arvestatakse järgmist:

               (a)„Gambia ametiasutused“ – kalanduse eest vastutav Gambia Vabariigi ministeerium;

               (b)„liidu ametiasutused“ – Euroopa Komisjon;

               (c)„püügitegevus“ – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;

               (d)„kalalaev“ – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

               (e)„abilaev“ – liidu laev, mis abistab kalalaeva. Abilaevad ei tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega, samuti ei tohi neid kasutada ümberlaadimiseks;

               (f)„liidu laev“ – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

               (g)„Gambia püügipiirkond“ – osa Gambia suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest vetest, kus Gambia lubab liidu laevadel kala püüda;

               (h)„leping“ – partnerlusleping ja protokoll ning lepingu lisa ja liited;

               (i)„säästev kalapüük“ – kalapüük kooskõlas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega.

               Artikkel 2

               Kohaldamisala

               Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, reeglid ja menetlused, millega reguleeritakse,

               (a)millistel tingimustel võivad liidu laevad Gambia püügipiirkonnas kala püüda;

               (b)kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on edendada Gambia püügipiirkonnas säästvat kalapüüki ning arendada Gambia kalandus- ja merendussektorit;

               (c)majandamis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmetega seotud koostööd Gambia püügipiirkonnas, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine ning kalavarude säilitamise ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise tõhusus;

               (d)ettevõtjate koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust.

               Artikkel 3

               Käesoleva lepingu täitmise põhimõtted ja eesmärgid

               1.Lepinguosalised kohustuvad edendama säästvat kalapüüki kõnealuses püügipiirkonnas kala püüdvate kalalaevastike võrdse kohtlemise põhimõtte alusel.

               2.Gambia ametiasutused kohustuvad mitte andma käesolevast lepingust soodsamaid tingimusi oma püügipiirkonnas tegutsevatele muude välisriikide laevastikele, mille laevad on samade tehniliste näitajatega nagu käesoleva lepingu ja selle rakendamise protokolliga hõlmatud laevad ja mis püüavad samu liike. Kõnealused tingimused hõlmavad kalavarude säilitamist, arendamist ja majandamist, rahastamiskorda, tasusid ja püügilubade väljaandmisega seotud õigusi. Gambia ametiasutused kohustuvad andma Euroopa laevastikule asjakohase osa mere bioloogiliste ressursside ülejäägist, kui see on asjakohane.

               3.Läbipaistvuse huvides kohustub Gambia avalikustama ja vahetama teavet lepingu kohta, millega lubatakse välisriikide laevu tema püügipiirkonda, ja sellest tuleneva püügikoormuse kohta, eelkõige väljastatud püügilubade arvu ja teatatud püügikoguste kohta.

               4.Lepinguosalised lepivad kokku, et liidu laevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, millele on osutatud ÜRO mereõiguste konventsiooni artikli 62 lõigetes 2 ja 3 ning mis on kindlaks tehtud selgel ja läbipaistval viisil parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida lepinguosalised vahetavad kõnealuste varude kogu püügikoormuse kohta kõigi asjaomases püügipiirkonnas tegutsevate laevastike poolt.

               5.Piirialade kalavarude või pika rändega kalavarude puhul järgivad lepinguosalised piirkondlikke teaduslikke hinnanguid ning kaitse- ja majandamismeetmeid, mille on vastu võtnud asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid.

               6.Lepinguosalised kohustuvad rakendama käesolevat lepingut kooskõlas Cotonou partnerluslepingu artikliga 9, milles käsitletakse olulisi osi, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava.

               7.Lepinguosalised teevad koostööd Gambia valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika rakendamiseks ning algatavad vajalike reformide arutamiseks poliitilise dialoogi.

               8.Liidu laevadele tööle võetud AKV riikide meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni, eelkõige seoses töötajate ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusega ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

               9.Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega enne iga otsuse vastuvõtmist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames.

               Artikkel 4

               Juurdepääs Gambia püügipiirkonnale

               Gambia ametiasutused kohustuvad lubama liidu laevadel püügipiirkonnas kala püüda kooskõlas käesoleva lepinguga ja Gambia kohaldatavate õigusaktidega.

               Artikkel 5

               Püügitegevuse tingimused ja ainuõigusklausel

               1.Liidu laevad võivad käesoleva lepinguga hõlmatud püügipiirkonnas kala püüda ainult siis, kui neil on käesoleva lepingu alusel välja antud püügiluba (määratletud kui „litsents“ Gambia õigusaktides). Igasugune püügitegevus, mida käesolev leping ei hõlma, on keelatud.

               2.Gambia Vabariigi ametiasutused annavad liidu laevadele püügiload ainult käesoleva lepingu kohaselt. Liidu laevale sellise püügiloa väljastamine, mis ei ole hõlmatud käesoleva lepinguga, nt otsese loa vormis, ei ole lubatud.

               3.Laevale püügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokollis, selle lisas ja liidetes.

               4.Lepinguosalised tagavad kõnealuse korra ja tingimuste nõuetekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase halduskoostöö kaudu.

               Artikkel 6

               Kohaldatav õigus

               1.Gambia püügipiirkonnas tegutsevate liidu laevade tegevuse suhtes kohaldatakse Gambia õigusnorme, kui lepingus, protokollis ja lisas ei ole sätestatud teisiti. Gambia esitab liidu ametiasutustele kohaldatavad õigusnormid.

               2.Gambia kohustub võtma asjakohased meetmed, et tagada käesoleva lepinguga ette nähtud kalapüügi seiret, kontrolli ja järelevalvet käsitlevate sätete tõhus rakendamine. Liidu laevad teevad koostööd asjaomase seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavate Gambia ametiasutustega.

               3.Gambia ametiasutused teavitavad liidu ametiasutusi kõikidest kehtivates õigusaktides tehtavatest muudatustest või uutest õigusaktidest, millel võib olla mõju liidu laevade tegevusele. Nimetatud õigusaktid saavad liidu laevade jaoks siduvaks alates 60. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on Gambialt teatise kätte saanud.

               4.Liit kohustub võtma asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ja õigusakte, mis käsitlevad kalapüüki Gambia suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.

               5.Liidu ametiasutused teavitavad viivitamata Gambia ametiasutusi kõikidest liidu õigusaktides tehtavatest muudatustest, millel võib olla mõju liidu laevade tegevusele käesoleva lepingu raames.

               Artikkel 7

               Rahaline toetus

               1.Käesoleva lepinguga nähakse Gambiale ette liidu rahaline toetus, et:

               (a)maksta osa liidu laevade Gambia püügipiirkonnale ja kalavarudele juurdepääsu tasust, sõltumata laevaomanike poolt makstavatest juurdepääsutasudest;

               (b)suurendada valdkondliku toetuse kaudu Gambia suutlikkust töötada välja säästev kalanduspoliitika.

               2.Valdkonna toetamiseks ette nähtud rahaline toetus ei ole seotud juurdepääsutasudega ning on kindlaks määratud ja sõltub Gambia valdkondliku toetuse eesmärkide saavutamisest vastavalt protokollile ning iga-aastasele ja mitmeaastasele tegevuskavale selle rakendamiseks.

               3.Liidu rahalist toetust makstakse vastavalt protokollile igal aastal.

               (a)Ühiskomitee võib lõike 1 punktis a osutatud toetuse summat korrigeerida järgmistel juhtudel:

               i)liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste vähendamine asjaomaste kalavarude majandamiseks, kui seda peetakse parimate olemasolevate teaduslike nõuannete alusel varude säilitamise ja säästva kasutamise seisukohalt vajalikuks;

               ii)liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike nõuannete alusel võimaldab.

               (b)Lõike 1 punktis b osutatud toetuse summat võib korrigeerida Gambia kalanduspoliitika rakendamise toetamiseks ettenähtud rahalise toetuse maksmise tingimuste ümberhindamise tulemusena, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade konkreetsed tulemused selleks alust annavad.

               (c)Toetuse maksmine võidakse peatada järgmistel juhtudel:

               i)käesoleva lepingu artikli 15 kohaldamisel;

               ii)käesoleva lepingu artikli 16 kohaldamisel.

               Artikkel 8

               Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna koostöö edendamine

               1.Lepinguosalised edendavad majandus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ning sellega seonduvates sektorites. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmete kooskõlastamiseks peavad nad teineteisega nõu.

               2.Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ning kalatoodete tööstusliku töötlemisega seotud teabe vahetamist.

               3.Lepinguosalised püüavad asjakohasel juhul luua soodsaid tingimusi oma äriühingute sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ning investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist.

               4.Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada Gambia vetes tegutsevate liidu laevade püütud saagi lossimist sadamates.

               5.Lepinguosalised soodustavad ühisettevõtete loomist kalanduse ja meremajanduse valdkonnas.

               Artikkel 9

               Ühiskomitee

               1.Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse liidu ja Gambia ametiasutuste esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee võib vastu võtta protokolli, lisa ja liidete muudatusi.

               2.Ühiskomitee tegevus hõlmab eelkõige järgmist:

               (a)lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 7 lõikes 2 viidatud ühe- ja mitmeaastaste kavade koostamine ning nende elluviimise hindamine;

               (b)vajalike sidemete loomine vastastikust huvi pakkuvate kalandusküsimuste arutamiseks, eelkõige püügiandmete statistiliseks analüüsiks;

               (c)tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina.

               3.Ühiskomitee otsustajaroll seisneb käesoleva lepingu protokolli, lisade ja liidete selliste muudatuste heakskiitmisel, mis on seotud järgmisega:

               (a)kalapüügivõimaluste ja sellega seotud rahalise toetuse läbivaatamine;

               (b)valdkondliku toetuse rakenduskord;

               (c)liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja viisid.

               4.Ühiskomitee lähtub oma tegevuses käesoleva lepingu eesmärkidest ning vajaduse korral Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni ja muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomastest eeskirjadest.

               5.Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Gambias ja liidus või mõnes muus vastastikku kokkulepitud paigas ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb kokku ühiskomitee erakorraline kohtumine. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel ning need esitatakse kohtumise protokolli lisas.

               Artikkel 10

               Koostöö võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga

               Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks.

               Artikkel 11

               Teaduskoostöö

               1.Lepinguosalised edendavad teaduskoostööd, et hinnata regulaarselt kalavarude olukorda Gambia vetes koostöös piirkondlike ja allpiirkondlike teadusasutustega.

               2.Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ICCATi ja muude asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu, et parandada Gambia püügipiirkonnas mere bioloogiliste ressursside majandamist ja kaitset.

