               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.10.2018
            COM(2018) 669 final
            2018/0340(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2018. aasta osamaksu kolmandat osa

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Käesoleva ettepanekuga esitatakse nõukogu otsuse eelnõu 2018. aastal Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF“) makstava liikmesriikide osamaksu kolmanda osa kohta.

                  11. EAFi ja teiste seni avatud EAFide (s.t 8., 9. ja 10. EAFi) vahendite haldamisel kehtivad järgmised õigusnormid:

                  - praegu kehtiv koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (AKV-ELi koostööleping) viimati muudetud kujul
                     1
                  ,

                  - sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                     2
                   (11. EAFi sisekokkulepe),

                  - nõukogu määrus (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust
                     3
                   (11. EAFi finantsmäärus).

                  Eespool nimetatud dokumendid sisaldavad liikmesriikide mitmeaastaseid kohustusi EAFi sularahahalduse finantsiliseks toetamiseks. 11. EAFi finantsmääruse kohaselt tasuvad liikmesriigid korrapäraseid osamakse EAFi sularahahaldusele vastavalt eelnevalt kindlaks määratud finantskohustustele. Korrapärased osamaksud tasutakse vastavalt nõukogu tehnilistele otsustele, mis kajastavad eelnevalt kindlaks määratud finantskohustuste rakendamist.

                  Seepärast ei kohaldata käesoleva ega muude korrapäraste osamaksunõuete suhtes kõiki seletuskirja pealkirju.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Vastavalt sisekokkuleppe
                     4
                   artiklile 7 kiidetakse osamaksud, mis liikmesriikidel tuleb maksta 11. EAFi, heaks kvalifitseeritud häälteenamuse alusel vastu võetava nõukogu otsusega.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõike 7 kohaselt täpsustatakse eraldi, milliseid summasid haldab komisjon ja milliseid Euroopa Investeerimispank (EIP).

                  EIP on edastanud komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. EAFi finantsmääruse artiklile 52.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Kuna komisjoni puhul on kustutatud kõik varasemate EAFide summad, käivad käesolevas ettepanekus nimetatud osamaksunõuded 11. EAFi summade kohta.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõike 5 kohaselt peab nõukogu tegema käesoleva ettepaneku kohta otsuse hiljemalt 21 kalendripäeva pärast komisjoni ettepaneku esitamist.

                  11. EAFi finantsmääruse artikli 23 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei maksa osamaksusummat tähtaegselt, peab ta tasuma maksmata jäänud summalt viivist vastavalt samas artiklis sätestatud intressi maksmise korrale.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               •Proportsionaalsus

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               •Vahendi valik

                  Vt punkt 1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid.

               2018/0340 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2018. aasta osamaksu kolmandat osa

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa
                  5
                (edaspidi „sisekokkulepe“), eriti selle artikli 7 lõiget 2,

               võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust
                  6
                (edaspidi „11. EAFi finantsmäärus“), eriti selle artikli 21 lõiget 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon esitab 11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõikes 5 sätestatud korras 10. oktoobriks 2018 ettepaneku, millega nähakse ette a) liikmesriikide 2018. aasta osamaksu kolmanda osa suurus ning b) 2018. aasta aastane osamaks, mida on muudetud juhul, kui aastane osamaks erineb tegelikest vajadustest.

               (2)Euroopa Investeerimispank on edastanud komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt 11. EAFi finantsmääruse artiklile 52.

               (3)11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide raames ette nähtud summad. Seetõttu tuleks esitada nõue tasuda 11. EAFi osamaks Euroopa Komisjonile.

               (4)Nõukogu võttis 9. juulil 2018 komisjoni ettepaneku alusel vastu otsuse (EL) 2018/965, milles määratakse liikmesriikide 2018. aasta EAFi osamaksu summad järgmiselt: komisjonile 4 250 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispangale 250 000 000 eurot
                  7
               ,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Arengufondi osamaksude summad, mille liikmesriigid maksavad Euroopa Komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2018. aasta osamaksu kolmanda osana, on esitatud käesoleva otsuse lisa tabelis.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

                     (2)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 58, 3.3.2015, lk 17–38.

                     (4)

                        Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa.

