				|

		52011PC0751

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Varjupaiga- ja Rändefond /* KOM/2011/0751 lõplik - 2011/0366 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva
alaga seotud poliitika on viimastel aastatel üha olulisemaks muutunud. Selle
tähtsust on kinnitatud Stockholmi programmis[1]
ja selle tegevuskavas,[2]
mille rakendamine on järgmisel viiel aastal strateegiline prioriteet ning mis
hõlmavad nii selliseid valdkondi nagu ränne (seaduslik ränne ja integratsioon,
varjupaigaküsimused, ebaseaduslik ränne ja tagasipöördumine), turvalisus
(terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus ja nende tõkestamine,
politseikoostöö) ning välispiiri haldamine (sealhulgas viisapoliitika) kui ka
nimetatud poliitikavaldkondade välist mõõdet. Lissaboni leping võimaldab liidul
põhjalikumalt reageerida kodanike igapäevastele muredele vabadusel, turvalisusel
ja õigusel rajaneval alal.
Stockholmi programmis tunnistatakse, et
inimeste suurenev liikuvus loob nii võimalusi kui ka tekitab probleeme, ning
rõhutatakse, et edukalt juhitud ränne võib olla kasulik kõikidele
sidusrühmadele. Ühtlasi tunnistas Euroopa Ülemkogu, et paindlik rändepoliitika
annab tulevikus liidu ees seisvate oluliste demograafiliste probleemide ning
tööjõunõudluse suurenemise tingimustes märkimisväärse panuse liidu
majandusarengusse ja majandustulemustesse pikemas perspektiivis.
29. juunil 2011 võttis komisjon vastu
ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2014–2020:[3] Euroopa 2020. aasta strateegia
aluseks olev eelarve. Komisjon tegi ettepaneku lihtsustada siseasjade poliitika
valdkondades – turvalisus, ränne ja välispiiri haldamine – kuluvahendite
ülesehitust, vähendades programmide arvu ja luues kahesambalise struktuuri, mis
koosneb Varjupaiga- ja Rändefondist ning Sisejulgeolekufondist.
Käesoleva määrusega asutatakse Varjupaiga- ja
Rändefond, lähtudes Euroopa Pagulasfondi,[4]
Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi[5] ja Euroopa Tagasipöördumisfondi[6] abil väljakujunenud suutlikkuse
suurendamise protsessist, ning laiendades selle täielikumalt liidu ühise
varjupaiga- ja rändepoliitika mitmesugustele aspektidele, sealhulgas ELi
huvides ja eesmärkide saavutamiseks kolmandates riikides või seoses nendega
võetavad meetmed, ning võttes arvesse uusi arengusuundi.
Ühise varjupaigapoliitika väljatöötamise
raamistikus, mille eesmärk on Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt tagada
sobiv staatus kõikidele rahvusvahelist kaitset vajavatele kolmandate riikide
kodanikele ning järgida tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet,
tuleb liikmesriikide solidaarsusest lähtudes luua mehhanismid, et
tasakaalustada liikmesriikide jõupingutusi rahvusvahelist kaitset vajavate
isikute ja ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ning nende vastuvõtmise
tagajärgedega toimetulemisel. Selles on suur osa ka ümberasustamisel ja
ümberpaigutamisel.
Stockholmi programmile vastaval ja liidu
õigusaktide toel hästi korraldatud seaduslikul sisserändepoliitikal ja
tõhusamatel integratsioonistrateegiatel on liidu pikaajalise konkurentsivõime
ning tema sotsiaalse mudeli kestmajäämise tagamisel täita keskne roll. Seda
arvestades on seaduslikult ELis elavate kolmandate riikide kodanike parem
majanduslik ja sotsiaalne integreerimine rändest tuleneva kasu maksimeerimise
seisukohalt parim lahendus.
Tõhus ja jätkusuutlik tagasipöördumispoliitika
on liidu hästi juhitud rändesüsteemi keskne element. Ühtlasi on see
usaldusväärse seadusliku sisserände ja varjupaigapoliitika vajalik täiendus
ning oluline tegur ebaseadusliku sisserände vastases võitluses.
Hiljutised sündmused Kreeka-Türgi piiril ja
Vahemere lõunapiirkonnas on näidanud ka seda, kui hädavajalik on liidu
terviklik lähenemisviis rändeküsimustele. Kõnealune lähenemisviis peaks hõlmama
selliseid eri tahke nagu jõulisem piirihaldus ja Schengeni ala haldamine,
paremini suunatud seaduslik ränne, integratsioonialase parima tava tõhusam
levitamine, tugevam Euroopa ühine varjupaigasüsteem ja strateegilisem
lähenemisviis rändealastele suhetele kolmandate riikidega.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Kuna hindamisele kui poliitika kujundamiseks
vajaliku teabe hankimise vahendile pööratakse üha suuremat tähelepanu,
tuginetakse käesolevas ettepanekus hindamise, sidusrühmadega peetud
konsultatsioonide ja mõjuhinnangu tulemustele.
Sellega seoses
olid eriti tähtsad Euroopa Pagulasfondi järelhinnangu aruande (aastad
2005–2007) ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi (aastad
2007–2009) ning Euroopa Tagasipöördumisfondi (aastad 2008–2009) rakendamise
vahehindamise aruannete tulemused.
Töö siseasjade
tulevaste rahastamisvahendite ettevalmistamiseks algas 2010. aastal ja jätkus
2011. aastal. Selle ettevalmistava töö osana käivitati 2010. aasta detsembris
välistöövõtja abil hindamist/mõjuhinnangut käsitlev uuring. Nimetatud
uuringusse, mis viidi lõpule juulis 2011, on koondatud olemasolevate
rahastamisvahendite hindamise kättesaadavad tulemused ning teave mõjuhinnangus
uuritud probleemide, eesmärkide ja poliitikavalikute, sealhulgas nende
tõenäolise mõju kohta. Uuringu põhjal koostas komisjon mõjuhinnangu aruande,
mille kohta mõju hindamise komitee esitas oma arvamuse 9. septembril 2011.
Mõjuhinnangus võetakse arvesse siseküsimuste
edasist rahastamist käsitleva avaliku Interneti-arutelu tulemusi. Arutelu
kestis 5. jaanuarist 20. märtsini 2011 ja oli avatud kõikidele sidusrühmadele.
Kokku saadi üksikisikutelt ja organisatsioonidelt 115 vastust, sealhulgas
kaheksa seisukohti tutvustavat dokumenti. Arutelus osalesid vastajad nii
kõikidest liikmesriikidest kui ka mõnest kolmandast riigist.
Aprillis 2011
toimus peamiste sidusrühmade (liikmesriigid, rahvusvahelised organisatsioonid,
kodanikuühiskonna organisatsioonid jne) osalemisel konverents „Värske pilk
siseküsimuste edasisele rahastamisele ELi vahenditest”, kus neil oli võimalus
jagada oma seisukohti seoses siseasjade tulevase rahastamisega liidu
vahenditest. Ühtlasi võimaldas konverents leida kinnitust koostatud ülevaate ja
avaliku arutelu tulemustele.
Tõstatati küsimus
siseasjade edasise rahastamise kohta ELi vahenditest ja seda arutati
institutsiooniliste sidusrühmadega mitmel korral, sealhulgas justiits- ja
siseküsimuste nõukogu istungi raames toimunud mitteametlikul lõunal 21.
jaanuaril 2011, Euroopa Parlamendi poliitiliste koordinaatoritega toimunud
mitteametlikul hommikusöögil 26. jaanuaril 2011, volinik Malmströmi korraldatud
arutelul parlamendi poliitiliste väljakutsete (SURE) komisjonis 10. märtsil
2011 ning siseasjade peadirektoraadi peadirektori ja parlamendi
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade (LIBE) komisjoni mõttevahetusel 17.
märtsil 2011.
Konkreetseid
eksperdiarvamusi varjupaiga- ja rändevaldkonna tulevaste rahastamisvahendite
kohta esitati aruteludel, mis toimusid sisserände ja varjupaiga komitee
istungil 22. veebruaril 2011, integratsioonialaste riiklike kontaktpunktide
võrgustiku koosolekul 15. märtsil 2011, tagasipöördumisdirektiivi kontaktkomitee
koosolekul 18. märtsil 2011 ning varjupaiga- ja rändeküsimuste kõrgetasemelise
töörühma koosolekul 27. aprillil 2011. Peale selle arutati varjupaiga- ja
rändevaldkonna tulevase rahastamisvahendi rakendamisega seotud tehnilisi
küsimusi liikmesriikide ekspertidega solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise
üldprogrammi komitees (SOLIDi komitee) 2011. aasta aprillis peetud kirjaliku
konsultatsiooni põhjal.
Eespool nimetatud konsultatsioonid,
konverentsid ja eksperdiarutelud kinnitasid, et peamised sidusrühmad on
üldiselt üksmeelel vajaduse suhtes laiendada liidu rahastamise ulatust
varjupaiga- ja rändevaldkonnas, sealhulgas seoses selle välise mõõtmega, ning
vajaduse suhtes püüda lihtsustada rakendusmehhanisme ja näha ette suurem
paindlikkus eeskätt eriolukordadele reageerimiseks. Sidusrühmad leidsid, et
varjupaiga- ja rändevaldkonna laiemad temaatilised prioriteedid on juba
kindlaks määratud Stockholmi programmis ja selle tegevuskavas. Kavatsus
vähendada rahastamisvahendite arvu ja luua kahest fondist koosnev struktuur
leidis suurt toetust tingimusel, et see toob ka tegelikult kaasa lihtsustamise.
Samuti lepiti kokku vajaduses luua paindlik mehhanism eriolukordadele
reageerimiseks, mis võimaldaks liidul kiiresti ja tõhusalt lahendada rände ja
julgeolekuga seotud kriise. Koostöös liikmesriikidega toimuvat eelarve
täitmist, liikumist mitmeaastase kavandamise suunas ja liidu tasandil ühiste
sihtide kindlaksmääramist käsitati kõikide siseasjade valdkonna kulude puhul
üldiselt sobiliku juhtimismeetodina, kuigi valitsusvälised organisatsioonid
olid seisukohal, et jätkata võiks ka otsest eelarve täitmist. Sidusrühmad
toetasid ka siseküsimustega tegelevate asutuste rolli tugevdamist, et
soodustada koostööd ja luua parem sünergia.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Õiguslik alus on Euroopa Liidu lepingu artikli
3 lõige 2, milles on sätestatud, et „liit moodustab oma kodanikele vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine
on tagatud koos välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserändega ning
kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste
meetmete võtmisega”.
Liidu meetmed on põhjendatud eesmärkide
alusel, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi
„alusleping”) artiklis 67, millega on ette nähtud vahendid vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks.
Määrus põhineb vabadusel, turvalisusel ja
õigusel rajanevat ala käsitleva aluslepingu V jaotises toodud õiguslikul
alusel, nimelt artikli 78 lõikel 2 ja artikli 79 lõigetel 2 ja 4, mis moodustavad
õigusliku aluse liidu meetmeteks varjupaiga, sisserände, rändevoogude
juhtimise, liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike
õiglase kohtlemise ning ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu
võitlemise valdkonnas.
Nimetatud artiklid moodustavad nõuetekohase
õigusliku aluse, arvestades Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohti
nendes artiklites käsitletud küsimustes, ning tagavad seega nõuetekohase
hääletuskorra nõukogus. Kõigi nende suhtes kehtib täiendav seadusandlik
tavamenetlus.
Tähelepanu juhitakse ka aluslepingu artiklile
80, kus on rõhutatud, et liidu asjaomase poliitika kavandamisel ja elluviimisel
juhindutakse solidaarsuse ning vastutuse, sealhulgas liikmesriikide vahel
finantskoormuse õiglase jagamise põhimõttest.