               Artikkel 12

               Kohaldamise geograafiline piirkond

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt selliste territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut, nimetatud aluslepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Gambia territooriumi suhtes.

               Artikkel 13

               Kestus ja automaatne pikenemine

               Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue (6) aasta jooksul alates selle ajutise kohaldamise alguskuupäevast. See pikeneb automaatselt, kui ei teatata lepingu lõpetamisest kooskõlas artikliga 16.

               Artikkel 14

               Ajutine kohaldamine

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamisest lepinguosaliste poolt.

               Artikkel 15

               Peatamine

               1.Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamise peatada ühel või mitmel järgmistest juhtudest:

               (a)kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas;

               (b)lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega;

               (c)kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou partnerluslepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele.

               2.Asjaomane lepinguosaline annab lepingu kohaldamise peatamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja peatamine jõustub kolme (3) kuu möödumisel teate kättesaamisest. Pärast nimetatud teate kättesaamist alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone, mille eesmärk on jõuda kolme (3) kuu jooksul mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

               3.Kui erimeelsuste osas ei jõuta mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni ja lepingu kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised üksteisega konsulteerimist, et leida vaidlusele lahendus. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva lepingu kohaldamist ning kui ei ole kokku lepitud teisiti, vähendatakse artiklis 7 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil lepingu kohaldamine oli peatatud.

               Artikkel 16

               Lõpetamine

               1.Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu kohaldamise lõpetada järgmistel juhtudel:

               (a)kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas;

               (b)asjaomaste varude vähenemise korral, võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid;

               (c)kui liidu laevadele antud kalapüügivõimalusi ei kasutata täies ulatuses;

               (d)kui esineb võetud kohustuste rikkumine seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu.

               2.Asjaomane lepinguosaline annab lepingu lõpetamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja see jõustub kuus (6) kuud pärast teate kättesaamist, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel seda tähtaega pikendada. Pärast teate saamist lepingu lõpetamise kohta alustavad lepinguosalised konsultatsioone, et leida kuue (6) kuu jooksul mõlemat poolt rahuldav lahendus.

               3.Lepingu lõpetamise korral vähendatakse artiklis 7 osutatud rahalist toetust lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

               Artikkel 17

               Kehtetuks tunnistamine

               Euroopa Majandusühenduse ja Gambia Vabariigi valitsuse vaheline Gambia rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 2. juunil 1987, tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 18

               Jõustumine

               Käesolev leping koostatakse bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               Leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               PROTOKOLL

               Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll

               Artikkel 1

               Mõisted

               Käesoleva protokolli kohaldamisel kehtivad lepingu artiklis 1 esitatud mõisted, mida on täiendatud järgmiselt:

               1.„protokoll“ – säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll, selle lisa ja liited;

               2.„lossimine“ – kalandustoodete mis tahes koguse laadimine kalalaevalt kaldale;

               3.„ümberlaadimine“ – kõigi või osade laeval olevate kalandustoodete laadimine teisele laevale;

               4.„vaatleja“ – isik, kes on vastavalt lisa sätetele volitatud riikliku asutuse poolt jälgima püügitegevuse suhtes kohaldatavate eeskirjade rakendamist või jälgima kõnealust tegevust teaduslikel eesmärkidel;

               5.„püügiluba“ – ametlik luba, mille kalandusosakond väljastab laevaomanikule kord aastas või kvartalis makstava tasu eest ja mis annab talle õiguse kalastada Gambia püügipiirkonnas ajavahemikul, mille jaoks luba välja anti;

               6.„käitaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga;

               7.„pika rändega liigid“ – liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas, välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) kaitstud või keelustatud liigid;

               8.„vääramatu jõud“ – äkiline, ettenägematu ja vältimatu sündmus, mis ohustab või pärsib normaalset püügitegevust Gambia püügipiirkonnas.

               Artikkel 2

               Eesmärk

               Käesoleva protokolli eesmärk on rakendada säästva kalapüügi partnerluslepingu sätteid, milles käsitletakse eelkõige liidu laevade juurdepääsu tingimusi partnerluslepingu artikli 1 punktis g määratletud püügipiirkonnale, ning samuti säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendussätteid.

               Artikkel 3

               Kalapüügivõimalused

               1.Liidu laevade kalapüügivõimalused on järgmised:

               – pika rändega liigid:

               (a)28 tuunikülmutusseinerit,

               (b)10 ritvõngelaeva

                – põhjalähedased süvamereliigid (vastavalt protokolli lisa 2b liitele):

               (c)3 traalerit.

               2.Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5 ja 7 osutatud tingimustel.

               3.Lepingu artikli 5 kohaselt võivad liidu laevad Gambia püügipiirkonnas kala püüda vaid juhul, kui neil on käesoleva protokolli kohaselt ja kooskõlas lisaga välja antud püügiluba.

               Artikkel 4

               Rahaline toetus

               1.Käesoleva protokolli artiklis 12 osutatud ajavahemikul antava liidu rahalise toetuse kogusumma on 3 300 000 eurot. Kõnealune rahaline toetus on 550 000 eurot aastas lepingu artiklis 7 osutatud rahalise toetuse raames ning see jaguneb järgmiselt:

               (a)Gambia püügipiirkonnas kalavarudele juurdepääsu eest makstava rahalise toetuse aastane summa on 275 000 eurot, mis vastab pika rändega liikide 3 300 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile, ja

               (b)eritoetus Gambia kalanduspoliitika rakendamiseks on 275 000 eurot aastas.

               Lisaks maksavad laevaomanikud aastas rahalist toetust summas 315 000 eurot, mis vastab laevaomanikele lepingu artikli 5 kohaselt ning vastavalt käesoleva protokolli lisa II peatüki 2. jaos sätestatud korrale väljastatud püügilubade tasudele.

               2.Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 7, 8 ja 14 ning lepingu artiklite 15 ja 16 kohaselt.

               3.Gambia jälgib liidu kalalaevade püügitegevust Gambia püügipiirkonnas, et tagada pika rändega liikide puhul lõike 1 punktis a osutatud võrdlustonnaaži ja põhjalähedaste liikide puhul käesoleva protokolli lisa liites esitatud asjakohasel kalapüügi teabelehel märgitud lubatud kogupüügi asjakohane haldamine, võttes arvesse varude olukorda ja kalavarude kasutamata ülejääki.

               4.Nii EL kui ka Gambia tagavad, et liidu kalalaevade püütud saaki kontrollitakse korrapäraselt. Niipea kui põhjalähedaste liikide puhul on jõutud 80 %ni lubatud kogupüügist, teatab Gambia sellest liidu ametiasutustele. Pärast kõnealuse teate kättesaamist teavitab EL sellest ka liikmesriike. Seejärel võtavad liikmesriigid asjakohased meetmed, et põhjalähedaste liikide püügikogus ei ületaks lubatud kogupüüki.

               5.Kui liidu kalalaevade pika rändega liikide aastane püük Gambia vetes ületab lõike 1 punktis a osutatud aastast võrdlustonnaaži, suurendatakse aastast rahalist kogutoetust iga lisanduva väljapüütud tonni kohta 50 euro võrra.

               6.Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi olla suurem kui kahekordne lõike 1 punktis a osutatud summa. Kui liidu kalalaevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal.

               7.Lõike 1 punktis a osutatud rahalise toetuse liidu laevade juurdepääsu eest Gambia kalavarudele maksab liit esimesel aastal hiljemalt kolm (3) kuud pärast protokolli ajutise kohaldamise algust ning järgmistel aastatel hiljemalt käesoleva protokollil ajutise kohaldamise kuupäeva aastapäeval.

               8.Lõike 1 punktis a osutatud rahaline toetus makstakse Gambia riigikassa arveldusarvele. Lõike 1 punktis b osutatud rahaline toetus valdkonna edendamiseks makstakse riigikassas kalandusosakonna jaoks avatud arvelduskontole. Gambia ametiasutused edastavad igal aastal Euroopa Komisjonile arvelduskontode andmed.

               Artikkel 5

               Kalapüügivõimaluste ja rahalise hüvitise läbivaatamine

               1.Ühiskomitee võib artiklis 3 osutatud kalapüügivõimalusi uuesti hinnata ja need läbi vaadata, kui ICCATi ja muude piirkondlike teadusasutuste soovitused ja resolutsioonid kinnitavad seisukohta, et kõnealune läbivaatamine aitab tagada käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude säästva majandamise. Sellisel juhul vaadatakse artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud rahaline toetus läbi ühiskomitee otsusega proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.

               2.Ühiskomitee võib vajaduse korral vaadata läbi ja kohandada püügitegevust reguleerivaid sätteid ning käesoleva protokolli ja selle lisa rakendamiseeskirju.

               Artikkel 6

               Valdkondlik toetus

               1.Hiljemalt kolm (3) kuud pärast käesoleva protokolli jõustumise või selle ajutise kohaldamise kuupäeva lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige järgmises:

               (a)ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamise kohta;

               (b)nii ühe- kui ka mitmeaastased eesmärgid, mis tuleb aja jooksul saavutada, et arendada vastutustundlikku ja säästvat kalapüüki, võttes arvesse Gambia riiklikku poliitikat, mis on seotud järgmiste valdkondadega või mis neid valdkondi mõjutavad:

               i)kalandust, vesiviljelust ja rannalähedast kalapüüki hõlmavad toetus- ja majandamismeetmed;

               ii)sanitaar- ja kvaliteedijuhtimine ekspordisuutlikkuse arendamiseks;

               iii)kalapüügi seire, kontroll ja järelevalve ning võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu;

               iv)kalandusvaldkonna teadussuutlikkuse arendamine ja tugevdamine;

               v)meetmed, et kaitsta tundlikke ökosüsteeme või selliseid ökosüsteeme, mis on andnud olulise panuse varude seisukorra parandamisse, näiteks merekaitsealade loomine ja majandamine.

               (c)kriteeriumid ja menetlused, mis võivad vajaduse korral hõlmata kvaliteedi- ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

               2.Artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamisel lähtutakse ühiskomitee kindlaks määratud eesmärkidest ning nende saavutamiseks rakendatavatest ühe- ja mitmeaastastest programmidest.

               3.Mitmeaastase valdkondliku kava kõik muudatusettepanekud peab heaks kiitma ühiskomitee. Kui Gambia ametiasutused seda nõuavad, võib ühiskomitee teha aasta valdkondlikusse kavasse kiireloomulisi muudatusi, seda sealhulgas kirjavahetuse teel.

               4.Gambia ametiasutused esitavad ühiskomiteele igal aastal aruande valdkondliku toetuse rakendamisel tehtud edusammude kohta.