                     (5)

                        ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

                     (6)

                        ELT L 58, 3.3.2015, lk 17–38.

                     (7)

                        ELT L 172, 9.7.2018, lk 4–5.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.10.2018
            COM(2018) 669 final
            LISA
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS;
            milles käsitletakse liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2018. aasta osamaksu kolmandat osa

               LISA

                        LIIKMESRIIGID

                        Osatähtsus 10. EAFis (%)

                        Osatähtsus 11. EAFis (%)

                        2018. aasta osamaksu 3. osa (eurodes)

                        Kokku

                        Komisjon

                        EIP

                        11. EAF

                        10. EAF

                        BELGIA

                        3,53

                        3,24927

                        29 243 430,00

                        0,00

                        29 243 430,00

                        BULGAARIA

                        0,14

                        0,21853

                        1 966 770,00

                        0,00

                        1 966 770,00

                        TŠEHHI VABARIIK

                        0,51

                        0,79745

                        7 177 050,00

                        0,00

                        7 177 050,00

                        TAANI

                        2,00

                        1,98045

                        17 824 050,00

                        0,00

                        17 824 050,00

                        SAKSAMAA

                        20,50

                        20,57980

                        185 218 200,00

                        0,00

                        185 218 200,00

                        EESTI

                        0,05

                        0,08635

                        777 150,00

                        0,00

                        777 150,00

                        IIRIMAA

                        0,91

                        0,94006

                        8 460 540,00

                        0,00

                        8 460 540,00

                        KREEKA

                        1,47

                        1,50735

                        13 566 150,00

                        0,00

                        13 566 150,00

                        HISPAANIA

                        7,85

                        7,93248

                        71 392 320,00

                        0,00

                        71 392 320,00

                        PRANTSUSMAA

                        19,55

                        17,81269

                        160 314 210,00

                        0,00

                        160 314 210,00

                        HORVAATIA

                        0,00

                        0,22518

                        2 026 620,00

                        0,00

                        2 026 620,00

                        ITAALIA

                        12,86

                        12,53009

                        112 770 810,00

                        0,00

                        112 770 810,00

                        KÜPROS

                        0,09

                        0,11162

                        1 004 580,00

                        0,00

                        1 004 580,00

                        LÄTI

                        0,07

                        0,11612

                        1 045 080,00

                        0,00

                        1 045 080,00

                        LEEDU

                        0,12

                        0,18077

                        1 626 930,00

                        0,00

                        1 626 930,00

                        LUKSEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                        2 295 810,00

                        0,00

                        2 295 810,00

                        UNGARI

                        0,55

                        0,61456

                        5 531 040,00

                        0,00

                        5 531 040,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        342 090,00

                        0,00

                        342 090,00

                        MADALMAAD

                        4,85

                        4,77678

                        42 991 020,00

                        0,00

                        42 991 020,00

                        AUSTRIA

                        2,41

                        2,39757

                        21 578 130,00

                        0,00

                        21 578 130,00

                        POOLA

                        1,30

                        2,00734

                        18 066 060,00

                        0,00

                        18 066 060,00

                        PORTUGAL

                        1,15

                        1,19679

                        10 771 110,00

                        0,00

                        10 771 110,00

                        RUMEENIA

                        0,37

                        0,71815

                        6 463 350,00

                        0,00

                        6 463 350,00

                        SLOVEENIA

                        0,18

                        0,22452

                        2 020 680,00

                        0,00

                        2 020 680,00

                        SLOVAKKIA

                        0,21

                        0,37616

                        3 385 440,00

                        0,00

                        3 385 440,00

                        SOOME

                        1,47

                        1,50909

                        13 581 810,00

                        0,00

                        13 581 810,00

                        ROOTSI

                        2,74

                        2,93911

                        26 451 990,00

                        0,00

                        26 451 990,00

                        ÜHENDKUNINGRIIK

                        14,82

                        14,67862

                        132 107 580,00

                        0,00

                        132 107 580,00

                        EL 28 KOKKU

                        100,00

                        100,00

                        900 000 000,00

                        0,00

                        900 000 000,00


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.10.2018
            COM(2018) 682 final
            2018/0351(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimelEMP ühiskomitees seoses EMP lepinguIX lisa „Finantsteenused“ muutmisega(II koonddirektiiv)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“, et inkorporeerida EMP lepingusse direktiiv 2014/51/EL seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega
                  1
               .