Üldiselt on tegemist valdkonnaga, kus liidu
sekkumisel on võrreldes liikmesriikide eraldi tegutsemisega ilmselge
lisaväärtus. Euroopa Liidul on liikmesriikidest parem võimalus luua raamistik
liidu solidaarsuse väljendamiseks rändevoogude juhtimisel. Käesoleva määruse
alusel antav rahaline toetus aitab seega eelkõige tugevdada riikide ja Euroopa
suutlikkust kõnealuses valdkonnas. Seega püütakse käesoleva määrusega muu
hulgas tugevdada ja arendada Euroopa ühist varjupaigasüsteemi, tõhustada
solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel, pöörates tähelepanu
eeskätt rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud
liikmesriikidele, õhutada ennetavate sisserändestrateegiate väljatöötamist, mis
oleksid kolmandate riikide kodanike integratsiooniprotsessi seisukohast
asjakohased ja toetaksid seda ning edendaksid kolmandate riikide kodanike
integratsiooni eeskätt liikmesriikide kohalikul ja piirkondlikul tasandil,
tugevdada liikmesriikide suutlikkust järgida õiglasi ja tõhusaid tagasipöördumisstrateegiaid
ning toetada partnerluse ja koostöö sisseseadmist kolmandate riikidega.
Täielikult teadvustatakse aga seda, et
sekkumine peab toimuma sobilikul tasandil ning liidu roll ei tohiks minna
kaugemale sellest, mis on vajalik. Nagu eelarve läbivaatamisel rõhutati, tuleks
„ELi eelarvet kasutada selleks, et rahastada ELi avalikke hüvesid ning
meetmeid, mida liikmesriigid ja piirkonnad ei saa ise rahastada või mille puhul
ELi eelarvest rahastamine saab kindlustada paremad tulemused”[7].
4.           MÕJU EELARVELE
Komisjoni
ettepanekus mitmeaastase finantsraamistiku kohta soovitatakse eraldada
aastateks 2014–2020 Varjupaiga- ja Rändefondile 3 869 miljonit eurot
(jooksevhindades). Soovituslikult tuleks rohkem kui 80 % sellest summast
(3 232 miljonit eurot) kasutada liikmesriikide riiklikeks programmideks,
samas kui 637 miljonit eurot haldab komisjon tsentraliseeritult, et rahastada
liidu meetmeid, erakorralist abi, Euroopa rändevõrgustikku, tehnilist abi ja
liidu ametite konkreetsete tegevuskohustuste täitmist.
Miljonit
eurot (jooksevhinnad)
 Varjupaiga- ja Rändefond || 3 869
 Riiklikud programmid || 3 232
 Eelarve täitmine tsentraliseeritult || 637
5.           ETTEPANEKU PÕHIELEMENDID
5.1.        Liikmesriikide jaoks
ettenähtud vahendid
Suurim osa fondi alusel kasutatavaid vahendeid
rakendatakse liikmesriikide programmide kaudu, mis hõlmavad tervet ajavahemikku
2014–2020. Selleks koosnevad liikmesriikidele fondi raames eraldatavad vahendid
põhisummast ja muutuvsummast. Pärast vahekokkuvõtte tegemist võib alates 2018.
eelarveaastast eraldada lisasummasid.
5.1.1.     Põhisumma
Põhisumma kindlaksmääramise aluseks on
värskeimad rändevooge käsitlevad kättesaadavad statistilised andmed, nagu
esmakordsete varjupaigataotluste arv, pagulasseisundi või täiendava kaitse
seisundi kohta tehtud positiivsed otsused, ümberasustatud pagulaste arv,
seaduslikult liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike arv ja vood,
riigiasutuste tehtud tagasisaatmisotsuste arv ja tegelike tagasipöördumiste arv[8]. Praegu kasutatakse samu
andmeid eraldiste arvutamiseks Euroopa Pagulasfondi, Euroopa Kolmandate Riikide
Kodanike Integreerimise Fondi ja Euroopa Tagasipöördumisfondi raames. Riiklike
programmide rakendamiseks vajaliku kriitilise massi tagamiseks eraldatakse
igale liikmesriigile täiendavalt minimaalselt 5 miljonit eurot.
Liikmesriikidele määratud sihtotstarbeliste
põhisummade põhjal algatatakse poliitikadialoog, millele järgneb mitmeaastane kavandamine,
et toetada piiratud arvu kohustuslikke liidu eesmärke (nt Euroopa ühise
varjupaigasüsteemi loomise tugevdamine varjupaigaküsimusi käsitleva liidu acquis’
tõhusa ja ühetaolise kohaldamise tagamise teel või taasintegreerimist hõlmava
vabatahtliku toetatud tagasipöördumise programmi loomine) ja lahendada iga
liikmesriigi erivajadusi.
5.1.2.     Muutuvsumma
Muutuvsumma eraldatakse pärast eespool
nimetatud poliitikadialoogi neile liikmesriikidele, kes on nõus töötama
sellistes tegevusvaldkondades, mis sõltuvad nende poliitilisest toetusest ja
soovist meetmeid võtta või suutlikkusest teha koostööd teiste liikmesriikidega.
See kehtib nii selliste erimeetmete rakendamisel nagu varjupaigataotluste ühine
menetlemine, ühised tagasisaatmisoperatsioonid ja ühiste rändekeskuste loomine
kui ka ümberasustamis- ja ümberpaigutamisoperatsioonide elluviimisel.
Seoses ümberasustamisega saavad liikmesriigid
pärast ümberasustamise valdkonnas liidu ühiste prioriteetide kehtestamist
võetud kohustuste põhjal iga kahe aasta tagant rahalisi stiimuleid (ühekordsed
maksed). Need otsustatakse eeskätt Euroopa Parlamendi ja nõukogu osalusel
toimuva poliitilise protsessi tulemusel ning kajastavad poliitikamuudatusi
riiklikul ja liidu tasandil. Selliste rahaliste stiimulitega püütakse täita
kahte eesmärki: kvantitatiivset, st märkimisväärselt suurendada
ümberasustatavate isikute praegust liiga väikest arvu, ja kvalitatiivset, st
tugevdada Euroopa mõõdet kindlaksmääratud ja dünaamiliste ühiste liidu
ümberasustamise prioriteetide rakendamise teel.
Peale selle saavad liikmesriigid samalaadsete
kohustuste võtmise põhjal korrapäraste ajavahemike tagant rahalisi stiimuleid
(ühekordsed maksed) rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamise eest.
5.1.3.     Vahepealne eraldis
Osa kasutatavaid vahendeid eraldatakse pärast
vahekokkuvõtte tegemist.
See võimaldab eraldada lisasummasid ühelt
poolt sellistele liikmesriikidele, kus rändevood on märkimisväärselt muutunud
ning kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemides esineb erivajadusi, ning teiselt
poolt sellistele liikmesriikidele, kes soovivad rakendada erimeetmeid. Lisasummade
eraldamise võib värskeimate poliitikaarengute põhjal läbi vaadata.
5.2.        Liidu ametid
Et asjaomaste liidu ametite pädevust ja
teadmisi siseküsimustes tõhusamalt kasutada, kavatseb komisjon kasutada
finantsmäärusega[9]
pakutavat võimalust delegeerida käesoleva määruse alusel kättesaadavate
vahendite piires konkreetsete ülesannete rakendamise sellistele ametitele nende
volituste piires ja kooskõlas nende tööprogrammiga. Käesolevas määruses
käsitletud ülesannete puhul puudutab see eelkõige Euroopa Varjupaigaküsimuste
Tugiametit ja Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö
juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) seoses nii ELis kui ka väljaspool
võetavate meetmetega, mis nõuavad varjupaiga- ja ebaseadusliku sisserändega
seotud küsimustes eriteadmisi.
5.3.        Kolmandates riikides või
seoses nendega võetavad meetmed
Fondist toetatakse meetmeid, mis on eelkõige
liidu huvides, millel on otsene mõju liidule ja liikmesriikidele ja millega
tagatakse vajalik järjepidevus liidu territooriumil rakendatavate meetmetega.
Otseselt arengule suunatud meetmeid fondist ei toetata. Selliste meetmete
rakendamisel taotletakse täielikku kooskõla liidu välistegevuse põhimõtete ja
üldeesmärkidega, mis on seotud asjaomase riigi või piirkonnaga.
2011/0366 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse Varjupaiga- ja Rändefond
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 2 ja artikli 79 lõikeid 2 ja 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud õigusakti eelnõu riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[10],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[11],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liidu eesmärk luua vabadusel, turvalisusel
ja õigusel rajanev ala tuleks saavutada muu hulgas ühiste meetmete kaudu,
millega kujundatakse liikmesriikide solidaarsusel põhinev ning kolmandate
riikide ja nende kodanike suhtes õiglane varjupaiga- ja sisserändepoliitika.
Euroopa Ülemkogu tunnistas oma 2. detsembri 2009. aasta kohtumisel vajadust
muuta rahaliste vahendite reguleerimisala ja kohaldamine ELis paindlikumaks ja
ühtsemaks, toetades seeläbi rände- ja varjupaigaküsimuste alase poliitika
väljatöötamist.
(2)
Et aidata kaasa liidu ühise varjupaiga- ja
sisserändepoliitika väljatöötamisele ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel
rajaneva ala tugevdamisele, võttes arvesse solidaarsuse, liikmesriikidevahelise
kohustuste jagamise ja kolmandate riikidega koostöö tegemise põhimõtteid,
tuleks käesoleva määrusega luua Varjupaiga- ja Rändefond (edaspidi „fond”).
(3)
Fond peaks rahalise abi kaudu väljendama
solidaarsust liikmesriikidega. See peaks tõhustama liitu suunduvate
rändevoogude tõhusat juhtimist valdkondades, kus ELi lisaväärtus oleks
maksimaalne, eeskätt jagades vastutust liikmesriikide vahel ning jagades vastutust
ja seades sisse koostöö kolmandate riikidega.
(4)
Ühetaolise ja kvaliteetse varjupaigapoliitika
tagamiseks ning kõrgetasemelise rahvusvahelise kaitse kohaldamiseks peaks fond
aitama kaasa Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tõhusale toimimisele, mis hõlmab
poliitika, õigusaktide, suutlikkuse suurendamise ning teiste liikmesriikide,
ELi ametite ja kolmandate riikidega koostöö tegemisega seotud meetmeid.
(5)
Asjakohane on toetada ja tõhustada liikmesriikide
jõupingutusi, et täielikult ja nõuetekohaselt rakendada varjupaigaküsimusi
käsitlevat ELi acquis’d, eelkõige varjupaigataotlejatele, ümberasustatud
isikutele ja rahvusvahelise kaitse saajatele sobilike vastuvõtutingimuste
pakkumiseks vastavalt nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile
2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja
kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel
rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta)[12], õiglaste ja tõhusate
varjupaigamenetluste rakendamiseks ning varjupaiga valdkonnas parima tava
edendamiseks, et kaitsta rahvusvahelist kaitset vajavate isikute õigusi ja
võimaldada liikmesriikide varjupaigasüsteemide tõhusat toimimist.
(6)
Fondist peaks olema võimalik piisavalt toetada
liikmesriikide ühiseid jõupingutusi parima tava kindlakstegemisel, jagamisel ja
edendamisel ning tõhusate koostööstruktuuride loomisel, et parandada Euroopa
ühise varjupaigasüsteemi raames otsuste tegemise kvaliteeti.
(7)
Fond peaks täiendama ja tugevdama Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrusega (EL) nr 439/2010[13] loodud Euroopa
Varjupaigaküsimuste Tugiameti tegevust, et kooskõlastada liikmesriikide
praktilist koostööd varjupaigavaldkonnas, toetada liikmesriike, kelle
varjupaigasüsteem on eriti suure surve all, ning aidata rakendada Euroopa ühist
varjupaigasüsteemi.
(8)
Fond peaks toetama liidu ja liikmesriikide
jõupingutusi, mis on seotud varjupaigapoliitika väljatöötamise, järelevalve
ning hindamise suutlikkuse suurendamisega, võttes arvesse nende kohustusi, mis
tulenevad liidu kehtivatest õigusaktidest.