               5.Enne protokolli kehtivusaja lõppu esitavad Gambia ametiasutused käesoleva protokolli kohase valdkondliku toetuse rakendamise lõpparuande.

               6.Artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluvat eritoetust makstakse osamaksetena. Protokolli esimesel aastal makstakse osamakseid vastavalt heakskiidetud kava osana kindlaks määratud vajadustele. Järgmistel kohaldamisaastatel makstakse osamakseid vastavalt heakskiidetud kava osana kindlaks määratud vajadustele ning valdkondliku toetuse rakendamisel saavutatud tulemuste analüüsile.

               7.Liidul on õigus vaadata läbi ja/või peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud eritoetuse maksmine:

               (a)kui ühiskomitee hinnangul ei vasta saavutatud tulemused seatud eesmärkidele;

               (b)kui rahalist toetust ei kasutata ühiskomitee kindlaks määratud viisil.

               8.Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja ühiskomitees saavutatud kokkulepet, kui see on lõikes 1 osutatud heakskiidetud kava rakendamise tulemuste põhjal õigustatud. Artikli 4 lõike 1 punktiga b ette nähtud eritoetust ei saa siiski enam maksta pärast protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuue (6) kuu pikkuse perioodi lõppu.

               9.Lepinguosalised kohustuvad tagama valdkondliku toetuse abil rakendatud meetmete tutvustamise ja nähtavuse.

               Artikkel 7

               Teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

               1.Lepinguosalised järgivad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi ja resolutsioone ning võtavad arvesse muude asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide teaduslikke nõuandeid.

               2.Lepinguosalised võivad vajaduse korral kokku kutsuda ühise teaduskohtumise, et arutada kõiki käesoleva protokolli rakendamisega seotud teadusküsimusi. Seda saab teha koostöös muude piirkondlike ja allpiirkondlike teadusasutustega.

               3.Lähtudes ICCATi soovitustest ja resolutsioonidest, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ja vajaduse korral ka teadusalaste ühiskoosolekute järeldusi, võib ühiskomitee vastu võtta otsuse, milles käsitletakse liidu laevade tegevusega seotud meetmeid käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude säästvaks majandamiseks.

               Artikkel 8

               Uurimuslik kalapüük ja uued kalapüügivõimalused

               1.Ühe lepinguosalise taotlusel võib ühiskomitee kaaluda Gambia püügipiirkonnas uurimusliku kalapüügi korraldamist, et katsetada selliste uute kalapüügiliikide tehnilist kasutatavust ja majanduslikku tasuvust, mida ei ole ette nähtud käesoleva protokolli artikliga 3. Selleks määrab ühiskomitee üksikjuhtumite kaupa kindlaks nii liigid, tingimused kui ka muud asjaomased näitajad.

               2.Kui liidul tekib huvi uute kalapüügivõimaluste vastu, tuleb ühiskomitee kokku, et arutada ja sätestada sellise uue püügitegevuse suhtes kohaldatavaid tingimusi, võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ja lähtudes uurimusliku kalapüügi tulemustest.

               3.Kui Gambia on andnud kõnealuse uue püügitegevuse jaoks loa, teeb ühiskomitee käesolevasse protokolli ja selle lisasse vastavad muudatused.

               Artikkel 9

               Ettevõtjate koostöö

               Kooskõlas kehtivate õigusnormidega kohustuvad lepinguosalised soodustama ettevõtjate koostööd järgmistes valdkondades:

               (a)kalandusega seotud tegevuste (eelkõige kalatöötlemine, püügivahendite ja -materjalide tootmine, laevaehitus ja remont) arendamine;

               (b)erialateadmiste vahetamine ja töötajate koolitamine kalandussektoris;

               (c)kalandustoodete turustamine ja müük;

               (d)sinine majandus, sh vesiviljelus.

               Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada soodne ärikeskkond investeeringute edendamiseks eespool nimetatud valdkondades.

               Artikkel 10

               Elektrooniline teabevahetus

               1.Lepingu ja selle protokolli kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe vahetamiseks kohustuvad Gambia ja liit rakendama vajalikke elektroonilise teabevahetuse süsteeme.

               2.Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.

               3.Mõlemad lepinguosalised teatavad teisele lepinguosalisele viivitamata sellist andmevahetust takistavatest arvutisüsteemi tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse lepingu ja käesoleva protokolli rakendamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.

               Artikkel 11

               Konfidentsiaalsus

               1.Lepinguosalised kohustuvad tagama, et kõiki isikuandmeid liidu kalalaevade ja nende püügitegevuse kohta, mis on saadud kalanduslepingu kohaldamise raames, sh vaatlejate tegevuse käigus, käsitletakse alati kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

               2.Lepinguosalised tagavad, et püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse kohta tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed.

               3.Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid kasutavad pädevad asutused üksnes kalanduslepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, kontrolli ja järelevalve eesmärgil.

               4.Liidu esitatud isikuandmete jaoks kehtestatakse ühiskomitees asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid, mis on kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega.

               Artikkel 12

               Kestus

               Protokolli ja selle lisa kohaldatakse kuue (6) aasta jooksul alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast.

               Artikkel 13

               Ajutine kohaldamine

               Protokolli, selle lisa ja liiteid kohaldatakse ajutiselt alates protokolli allkirjastamisest lepinguosaliste poolt.

               Artikkel 14

               Peatamine

               Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva protokolli rakendamise lepingu artiklis 15 osutatud tingimustel.

               Artikkel 15

               Lõpetamine

               Kumbki lepinguosaline võib lõpetada käesoleva protokolli rakendamise lepingu artiklis 16 osutatud tingimustel.

               Artikkel 16

               Jõustumine

               Protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               PROTOKOLLI LISA

               LIIDU LAEVADE PÜÜGITINGIMUSED GAMBIA PÜÜGIPIIRKONNAS

               I PEATÜKK

               ÜLDSÄTTED

               Pädeva asutuse nimetamine

               1.Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, peetakse käesolevas lisas Euroopa Liidule (edaspidi „liit“) või Gambiale viidates silmas järgmisi pädevaid asutusi:

               – liidu puhul: Euroopa Komisjon, vajaduse korral Gambias asuva liidu delegatsiooni (edaspidi „ELi delegatsioon“) vahendusel;

               – Gambia puhul: Gambia kalandus-, veevarude ja rahvuskogu küsimuste ministeerium (edaspidi „Gambia kalandusministeerium“).

               Gambia püügipiirkond

               2.Lepingu artikli 1 punktis g määratletud Gambia püügipiirkonna geograafilised koordinaadid.

               3.Gambia pädevad asutused teatavad liidu pädevatele talitustele enne protokolli ajutist kohaldamist Gambia lähtejoone, Gambia püügipiirkondade ning navigatsiooniks ja kalapüügiks keelatud piirkondade geograafilised koordinaadid.

               4.Gambia teatab nende piirkondade koordinaadid laevaomanikele püügiloa väljaandmisel.

               5.Gambia teavitab liitu kõikidest muudatustest, mis hõlmavad navigeerimiseks ja kalapüügiks keelatud piirkondi, vähemalt kaks (2) kuud enne muudatuste jõustumist.

               Laevaomanike tasud

               6.Enne protokolli ajutist kohaldamist edastab Gambia liidule valitsuse selle (nende) pangakonto(de) andmed, millele tuleb kanda lepingu raames liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.

               Kontaktandmed

               7.Gambia ametiasutuste andmed on esitatud käesoleva lisa 6. liites.

               II PEATÜKK

               PÜÜGILUBA

               1. jagu

               Püügilubade taotlemine ja väljaandmine

               Püügilubade saamise tingimused

               1.Gambia püügipiirkonnas võivad püügiloa saada üksnes nõuetele vastavad laevad.

               2.Laev on kõlblik juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole Gambias rakendatud kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla vastuolusid Gambia ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad kohustused, mis tulenevad Gambia ja liidu vaheliste kalastuslepingute kohasest püügitegevusest. Lepingu artiklis 5 osutatud püügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud ELi kalalaevade registrisse, ja kooskõlas määrusega (EL) nr 2403/2017, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist. Laevad peavad olema kantud ICCATi laevaregistrisse ning nad ei tohi olla kantud ICCATi ega muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimistusse.

               Püügiloa taotlemine

               3.Liit esitab kalandusosakonnale elektroonilisel teel taotluse ja liidu delegatsioonile Gambias taotluse koopia iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda, vähemalt viisteist (15) kalendripäeva enne loa kehtivuse soovitud alguskuupäeva.

               4.Taotlused esitatakse vormil, mille näidis on esitatud käesoleva lisa 1. liites, ja sellele lisatakse järgmised dokumendid:

               (a)tõend, et taotletava püügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse, mis on tagastamatu;

               (b)protokolli raames esitatud esimese püügiloa taotluse puhul või kui asjaomast laeva on hiljuti (12 või vähema kuu jooksul) tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud üksikasjalik asjakohase resolutsiooniga digitaalne värvifoto laevast külgvaates, kus laevakerel on näha laeva nimi ja pardatähis;

               5.Punktis 4 osutatud taotlusvormis esitatud teavet kasutavad Gambia pädevad asutused, et menetleda ja anda välja aastane merekõlblikkuse tunnistus punktis 3 osutatud aja jooksul. Aastane merekõlblikkuse tunnistus tuleks anda välja enne, kui Gambia pädevad asutused annavad välja püügiloa.

               6.Kõikidel liidu põhjapüügitraaleritel tuleb enne püügiloa saamist teha inspekteerimine, mis on osa käesoleva protokolli kohasest esmakordse püügiloa taotlusest. Esmakordse püügiloa väljaandmine sõltub kõnealuse inspekteerimise edukast läbimisest; seda teostatakse liidu ja Gambia vahelise kokkuleppega kindlaks määratud alampiirkonna sadamas asjaomase sadamariigi loal. Kõikide inspekteerimiste puhul, mis toimuvad Banjuli sadamast väljaspool, kannab seotud kulud laevaomanik.

               7.Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse püügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus tagastamatu loatasu maksmise kohta. Kui tehnilisi näitajaid on muudetud, tuleb enne püügiloa andmist esitada taotlus uuesti koos kõikide punktis 4 täpsustatud asjaomaste dokumentidega.

               Püügiloa väljaandmine

               8.Gambia väljastab püügiload laevaomanikele või teavitab liitu taotluse tagasilükkamisest viieteistkümne (15) kalendripäeva jooksul alates punktis 4 osutatud dokumentide laekumisest. Püügiloa originaal antakse üle laevaomaniku kohalikule esindajale või saadetakse laevaomanikule ELi delegatsiooni vahendusel.