               EMP ühiskomitee otsuse eelnõus tehtud kohandusi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Eelnõuna lisatud EMP ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele, mis toimub nende õigustiku EMP lepingusse inkorporeerimise teel, viiakse ellu vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 50, 53, 62 ja 114 alusel.

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  2
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused esitavad nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab selle EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

                  ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

               •Proportsionaalsus

                  Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

               Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

                  Eespool nimetatud õigusakti EMP lepingusse inkorporeerimine ei tohiks eelarvet mõjutada.

               5.MUU TEAVE

               Ei kohaldata

               2018/0351 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel
                  EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu
                  IX lisa „Finantsteenused“ muutmisega

                  (II koonddirektiiv)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 50, artikli 53 lõiget 62 ja artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu IX lisa, mis sisaldab finantsteenuseid käsitlevaid sätteid.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/51/EL
                  5
               .

               (4)Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta.

               (5)Seetõttu peaks liidu seisukoht EMP ühiskomitees põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ muutmise ettepaneku suhtes põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1).

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (4)

                        ELT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.10.2018
            COM(2018) 682 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ muutmisega(II koonddirektiiv)

               LISA

                  EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
                  nr ...,

               […],

               millega muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega,
                  1
                tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

               (2)Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu IX lisa muudetakse järgmiselt.

               1.Punkti 1 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/138/EÜ) muudetakse järgmiselt.

               i)lisatakse järgmine taane:

               „-32014 L 0051: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1).“;

               ii)lisatakse järgmised kohandused:

               „k)Viiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 artiklite 18 ja 19 kohastele EIOPA volitustele käsitatakse EFTA riikide puhul käesoleva lisa punktis 31h sätestatud juhtudel ja kooskõlas kõnealuse punktiga viidetena EFTA järelevalveameti volitustele;

               l)artikli 52 lõikes 3 ja artikli 77f lõikes 1 lisatakse sõna „nõukogule“ järele sõnad „EFTA järelevalveametile, EFTA riikide alalisele komiteele“;

               m)artiklis 65a lisatakse teksti „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega“ ja „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele“ järele vastavalt tekst „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveametiga“ ja „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveametile“;

               n)artiklis 70 tuleb viiteid Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) keskpankadele ja EKPSi keskpankadele mõista nii, et lisaks direktiivi kohasele tähendusele hõlmavad need ka EFTA riikide keskpankasid;

                o)artikli 138 lõikes 4 asendatakse tekst „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ tekstiga „EFTA järelevalveamet“ ja tekst „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt teatavaks tehtud“ tekstiga „EFTA järelevalveameti poolt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koostatud eelnõu alusel teatavaks tehtud“;

               p)EFTA riikidest pärinevat teavet ei vaheta Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve artikli 172 lõike 4 punkti e või artikli 260 lõike 5 punkti e kohaselt kolmanda riigi või selle ametiasutustega sõlmitud koostöökokkulepete raames ilma asjaomast teavet avalikustanud ametiasutuste selgesõnalise nõusolekuta ja vajaduse korral vahetab seda üksnes eesmärkidel, milleks kõnealused ametiasutused oma nõusoleku andsid;

               q)artikli 308b lõikes 15 asendatakse sõnad „23. mail 2014“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee … otsuse nr …/… [käesolev otsus] jõustumise kuupäeval“.“

               2.Punktidele 29b (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ), 31eb (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009) ja 31i (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010) lisatakse järgmine taane:

               „-32014 L 0051: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1).“

               3.Punkti 31h (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010) lisatakse järgmine tekst:

               „muudetud järgmise õigusaktiga:

               -32014 L 0051: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1).“

               Artikkel 2

               Direktiivi 2014/51/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud*.

                  2Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

                     (1)

                        ELT L 153, 22.5.2014, lk 1.