(9)
Fond peaks toetama liikmesriikide jõupingutusi
pakkuda pagulastele ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) kohaselt ümberasustamisõigust
omavatele põgenikele oma territooriumil rahvusvahelist kaitset ja püsivaid
lahendusi, näiteks ümberasustamisvajaduste hindamine ja asjaomaste isikute
toomine oma territooriumile, et anda neile kindel õiguslik seisund ja edendada
nende tulemuslikku integreerimist.
(10)
Fondist tuleks toetada kohustuste jagamist, viies rahvusvahelist
kaitset taotlevad ja saavad isikud ühest liikmesriigist teise.
(11)
Liidu varjupaigapoliitika oluline osa on partnerlus
ja koostöö kolmandate riikidega, millega tagatakse varjupaika või muud
rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute sissevoolu piisav juhtimine. Selleks
et tagada võimalikult varases etapis rahvusvahelise kaitse ja püsivate
lahenduste kättesaadavus, sealhulgas piirkondlike kaitseprogrammide[14] raames, peaks fond hõlmama
liidu jõulist ümberasustamist käsitlevat osa.
(12)
Integratsiooniprotsessi parandamiseks ja
toetamiseks Euroopa ühiskondades peaks fond hõlbustama seaduslikku rännet liitu
vastavalt liikmesriikide majanduslikele ja sotsiaalsetele vajadustele ning aitama
alustada integratsiooniprotsessi ettevalmistamist juba liitu saabuvate
kolmandate riikide kodanike päritoluriigis.
(13)
Tõhususe ja suurima lisaväärtuse saavutamiseks
peaks fondi tegevus olema sihipärasem ning toetama järjepidevaid strateegiaid,
mis on kavandatud konkreetselt kolmandate riikide kodanike integratsiooni
edendamiseks kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil. Selliseid strateegiaid
peaksid rakendama peamiselt kohalikud või piirkondlikud asutused ja
valitsusvälised osalejad, aga ka riigiasutused, kui liikmesriigi konkreetne
halduskorraldus seda nõuab. Rakendusorganisatsioonidel peaks olema võimalik
valida mitme meetme hulgast enda olukorraga kõige sobivamad.
(14)
Tervikliku integratsiooni tagamiseks peaks
integratsioonimeetmeid laiendama ka pagulastele, varjupaigataotlejatele või muu
rahvusvahelise kaitse saajatele, võttes arvesse selliste sihtrühmade eripära.
(15)
Kolmandate riikide kodanike integreerimist
käsitleva Euroopa Liidu poliitika järjepidevuse tagamiseks peaksid fondi abil
rahastatavad meetmed olema konkreetsed ning täiendama Euroopa Sotsiaalfondist
rahastatavaid meetmeid. Sellega seoses tuleks liikmesriikide ametiasutustelt,
kes vastutavad fondi rakendamise eest, nõuda koostöö- ja
koordinatsioonimehhanismide sisseseadmist liikmesriikide poolt Euroopa
Sotsiaalfondi meetmete haldamiseks määratud ametiasutustega.
(16)
Fond peaks toetama liikmesriike selliste strateegiate
kehtestamisel, millega korraldatakse kolmandate riikide kodanike seaduslikku
rännet ning suurendatakse liikmesriikide suutlikkust töötada välja, rakendada,
jälgida ja hinnata üldiselt kõiki sisserände- ja integratsioonistrateegiaid,
-poliitikaid ja -meetmeid, sealhulgas liidu õigusakte. Samuti tuleks fondiga
toetada teabe ja parimate tavade vahetamist ning koostööd nii eri ametiasutuste
vahel kui ka teiste liikmesriikidega.
(17)
Liit peaks jätkama ja laiendama
liikuvuspartnerluste kui kolmandate riikidega rände juhtimisel tehtava koostöö
peamise strateegilise, laiahaardelise ja pikaajalise raamistiku kasutamist. Fond
peaks toetama liikuvuspartnerluste raames nii liidus kui ka kolmandates
riikides võetavaid meetmeid, mille eesmärk on järgida liidu vajadusi ja
prioriteete, eelkõige meetmeid, millega tagatakse rahastamise järjepidevus nii
liidus kui ka kolmandates riikides.
(18)
Asjakohane on jätkata liikmesriikide jõupingutuste
toetamist ja edendamist tagasipöördumise haldamise kõikide aspektide
parandamisel, et jätkuvalt õiglaselt ja tõhusalt rakendada ühiseid
tagasipöördumisnõudeid, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
detsembri 2008. aasta direktiivis 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta
liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike
tagasisaatmisel[15].
Fondiga tuleks edendada tagasipöördumisstrateegiate väljatöötamist riigi
tasandil ning meetmeid, mis toetavad nende tõhusat rakendamist kolmandates
riikides.
(19)
Vabatahtliku tagasipöördumise, sealhulgas selliste
isikute vabatahtliku tagasipöördumise jaoks, kes ei ole kohustatud
territooriumilt lahkuma, tuleks ette näha stiimulid, näiteks sooduskohtlemine
suurema tagasipöördumisabi näol. Selline vabatahtlik tagasipöördumine on nii
tagasipöördujate kui kulutõhususe seisukohast ka ametiasutuste huvides.
Liikmesriike tuleks ärgitada eelistama vabatahtlikku tagasipöördumist.
(20)
Poliitika vaatepunktist on vabatahtlik ja
sunniviisiline tagasipöördumine aga omavahel seotud ja toetavad teineteist ning
liikmesriike tuleks ergutada parandama tagasipöördumise haldamisel nende kahe
viisi vastastikust täiendavust. Sunniviisiline tagasipöördumine on vajalik
liidu sisserände- ja varjupaigapoliitika ning liikmesriikide sisserände- ja
varjupaigasüsteemide ühtsuse tagamiseks. Seega on sunniviisiline
tagasipöördumise võimalus selle poliitika edukuse ja õigusriigi tagamise
eelduseks, mis omakorda on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala
loomise seisukohast esmatähtis. Seetõttu peaks fond toetama liikmesriikide
meetmeid sunniviisilise tagasipöördumise lihtsustamiseks.
(21)
Tingimata on vajalik, et fond toetaks
tagasipöördujatele suunatud konkreetseid meetmeid tagasipöördumise sihtriigis,
et tagada tulemuslik heades tingimustes tagasipöördumine oma päritolulinna või -piirkonda
ja toetada nende püsivat taasintegreerumist oma kogukonda.
(22)
Liidu tagasivõtulepingud on liidu
tagasipöördumispoliitika lahutamatu osa ja tõhusa rändevoogude juhtimise keskne
vahend, mis hõlbustab ebaseaduslike rändajate kiiret tagasipöördumist.
Sellistel lepingutel on tähtis osa dialoogis ja koostöös kolmandate riikidega,
mis on ebaseaduslike rändajate päritolu- või transiidiriigid, ning nende
rakendamist kolmandates riikides tuleks toetada riigi ja liidu tasandi tagasipöördumisstrateegiate
tõhususe huvides.
(23)
Fond peaks täiendama ja tugevdama nõukogu 26.
oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2004[16] loodud Euroopa Liidu
liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri
(Frontex) tegevust, mille üks ülesanne on tagada vajalik toetus liikmesriikide
ühiste tagasipöördumisoperatsioonide korraldamiseks ning määrata kindlaks
parimad tavad reisidokumentide hankimiseks ja liikmesriikide territooriumil
ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasipöördumiseks.
(24)
Fondi rakendamisel tuleks täielikult kinni pidada
Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustest ja põhimõtetest. Eelkõige
tuleks rahastamiskõlblike meetmete puhul arvesse võtta kaitsetute isikute
eriolukorda, suunates eritähelepanu ja sihipäraseid lahendusi eeskätt saatjata
alaealistele ja muudele ohustatud alaealistele.
(25)
Fondist toetatavad kolmandates riikides ja nendega
seoses elluviidavad meetmed peaksid tagama sünergia ja sidususe väljaspool
liitu liidu geograafilistest ja temaatilistest välisabivahenditest toetatavate
muude meetmetega. Eelkõige tuleks selliste meetmete rakendamisel taotleda
täielikku kooskõla liidu välistegevuse põhimõtete ja üldeesmärkide ning
asjaomase riigi või piirkonnaga seotud välispoliitikaga. Nende eesmärk ei
tohiks olla toetada otseselt arengule suunatud meetmeid ja need peaksid
vajaduse korral täiendama välisabivahenditest antavat rahalist abi. Kooskõla
tuleks tagada ka liidu humanitaarabipoliitikaga, eelkõige seoses erakorralise
abi rakendamisega.
(26)
Suur osa fondi raames kasutatavatest vahenditest
tuleks objektiivsete kriteeriumide põhjal jaotada proportsionaalselt iga
liikmesriigi kohustustega, mis tulenevad tema jõupingutustest rändevoogude
juhtimisel. Selleks tuleks kasutada rändevooge käsitlevaid värskeimaid
kättesaadavaid statistilisi andmeid, nagu esmakordsete varjupaigataotluste arv,
pagulasseisundi või täiendava kaitse seisundi kohta tehtud positiivsed otsused,
ümberasustatud pagulaste arv, seaduslikult liikmesriikides elavate kolmandate
riikide kodanike arv, nende kolmandate riikide kodanike arv, kes on mõnelt
liikmesriigilt saanud loa elada selle liikmesriigi territooriumil,
riigiasutuste tehtud tagasisaatmisotsuste arv ja tegelike tagasipöördumiste arv[17].
(27)
Kuigi igale liikmesriigile on asjakohane eraldada
värskeimatel kättesaadavatel statistilistel andmetel põhinev summa, tuleks osa
fondi raames kasutatavatest vahenditest jaotada ka selliste erimeetmete
rakendamiseks, mis nõuavad liikmesriikide koostööd ja annavad märkimisväärset ELi
lisaväärtust, ning liidu ümberasustamisprogrammi ja ümberpaigutamise
rakendamiseks.
(28)
Selleks tuleks käesoleva määrusega koostada fondi
vahendite saamise tingimustele vastavate erimeetmete loetelu. Täiendavad
summad tuleks eraldada nendele liikmesriikidele, kes kohustuvad neid
erimeetmeid rakendama.
(29)
Arvestades liidu ümberasustamisprogrammi
järkjärgulist loomist peaks fond andma rahalise stiimulina (ühekordsed maksed)
sihtotstarbelist abi iga ümberasustatud pagulase kohta.
(30)
Selleks et suurendada liidu jõupingutuste mõju
pagulastele kaitse pakkumisel ja maksimeerida ümberasustamise strateegilist
mõju ümberasustamist kõige enam vajavate isikute senisest parema hõlmatuse
kaudu, tuleks liidu tasandil sõnastada iga kahe aasta tagant ühised
prioriteedid ümberasustamise valdkonnas, lähtudes käesolevas määruses osutatud
üldkategooriatest.
(31)
Arvestades pagulaste teatavate kategooriate erilist
kaitsetust, peaksid nad olema alati hõlmatud liidu ühiste prioriteetidega
ümberasustamise valdkonnas.
(32)
Võttes arvesse liidu ümberasustamise valdkonna
ühistes prioriteetides kehtestatud ümberasustamisvajadusi, tuleb pakkuda
täiendavaid rahalisi stiimuleid ka teatavast rahvusest isikute või isikute
teatavatesse geograafilistesse piirkondadesse ümberasustamise puhul, aga ka
ümberasustatavate isikute erikategooriate puhul, kui ümberasustamist peetakse
kõige sobilikumaks viisiks täita nende erivajadusi.
(33)
Liikmesriikide solidaarsuse suurendamiseks ja
vastutuse paremaks jagamiseks, eriti varjupaigataotlejate voogudest enim
mõjutatud liikmesriikide puhul, tuleks samalaadne rahalistel stiimulitel
põhinev mehhanism luua ka rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamiseks.
(34)
Rändevoogudes toimuvate märkimisväärsete
muudatustega arvestamiseks ning liikmesriikide varjupaiga- ja
vastuvõtusüsteemidega seotud vajaduste rahuldamiseks tuleks koostada
vahekokkuvõte. Selleks tuleks luua finantsreserv, mida jaotataks vahekokkuvõtte
tegemise ajal.