               Selleks et kalapüügiga saaks ettenähtud ajal alustada, saadetakse püügiloa koopia viivitamata elektrooniliselt liidule, et edastada see laevaomanikele, samuti saadetakse see teavitamiseks liidu delegatsioonile Gambias. Kõnealust koopiat võib kasutada maksimaalselt kuuskümmend (60) päeva pärast püügiloa väljaandmise kuupäeva. Selles ajavahemikus käsitatakse koopiat originaaliga samaväärsena.

               Püügiloaga laevade nimekiri

               9.Kui püügiluba on välja antud, kannab Gambia liidu laeva viivitamata nende laevade nimekirja, millel on lubatud Gambia püügipiirkonnas kala püüda. See nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalandusbüroole, kalapüügi seire-, kontrolli- ja järelevalveüksusele (edaspidi „püügiseirekeskus“), Gambia kalandus-, veevarude ja rahvuskogu küsimuste ministeeriumile ning liidule. Gambia ajakohastab püügiloaga laevade nimekirja regulaarselt. Uus nimekiri edastatakse viivitamata samadele asutustele.

               10.Kui püügiluba ei anta välja punktis 7 osutatud aja jooksul, kantakse laev ajutiselt nimekirja, välja arvatud juhul, kui on selgeid tõendeid selle kohta, et laev ei vasta punktis 2 esitatud nõuetele. Selle aja vältel on laeval lubatud kala püüda.

               Püügiloa edasiandmine

               11.Püügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei tohi edasi anda.

               12.Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib liidu taotlusel laeva püügiloa asendada mõnele muule sama püügikategooria laevale antava uue püügiloaga, tingimusel, et punkti 4 kohaselt on esitatud uus püügiloa taotlus. Uue püügiloa eest loatasu maksma ei pea. Sel juhul võetakse püügikoguste arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramiseks arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid. Liidu taotlusel võib sama püügikategooria alla kuuluva kahe laeva vahel püügiloa tasuta üleandmine toimuda ka siis, kui loa saanud laev ei ole Gambia püügipiirkonnas veel püügitoiminguid alustanud; sellisel juhul järgitakse tavapärast taotluse esitamise korda.

               13.Laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud püügiloa Gambias asuva liidu delegatsiooni vahendusel Gambiale. Uus püügiluba jõustub päeval, mil tagastatakse tühistatud püügiluba. ELi delegatsiooni Gambias tuleb püügiloa edasiandmisest teavitada.

               14.Gambia ajakohastab püügiloaga laevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalandusbüroole, kalapüügi seire-, kontrolli- ja järelevalveüksusele (edaspidi „püügiseirekeskus“), Gambia kalandus-, veevarude ja rahvuskogu küsimuste ministeeriumile ning liidule.

               Püügiloa kehtivusaeg

               15.Tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade püügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Põhjapüügitraalerite (põhjalähedaste süvamereliikide) püügilubade kehtivusaeg on kolm kuud.

               16.Püügilube võib uuendada.

               17.Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse

               –aastase kehtivusajana protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; seejärel iga täielikku kalendriaastat; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni;

               –kolmekuulise kehtivusajana protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni järgmise kolmekuulise perioodi alguseni, milleks on kehtestatud korra kohaselt 1. jaanuar, 1. aprill, 1. juuli või 1. oktoober; seejärel iga täielikku kolmekuulist perioodi; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku viimase täieliku kolmekuulise perioodi lõpust kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni.

               Pardadokumendid

               18.Kui laev on Gambia püügipiirkonnas või kindlaks määratud alampiirkonna sadamas, peavad laeva pardal olema kogu aeg järgmised dokumendid:

               (c)püügiluba;

               (d)laeva merekõlblikkuse tunnistus;

               (e)laeva registreerimistunnistus;

               (f)mõõdukiri;

               (g)kindlustuspoliis;

               (h)kasutatavate püügivahendite pilt ja üksikasjalik kirjeldus;

               (i)kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja nende ladustamismaht kuupmeetrites;

               (j)kalalaeva lipuriigi pädeva asutuse kinnitatud tõend, milles on kirjeldatud muudatused ja nende iseloom, juhul kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peamasina või -masinate võimsuse või lastiruumi mahutavusega;

               2. jagu

               Püügilubade tingimused – kindlasummalised tasud ja ettemaksed

               1.Pika rändega liigid

               (a)Tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade eest makstav tasu on 70 eurot iga Gambia püügipiirkonnas püütud tonni kohta.

               (b)Püügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele asutustele on tasutud järgmised kindlasummalised tasud.

               i)tuunipüügiseinerid: 4 200 eurot laeva kohta, mis vastab 60 tonni suuruse saagi hinnale aastas;

               ii)ritvõngelaevad: 1 400 eurot laeva kohta, mis vastab 20 tonni suuruse saagi hinnale aastas;

               (a)Kui lõpparuande summa on suurem kui kindlasummaline tasu, mis maksti ettemaksuna püügiloa saamiseks, kannab laevaomanik punkti 19 alapunktis b osutatud tasust lähtuvalt arvestatud puuduva summa Gambiale üle käesoleva lisa IV peatüki 1. jao punktis 8 osutatud tähtajaks. Kui lõpparuande summa on väiksem kui kindlasummaline tasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada.

               2.Põhjalähedased liigid

               Tasu põhjalähedaste liikide eest on märgitud 2b liites esitatud teabelehel. Püügiload väljastatakse pärast seda, kui riiklikele pädevatele asutustele on tasutud kõnealusel teabelehel märgitud ettemaksed.

               3.Loatasu ettemakse sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

               4.Kui püügiloa kehtivusaeg on lühem kui üks aasta, näiteks bioloogilise taastumise perioodi tõttu, kohandatakse kindlasummalist loatasu proportsionaalselt püügiloa kehtivusajaga.

               3. jagu

               Abilaevad

               1.Gambia lubab abilaevadel abistada liidu laevu, millel on püügiluba. Abilaevad peavad sõitma ELi liikmesriigi lipu all ega tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega, samuti ei tohi neid kasutada ümberlaadimiseks.

               2.Gambia määrab kindlaks abiks loetavad tegevused ja loa saamise tingimused, koostab lubatud abilaevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja liidule.

               3.Abilaevade puhul kohaldatav aastane loatasu on 2 000 eurot laeva kohta.

               III PEATÜKK

               TEHNILISED KAITSEMEETMED

               Püügiloaga laevade suhtes kohaldatavad tehnilised kaitsemeetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja täiendava püügiga on määratud püügikategooriate kaupa kindlaks käesoleva lisa 2a ja 2b liidetes esitatud teabelehtedel.

               Kui lepingus ja selle protokollis ei ole ette nähtud teisiti, järgivad laevad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi ja Gambia õigusaktide vastavaid sätteid.

               Peibutuspüügivahenditest on Gambia püügipiirkonnas lubatud kasutada üksnes kunstlikke abivahendeid, mille veealuste rippstruktuuridega välditakse kalade kinnijäämist. Selliste kunstlike peibutuspüügivahendite levikut ja nende kasutamist reguleerib liit, võttes vastu ICCATi vastuvõetud sätetele vastava majandamiskava.

               Liidu laevade püügitegevus ei tohi häirida kohalikku traditsioonilist kalapüüki ning kõik püütud kilpkonnalised, mereimetajad, merelinnud ja korallriffidel elutsevad kalad tuleb vabastada viisil, mis tagab kõnealuste erinevate liikide isenditele võimalikult suured ellujäämisvõimalused.

               Liidu laevad, nende kaptenid ja reederid püüavad kala viisil, mis ei häiri teiste kalalaevade püügitegevust ega kahjusta nende kalapüügivahendeid.

               IV PEATÜKK

               KONTROLL, SEIRE JA JÄRELEVALVE

               1. jagu

               Püügitegevuse registreerimine püügipäevikus – Teabe edastamine Gambia püügiseirekeskusele.

               1.Kapten registreerib iga päev püügipäevikus iga püütud ja pardal hoitava või vette tagasi lastud liigi hinnangulise koguse iga püügitoimingu kohta. Püütud või vette tagasi lastud saagi hinnanguline kogus registreeritakse liigiti olenemata saagi kaalust.

               2.Kui laev, mis asub Gambia püügipiirkonnas, ei tegele kalapüügiga, siis registreeritakse laeva asukoht keskpäeval.

               3.Püügipäevik edastatakse Gambiale elektroonilisel teel (elektrooniline laevaettekannete süsteem – ERS) automaatselt iga päev iga ajavahemiku kohta, mil laev viibib püügipiirkonnas; edastamine toimub 5. liite kohaselt ja seda tehakse ka nullpüügi korral.

               4.Igapäevaselt edastatakse Gambiale elektrooniliselt vähemalt järgmine teave:

               (b)kalalaeva pardatähis ja nimi;

               (c)iga liigi FAO kolmetäheline kood ja geograafiline piirkond, kus saak püüti;

               (d)püügi kuupäev ja vajaduse korral kellaaeg;

               (e)sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg ning püügireisi kestus;

               (f)püügivahendi tüüp, selle tehniline kirjeldus ja mõõtmed;

               (g)iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

               (h)hinnanguline tagasiheite kogus eluskaalu ekvivalendina;

               (i)kasutatud ümberarvestuskoefitsiendid;

               5.Erandina punktist 3 ja juhul kui Gambia püügipiirkonnas viibitakse vähem kui 24 tundi ning saaki ei püüta ega lasta vette tagasi, edastatakse Gambia püügiseirekeskusele ainult andmed püügipiirkonda sisenemisel ja sealt väljumisel pardal olnud saagi kohta. Vastavad automaatteated tuleb saata Gambia püügiseirekeskusele.

               6.Kui Gambias puudub süsteem elektrooniliselt edastatava püügipäeviku automaatseks vastuvõtuks, edastab laev püügipäeviku Gambia püügiseirekeskusele, lipuriigi püügiseirekeskusele ja Euroopa Komisjonile käsitsi e-posti teel või kasutades selleks alternatiivseid vahendeid, hiljemalt 48 tunni jooksul pärast sadamasse naasmist, kasutades selleks 3. liites esitatud vormi. Gambia esitab andmete edastamise koordinaadid ja ajakohastab neid. Gambia tagab, et tema püügiseirekeskuses on igal ajal tagatud piisavad tingimused püügipäeviku elektroonilise koopia vastuvõtmiseks.