                     (2)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.10.2018
            COM(2018) 731 final
            2018/0379(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee 38. koosolekul seoses kõnealuse konventsiooni II ja III liite muudatustega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee 38. aastakoosolekul seoses konventsiooni II ja III liite kaht muudatust käsitleva otsuse kavandatava vastuvõtmisega alalise komitee poolt. Kõnealune aastakoosolek toimub 27.–30. novembrini 2018 Prantsusmaal Strasbourgis.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Metsloomade rändliikide kaitse konventsioon

               1979. aastal vastuvõetud Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon) (edaspidi „leping“) eesmärk on kaitsta Euroopa looduslikku taimestikku ja loomastikku ning nende looduslikke kasvu- ja elupaiku eelkõige nende liikide puhul, kelle kaitsmine nõuab mitme riigi koostööd. See on valitsustevaheline leping, mis sõlmiti Euroopa Nõukogu egiidi all. Leping jõustus 1. juunil 1982. aastal. Euroopa Ühendus on lepingu osaline alates 1. septembrist 1982
                  1
               . Praeguseks on lepingul 51 osalist, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid.

               2.2.Alaline komitee

               Alaline komitee on konventsiooni otsuseid tegev organ, kelle pädevuses on hinnata liikide kaitsestaatust ning vaadata selle alusel läbi nende liikide kuulumine lepingu liidete loeteludesse. Komitee ülesanded on loetletud lepingu artiklites 13–15. Komitee kohtub vähemalt korra kahe aasta tagant ja alati, kui lepinguosaliste enamus seda nõuab. Alalisel komiteel on tavaks kohtuda igal aastal.

               Liidu seisukoht lepingu liidete muudatuste kohta kehtestatakse nõukogu otsusega, mis põhineb komisjoni ettepanekul.

               2.3.Alalise komitee kavandatav akt

               27.–30. novembrini 2018 toimub Prantsusmaal Strasbourgis lepingu alalise komitee 38. aastakoosolek, kus võetakse vastu otsus seoses lepingu II ja III liite kahe muudatusega (edaspidi „kavandatav akt“).

               Lepingu artikli 17 kohaselt tuleb lepingu liidete muutmist käsitlevad otsused teha lepinguosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega. Otsus jõustub kõigi lepinguosaliste jaoks kolm kuud pärast selle vastuvõtmist alalises komitees, välja arvatud juhul, kui üks kolmandik lepinguosalistest on esitanud vastuväited. Muudatused jõustuvad nende lepinguosaliste suhtes, kes ei ole vastuväiteid esitanud.

               Kavandatava akti eesmärk on muuta lepingu II ja III liidet, nagu on sätestatud lepingu artiklis 17.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Lepingu liidete kohta on esitatud järgmised kaks muudatusettepanekut.

               1) Šveits on teinud ettepaneku vähendada hundi (Canis lupus) kaitse taset, viies hundi II liitest (rangelt kaitstavad loomaliigid) üle III liitesse (kaitstavad loomaliigid – reguleerimine on võimalik).

               Šveits põhjendab ettepanekut sellega, et huntide arv Euroopas on pärast lepingu jõustumist oluliselt suurenenud ja seega ei ole ranget kaitset enam vaja. See muudatus võimaldaks majandada ja kontrollida hundipopulatsiooni (ka jahipidamise kaudu), ilma et oleks vaja teha lepingu artikli 9 kohaseid erandeid. Seega oleks kogu hundipopulatsiooni kaitse tase lepinguosaliste territooriumil madalam, olenemata nende kaitsestaatusest ja populatsiooni arengust. Šveitsi ettepanek tähendaks hundipopulatsiooni kaitse viimist väikseima ühise nimetajani kogu Euroopas ja see ei vastaks elupaikade direktiivi kohaselt huntide suhtes kehtivale õiguslikule kaitsestaatusele.

               Hiljutise uuringu
                  2
                kohaselt on liidus ja selle naaberriikides asuvast üheksast peamiselt piiriülesest hundipopulatsioonist vaid kolm „soodsas seisundis“, samas kui kuus populatsiooni on „ohualtid“ või „ohulähedased“. IUCNi punase raamatu hinnangu kohaselt on Šveitsi kesk- ja lääneosa Alpide populatsioon ohualdis.

               Tunnistades küll huntide ja inimeste kooseksisteerimise probleeme, mis tulenevad huntide arvukuse ja leviala suurenemisest, ei ole Šveitsi praegune ettepanek alandada kogu Euroopas huntide kaitse staatust teaduse ja kaitse seisukohast põhjendatud.