(35)
Fondist antav toetus on tõhusam ja annab suuremat
lisaväärtust juhul, kui käesolevas määruses määratakse kindlaks piiratud arv
kohustuslikke eesmärke, mida tuleb järgida igas liikmesriigis koostatud
programmi raames, võttes arvesse iga liikmesriigi olukorda ja vajadusi.
(36)
Solidaarsuse suurendamiseks on tähtis anda fondi
erakorralisteks olukordadeks ettenähtud vahenditest erakorralise abi vormis
lisatoetust, et lahendada liikmesriikides või kolmandates riikides hädaolukordi,
millega kaasneb suur rändesurve, või ümberasustatud isikute massilise
sissevoolu korral vastavalt nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivile
2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute
massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste
tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel[18].
(37)
Käesoleva määrusega tuleks tagada nõukogu 14. mai
2008. aasta otsusega 2008/381/EÜ (Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta)[19] loodud Euroopa rändevõrgustiku
tegevuse jätkumine ja näha ette selle toetamiseks vajalik rahaline abi
kooskõlas selle käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja ülesannetega.
(38)
Seetõttu tuleks otsus 2008/381/EÜ kehtetuks
tunnistada.
(39)
Liikmesriikidele ümberasustamise ja/või
ümberpaigutamise eest ühekordsete maksetena eraldatavate rahaliste stiimulite
eesmärki arvesse võttes ja kuna need moodustavad üksnes väikese osa tegelikest
kuludest, tuleks käesolevas määruses sätestada teatavad erandid kulude rahastamiskõlblikkuse
eeskirjadest.
(40)
Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse
sätteid, mis käsitlevad ümberasustamise ja ümberpaigutamisega seotud
ühekordseid makseid, või erimeetmete või liidu ühiste ümberasustamise
prioriteetide kindlaksmääramist, tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta
vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290. Eriti
oluline on, et komisjon korraldaks oma ettevalmistustöö käigus asjaomaseid
konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud
õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide
üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(41)
Käesoleva määruse sätete ühtse, tõhusa ja õigeaegse
kohaldamise tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid
volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[20].
(42)
Liidu eelarvevahendite kasutamine peaks olema
suunatud tegevusele, kus liidu sekkumine võib anda lisaväärtust võrreldes
liikmesriikide eraldi tegutsemisega. Kuna Euroopa Liidul on liikmesriikidest
paremad võimalused luua raamistik liidu solidaarsuse väljendamiseks
rändevoogude juhtimisel, peaks käesoleva määruse alusel antav rahaline toetus
eelkõige tugevdama riikide ja liidu suutlikkust selles valdkonnas.
(43)
Fondi juhtimiseks ja rakendamiseks peaks see
moodustama osa ühtsest raamistikust, mis koosneb käesolevast määrusest ning
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) […/...], millega kehtestatakse
Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja
selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted
[21].
(44)
Et käesoleva määruse eesmärki, nimelt aidata
kooskõlas ühise varjupaiga-, täiendava või ajutise kaitse poliitika ja ühise
sisserändepoliitikaga vabadusel, turvalisusel ja õigusel põhineva ala raames
kaasa liidu rändevoogude tõhusale juhtimisele, ei suuda liikmesriigid piisaval
määral saavutada ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta
meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse
põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte
kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust
kaugemale.
(45)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta
otsus nr 573/2007/EÜ, millega luuakse Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013,[22] tuleks kehtetuks tunnistada.
(46)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta
otsus nr 575/2007/EÜ, millega asutatakse Euroopa Tagasipöördumisfond aastateks
2008–2013,[23]
tuleks kehtetuks tunnistada.
(47)
Nõukogu 25. juuni 2007. aasta otsus
2007/435/EÜ, millega asutatakse Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike
Integreerimise Fond aastateks 2007–2013,[24]
tuleks kehtetuks tunnistada.
(48)
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise
lepingule lisatud protokolli (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta
vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt ja
ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist [ei osale
Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega
kohaldatav / on Iirimaa teatanud soovist osaleda käesoleva määruse
vastuvõtmises ja kohaldamises].
(49)
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise
lepingule lisatud protokolli (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta
vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt ja
ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist [ei osale
Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes
siduv ega kohaldatav / on Ühendkuningriik teatanud soovist osaleda käesoleva
määruse vastuvõtmises ja kohaldamises].
(50)
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise
lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2
kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema
suhtes siduv ega kohaldatav,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Eesmärk ja reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega luuakse ajavahemikuks
1. jaanuarist 2014 – 31. detsembrini 2020 Varjupaiga- ja Rändefond (edaspidi
„fond”).
2. Käesolevas määruses sätestatakse:
(a)
rahalise toetuse eesmärgid ja rahastamiskõlblikud
meetmed;
(b)
rahastamiskõlblike meetmete rakendamise üldine
raamistik;
(c)
kasutatavad rahalised vahendid ja nende jaotamine;
(d)
liidu ühiste ümberasustamise prioriteetide
kehtestamise põhimõtted ja mehhanism;
(e)
Euroopa rändevõrgustiku eesmärgid, ülesanded ja
koosseis.
3. Käesoleva määrusega nähakse ette määruses
(EL) nr …/... [horisontaalne määrus] sätestatud eeskirjade kohaldamine.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
(b)
„ümberasustamine” – protsess, mille käigus viiakse
kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud, kelle seisund on
määratletud 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooniga ja kellel on
lubatud elada pagulasena ühes liikmesriigis, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti
taotlusel, mille aluseks on isiku vajadus rahvusvahelise kaitse järele,
kolmandast riigist mõnda liikmesriiki, kus neil lubatakse elada, kui neil on
üks järgmistest staatustest:
i)        pagulasseisund direktiivi 2004/83/EÜ
artikli 2 punkti d tähenduses või
ii)       staatus, mis annab isikule siseriikliku
ja liidu õiguse alusel samasugused õigused ja eelised kui pagulasseisund;
(c)
„ümberpaigutamine” – protsess, mille käigus viiakse
artikli 4 lõike 1 punktides a ja b osutatud isikud neile rahvusvahelise kaitse
andnud liikmesriigist mõnda teise liikmesriiki, kus neile antakse samaväärne
kaitse, või mille käigus viiakse artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud
kategooriasse kuuluvad isikud liikmesriigist, kes vastutab nende taotluse
läbivaatamise eest, mõnda teise liikmesriiki, kus nende rahvusvahelise kaitse
saamise taotlus läbi vaadatakse;
(d)
„kolmanda riigi kodanik” – isik, kes ei ole liidu
kodanik aluslepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses;
(e)
„saatjata alaealine” – alla 18aastane kolmanda
riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes saabub või saabus liikmesriigi
territooriumile tema eest asjaomase liikmesriigi õiguse või tavade kohaselt
vastutava täiskasvanuta, niikaua kui selline täiskasvanu ei ole teda tegelikult
oma hoole alla võtnud; see mõiste hõlmab ka alaealist, kes on jäänud saatjata
pärast sisenemist liikmesriikide territooriumile;
(f)
„pereliikmed” – kõik ülalpeetavad alanevad või
ülenevad sugulased, sealhulgas adopteeritud lapsed, abikaasa või nõuetekohaselt
tõendatud pikaajalises suhtes või registreeritud kooselus olev elukaaslane, kui
see on asjaomase liikmesriigi õiguse alusel kohaldatav;
(g)
„eriolukord” – olukord, mis tuleneb järgmisest:
i)        ühes või mitmes liikmesriigis esinev suur
rändesurve, mida iseloomustab kolmandate riikide kodanike ulatuslik ja
ebaproportsionaalne sisseränne, millega kaasneb märkimisväärne ja pakiline
koormus nende vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskustele ning varjupaigasüsteemidele
ja -menetlustele;
ii)       ajutise kaitse rakendamine direktiivi
2001/55/EÜ tähenduses või
iii)      suur rändesurve kolmandates riikides,
kuhu pagulased jäävad näiteks poliitiliste sündmuste või konfliktide tõttu.
Artikkel 3
Eesmärgid
1. Fondi üldeesmärk on aidata vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames kaasa liitu saabuvate rändevoogude
tõhusale juhtimisele kooskõlas ühise varjupaiga-, täiendava või ajutise kaitse
poliitika ja ühise sisserändepoliitikaga.
2. Üldeesmärgi raames toetab fond järgmiste
konkreetsete eesmärkide saavutamist:
(a)
tugevdada ja arendada Euroopa ühist varjupaigasüsteemi,
sealhulgas selle välismõõdet.
Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
arvestatakse selliseid näitajaid nagu varjupaigataotlejate vastuvõtu tingimuste
ja varjupaigamenetluste kvaliteedi parandamise, taotluste heakskiitmise määra liikmesriikidevahelise
ühtlustamise ja liikmesriikide ümberasustamisega seoses tehtud pingutuste
suurendamise tase;
(b)
toetada seaduslikku sisserännet liitu kooskõlas
liikmesriikide majanduslike ja sotsiaalsete vajadustega ning edendada
kolmandate riikide kodanike, sealhulgas varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise
kaitse saajate tulemuslikku integreerimist.
Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
arvestatakse selliseid näitajaid nagu kolmandate riikide kodanike tööjõuturul,
hariduses ja demokraatlikes protsessides osalemise suurenemise tase;
(c)
edendada liikmesriikides õiglasi ja tõhusaid tagasipöördumisstrateegiaid,
keskendudes eelkõige tagasipöördumise püsivusele ja tulemuslikule päritoluriiki
tagasivõtmisele.
Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
arvestatakse selliseid näitajaid nagu tagasipöördunud isikute arv;
(d)
suurendada solidaarsust ja vastutuse jagamist
liikmesriikide vahel, pöörates tähelepanu eeskätt rändajate ja varjupaigataotlejate
voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele.
Kõnealuse eesmärgi saavutamise hindamisel
arvestatakse selliseid näitajaid nagu liikmesriikide vastastikuse abi andmise
suurenemise (sealhulgas praktilise koostöö ja ümberpaigutamise kaudu) tase.
Artikkel 4
Sihtrühmad
1. Fondiga rahastatakse meetmeid, mis on
suunatud ühele või mitmele järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:
(a)
kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta
isikud, kelle seisund on määratletud Genfi konventsiooniga ja kellel on lubatud
elada pagulasena ühes liikmesriigis;
(b)
kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta
isikud, kes saavad täiendavat kaitset direktiivi 2004/83/EÜ tähenduses;
(c)
kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta
isikud, kes on taotlenud üht punktides a ja b osutatud kaitse seisundit;
(d)
kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta
isikud, kes saavad ajutist kaitset direktiivi 2001/55/EÜ tähenduses;
(e)
kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta
isikud, keda liikmesriiki ümber asustatakse või kes on liikmesriiki ümber
asustatud;
(f)
kolmandate riikide kodanikud, kes elavad
liikmesriigis seaduslikult või kes on saamas õigust liikmesriigis seaduslikult
elada;
(g)
kõik kolmanda riigi territooriumil viibivad
kolmandate riikide kodanikud, kes järgivad siseriiklikus õiguses sätestatud konkreetseid
lahkumiseelseid meetmeid ja/või tingimusi, sealhulgas liikmesriigi ühiskonda
integreerumise suutlikkusega seotud tingimusi;
(h)
kõik kolmandate riikide kodanikud, kes ei ole veel
saanud lõplikku eitavat vastust taotlusele liikmesriigis viibida, seaduslikult
elada ja/või saada seal rahvusvahelist kaitset ning kes võivad otsustada
kasutada vabatahtliku tagasipöördumise võimalust, tingimusel et nad ei ole
saanud uut kodakondsust ega ole selle liikmesriigi territooriumilt lahkunud;
(i)
kõik kolmandate riikide kodanikud, kellel on õigus
liikmesriigis viibida või seaduslikult elada või kellele laieneb seal
rahvusvaheline kaitse direktiivi 2004/83/EÜ tähenduses või ajutine kaitse
direktiivi 2001/55/EÜ tähenduses ning kes on otsustanud kasutada vabatahtliku
tagasipöördumise võimalust, tingimusel et nad ei ole saanud uut kodakondsust
ega selle liikmesriigi territooriumilt lahkunud;
(j)
kõik kolmandate riikide kodanikud, kes ei vasta või
enam ei vasta liikmesriiki sisenemise ja/või seal viibimise tingimustele.