               7.Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei järgita, võib Gambia peatada asjaomase laeva püügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate siseriiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise korral võib Gambia keelduda püügiloa uuendamisest. Gambia teavitab liitu viivitamata kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest karistustest.

               Püügiaruannete esitamine Gambiale – Püügiga seotud tasude ja toetuste maksmine

               8.Andmeid iga laeva püütud saagi ja tagasiheite igakuise koguse kohta ajakohastatakse Euroopa Komisjoni andmebaasis kord kvartalis ja liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse protokolli kohaselt lubatud kogupüüki, ajakohastatakse andmeid kord kuus.

               9.Ajakohastamise abil tagatakse, et andmeid võrreldakse lossimis-, müügi-, kontrolli-, teaduslike või vaatlusandmetega ja muu asjakohase teabega. Kontrollimise tulemusena on vaja andmebaasi ajakohastada, tehakse seda võimalikult kiiresti. Andmete võrdlemisel lähtutakse Gambia püügipiirkonna geograafilistest koordinaatidest, mis on kindlaks määratud kooskõlas protokolliga.

               10.Pardal toimuva töötlemise puhul kohaldatakse eluskaalu ekvivalendi arvutamisel töödeldud kalade kaalu suhtes ümberarvestuskoefitsienti, mis esitatakse taotluse korral.

               11.Lähtudes andmebaasist saadud andmetest esitab Euroopa Liit Gambiale enne iga kvartali lõppu koondandmed jooksva aasta eelmiste kvartalite kohta, märkides püügikoguse laevade, kuude ja liikide kaupa. Neid andmeid käsitatakse ajutistena. Gambia analüüsib teavet ja annab teada kõigist suurtest ebakõladest selle teabe ja Gambiale esitatud toorandmete, eelkõige paberkandjal püügipäevikute alusel või ERSi kaudu esitatud püügiaruannete, vahel. Lepinguosalised viivad läbi uurimise ja tagavad vajaduse korral andmete ajakohastamise.

               12.Euroopa Liit esitab enne iga aasta 31. märtsi koondandmed Gambia püügipiirkonnas eelmisel kalendriaastal püütud koguste kohta laevade, kuude ja liikide kaupa.

               13.Liidu ametiasutused esitavad Gambiale ja lipuriigile selgitused iga laeva eest maksmisele kuuluva tasu arvutamiseks.

               14.Gambial on aega üks kuu kuni 30. aprillini, et andmed vaidlustada ning esitada iga laeva püügi kohta alternatiivne aruanne ja selle aluseks olevad dokumendid, näiteks inspekteerimisaruanded või vaatlusandmed. Lepinguosalised püüavad jõuda andmetes esinevaid lahknevuste osas ühisele seisukohale ühe kuu jooksul pärast Gambia vastuse saamist, st hiljemalt 31. maiks.

               15.Hiljemalt 15. juuniks edastatakse ELi andmebaasis märgitud kogustel põhinevad aruanded laevaomanikele, kes peavad tasuma täiendava püügikoguse eest 45 päeva jooksul arvelduskontole, kuhu kantakse ka püügiloa tasu. Gambia jälgib kõnealuste maksete laekumist ning teatab liidule kõikidest viivitustest ja puudulikest maksetest.

               16.Lepinguosalised võivad hiljem või püsiva lahkarvamuse korral muuta konkreetse aasta püügiandmeid toetudes selliste tõenditele nagu püügipäeviku andmed ja püügireiside ajal või teadusinstituutide poolt laeval tehtud vaatluste andmed. Selliseid muudatusi võib teha kuni püügiaastale järgneva aasta 1. septembrini ja nendest teatatakse viivitamata lepinguosalistele.

               17.Lepinguosalised kiidavad ühiskomitees andmed heaks (see võib toimuda ka kirjavahetuse teel) hiljemalt püügiaastale järgneva aasta 31. oktoobriks. Kõik ühiskomitee kinnitatud parandused on aluseks täiendavate maksete sissenõudmiseks. Ühiskomitees heaks kiidetud andmeid käsitatakse ELi ametlike püügiandmetena Gambias asjaomase aasta kohta ning andmeid Euroopa Komisjoni hallatavas andmebaasis ajakohastatakse vastavalt.

               18.Kui ühiskomitee leiab, et liidu laevad peavad tegema täiendavaid makseid, tuleb maksed tasuda kuue (6) kuu jooksul pärast kõnealuse järelduse tegemist. Ülemääraselt tasutud maksed peab Gambia kas tagasi maksma või võtma neid arvesse asjaomase lipuriigi laevale antava püügiloa tasude puhul.

               19.Kõiki ühiskomitee tehtud ajakohastusi võetakse arvesse liidu makse arvutamisel protokolli artiklis 5 sätestatud aastast võrdluskogust ületava püügikoguse eest.

               2. jagu

               Lossimine ja ümberlaadimine
                  1

               Lossimistegevus
                  2

               1.Liidu laeva kapten, kes soovib lossida Gambia püügipiirkonnas püütud saaki Gambia sadamas, esitab Gambiale vähemalt nelikümmend kaheksa (48) tundi enne lossimist järgmise teabe:

               (a)a) lossida sooviva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

               (b)b) lossimissadam;

               (c)c) lossimise plaanitud kuupäev ja kellaaeg;

               (d)d) iga lossitava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);

               (e)e) toodete esitusviis.

               2.Lossimine peab toimuma selleks ettenähtud Gambia sadama püügipiirkonnas.

               3.Kui lossimisega seotud sätteid ei täideta, rakendatakse Gambia kehtivate õigusaktidega ettenähtud asjakohaseid karistusi.

               Ümberlaadimine
                  3

               4.Liidu laeva kapten, kes soovib ümberlaadida Gambia püügipiirkonnas püütud saaki Gambia sadamas, esitab Gambiale vähemalt nelikümmend kaheksa (48) tundi enne ümberlaadimist järgmise teabe:

               (f)a) mahalaadiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

               (g)b) vastuvõtva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

               (h)c) ümberlaadimissadam;

               (i)d) ümberlaadimise plaanitud kuupäev ja kellaaeg;

               (j)e) iga ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);

               (k)f) toodete esitusviis.

               5.Ümberlaadimine peab toimuma selleks ettenähtud Gambia sadamas Gambia inspektorite juuresolekul. Kui Gambia inspektori kohalolek ei ole võimalik, lubatakse kaptenil viivituste vältimiseks alustada ümberlaadimist pärast punkti 4 kohaselt antud etteteatamisaja möödumist. Ümberlaadimine merel on keelatud.

               3. jagu

               Kontroll ja inspektsioon

               Püügipiirkonda sisenemine ja sealt lahkumine

               1.Igast püügiluba omava liidu laeva Gambia püügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Gambiat teavitada vähemalt neli (4) tundi enne sisenemist või lahkumist.

               2.Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab liidu laev eelkõige:

               (a)kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti;

               (b)kõikide püütud ja pardal hoitavate liikide FAO kolmetähelise koodi ja koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

               (c)toodete esitusviisi.

               3.Teatatakse eelistatavalt e-posti või selle puudumisel faksi või raadio teel Gambia edastatud e-posti aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele, nagu on osutatud 6. liites.  Gambia saadab viivitamata e-posti teel vastu kättesaamisteate. Gambia teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja liitu e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.

               4.Iga Gambia püügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud liidu laeva, mis ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse ebaseadusliku püügiga tegeleva laevana.

               Inspekteerimine sadamas või merel

               5.Püügiluba omavaid liidu laevu inspekteerivad sadamas või merel Gambia vetes Gambia laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.

               6.Enne pardale minekut teavitavad volitatud inspektorid liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspektsiooni teevad kalandusinspektorid, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Laeva kapten näitab inspekteerimise toimumise jooksul üles koostöövalmidust.

               7.Volitatud inspektorid jäävad liidu laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad püüavad inspekteerimisel avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile või lossimisele ja ümberlaadimisele.

               8.Gambia võib lubada liidul osaleda inspekteerimistel vaatlejana.

               9.Iga inspekteerimise lõpus koostavad volitatud inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastavad selle koostanud inspektor ja liidu laeva kapten.

               10.Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise korral. Kui kapten keeldub kõnealusele dokumendile alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud“. Volitatud inspektorid annavad enne laevalt lahkumist liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise tuvastamise korral edastatakse liidule rikkumist käsitleva teate koopia kaheksa (8) kalendripäeva jooksul pärast inspekteerimist.

               Osalusjärelevalve ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

               11.Selleks et tõhustada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust, kannavad liidu kalalaevade kaptenid ette iga sellise laeva viibimisest Gambia püügipiirkonnas, mille tegevuses esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke, ning püüavad saada nähtu kohta võimalikult palju teavet. Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata riiklikule kalandusbüroole, kalanduse seire-, kontrolli- ja järelevalveosakonnale (edaspidi „püügiseirekeskus“), Gambia kalandus-, veevarude ja rahvuskogu küsimuste ministeeriumile ja vaatlust teostanud laeva asukohaliikmesriigi pädevale asutusele, kes edastab need viivitamata liidule või selle määratud asutusele.

               12.Gambia edastab liidule kõik tema käsutuses olevad vaatlusaruanded kalalaevade kohta, mille tegevuses Gambia püügipiirkonnas esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke.

               4. jagu

               Laevaseiresüsteem

               Laevade asukohateated – laevaseiresüsteem

               1.Püügiloaga liidu laevad peavad olema Gambia püügipiirkonnas alati varustatud laevaseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga kahe tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi püügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC).

               2.Iga asukohateade peab sisaldama järgmist:

               (d)a) laeva tunnusandmed;

               (e)b) laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %;

               (f)c) asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;

               (g)d) laeva kiirus ja kurss.

               3.Iga asukohateade peab olema esitatud käesoleva lisa 4. liites osutatud vormingus.

               4.Esimene Gambia püügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT“. kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS“, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Gambia püügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI“.

               5.Lipuriigi püügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.

               Teabe edastamine laeva poolt laevaseiresüsteemi rikke korral

               6.Kapten peab tagama, et tema laeva laevaseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi püügiseirekeskusele.

               7.Laevaseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kümne (10) päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Gambia püügipiirkonnas kala püüda.

               8.Laevad, mis püüavad Gambia püügipiirkonnas kala rikkis laevaseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi püügiseirekeskusele e-posti, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed.

               Asukohateadete turvaline edastamine Gambiale

               9.Lipuriigi püügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Gambia püügiseirekeskusele. Lipuriigi ja Gambia püügiseirekeskused vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist pidevalt kursis nende aadresside muutumisega.

               10.Asukohateateid edastatakse lipuriigi ja Gambia püügiseirekeskuse vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile.