               Mis tahes ettepanek muuta huntide õiguslikku kaitsestaatust Euroopas peaks põhinema ettepaneku mõju täielikul hindamisel huntide kaitse staatusele kogu Euroopas. Olemasolevast teabest nähtub, et enamikus ELi liikmesriikides, eelkõige nendes, kus kehtib range kaitse, on kõnealune liik endiselt ebasoodsas kaitsestaatuses.

               Lisaks esitavad ELi liikmesriigid 2019. aastal ajakohastatud aruanded huntide kaitse staatuse kohta, nagu on nõutud elupaikade direktiivi artikliga 17. Seetõttu peaks liit lükkama nimetatud muudatusettepaneku kohta seisukoha võtmise edasi, kuni selline teave muutub kättesaadavaks.

               2) Norra esitas ettepaneku viia valgepõsk-lagle (Branta leucopsis) II liitest (rangelt kaitstavad loomaliigid) üle III liitesse (kaitstavad loomaliigid – reguleerimine on võimalik). Seda ettepanekut põhjendatakse sellega, et valgepõsk-lagle populatsiooni suurus on alates 1980. aastast kuni 2010. aastani enam kui kümnekordistunud (110 000-lt 1 319 000-le), tingituna muu hulgas põllumajanduse intensiivistamisest, mille tulemusel on sööt muutunud suurtes kogustes kättesaadavaks. Seepärast ei ole kõnealust liiki enam vaja kogu levikupiirkonnas rangelt kaitsta.

               See ettepanek ei ole kooskõlas linnudirektiivi alusel valgepõsk-lagle suhtes kehtiva õigusliku kaitsestaatusega, kuna ta ei ole loetletud kõnealuse direktiivi II lisas (jahitavad liigid). Liik on loetletud linnudirektiivi I lisas (nõutakse erikaitsealade määratlemist).

               Valgepõsk-laglet käsitlev üksikute liikide majandamiskava projekt valmistatakse ette Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe (AEWA lepe) egiidi all, et tegeleda populatsiooni väga kiire kasvuga, eelkõige liigi arvukusest tulenevate probleemidega (põllumajanduskahju ja lennuohutusriskid). Kava aitab luua raamistiku otsustusprotsessi hõlbustamiseks levikupiirkonna riikides seoses erandite kohaldamisega, sealhulgas selleks et hinnata korrapäraselt erandite kumulatiivset mõju, jälgida populatsiooni arengut ning hinnata põllumajanduskahju ja lennuohutusriske. See võiks lihtsustada teabe jagamist ja erandmeetmete kooskõlastamist levikupiirkonna riikide vahel, et suurendada nende tõhusust ja vältida soovimatuid tagajärgi linnuliigi lennuteedel. Kava võetakse vastu kokkuleppeosaliste seitsmendal kohtumisel detsembris 2018.

               Liit peaks toetama Norra muudatusettepanekut, et tegeleda kõnealuse liigi populatsiooni väga kiire kasvuga, eelkõige liigi arvukusest tulenevate probleemidega (põllumajanduskahju ja lennuohutusriskid), nii et ELi mittekuuluvad lepinguosalised saaksid kohaldada populatsiooni majandamise meetmeid, sealhulgas vajaduse korral kõnealuse liigi küttimist. Kuid kuna linnudirektiivi lisade muutmine ei ole praegu kavas ega võimalik lepingus nõutud lühikese aja (90 päeva) jooksul, peab liit märkima, et praegu hakatakse kohaldama rangemaid kaitsemeetmeid, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 12.

               Seepärast on nõukogul vaja teha otsus, millega kehtestatakse seisukoht, mis tuleb liidu nimel alalise komitee 38. koosolekul eespool nimetatud muudatusettepanekute kohta vastu võtta.

               Alalise komitee kavandatava otsuse reguleerimisese puudutab valdkonda, mis kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 alusel ELi ainuvälispädevusse, kuna see kuulub valdkonda, mis on juba suures osas ühiseeskirjadega hõlmatud (nt elupaikade direktiiv ja linnudirektiiv).

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Alaline komitee on lepinguga loodud organ.