2. Kui see on asjakohane, kuuluvad sihtrühma
ka eespool osutatud isikute pereliikmed niivõrd, kuivõrd kohaldatakse samu
tingimusi.
II PEATÜKK
EUROOPA ÜHINE VARJUPAIGASÜSTEEM
Artikkel 5
Vastuvõtu- ja varjupaigasüsteemid
1. Artikli 3 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud
konkreetse eesmärgi raames ning võttes arvesse määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus
kokkulepitud tulemusi, toetab fond artikli 4 lõike 1 punktides a–e osutatud
isikutele suunatud meetmeid, mis on seotud eelkõige järgmisega:
(a)
materiaalse abi, hariduse, koolituse, tugiteenuste,
tervishoiuteenuste ja psühholoogilise abi pakkumine;
(b)
sotsiaalabi, haldus- ja/või õigusformaalsustega
seotud teabe või abi pakkumine ning teabe või nõustamise pakkumine seoses
varjupaigamenetluse võimalike tulemustega, sealhulgas seoses selliste
aspektidega nagu vabatahtlik tagasipöördumine;
(c)
õigusabi ja keelelise abi andmine;
(d)
eritoetus sellistele kaitsetutele isikutele nagu
alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad,
alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid, raske füüsilise
haiguse, vaimuhaiguse või traumajärgse stressi all kannatavad inimesed ning
piinamise või vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud
jõhkrat psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda;
(e)
teave kohalikele kogukondadele ning koolituse
pakkumine kohalike ametiasutuste töötajatele, kes suhtlevad vastuvõetud
isikutega;
(f)
artikli 9 lõikes 1 sätestatud loetelusse kuuluvate
integratsioonimeetmete pakkumine, kui see on seotud artikli 4 lõike 1 punktides
a–e osutatud isikute vastuvõtmisega.
2. Uutes liikmesriikides, kes ühinevad liiduga
alates 1. jaanuarist 2013, ja liikmesriikides, kus majutusinfrastruktuuri või
-teenuste valdkonnas esineb konkreetseid struktuurseid puudujääke, võib fond
peale lõikes 1 loetletud rahastamiskõlblike meetmete toetada ka meetmeid, mille
eesmärk on:
(a)
majutusinfrastruktuuri ja -teenuste loomine,
väljaarendamine ja täiustamine;
(b)
haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine
ning töötajate ja asjaomaste õigusasutuste personali koolitamine, et tagada
varjupaigataotlejatele sujuv juurdepääs varjupaigamenetlustele ning selliste
menetluste tõhusus ja kvaliteet.
Artikkel 6
Liikmesriikide suutlikkus töötada
välja, jälgida ja hinnata oma varjupaigapoliitikat
Artikli 3 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud
konkreetse eesmärgi raames ning võttes arvesse määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus
kokkulepitud tulemusi, on rahastamiskõlblikud eelkõige järgmised meetmed:
(a)
meetmed, mis suurendavad liikmesriikide suutlikkust
koguda, analüüsida ja levitada andmeid ja statistikat varjupaigamenetluste,
vastuvõtusuutlikkuse ning ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmete kohta;
(b)
meetmed, mis otseselt toetavad varjupaigapoliitika
hindamist, näiteks riigisisesed mõjuhinnangud, sihtrühmades korraldatavad
küsitlused, näitajate väljatöötamine ja võrdlusuuringud.
Artikkel 7
Ümberasustamine ja ümberpaigutamine
Artikli 3 lõike 2 punktides a ja d kindlaksmääratud
konkreetse eesmärgi raames ning võttes arvesse määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus
kokkulepitud tulemusi, toetab fond eelkõige järgmisi artikli 4 punktis e
osutatud isikute ümberasustamisega seotud meetmeid ja/või artikli 4 lõike 1
punktides a–c osutatud isikute ümberpaigutamisega seotud meetmeid:
(a)
riiklike ümberasustamis- ja
ümberpaigutamisprogrammide loomine ja arendamine;
(b)
asjakohase infrastruktuuri ja teenuste loomine,
millega tagatakse ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmete sujuv ja tõhus
rakendamine;
(c)
kolmandate riikide ja/või teiste liikmesriikide
külastamiseks vajalike struktuuride ja süsteemide sisseseadmine ning töötajate
koolitamine, et korraldada vestlusi ning arstlikku ja julgeolekukontrolli;
(d)
võimalike ümberasustamis- ja/või
ümberpaigutamisjuhtumite hindamine liikmesriigi pädevate asutuste poolt,
näiteks kolmandate riikide ja/või teiste liikmesriikide külastamine, vestlused
ning arstlik ja julgeolekukontroll;
(e)
lahkumiseelne tervisekontroll ja ravi,
lahkumiseelse materiaalse abi pakkumine, lahkumiseelsed teavitamismeetmed ning
reisi korraldamine, sealhulgas saatjapoolsete meditsiiniteenuste osutamine;
(f)
saabumisel antav teave ja abi, sealhulgas
tõlketeenused;
(g)
infrastruktuuri ja teenuste tugevdamine
piirkondlike kaitseprogrammide rakendamiseks määratud riikides.
III PEATÜKK
KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKE
INTEGREERIMINE JA SEADUSLIK RÄNNE
Artikkel 8
Sisseränne ja lahkumiseelsed meetmed
Selleks et hõlbustada seaduslikku rännet liitu
ning valmistada artikli 4 lõike 1 punktis g osutatud isikud paremini ette
vastuvõtvasse ühiskonda integreerumiseks, on artikli 3 lõike 2 punktis b
kindlaksmääratud konkreetse eesmärgi raames ning määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus
kokkulepitud tulemusi arvesse võttes rahastamiskõlblikud eelkõige järgmised
päritoluriigis võetavad meetmed:
(a)
teabepaketid ja teadlikkuse suurendamise
kampaaniad, sealhulgas kasutajasõbraliku side- ja infotehnoloogia ning
veebisaitide kaudu;
(b)
oskuste ja kvalifikatsiooni hindamine ning oskuste
ja kvalifikatsiooni läbipaistvuse ja samaväärsuse parandamine päritoluriikides;
(c)
kutseõpe;
(d)
laiahaardelised kodakondsusteemalised kursused ja
keeleõpe.
Artikkel 9
Kohaliku
ja piirkondliku tasandi integratsioonimeetmed
1. Artikli 3 lõike 2 punktis b
kindlaksmääratud konkreetse eesmärgi raames võetakse rahastamiskõlblikke
meetmeid järjepidevate strateegiate raamistikus, mida rakendavad
valitsusvälised organisatsioonid, kohalikud ja/või piirkondlikud asutused ning
mis on kavandatud konkreetselt artikli 4 lõike 1 punktides a–g osutatud isikute
integreerimiseks vastavalt kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil. Sellega
seoses hõlmavad rahastamiskõlblikud meetmed eelkõige järgmist:
(a)
asjaomaste integratsioonistrateegiate
väljatöötamine ja arendamine, sealhulgas vajaduste analüüs ning näitajate ja
hindamise täiustamine;
(b)
nõu ja abi sellistes valdkondades nagu majutus,
elatusvahendid, haldusalane ja õiguslik juhendamine, meditsiiniline,
psühholoogiline ja sotsiaalhooldus, lapsehooldus;
(c)
meetmed, millega kolmandate riikide kodanikele
tutvustatakse vastuvõtvat ühiskonda ja mis võimaldavad neil sellega kohaneda,
saada teavet oma õigustest ja kohustustest, osaleda ühiskondlikus ja
kultuurielus ning saada osa Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sõnastatud
väärtustest;
(d)
meetmed, mis on suunatud haridusele, sealhulgas
keeleõppele, ja esialgsed meetmed tööturule pääsemise hõlbustamiseks;
(e)
meetmed isikuvastutuse suurendamiseks ja kolmandate
riikide kodanikele omal jõul toimetuleku võimaldamiseks;
(f)
meetmed, mis toetavad sisukat kontakti ja
tulemuslikku dialoogi kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva ühiskonna
vahel, ning meetmed vastuvõtvas ühiskonnas tunnustuse saavutamise
suurendamiseks, sealhulgas meedia kaasamise teel;
(g)
meetmed, mis toetavad avalike ja eraõiguslike
teenuste kasutamisel kolmandate riikide kodanikele nii võrdse juurdepääsu kui
ka võrdsete tulemuste tagamist, sealhulgas selliste teenuste kohandamine
asjaajamiseks kolmandate riikide kodanikega;
(h)
rakendusorganisatsioonide suutlikkuse suurendamine,
sealhulgas kogemuste ja hea tava vahetamine ning võrgustike tegevus.
2. Lõikes 1 loetletud meetmetes võetakse
arvesse erivajadusi, mis võivad esineda sellistel eri kategooriatesse
kuuluvatel kolmandate riikide kodanikel ja nende pereliikmetel nagu isikud, kes
sisenevad riiki või elavad seal töötamise, füüsilisest isikust ettevõtjana
töötamise või perekonnaga taasühinemise eesmärgil, samuti rahvusvahelise kaitse
saajad, varjupaigataotlejad, ümberasustatud või ümberpaigutatud isikud ning kaitsetud
rändajate rühmad, eelkõige alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed,
eakad inimesed, rasedad, alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid
ning piinamise või vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud
muud jõhkrat psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda.
3. Lõikes 1 osutatud meetmed võivad vajaduse
korral hõlmata liikmesriigi rändetaustaga kodanikke, st kodanikke, kellel
vähemalt üks vanem (st ema või isa) on kolmanda riigi kodanik.
4. Lõikes 1 osutatud meetmete kavandamiseks ja
rakendamiseks hõlmavad määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artiklis
12 osutatud partnerlused liikmesriikide poolt Euroopa Sotsiaalfondi meetmete
haldamiseks määratud ametiasutusi.
Artikkel 10
Suutlikkuse suurendamise meetmed
Artikli 3 lõike 2 punktis b kindlaksmääratud
konkreetse eesmärgi raames ning võttes arvesse määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus
kokkulepitud tulemusi, on rahastamiskõlblikud eelkõige meetmed, mille eesmärk
on:
(a)
koostada seaduslikku rännet edendavaid
strateegiaid, et hõlbustada paindlike riiki lubamise menetluste väljatöötamist
ja rakendamist, toetades muu hulgas liikmesriike liidu rändeõiguse
rakendamisel, aga ka liikmesriikide ja kolmandate riikide tööhõivebüroode ja
tööturuasutuste vahelist koostööd, konsultatsiooniprotsesse asjaomaste
sidusrühmadega ning seoses tööturgude vajadustega konkreetsetele rahvustele või
kolmandate riikide kodanikele suunatud lähenemisviiside kohta eksperdiarvamuste
kogumist või teabe vahetust;
(b)
suurendada liikmesriikide suutlikkust töötada
välja, rakendada, jälgida ja hinnata oma sisserändestrateegiaid, -poliitikat ja
-meetmeid valitsuse eri tasanditel ja ametkondades, eelkõige nende suutlikkust
koguda, analüüsida ja levitada andmeid ja statistikat rändemenetluste ja
-voogude ja elamislubade kohta ning töötada välja järelevalvevahendid,
hindamiskavad, näitajad ja võrdlusuuringud asjaomaste strateegiate tulemuste
mõõtmiseks;
(c)
suurendada avalikke ja erasektori teenuseid
pakkuvate rakendusorganisatsioonide, sealhulgas haridusasutuste teadlikkust eri
kultuuridest, edendada kogemuste ja hea tava vahetamist, koostööd ja võrgustike
tegevust;
(d)
moodustada jätkusuutlikke organisatsioonilisi
struktuure integratsiooni ja mitmekesisuse haldamiseks eelkõige asjaomaste
sidusrühmade vahelise koostöö kaudu, mis võimaldab valitsuse eri tasandite
ametnikel saada kiiresti teavet muude liikmesriikide kogemuste ja parimate
tavade kohta ning võimaluse korral vahendeid koondada;
(e)
toetada kohaliku ja piirkondliku tasandi
integratsioonistrateegiate aluseks olevat vastastikuse integratsiooni
kahesuunalist dünaamilist protsessi, töötades välja platvormid kolmandate
riikide kodanikega konsulteerimiseks, sidusrühmade vaheliseks teabevahetuseks
ning kultuuridevaheliseks ja religioosseks dialoogiks kolmandate riikide
kodanike kogukondade vahel ja/või selliste kogukondade ja vastuvõtva ühiskonna
vahel ja/või selliste kogukondade ning poliitiliste ja otsuseid tegevate
asutuste vahel.