               11.Gambia püügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi püügiseirekeskust ja liitu kõikidest katkestustest püügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud Gambia püügipiirkonnast lahkumisest.

               Teabevahetussüsteemi tõrked

               12.Gambia tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi püügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab liitu viivitamata kõikidest riketest teabevahetuses ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Tekkida võivaid erimeelsusi lahendab ühiskomitee.

               13.Laevaseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Gambia kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.

               Asukohateadete sageduse muutmine

               14.Gambia võib rikkumist tõendavate dokumentide alusel esitada lipuriigi püügiseirekeskusele taotluse, mille koopia edastatakse liidule ja millega palutakse vähendada laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümnele minutile. Gambia edastab dokumentaalsed tõendid viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele ja liidule. Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Gambiale viivitamata asukohateate, kasutades uut sagedust.

               15.Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Gambia sellest kohe lipuriigi püügiseirekeskust ja liitu, teavitades ühtlasi kõnealuse uurimise võimalikest järelmeetmetest.

               5. jagu

               Vaatlejad

               Püügitegevuse vaatlemine

               1.Püügiloaga laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda.

               2.Vaatluskorda rakendatakse vastavalt Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) vastuvõetud soovitustele.

               3.Kuni ICCATi uue piirkondliku vaatlusprogrammi kasutuselevõtuni kohaldatakse vaatlejaid käsitlevaid järgmisi sätteid.

               Määratud laevad ja vaatlejad

               4.Liidu põhjapüügitraaleritel on kohustus võtta padale vaatleja. Riiklik kalandusbüroo nimetab liidu põhjapüügitraaleritele määratud vaatleja hiljemalt viieteistkümne (15) kalendripäeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva.

               5.Vaatleja ei tohi liidu põhjapüügitraaleril viibida rohkem kui kolm kuud. Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada nende ülesannete täitmiseks vajalikku ajavahemikku.

               6.Riiklik kalandusbüroo määrab kindlaks need liidu tuunipüügilaevad, mis peavad vaatleja pardale võtma, ja vastava ülesande saanud vaatleja hiljemalt viieteistkümne (15) kalendripäeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. Vaatleja peab pardal olema kuni 15 % liidu tuunipüügilaevadest.

               7.Riiklik kalandusbüroo püüab mitte määrata vaatlejaid nendele liidu tuunipüügilaevadele, mille pardal on juba vaatleja või mille puhul kehtib seoses nende laevade püügitegevusega muudes püügipiirkondades kui Gambia püügipiirkond ametlik kohustus asjaomase püügihooaja jooksul vaatleja pardale võtta.

               8.Vaatleja viibib liidu tuunipüügilaeva pardal ühe püügireisi vältel või teatava laeva puhul rohkem kui ühe püügireisi vältel, kui laevaomanik seda sõnaselgelt nõuab. Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada nende ülesannete täitmiseks vajalikku ajavahemikku.

               9.Püügiloa väljaandmisel teatab riiklik kalandusbüroo liidule ning laevaomanikule või tema agendile määratud laevad ja vaatlejad, kes peavad iga laeva pardal viibima. Laevaomanik valib pardalevõtmise aja ja sadama, mis võib olla ka muu kui Gambia sadam. Riiklik kalandusbüroo teatab liidule ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega.

               Kindlasummaline rahaline toetus

               10.Iga-aastase ettemaksu maksmise ajal maksavad tuunikülmutusseinerid ja ritvõngelaevad Gambiale iga laeva kohta kindla summa, mis on 300 eurot aastas.

               11.Põhjapüügitraalerite omanikud tasuvad koos kvartaalse loatasuga Gambiale kindlasummalise toetuse 75 eurot iga laeva kohta, et tagada vaatlusprogrammi nõuetekohane toimimine.

               Vaatleja töötasu

               12.Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Gambia.

               Pardalevõtmise tingimused

               13.Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja riikliku kalandusbüroo ühisel kokkuleppel.

               14.Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.

               15.Laevaomanik katab vaatleja majutus- ja söögikulud pardal ning võimaldab juurdepääsu laeva juhtkonnaga vähemalt võrdse kvaliteediga pesemisvõimalustele ja tualettruumidele.

               16.Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja üldine heaolu.

               17.Laeva kapten tagab, et vaatleja käsutuses on laeva pardal tema ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed, vahendid ja varustus, sealhulgas:

               (a)laeva sild ning kommunikatsiooni- ja navigatsiooniseadmed;

               (b)dokumendid ja protokollid, kaasa arvatud kõik laeva püügipäevikud, mille olemasolu ja pidamist nõutakse kas Gambia kalandusalaste õigusaktidega või muul viisil, kontrollimise ja koopiate tegemise eesmärgil.

               18.Laeva kapten võimaldab vaatlejal igal ajal:

               (a)vastu võtta ja edastada sõnumeid ning pidada sidet maismaa ja teiste laevadega, kasutades selleks laeva sidevahendeid;

               (b)võtta, mõõta, viia laevalt ära ja säilitada kaladelt võetud proove või terveid kalu;

               (c)säilitada laeval proove ja terveid isendeid, sealhulgas laeva külmutusseadmetes hoitavaid proove ja terveid isendeid;

               (d)pildistada püügitegevust, sealhulgas kalu, püügivahendeid, varustust, dokumente, jooniseid ja protokolle, ning võtta laevalt kaasa pardal tehtud või kasutatud fotosid või filme.

               19.Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja

               a) käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

               b) suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;

               c) arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

               Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine

               20.Kümme (10) kalendripäeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Gambiale vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks.

               21.Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva kaheteistkümne (12) tunni jooksul kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust.

               22.Kui vaatleja ei ole Gambia sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks Gambiasse tagasijõudmiseks.

               23.Kui laev ei ole kokkulepitud ajal eelnevalt kindlaksmääratud sadamas, et vaatlejat peale võtta, katab laevaomanik vaatleja sadamas ootamisega kaasnevad kulud (majutus, toit jne), makstes iga oodatud päeva eest päevarahana 80 eurot.

               24.Kui laev ei tule kokkulepitud kohta ega ole eelnevalt sellest teavitanud riiklikku kalandusbürood ega püügiseirekeskust, võib Gambia oma kehtivate õigusnormide kohaselt võtta asjakohaseid meetmeid.

               Vaatleja ülesanded

               25.Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:

               (a)jälgib laeva püügitegevust;

               (b)jälgib püütud kalade liike, kogust, suurust ja seisukorda;

               (c)jälgib meetodeid, mille abil kala püütakse, ning püügipiirkondi ja -sügavust;

               (d)jälgib püügimeetodite mõju kaladele ja keskkonnale;

               (e)jälgib mis tahes kalade töötlemist, transporti, ümberlaadimist, pardal hoidmist või kõrvaldamist;

               (f)kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta;

               (g)võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove;

               (h)märgib üles kasutatavad püügivahendid;

               (i)kontrollib Gambia püügipiirkonnas püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

               (j)kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki;

               (k)edastab laeva Gambia püügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

               Vaatleja aruanne

               26.Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma kokkuvõtliku vaatlusaruande laeva kaptenile. Aruande sisus lepib kokku ühiskomitee. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.

               27.Vaatleja esitab oma aruande riiklikule kalandusbüroole, kes edastab selle koopia liidule viieteistkümne (15) kalendripäeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist.

               28.Vaatlusaruandes sisalduvat teavet võivad Gambia ja liidu pädevad asutused kasutada nii teadusuuringuteks kui ka vastavusanalüüsiks.

               6. jagu

               Rikkumised

               Rikkumiste menetlemine

               1.Kõik rikkumised, mille käesoleva lisa kohaselt püügiloa saanud liidu laev on toime pannud, märgitakse rikkumis- või inspekteerimisaruandesse, mille koostab pädev Gambia ametiasutus. Teade rikkumise ja kapteni või kalandusettevõtja suhtes kohaldatavate karistuste kohta saadetakse vastavalt Gambia kalandusalastes õigusaktides sätestatud korrale otse laevaomanikule. Teate koopia saadetakse laeva lipuriigile ja liidule kahekümne nelja (24) tunni jooksul.

               2.Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise korral. Laeva kapten näitab inspekteerimise toimumise jooksul üles koostöövalmidust.

               Laeva peatamine – Teavitav nõupidamine

               3.Kui see on Gambia kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise toime pannud liidu laeva sundida kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Gambia sadamasse.

               4.Gambia teatab liidule püügiluba omava liidu laeva kinnipidamisest mis tahes põhjustel kahekümne nelja (24) tunni jooksul. Teatele lisatakse laeva kinnipidamist toetavad dokumentaalsed tõendid.

               5.Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Gambia korraldab liidu taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva peatamise teate saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi püügiseirekeskuse esindaja.

               Karistused rikkumiste eest – Kokkuleppemenetlus

               6.Rikkumise puhul kohaldatavad karistused kehtestab Gambia vastavalt kehtivatele siseriiklike õigusaktidele.

               7.Kui laevaomanik ei nõustu trahviga ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalkuritegu, püüavad Gambia ametiasutused ja ELi laev enne kohtumenetluse alustamist leida kokkuleppemenetluse teel mõlemat poolt rahuldava lahenduse. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja liidu esindajad. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm (3) kalendripäeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist.

               Kohtumenetlus – Pangatagatis

               8.Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumise kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega toime pannud laeva omanik Gambia osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Gambia, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulud, hinnangulise trahvi ja võimalikud rahalised toetused. Pangatagatist ei vabastata enne kohtumenetluse lõppu.

               9.Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:

               a) täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud, või

               b) summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

               10.Gambia teavitab liitu kohtumenetluse tulemustest kaheksa (8) kalendripäeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.

               Laeva ja meeskonna vabastamine

               11.Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist.

               V PEATÜKK

               Meremeeste töölevõtmine

               1.Laevaomanik kohustub tööle võtma AKV riikidest pärit isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal:

               – tuunipüügiseineritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul Gambia püügipiirkonnas tööle, olema Gambia või AKV riikide päritolu;

               – ritvõngelaevadel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul Gambia püügipiirkonnas tööle, olema Gambia või AKV riikide päritolu;

               – põhjapüügitraaleritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Gambia püügipiikonnas tööle, olema Gambia päritolu.

               2.Laevaomanikud annavad omapoolse panuse, et võtta tööle kvalifitseeritud Gambia meremehi. Laevaomanik valib pardale võetavad meremehed riikliku kalandusbüroo poolt liidule esitatud nimekirjast.