               Akt, mille alaline komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas lepingu artikliga 6. Kavandatav akti ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus on aluslepingu artikli 192 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna alalise komitee kavandatud aktiga muudetakse lepingu II ja III liidet, on asjakohane see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2018/0379 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee 38. koosolekul seoses kõnealuse konventsiooni II ja III liite muudatustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse 82/72/EMÜ
                  4
                alusel Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon) (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. septembril 1982.

               (2)Lepingu artikli 17 kohaselt võib alaline komitee vastu võtta otsuse muuta lepingu liiteid.

               (3)Alaline komitee peab oma 27.–30. novembrini 2018 toimuval 38. aastakoosolekul vastu võtma otsuse lepingu II ja III liite muutmise kohta.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel alalises komitees võetav seisukoht, kuna kõnealune otsus on liidule siduv.

               (5)Norra esitas ettepaneku viia valgepõsk-lagle (Branta leucopsis) II liitest (rangelt kaitstavad loomaliigid) üle III liitesse (kaitstavad loomaliigid – reguleerimine on võimalik).

               (6)Kõige uuemad kättesaadavad teadusandmed valgepõsk-lagle populatsiooni suuruse, jaotuse ja ohtude kohta näitavad, et selle kogupopulatsioon on aastatel 1980–2010 suurenenud rohkem kui kümme korda ning on nüüd kindla kaitsestaatusega.

               (7)Liit peaks seda ettepanekut toetama, et tegeleda kõnealuse liigi populatsiooni väga kiire kasvuga kogu levikupiirkonnas. Samas ei ole ettepanek kooskõlas valgepõsk-lagle praeguse kaitsestaatustega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivile 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta. Kuna kõnealuse direktiivi lisade muutmine ei ole praegu kavas ega võimalik lepingus nõutud lühikese aja (90 päeva) jooksul, hakkab liit praegu kohaldama rangemaid kaitsemeetmeid, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 12.

               (8)Šveits esitas ettepaneku viia hunt (Canis lupus) lepingu II liitest (rangelt kaitstavad loomaliigid) üle III liitesse (kaitstavad loomaliigid – reguleerimine on võimalik).

               (9)Hundipopulatsiooni kaitse staatuse viimine väikseima ühise nimetajani ei ole teaduse ja kaitse seisukohast põhjendatud. Kõige uuemad kättesaadavad teadusandmed huntide populatsiooni suuruse, jaotuse ja ohtude kohta näitavad, et liidus ja selle naaberriikides asuvast üheksast peamiselt piiriülesest hundipopulatsioonist vaid kolm on „soodsas seisundis“, samas kui kuus populatsiooni on „ohualtid“ või „ohulähedased“. IUCNi punase raamatu hinnangu kohaselt on Šveitsi kesk- ja lääneosa Alpide populatsioon ohualdis.

               (10)Ajakohastatud teave huntide kaitse staatuse kohta liidus tehakse kättesaadavaks 2019. aastal elupaikade direktiivi artikli 17 kohastes aruannetes. Seetõttu peaks liit püüdma lükata alalise komitee hääletust Šveitsi ettepaneku üle edasi, kuni selline teave on kättesaadav,

               (11)

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee 38. koosolekul võetav seisukoht on järgmine:

               ·toetada ettepanekut viia valgepõsk-lagle (Branta leucopsis) II liitest (rangelt kaitstavad loomaliigid) üle III liitesse (kaitstavad loomaliigid – reguleerimine on võimalik). Liit hakkab praegu kõnealuse liigi suhtes kohaldama rangemaid kaitsemeetmeid, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 12;

               ·saada teiste lepinguosaliste toetus seoses hääletamise edasilükkamisega ettepaneku üle viia hunt (Canis lupus) II liitest (rangelt kaitstavad loomaliigid) üle III liitesse (kaitstavad loomaliigid), kuni ajakohastatud teave huntide kaitse staatuse kohta liidus tehakse kättesaadavaks.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 3. detsembri 1981. aasta otsus 82/72/EMÜ Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 38, 10.2.1982, lk 1).

                     (2)

                        http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/152040/AGRI%20NEWS%20Issue10_2018_29%20August.pdf

                     (3)

                        Euroopa Liidu Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        EÜT L 38, 10.2.1982, lk 1.