IV PEATÜKK
TAGASIPÖÖRDUMINE
Artikkel 11
Tagasipöördumismenetlustega kaasnevad
meetmed
Artikli 3 lõike 2 punktis c kindlaksmääratud
konkreetse eesmärgi raames ning võttes arvesse määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus
kokkulepitud tulemusi, toetab fond artikli 4 lõike 1 punktides h–j osutatud
isikutele suunatud meetmeid, mis on seotud eelkõige järgmisega:
(a)
majutusinfrastruktuuri või -teenuste ning
vastuvõtu- või kinnipidamistingimuste loomine ja täiustamine;
(b)
haldusstruktuuride ja -süsteemide sisseseadmine
ning töötajate koolitamine, et tagada sujuv tagasipöördumismenetlus;
(c)
materiaalse abi, tervishoiuteenuste ja
psühholoogilise abi pakkumine;
(d)
sotsiaalabi, haldus- ja/või õigusformaalsustega
seotud teabe või abi ning muu teabe või nõustamise pakkumine;
(e)
õigusabi ja keelelise abi andmine;
(f)
eritoetus sellistele kaitsetutele isikutele nagu
alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad,
alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid ning piinamise või
vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud jõhkrat
psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda.
Artikkel 12
Tagasipöördumismeetmed
Artikli 3 lõike 2 punktis c kindlaksmääratud
konkreetse eesmärgi raames ning võttes arvesse määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus
kokkulepitud tulemusi, toetab fond artikli 4 lõike 1 punktides h–j osutatud
isikutele suunatud meetmeid, mis on seotud eelkõige järgmisega:
(a)
koostöö kolmandate riikide konsulaaresinduste ja
sisserändeasutustega, et hankida reisidokumente, hõlbustada repatrieerimist ja
tagada tagasivõtmine;
(b)
toetatud vabatahtliku tagasipöördumise meetmed,
sealhulgas tervisekontroll ja arstiabi, reisi korraldamine, rahaline toetus,
nõustamine ning abi enne ja pärast tagasipöördumist;
(c)
taasintegreerimise käivitamiseks vajalikud meetmed
seoses tagasipöördunu isikliku arenguga, näiteks rahalised stiimulid, koolitus,
abi väljaõppel ja töökoha leidmisel ning stardiabi majandustegevuse
alustamiseks;
(d)
hooned ja teenused kolmandates riikides, millega
tagatakse sobilik ajutine majutus ja vastuvõtt saabumisel;
(e)
eritoetus sellistele kaitsetutele isikutele nagu
alaealised, saatjata alaealised, puudega inimesed, eakad inimesed, rasedad,
alaealiste lastega üksikvanemad, inimkaubanduse ohvrid ning piinamise või
vägistamise ohvrid või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud jõhkrat
psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda.
Artikkel 13
Praktiline koostöö ja suutlikkuse suurendamise
meetmed
Artikli 3 lõike 2 punktis c kindlaksmääratud
konkreetse eesmärgi raames ning võttes arvesse määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 13 sätestatud poliitikadialoogi käigus
kokkulepitud tulemusi, on rahastamiskõlblikud eelkõige järgmised meetmed:
(a)
meetmed tagasipöördumist korraldavate
liikmesriikide teenistuste vahelise operatiivkoostöö edendamiseks ja
tugevdamiseks, sealhulgas seoses kolmandate riikide konsulaaresinduste ja
sisserändeasutustega tehtava koostööga;
(b)
meetmed liikmesriikide ja kolmandate riikide
tagasipöördumist korraldavate teenistuste vahelise koostöö toetamiseks,
sealhulgas meetmed, millega tugevdatakse kolmandate riikide suutlikkust
tagasivõtulepingute raames sellist tagasivõtmise ja taasintegreerimise alast tegevust
teostada;
(c)
meetmed, millega suurendatakse suutlikkust töötada
välja tõhus ja jätkusuutlik tagasipöördumispoliitika, eelkõige sihtriikide
olukorda käsitleva teabe vahetamise, parima tava, kogemuste jagamise ning
liikmesriikide vahendite koondamise teel;
(d)
meetmed, mis suurendavad suutlikkust koguda,
analüüsida ning levitada andmeid ja statistikat tagasipöördumismenetluste ja
-meetmete, vastuvõtu ja kinnipidamise suutlikkuse, sunniviisilise ja
vabatahtliku tagasipöördumise, järelevalve ja taasintegreerimise kohta;
(e)
meetmed, mis aitavad otseselt
tagasipöördumispoliitikat hinnata, näiteks riiklikud mõjuhinnangud, sihtrühmade
uuringud, näitajate väljatöötamine ja võrdlusuuringud.
V PEATÜKK
FINANTS-
JA RAKENDUSRAAMISTIK
Artikkel 14
Koguvahendid
ja rakendamine
1. Käesoleva määruse rakendamise koguvahendid
on 3 869 miljonit eurot.
2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad
fondi iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.
3. Koguvahendeid rakendatakse järgmiselt:
(a)
riiklike programmide kaudu kooskõlas artikliga 20;
(b)
liidu meetmete kaudu kooskõlas artikliga 21;
(c)
erakorralise abi kaudu kooskõlas artikliga 22;
(d)
Euroopa rändevõrgustiku kaudu kooskõlas artikliga
23;
(e)
tehnilise abi kaudu kooskõlas artikliga 24.
4. Käesoleva määruse alusel kasutatavaid
koguvahendeid rakendatakse koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise
alusel kooskõlas [uue finantsmääruse[25]
artikli 55 lõike 1 punktiga b], välja arvatud artiklis 21 osutatud liidu
meetmete, artiklis 22 osutatud erakorralise abi, artiklis 23 osutatud Euroopa rändevõrgustiku
ja artiklis 24 osutatud tehnilise abi puhul.
5. Koguvahendeid kasutatakse soovituslikult
järgmiselt:
(a)
3 232 miljonit eurot liikmesriikide riiklike
programmide jaoks;
(b)
637 miljonit eurot liidu meetmete, Euroopa
rändevõrgustiku, erakorralise abi ja komisjoni tehnilise abi jaoks.
Artikkel 15
Vahendid liikmesriikide rahastamiskõlblikeks
meetmeteks
1. Liikmesriikidele eraldatakse soovituslikult
3 232 miljonit eurot järgmiselt:
(a)
2 372 miljonit eurot vastavalt I lisale;
(b)
700 miljonit eurot artiklis 16 osutatud erimeetmetega
seotud jaotusmehhanismi alusel artiklis 17 nimetatud liidu
ümberasustamisprogrammiks ja artiklis 18 osutatud ümberpaigutamiseks;
(c)
160 miljonit eurot vahekokkuvõtte alusel alates
2018. eelarveaastast, et võtta arvesse olulisi muudatusi rändevoogudes ja/või
lahendada komisjoni kindlaksmääratud erivajadusi, nagu on ette nähtud artiklis
19.
2. Lõike 1 punktis b nimetatud summast
toetatakse:
(a)
II lisas loetletud erimeetmeid;
(b)
artikli 4 punktis e osutatud isikute
ümberasustamist ja/või artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud isikute
ümberpaigutamist.
Artikkel 16
Vahendid erimeetmeteks
1. Artikli 15 lõike 2 punkti a kohase
lisasumma võib liikmesriikidele eraldada tingimusel, et see on programmis
selleks sihtotstarbeliselt ette nähtud ja et seda kasutatakse erimeetmete
rakendamiseks. Kõnealused erimeetmed on loetletud II lisas.
2. Poliitika arengu arvessevõtmiseks antakse
komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et
II lisa vahekokkuvõtte tegemise ajal läbi vaadata. Kui selleks on olemas
kasutatavad vahendid, võivad liikmesriigid saada erimeetmete läbivaadatud
loetelu alusel lisasumma, nagu on sätestatud lõikes 1.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud lisasummad
eraldatakse liikmesriikidele individuaalsete rahastamisotsustega, millega nende
riiklik programm määruse EL nr .../... [horisontaalne määrus] artiklites 14 ja
15 sätestatud menetluse kohaselt vahekokkuvõtte tegemise ajal heaks kiidetakse
või läbi vaadatakse. Asjaomaseid summasid kasutatakse üksnes nimetatud erimeetmete
rakendamiseks.
Artikkel 17
Vahendid liidu
ümberasustamisprogrammiks
1. Peale artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt
arvutatud eraldise saavad liikmesriigid iga kahe aasta tagant artikli 15 lõike
2 punktiga b ettenähtud lisasumma, mille aluseks on ühekordne makse 6 000
eurot iga ümberasustatud isiku kohta.
2. Lõikes 1 osutatud ühekordset makset
suurendatakse 10 000 euroni iga isiku kohta, kes on ümberasustatud
kooskõlas liidu ühiste prioriteetidega ümberasustamise valdkonnas, mis on
kehtestatud vastavalt lõigetele 3 ja 4 ning loetletud III lisas.
3. Komisjonile antakse õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et täpsustada iga kahe aasta
tagant liidu ühiseid prioriteete ümberasustamise valdkonnas järgmiste
üldkategooriate põhjal:
–
piirkondlike kaitseprogrammide rakendamiseks
määratud riikidest või piirkondadest pärinevad isikud;
–
isikud, kes pärinevad ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku
Ameti koostatud ümberasustamisvajaduste prognoosis nimetatud riigist või
piirkonnast, kus liidu ühistel meetmetel oleks kaitsevajaduste rahuldamisel
märkimisväärne mõju;
–
ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti koostatud
ümberasustamiskriteeriumidega hõlmatud erikategooriasse kuuluvad isikud.
4. Järgmised kaitsetud pagulasterühmad on igal
juhul hõlmatud liidu ühiste prioriteetidega ümberasustamise valdkonnas ning nende
eest on õigus saada lõikega 2 ettenähtud ühekordset makset:
–
ohustatud naised ja lapsed;
–
saatjata alaealised;
–
selliste terviseprobleemidega isikud, mida saab
lahendada üksnes ümberasustamise teel;
–
isikud, kes õigusliku või füüsilise kaitsega seotud
põhjustel vajavad erakorralist ja kiiret ümberasustamist.
5. Kui liikmesriik asustab isiku ümber rohkem
kui ühe lõigetes 1 ja 2 osutatud kategooria alusel, tehakse talle ühekordne
makse selle isiku eest vaid ühel korral.
6. Komisjon kehtestab rakendusaktidega ELi
ümberasustamisprogrammile vahendite eraldamise mehhanismi ajakava ja muud
rakendustingimused artikli 27 lõikes 2 osutatud korras.
7. Lõikes 1 osutatud lisasummad eraldatakse
liikmesriikidele iga kahe aastat tagant, esimest korda individuaalsete
rahastamisotsustega, millega nende riiklik programm määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 14 sätestatud menetluse kohaselt heaks
kiidetakse, ja hiljem nende riikliku programmi heakskiitmise otsusele lisatava
rahastamisotsusega. Kõnealuseid summasid ei kanta üle muudele riikliku
programmiga hõlmatud meetmetele.
8. Liidu ümberasustamisprogrammi eesmärkide
tõhusaks saavutamiseks antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte kooskõlas artikliga 26, et lõigetes 1 ja 2 osutatud ühekordseid
makseid kasutatavate vahendite piires vajaduse korral korrigeerida.