               3.Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

               4.Gambia või AKV riikide meremeeste töölepingud koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Koopia antakse allakirjutajatele, riiklikule kalandusbüroole ja tööametile. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

               5.AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne püügilubade väljaandmist kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajate ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide meremeestel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad.

               6.Kõik liidu laevadele tööle võetud meremehed peavad end töölevõtmise päeva eelõhtul neile määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.

               7.Kui Gambia meremees ei ole Gambia sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud meremehe võimalikult kiireks Gambiasse tagasijõudmiseks.

               8.Kui laev ei ole kokkulepitud ajal eelnevalt kindlaksmääratud sadamas, et Gambia meremeest peale võtta, katab laevaomanik Gambia meremehe sadamas ootamisega kaasnevad kulud (majutus, toit jne), makstes iga oodatud päeva eest päevarahana 80 eurot.

               9.Laevaomanikud edastavad igal aastal teabe tööle võetud meremeeste kohta. Kõnealune teave hõlmab nende meremeeste arvu, kes on:

               (a)Euroopa Liidu kodanikud,

               (b)AKV riigi kodanikud, eristades Gambia kodanikke muudest AKV riikide kodanikest; ning

               (c)muude kui AKV riikide ja liidu riikide kodanikud.

               Käesoleva lisa liited

               1. liide – Püügiloa taotluse vorm

               2. liide – Teabeleht

               3. liide – Püügipäevik

               4. liide – Laevaseiresüsteemi asukohateate vorming

               5. liide – Elektrooniline laevaettekannete süsteem (ERS)

               6. liide – Gambia ametiasutuste kontaktandmed

               1. liide

               GAMBIA JA EUROOPA LIIDU VAHELINE KALANDUSLEPING

               VÄLISMAA KALALAEVA JA ABILAEVA PÜÜGILOA TAOTLUSE VORM

               I – TAOTLEJA

               1.
                     Laevaomaniku nimi: .....................................................................................................................................................................

               2.
                     Laevaomaniku aadress: ....................................................................................................................................................................

               2.
                     Laevaomaniku ühingu või esindaja nimi (kui see on asjakohane): ...............................................................................................................

               3.
                     Laevaomaniku ühingu või esindaja aadress (kui see on asjakohane): ..........................................................................................................

               4.
                     Telefon:.... Faks:.... E-post:....

               5.
                     Kapteni nimi: Kodakondsus: ....................... E-post: ..................................

               6.
                     Gambias tegutseva esindaja nimi ja aadress:

               ....................................................................................................................................................................

               II – LAEV JA TEMA TUNNUSANDMED

               1.
                     Laeva nimi: .....................................................................................................................................................................

               2.
                     Lipuriik: ...................................................................................................................................................................

               3.
                     Pardanumber: ...............................................................................................................................................

               4.
                     Registreerimissadam: ………………………..…………. MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: ……………..……….….……. IMO number: ………………………………………..

               5.
                     Mis ajast sõidab praeguse lipu all: ........../........./.............. Varasem lipuriik (vajaduse korral): ............................

               6.
                     Ehitusaasta ja -koht: ....../......./.........., ............................................................... Raadiokutsung: .....................................

               7.
                     Raadiokutsungi sagedus: .............................................. Satelliittelefoni number: ........................................

               8.
                     Laevakere materjal:

                     ◻ teras

                     ◻ puit
                     ◻ polüester
                     ◻ muu

               III – TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS

               1.
                     Kogupikkus: ..................................................
                     Laius: .......................................

               2.
                     Brutotonnaaž (GT): ..............................
                     Netotonnaaž: …………………

               3.
                     Peamasina võimsus (KW): ...........................
                     Mark: .............................................

                  Tüüp: ...........................................

               4.
                     Laeva tüüp:
                     ◻ tuunipüügiseiner

                     ◻ õngejadalaev
                     ◻ ritvõngelaevad

                     ◻ abilaev

               5.
                     Püügivahendid: ..................................................

               6.
                     Püügipiirkond: ...............................................................
                     Sihtliigid:

               7.
                     Lossimiseks määratud sadam: ...............................................................

               8.
                     Meeskonnaliikmete koguarv: ...............................................................

               9.
                     Püügi säilitusviis pardal:
                     ◻ jahutamine
                     ◻ külmsäilitus
                     ◻ segasäilitus
                     ◻ sügavkülmutamine

               10.
                     Sügavkülmutusvõimsus (tonnides) 24 tunni kohta: .................
                     Trümmi mahtuvus: ...............
                     Trümmide arv: .....

               11.
                     Laevaseiresüsteemi transponder:

                  Tootja: :.... Mudel: .............................. Seerianumber:

                  Tarkvara versioon: ........................................................... Satelliidioperaator: ..................................

               12.
                     Navigatsiooni- ja asukohamääramise seadmed: …………………………………………………………………………………………..

               IV – MUU TEAVE

               Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolev teave on tõene ja antud heas usus.

               Koostatud ..............................................., ………………/………………/………………

               Taotleja nimi: ....

               2a liide – Teabeleht pika rändega liikide kohta

                        Püügipiirkond:

                        Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, v.a navigatsiooniks ja kalastamiseks keelatud piirkonnad.

                        Lubatud kategooriad:

                        tuunipüügiseinerid

                        ritvõngelaevad

                        Kaaspüük:

                        ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine

                        Tasud ja tonnaažid:

                        Iga-aastane loatasu ettemakse (sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, v.a sadamamaksud ja teenustasud) ja tonnaaž

                        – tuunipüügiseinerid: 4 200 eurot aastas protokolli kehtivusajaks, mis vastab 60 tonnile

                        – ritvõngelaevad: 1 400 eurot aastas protokolli kehtivusajaks, mis vastab 20 tonnile

                        Tasu püütud lisatonni eest

                        Tuunipüügiseinerid ja ritvõngelaevad:

                        – 70 eurot tonni eest aastas

                        Püügiloaga laevade arv

                        28 tuunipüügiseinerit

                        10 ritvõngelaeva

                        Muu

                        Abilaevade loatasu: 2 000 eurot laeva kohta aastas

                        Vaatleja kindlasummaline rahaline toetus: 300 eurot laeva kohta aastas

                  2b liide – Teabeleht põhjalähedaste süvamereliikide kohta

                        Püügipiirkond:

                        Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, v.a navigatsiooniks ja kalastamiseks keelatud piirkonnad.

                        Sihtliigid:

                        süvamere merluusid (Merluccius senegalensis ja Merluccius polli)

                        Lubatud kategooriad:

                        põhjatraal või traalnoot, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm. Keelatud on kasutada seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.

                        Kaaspüük
                           4
                        :

                        15 % peajalgseid,7 % koorikloomi ja 25 % muid süvamere põhjalähedasi kalaliike.

                        Eespool sätestatud lubatud kaaspüügi protsendimäär arvutatakse iga püügikorra lõpus Gambia õigusnormide kohaselt võttes arvesse kogupüüki.

                        Keelatud on hoida pardal, ümber laadida, lossida, ladustada ja müüa varilõpusesi, kes on kaitse alla võetud vastavalt haide kaitset ja haivarude majandamist käsitlevale ELi tegevuskavale või piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja pädevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt, ning kuuluvad järgmistesse liikidesse: pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus), siidhallhai (Carcharhinus falciformis), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), hiidhai (Cetorhinus maximus), harilik heeringahai (Lamna nasus), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), euroopa ingelhai (Squatina squatina), euroopa ingelhai (Manta birostris) ja vasarhailaste (Sphyrnidae) sugukonda kuuluvad liigid.

                        Kui liiki Elasmobranchii kuuluvad kalad, kelle pardal hoidmine on keelatud, on püütud juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

                        Keelatud on hoida pardal, ümber laadida, lossida, ladustada ja müüa pelaagilisi liike, sh järgmisi: Trachurus spps, Sardina pilchardus, Scomber spps ja Sardinella spp.

                        Tasud ja tonnaažid:

                        Lubatud kogupüük:

                        750 tonni aastas

                        Tasu:

                        75 eurot/tonn

                        Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul.

                        Püügiluba antakse 500 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda.

                         Vaatleja kindlasummaline rahaline toetus: 75 eurot iga laeva kohta kvartaalse kindlasummalise tasu maksmisel.

                        Muu

                        Laevade arv

                        3 laeva

                        Kalapüügiõigusega laevade tüüp:

                        Põhjapüügitraaler (süvamere põhjalähedased liigid)

                        Gambia meremeeste töölevõtmine:

                        20 % meeskonnast

                        Püügikeeluaeg (bioloogiline puhkeaeg):

                        1. maist kuni 30. juunini
                           5

                        Liidu põhjapüügitraaleritel on kohustus võtta padale vaatleja.

                  6

                  3. liide

               Pika rändega liigid: Püügipäevik – ELi vorm (määruse (EL) nr 404/2011
                  7
                VI lisa)

               4. liide

               LAEVASEIRE TEATE EDASTAMINE GAMBIALE

               ASUKOHATEADE

                        Andmeelement

                        Kood

                        Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V)

                        Märkused

                        Teate algus

                        SR

                        K

                        Süsteemiandmed, mis märgivad teate algust

                        Adressaadid

                        AD

                        K

                        Sõnumiga seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

                        Kellelt

                        FR

                        K

                        Sõnumiga seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

                        Lipuriik

                        FS

                        K

                        Sõnumiga seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

                        Sõnumi liik

                        TM

                        K

                        Sõnumi üksikasjad – Sõnumi liik (ENT, POS, EXI)

                        Raadiokutsung (IRCS)

                        RC

                        K

                        Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS)

                        Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

                        IR

                        V

                        Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)

                        Pardanumber

                        XR

                        K

                        Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)

                        Laiuskraad

                        LT

                        K

                        Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

                        Pikkuskraad

                        LG

                        K

                        Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides E/W DD.ddd (WGS84)

                        Kurss

                        CO

                        K

                        Laeva sõidusuund 360 ° skaalal

                        Kiirus

                        SP

                        K

                        Laeva kiirus kümnendiksõlmedes

                        Kuupäev

                        DA

                        K

                        Laeva asukoha andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP)

                        Aeg

                        TI

                        K

                        Laeva asukoha andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM)

                        Teate lõpp

                        ER

                        K

                        Süsteemiandmed, mis märgivad teate lõppu

               K – kohustuslik andmeelement

               V – vabatahtlik andmeelement

               Iga andmeedastuse struktuur on järgmine:

               1)kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1;

               2)topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad sõnumi algust;

               3)iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest;

               4)kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi;

               5)kood „ER“, millele järgneb topeltkaldjoon (//), tähistab sõnumi lõppu;

               6)vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel.