Artikkel 18
Vahendid ümberpaigutamiseks
1. Peale artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt
arvutatud eraldise saavad liikmesriigid vajaduse korral artikli 15 lõike 2
punktiga b ettenähtud lisasumma, mille aluseks on ühekordne makse 6 000
eurot iga ümberpaigutatud isiku kohta.
2. Komisjon kehtestab ümberpaigutamiseks
ettenähtud vahendite eraldamise mehhanismi ajakava ja muud rakendustingimused artikli
26 lõikes 2 osutatud korras.
3. Lõikes 1 osutatud lisasummad eraldatakse
liikmesriikidele korrapäraselt, esimest korda individuaalsete
rahastamisotsustega, millega nende riiklik programm määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 14 sätestatud menetluse kohaselt heaks
kiidetakse, ja hiljem nende riikliku programmi heakskiitmise otsusele lisatava
rahastamisotsusega. Kõnealuseid summasid ei kanta üle muudele riikliku
programmiga hõlmatud meetmetele.
4. Liikmesriikide solidaarsuse ja vastutuse
jagamise eesmärkide tõhusaks saavutamiseks antakse komisjonile õigus võtta
vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et lõikes 1 osutatud
ühekordseid makseid kasutatavate vahendite piires korrigeerida.
Artikkel 19
Vahekokkuvõtte alusel eraldatavad
vahendid
1. Artikli 15 lõike 1 punktis c osutatud summa
eraldamiseks hindab komisjon 31. maiks 2017 liikmesriikide vajadusi seoses
nende varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemidega, nende rändevoogude olukorda
ajavahemikul 2014–2016 ja oodatavat arengut.
Oma hinnangus kasutab komisjon muu hulgas
Eurostatilt, Euroopa rändevõrgustikult ja Euroopa Varjupaigaküsimuste
Tugiametilt saadud ning Frontexi riskianalüüsi põhjal kogutud teavet.
Nimetatud analüüsi põhjal määrab komisjon
kindlaks varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemidega ning liikmesriikide rändesurvega
seotud erivajaduste taseme, liites järgmiselt kindlaksmääratud tegurid:
(a)
varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemid:
i)        koefitsient 1 erivajaduste puudumise
korral;
ii)       koefitsient 1,5 keskmiste erivajaduste
korral;
iii)      koefitsient 3 suurte erivajaduste
korral;
(b)
rändesurve:
i)        koefitsient 1 erisurve puudumise korral;
ii)       koefitsient 1,5 keskmise erisurve
korral;
iii)      koefitsient 3 suure erisurve korral.
2. Selle mudeli põhjal määrab komisjon
rakendusaktidega kindlaks, millised liikmesriigid saavad lisasumma, ning
kehtestab jaotustabeli olemasolevate vahendite jagamiseks nende liikmesriikide
vahel kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud menetlusega.
Artikkel 20
Riiklikud programmid
1. Oma programmidega, mida kontrollitakse ja
mis kiidetakse heaks kooskõlas määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus]
artikliga 14, taotlevad liikmesriigid eelkõige järgmiste eesmärkide saavutamist:
(a)
tugevdada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomist
varjupaigaküsimusi käsitleva liidu acquis’ tõhusa ja ühetaolise
kohaldamise tagamise teel;
(b)
toetada liidu ümberasustusprogrammi loomist ja
väljatöötamist, pakkudes kolmandatesse riikidesse jäänud pagulastele püsivaid
lahendusi, eelkõige kooskõlas liidu ühiste prioriteetidega ümberasustamise
valdkonnas;
(c)
kehtestada ja töötada välja kohaliku/piirkondliku
tasandi integratsioonistrateegiad, mis hõlmaksid kahesuunalise dünaamilise
protsessi erinevaid tahke, lahendaksid rändajate mitmesuguste kategooriate
erivajadusi ning looksid tõhusad partnerlused kõikide sidusrühmade vahel;
(d)
töötada välja taasintegreerimist hõlmavad toetatud
vabatahtliku tagasipöördumise programmid.
2. Liikmesriigid tagavad, et kõik kõnealusest
fondist toetatavad meetmed on kooskõlas liidu varjupaika ja sisserännet
käsitleva acquis'ga, isegi kui asjaomased meetmed ei ole nende suhtes
siduvad ega kohaldatavad.
Artikkel 21
Liidu meetmed
1. Komisjoni algatusel võib fondi kasutada
artiklis 3 osutatud üldiste ja konkreetsete eesmärkidega seotud
riikidevaheliste meetmete või liidu erihuvidele vastavate meetmete
rahastamiseks.
2. Selleks et olla rahastamiskõlblikud, peavad
liidu meetmed eelkõige toetama:
(a)
liidu koostöö edendamist liidu õiguse ja hea tava
rakendamisel varjupaiga, sealhulgas ümberasustamise ja ümberpaigutamise, ning
seadusliku rände, sealhulgas kolmandate riikide kodanike integreerimise ja
tagasipöördumise valdkonnas;
(b)
selliste riikidevaheliste koostöövõrgustike ja
katseprojektide, sealhulgas innovaatiliste projektide loomist, mis põhinevad
kahes või enamas liikmesriigis asuvate organite riikidevahelistel
partnerlussuhetel, et edendada innovatsiooni ning lihtsustada kogemuste ja hea
tava vahetamist;
(c)
uuringuid varjupaiga-, sisserände-, integratsiooni-
ja tagasipöördumisalaste liidusiseste võimalike uute koostöövormide ning
asjaomase liidu õiguse kohta, teabe levitamist ja vahetamist parima tava ning
kõikide muude varjupaiga-, sisserände-, integratsiooni- ja tagasipöördumise
aspektide kohta, sealhulgas liidu poliitikaprioriteetide propageerimine;
(d)
ühiste statistiliste vahendite, meetodite ja
näitajate väljatöötamist liikmesriikide poolt, et mõõta varjupaiga, sisserände,
integratsiooni ja tagasipöördumise valdkonnas aset leidvat poliitika arengut;
(e)
varjupaiga- ja sisserändepoliitika rakendamiseks
vajalike ettevalmistavate ja järelevalvemeetmete, haldus- ja tehnilise toe ning
hindamismehhanismi väljatöötamist;
(f)
koostööd kolmandate riikidega, eelkõige
tagasivõtulepingute rakendamise, liikuvuspartnerluste ja piirkondlike
kaitseprogrammide raames.
3. Käesolevas artiklis osutatud meetmeid
rakendatakse kooskõlas määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artikliga
7.
Artikkel 22
Erakorraline abi
1. Fondist antakse rahalist abi
kiireloomuliste konkreetsete vajaduste rahuldamiseks hädaolukordades.
2. Erakorralist abi rakendatakse kooskõlas
määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artikliga 8.
Artikkel 23
Euroopa rändevõrgustik
1. Fondiga toetatakse Euroopa
rändevõrgustikku ja nähakse ette selle tegevuseks ning edasiseks arenguks
vajalikud rahalised vahendid.
2. Euroopa rändevõrgustiku eesmärk on:
(a)
tegutseda rände- ja varjupaigaküsimustes liidu
nõuandekomisjonina, tehes nii riigi kui ka liidu tasandil koostööd
liikmesriikide, akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna, mõttekodade ja
muude liidu/rahvusvaheliste üksuste esindajatega ning kooskõlastades nende
tegevust;
(b)
rahuldada liidu institutsioonide ja liikmesriikide
rände- ja varjupaigaalase teabega seotud vajadusi, esitades rände- ja
varjupaigaküsimuste kohta ajakohast, objektiivset, usaldusväärset ja
võrreldavat teavet, et toetada Euroopa Liidu poliitika kujundamist nendes
valdkondades;
(c)
edastada punktis b osutatud teavet üldsusele.
3. Oma eesmärkide saavutamiseks Euroopa
rändevõrgustik:
(a)
kogub ja vahetab mitmesugustest allikatest,
sealhulgas koosolekute, elektrooniliste vahendite, ühiste uuringute ja
sihtotstarbeliste küsitluste teel saadud ajakohaseid, objektiivseid,
usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid;
(b)
analüüsib punktis a osutatud andmeid, sealhulgas
võimalusi parandada nende võrreldavust, ning esitab need eelkõige
poliitikakujundajatele hõlpsalt kättesaadavas vormis;
(c)
koostab ja avaldab korrapäraseid aruandeid liidu ja
liikmesriigi olukorra kohta rände- ja varjupaiga valdkonnas;
(d)
pakub enda koostatud andmete esitamise kaudu
üldsusele rände- ja varjupaigaküsimuste kohta objektiivset ja erapooletut
teavet.
4. Euroopa rändevõrgustik, Euroopa
Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja Frontex tagavad, et nende tegevus on järjepidev
ja kooskõlastatud.
5. Euroopa rändevõrgustiku moodustavad:
(a)
komisjon, kes kooskõlastab Euroopa rändevõrgustiku
tööd ja tagab eelkõige liidu rände- ja varjupaigavaldkonna poliitikaprioriteetide
sobilikul viisil kajastamise;
(b)
juhtorgan, kes annab poliitilisi suuniseid ja
kiidab heaks Euroopa rändevõrgustiku tegevuse ning kuhu kuulub komisjon ja üks
esindaja igast liikmesriigist, Euroopa Parlamendist ning teistest asjakohastest
üksustest;
(c)
liikmesriikide määratud riiklikud kontaktpunktid,
mis koosnevad kõik vähemalt kolmest eksperdist, kellel on rände- ja
varjupaigaalased teadmised, mis hõlmavad ka poliitikakujundamist, õigust,
teadusuuringuid ja statistikat, ning kes kooskõlastavad artikli 19 lõikes 1
osutatud tegevust ja annavad sellesse riikide panuse, et tagada kõikide
asjakohaste sidusrühmade osalemine;
(d)
muud asjaomased riikide ja liidu tasandi rände- ja
varjupaigavaldkonna üksused.
6. Komisjon kehtestab artikli 27 lõikes
2 sätestatud korras rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad Euroopa
rändevõrgustiku toimimiseks.
7. Euroopa rändevõrgustiku jaoks fondi
iga-aastastest eraldistest kättesaadavaks tehtav summa ja tööprogramm, milles
on sätestatud võrgustiku tegevuse prioriteedid, võetakse vastu artikli 27
lõikes 3 sätestatud korras ja võimaluse korral kombineeritakse neid liidu
meetmete ja erakorralise abi tööprogrammiga.
8. Euroopa rändevõrgustiku tegevuseks antakse
kooskõlas finantsmäärusega tehnilist abi vastavalt vajadusele kas riiklikele
kontaktpunktidele antava toetuse vormis või riigihankelepinguga.
Artikkel 24
Tehniline abi
1. Komisjoni algatusel ja/või nimel võidakse
igal aastal kasutada kuni 2,5 miljoni euro ulatuses fondi vahendeid tehniliseks
abiks kooskõlas määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus] artikliga 10.
2. Liikmesriigi algatusel antakse fondist kuni
5 % liikmesriigile eraldatud kogusummast riikliku programmiga seotud
tehniliseks abiks kooskõlas määruse (EL) nr .../... [horisontaalne määrus]
artikliga 20.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 25
Ümberasustamise ja ümberpaigutamisega
seotud ühekordseid makseid käsitlevad erisätted
Erandina määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artiklis 18 sätestatud kulude rahastamiskõlblikkuse
eeskirjadest, eelkõige seoses ühekordsete summade ja kindlasummaliste maksetega,
kehtib käesoleva määruse kohaselt liikmesriikidele ümberasustamise ja/või
ümberpaigutamise eest eraldatud ühekordsete maksete puhul järgmine:
–
need vabastatakse nõudest, et need peavad lähtuma
statistilistest või ajaloolistest andmetest, ning
–
need antakse tingimusel, et isik, kellega seoses
ühekordne makse eraldati, ka tegelikult asustati ja/või paigutati ümber
kooskõlas käesoleva määrusega.
Artikkel 26
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu
delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Käesolevas määruses osutatud delegeeritud
volitused antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse
jõustumisest. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt sama pikaks
ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab
selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku
lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
käesolevas määruses osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste
delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta
juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
5. Käesoleva määruse alusel vastuvõetud
delegeeritud õigusakt jõustub, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe
kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest esitanud selle kohta
vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist
teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Euroopa
Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 27
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab määruse (EL) nr .../...