                5. liide

               Elektroonilise laevaettekannete süsteemi (ERSi) rakendamine püügitegevusest teatamiseks; alternatiivne kord.

               1.Iga käesoleva protokolli alusel välja antud püügiloaga liidu kalalaev on Gambia püügipiirkonnas varustatud süsteemiga, mis registreerib ja edastab püügitegevusega seotud elektroonilisi andmeid. Süsteemi puhul kasutatakse edaspidi lühendit ERS ja edastatud andmetele viidatakse kui ERSi andmetele.

               2.Kui liidu laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval lubatud püügitegevuseks Gambia püügipiirkonda siseneda.

               3.Laev edastab ERSi andmed oma lipuriigile, kes võtab need vastu ja salvestab elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab neid turvaliselt säilitada vähemalt 36 kuud.

               4.Gambia annab teada, millisest kuupäevast alates on tema püügiseirekeskus varustatud süsteemiga, mis võimaldab võtta vastu ELi laevadelt pärit ERSi andmeid, mida säilitatakse Euroopa Komisjoni hallatavas andmebaasis, ja esitatakse rakenduskorras kirjeldatud vormingus. Gambia annab teada, millisest kuupäevast alates on süsteem võimeline vastu võtma, vajaduse korral pärast asjakohaseid testimisetappe, ERSi andmed lipuriikidelt.

               5.Alates kõnealusest kuupäevast tagab lipuriik, et püügipiirkonnas püügitegevust kajastavad ERSi andmed on Gambiale kättesaadavad viivitamata ja vähemalt 36 kuu jooksul pärast kõnealuse tegevuse kuupäeva.

               6.Andmed tehakse kättesaadavaks ja edastatakse elektrooniliselt. Selleks tagavad lipuriigid ja Gambia, et nende püügiseirekeskused on varustatud riist- ja tarkvaraga, mis on vajalik ERSi andmete automaatseks edastamiseks punktis 9 kirjeldatud vormingus.

               7.Selle vormingu muutmine tuleb selgelt dokumenteerida viiteandmete registris, kuhu märgitakse ka muudatuse jõustumise kuupäev. Muutmine jõustub kõige varem kuus (6) kuud pärast muutusest teatamist võrdlusandmete registris. Muudatuse korral teatab Euroopa Komisjon sellest Gambiale. Gambia teatab komisjonile oma vastuvõtusüsteemi kavandatud ajakohastamise kuupäeva ning määrab kindlaks oma andmete vastuvõtusüsteemi katseperioodi. Kõnealuse katseperioodi lõpus määravad Gambia ja liit ühiskomitees või kirjavahetuse teel kindlaks uue vormingu tegeliku rakendamise kuupäeva. Pärast sellise kinnituse saamist peavad kõik laevad võtma ühe kuu jooksul kasutusele uue vormingu oma ERSi andmete edastamiseks.

               8.Pooled võivad kokku leppida, et üleminekuetapis, mille jooksul saab paberkandjal püügipäeviku esitada nii automaatselt kui ka käsitsi. Lipuliikmesriik tagab, et Gambia püügiseirekeskus saab iga tema laeva andmed kätte ühel või teisel viisil.

               9.ERSi andmed on UN/CEFACTi vormingus ja nende edastamiseks kasutatakse Euroopa Komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud võrku FLUX TL.

               10.Käsitsi edastamise korral esitatakse püügipäeviku andmed elektrooniliselt partnerriigi kalapüügi seirekeskuses kasutatava tarkvaraga ühilduvas elektroonilises vormingus või paberkandjal, märkides selgelt järgmise teabe:

               – püügi kuupäev, kellaaeg ja koht;

               – kapteni nimi, laev (nimi, lipuriik, raadiokutsung, pardatähis, CFR number, IMO number), püügireis (väljumise ja saabumise kuupäevad);

               – teave kalastustegevuste kohta: püügivahendi liik, püügitoimingute arv, asukoht piirkonnas ja partnerriigi püügipiirkond (ISO kolmetäheline kood); pardal hoitav või vette tagasi lastud saak liigiti (FAO kolmetäheline kood) kilogrammides eluskaalu ekvivalendina;

               – kuupäevastatud ja (digi)allkirjastatud kinnitus, et kapteni esitatud andmed on täpsed ja täielikud.

               11.Partnerriik käsitleb iga laeva püügitegevuse andmeid konfidentsiaalsel ja turvalisel viisil.

               Püügiseirekeskuste vaheline teabevahetus – ERSi või sidesüsteemi rike laeva pardal

               12.Lipuriigi pädevad asutused ja Gambia püügseirekeskus teatavad üksteisele viivitamata igast juhtumist, mis võib tõenäoliselt mõjutada ühe või mitme laeva ERSi andmete edastamist.

               13.Lipuriik ja Gambia määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kes toimib käesoleva liite rakendamisega seotud küsimustes kontaktpunktina, ja esitavad tema kontaktandmed. Lipuriik ja Gambia ajakohastavad seda teavet korrapäraselt ja viivitamata.

               14.Kui Gambia püügiseirekeskus ei saa laevalt nõutavaid andmeid, teatab Gambia püügiseirekeskus sellest viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus või selle ERSi korrespondent selgitab võimalikult kiiresti välja põhjused, miks ERSi andmete edastamine on takistatud, ja teavitab Gambiat uurimise tulemustest.

               15.Kui lipuriigi pädevad asutused ei ole saanud punkti 4 kohaselt edastatavaid andmeid, teatavad nad sellest viivitamata laeva kaptenile või reederile või nende esindaja(te)le. Pärast sellise teate saamist edastab laeva kapten kõik puuduvad andmed lipuriigi pädevatele asutustele võimalikult kiiresti mis tahes asjakohase sidevahendi abil. Lipuriigi püügiseirekeskus sisestab need andmed elektroonilisse andmebaasi, mida ta punkti 3 kohaselt haldab, ja teeb need andmed punkti 5 kohaselt viivitamata Gambiale kättesaadavaks.

               16.Laeva pardale paigaldatud ERSi rikke korral tagab kapten või reeder ERSi parandamise või asendamise kümne (10) päeva jooksul alates rikke tuvastamisest. Pärast seda tähtaega ei ole laeval enam lubatud Gambia püügipiirkonnas kala püüda ja laev peab sealt lahkuma või sisenema partnerriigi sadamasse 24 tunni jooksul. Laeval on lubatud sadamast lahkuda või pöörduda tagasi Gambia püügipiirkonda pärast seda, kui tema lipuriigi püügiseirekeskus on kindlaks teinud, et ERS on jälle töökorras. Lipuriigi kalapüügi seirekeskus edastab Gambia püügiseirekeskusele kõik andmed, mis viimasel saamata jäid.

               17.Alates rikke avastamisest kuni laeva ERSi korrakohase toimimise taastamiseni edastab laeva kapten lipuriigi pädevatele asutustele punkti 8 kohaselt nõutud teabe mis tahes muu asjakohase sidevahendi abil iga päeva kohta hiljemalt 24 tunni jooksul. Lipuriigi püügiseirekeskus sisestab need andmed elektroonilisse andmebaasi, mida ta punkti 3 kohaselt haldab, ja teeb need viivitamata Gambiale kättesaadavaks.

               18.Kui Gambia ei saa ERSi andmeid kätte ELi või Gambia kontrolli all olevate elektrooniliste süsteemide rikke tõttu, võtab asjaomane lepinguosaline viivitamata kõik meetmed, et kõrvaldada rike võimalikult kiiresti. Probleemi lahendamisest teatatakse viivitamata teisele lepinguosalisele. Kohe pärast probleemi lahendamist esitatakse Gambia püügiseirekeskusele kõik puuduvad andmed.

               19.ELi kontrolli alla kuuluva rikke puhul ja tingimusel, et rike ei takista lipuriiki andmetele juurde pääsemast, saadab lipuriigi kalapüügi seirekeskus Gambia püügiseirekeskusele iga 24 tunni järel mis tahes kättesaadavate elektrooniliste sidevahendite kaudu kõik pärast viimast andmeedastust saadud ERSi andmed. Sama menetlust võib kohaldada ka Gambia puhul, kui hooldustoiming, mis mõjutab ELi kontrolli all olevaid süsteeme, kestab kauem kui 24 tundi. Gambia teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi, et ELi laevad ei riku ERSi andmeid edastamata jättes seadust.

               20.Lepinguosaliste vahel kokku lepitud kuupäeval asendatakse püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise teated ja protokolli lisa 3. liitega ettenähtud paberkandjal püügipäevik ERSi teadetega sisenemisel ja lahkumisel pardal oleva saagi koguse kohta

               6. liide

               Gambia ametiasutuste kontaktandmed:

               1.Gambia kalandus-, veevarude ja rahvuskogu küsimuste ministeerium

               Aadress: 7 Marina Parade, Banjul, Gambia

               E-post: bamba.banja@yahoo.co.uk

               Telefon: +2209922960/7722907+2204227773

               2.Püügilube väljaandev asutus: kalandusosakond

               Aadress: 6 Marina Parade, Banjul, Gambia

               E-post: darboefams@yahoo.com

               Telefon: +2206313375/+2204201515

               3.Kalapüügi kontrolli-, seire- ja järelevalveüksus

               Aadress: 6 Marina Parade, Banjul, Gambia

               E-post: darboefams@yahoo.com

               Telefon: +2206313375/+2204201515

               Sisenemisest ja väljumisest teatamine:

               E-post:

                  bamba.banja@yahoo.co.uk

                / darboefams@yahoo.com

                     (1)

                        Lossimistegevusest teavitamiseks kasutatakse 3. liites esitatud vormi. Alates poolte vahel kokku lepitud üleminekukuupäevast kasutatakse andmete edastamiseks ERSi.

                     (2)

                        Lossimistegevusest teavitamiseks kasutatakse 3. liites esitatud vormi. Alates poolte vahel kokku lepitud üleminekukuupäevast kasutatakse andmete edastamiseks ERSi.

                     (3)

                        See säte vaadatakse üle ühe aasta möödumisel pärast kohaldamise algust.

                     (4)

                        Ühe aasta möödudes protokolli kohaldamisest esitatakse hinnang bioloogilise taastumise aja ja muude tehniliste kaitsemeetmete kohta ning ühise teadusliku töörühma soovituste kohaselt võib neid vajaduse korral kohandada, võttes arvesse varude olukorda.

                     (5)

                        Määruse (EL) nr 404/2011 X lisas on sätestatud ELi laevade kaptenite jaoks täpsed juhised kohustusliku teabe esitamise kohta püügipäevikus.