[horisontaalne määrus] artikli 55 lõikega 1 loodud varjupaiga-, rände- ja
turvalisusküsimuste ühiskomitee.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 28
Läbivaatamine
Komisjoni ettepaneku põhjal vaatavad Euroopa
Parlament ja nõukogu käesoleva määruse läbi hiljemalt 30. juuniks 2020.
Artikkel 29
Määruse (EL) nr .../... [horisontaalne
määrus] kohaldamine
Fondi suhtes kohaldatakse [määruse (EL) nr
.../.../] sätteid.
Artikkel 30
Kehtetuks tunnistamine
Alates 1. jaanuarist 2014 tunnistatakse
kehtetuks järgmised otsused:
(a)
otsus nr 573/2007/EÜ;
(b)
otsus nr 575/2007/EÜ;
(c)
otsus 2007/435/EÜ;
(d)
otsus 2008/381/EÜ.
Artikkel 31
Üleminekusätted
1. Käesolev määrus ei mõjuta asjaomaste
projektide ja aastaprogrammide ega komisjoni poolt otsuste nr 573/2007/EÜ, nr
575/2007/EÜ ja 2007/435/EÜ või mõne muu 31. detsembril 2013 abi suhtes
kohaldatava õigusakti alusel heakskiidetud abi andmise jätkamist ega muutmist,
sealhulgas täielikku ega osalist tühistamist, kuni nende projektide ja
aastaprogrammide lõpetamiseni.
Käesolev määrus ei mõjuta komisjoni poolt
otsuse 2008/381/EÜ või mõne muu 31. detsembril 2013 abi suhtes kohaldatava
õigusakti alusel heakskiidetud finantstoetuse andmise jätkamist ega muutmist,
sealhulgas täielikku ega osalist tühistamist.
2. Komisjon võtab käesoleva määruse alusel
kaasrahastamise otsuste vastuvõtmisel arvesse kõiki meetmeid, mis on otsuste nr
573/2007/EÜ, nr 575/2007/EÜ, nr 2007/435/EÜ ja nr 2008/381/EÜ alusel vastu
võetud enne [Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev] ja mis avaldavad
finantsmõju kaasrahastamisega hõlmatud ajavahemikul.
3. Komisjoni poolt ajavahemikul
1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 heakskiidetud
kaasrahastamiseks määratud summad, mille kohta ei ole komisjonile lõpparuande
esitamise tähtajaks meetmete lõpetamiseks nõutavaid dokumente saadetud,
vabastab komisjon automaatselt kulukohustustest 31. detsembril 2017 ning
alusetult makstud summad makstakse tagasi.
4. Kohtumenetluste või peatava toimega
halduskaebuste tõttu peatatud meetmetega seotud summasid ei võeta automaatselt
vabastatud kulukohustuste summa arvutamisel arvesse.
Artikkel 32
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I LISA
Vahendite soovituslik mitmeaastane
jagunemine aastatel 2014–2020 liikmesriikide lõikes
II LISA
Artikli 16 kohane erimeetmete loetelu
(1)
Liidus pagulastele mõeldud transiidi- ja
menetluskeskuste loomine ja arendamine, eelkõige ümberasustamistoimingute
toetamiseks koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga.
(2)
Peamistele transiidiriikidele suunatud ja näiteks
kindlate rühmade kaitseprogramme või teatavaid varjupaigataotluste
kontrollimise menetlusi hõlmavate varjupaigamenetluste kättesaadavusega seotud
uue lähenemisviisi kehtestamine koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga.
(3)
Liikmesriikide ühisalgatused integratsiooni
valdkonnas, näiteks võrdlusuuringud, eksperdihinnangud või Euroopa moodulite
katsetamine muu hulgas seoses keeleoskuse omandamise või tutvustusprogrammide
korraldamisega.
(4)
Ühisalgatused uute lähenemisviiside kindlakstegemiseks
ja rakendamiseks seoses algetapi menetluste ja saatjata alaealiste kaitse
tingimustega.
(5)
Ühised tagasipöördumisoperatsioonid, sealhulgas
ühismeetmed liidu tagasivõtulepingute rakendamiseks.
(6)
Ühised taasintegreerimise projektid päritoluriikides,
et tagada püsiv tagasipöördumine, ning ühismeetmed, millega suurendada
kolmandate riikide suutlikkust rakendada liidu tagasivõtulepinguid.
(7)
Ühisalgatused perekonna taasühinemiseks ja saatjata
alaealiste taasintegreerimiseks nende päritoluriikides.
(8)
Ühiste rändekeskuste loomine kolmandates riikides
ning ühisprojektid liikmesriikide ja kolmandate riikide tööhõivebüroode ja
tööturuasutuste koostöö edendamiseks.
III LISA
Loetelu liidu ühistest prioriteetidest
ümberasustamise valdkonnas aastatel 2014–2015
(1)
Piirkondlik kaitseprogramm Ida-Euroopas (Valgevene,
Moldova, Ukraina);
(2)
Piirkondlik kaitseprogramm Aafrika Sarvel
(Djibouti, Kenya, Jeemen);
(3)
Piirkondlik kaitseprogramm Põhja-Aafrikas (Egiptus,
Liibüa, Tuneesia);
(4)
Ida-Aafrika järvede piirkonna pagulased;
(5)
Iraagi pagulased Süürias, Liibanonis, Jordaanias;
(6)
Iraagi pagulased Türgis.
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus:
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise ABM/ABB
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus:

Teatis „Avatud
ja turvalise Euroopa loomine: siseasjade eelarve aastateks 2014–2020”;
Ettepanek:
määrus, millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö,
kuritegevuse tõkestamise ja piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse
vastu võitlemise rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted;
Ettepanek:
määrus, millega luuakse Varjupaiga- ja Rändefond;

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise ABM/ABB struktuurile[26]

Praegu
rubriik 3, jaotis 18 – Siseasjad
Tulevased
mitmeaastased finantsperspektiivid: Rubriik 3 (Julgeolek ja kodakondsus) –
„Rände- ja varjupaigafond”
Ettepaneku/algatuse liik
þ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet (siseasjade rahastamine aastatel 2014–2020)
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist/ettevalmistavast meetmest[27]
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus käsitleb
ümbersuunatud meedet

1.3.
Eesmärgid
1.3.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Siseasjade
poliitika lõplik eesmärk on luua sisepiirideta ala, kuhu ELi ja kolmandate
riikide kodanikud võivad siseneda ja kus nad saavad ringi liikuda, elada ja
töötada, tuues kaasa uusi ideid, kapitali, teadmisi ja uuendusi või täites
lünki riikide tööturul, olles kindlad, et nende õigusi austatakse ja nende
turvalisus on tagatud. Selle eesmärgi saavutamisel on ülimalt tähtis teha
koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Siseasjade
poliitika kasvavat tähtsust on kinnitatud Stockholmi programmis ja selle
tegevuskavas, mille rakendamine on strateegiline prioriteet ning mis hõlmab nii
selliseid valdkondi nagu ränne (seaduslik ränne ja integratsioon,
varjupaigaküsimused, ebaseaduslik ränne ja tagasipöördumine), turvalisus
(terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus ja nende tõkestamine
ning politseikoostöö) ning välispiiri haldamine (sealhulgas viisapoliitika) kui
ka nimetatud poliitikavaldkondade välist mõõdet. Lissaboni leping võimaldab
liidul põhjalikumalt reageerida kodanike igapäevastele muredele vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Siseasjade poliitika prioriteete, eelkõige
kolmandate riikide kodanike integreerimist, tuleks samuti vaadelda seoses
seitsme juhtalgatusega, mis esitati Euroopa 2020 strateegias, mille
eesmärk on aidata Euroopa Liidul tulla välja praegusest finants- ja
majanduskriisist ning saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv.
Varjupaiga- ja
Rändefondist antakse rahalist abi, mida on vaja liidu siseasjade eesmärkide
tulemuslikuks saavutamiseks.

1.3.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Varjupaiga- ja Rändefond
a)         Tugevdada
ja arendada Euroopa ühist varjupaigasüsteemi, sealhulgas selle välismõõdet;
b)         toetada
seaduslikku sisserännet liitu kooskõlas liikmesriikide majanduslike ja
sotsiaalsete vajadustega ning edendada kolmandate riikide kodanike, sealhulgas
varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate tulemuslikku
integreerimist;
c)         tugevdada
liikmesriikides õiglasi ja tõhusaid tagasisaatmisstrateegiaid, keskendudes
eelkõige tagasipöördumise püsivusele ja tulemuslikule päritoluriiki
tagasivõtmisele;
d)         tõhustada
solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel, pöörates tähelepanu
eeskätt rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud
liikmesriikidele.
Asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise süsteemile: 18 03 (Euroopa Pagulasfond, erakorralise abi meetmed ja Euroopa
Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond) ja 18 02 (niivõrd kui
Euroopa Tagasipöördumisfond on seotud).

1.3.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.
Ettepaneku
mõju toetusesaajatele/sihtrühmale on üksikasjalikult kirjeldatud mõjuhinnangu
punktis 4.1.2.
Üldiselt on
rahastamise igal tasandil ja eelarve täitmise iga viisi puhul sisse viidud lihtsustamisel
selgelt kasulik mõju rahastamise juhtimisprotsessidele.
Varjupaiga- ja
Rändefondist saavad peamiselt toetust asjaomaste õigusaktide või poliitika
rakendamise eest vastutavad liikmesriikide asutused ning samuti rahvusvahelised
organisatsioonid või varjupaiga- ja rändeküsimustega tegelevad valitsusvälised
organisatsioonid (vastuvõtumenetlused, integratsioonimeetmed ja
tagasipöördumisoperatsioonid).
Muudatustest
kasu saavad sihtrühmad on varjupaigataotlejad, rahvusvahelise kaitse saajad,
ümberasustatud põgenikud ja teised kolmandate riikide kodanikud, kes saabuvad
ELi erinevatel põhjustel ja kellel on erinevad vajadused (nt majanduslikud
põhjused, perekonna taasühinemine, saatjata alaealised jne). Sihtrühmadeni
jõudmine on nüüd lihtsam, kuna erinevate rändevoogude juhtimise meetmete
koondamine ühte fondi muudab juurdepääsu rahastamisele lihtsamaks (üks vastutav
asutus, parem nähtavus ja selgem sekkumise ulatus) ning võimaldab toetust anda
paindlikumalt (nt mitmele sihtrühmale suunatud samalaadne meede). Samuti
laiendatakse sekkumise ulatust, mis hõlmab kogu rändeahelat koos erinevate
sihtrühmadega, sealhulgas laiendatud sihtrühmi, st kolmandate riikide teise
põlvkonna kodanikud, kelle ema või isa on kolmanda riigi kodanik.

1.3.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Tulenevalt
vajadusest pidada poliitikadialoogi enne riiklike programmide väljatöötamist,
ei ole praeguses etapis võimalik kehtestada kindlaid näitajaid, mida saaks
kasutada eelmainitud konkreetsete eesmärkide saavutamise mõõtmiseks.
Varjupaiga ja rändevaldkonna näitajate hulka
kuuluvad varjupaika vastuvõtu tingimuste ja varjupaigamenetluste kvaliteedi
parandamise tase, taotluste heakskiitmise määra suurem ühtlustamine liikmesriikide
vahel ja liikmesriikide ümberasustamisega seoses tehtud pingutused, kolmandate
riikide kodanike tööjõuturul, hariduses ja demokraatlikes protsesside osalemise
suurenemise tase, tagasipöördunud isikute arv ja liikmesriikide vastastikuse
abi andmise suurenemise (sealhulgas praktilise koostöö ja ümberpaigutamise
kaudu) tase.

1.4.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.4.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Ajavahemikul
2014–2020 on EL siseasjade valdkond endiselt vastamisi suurte raskustega.
Arvestades demograafilisi muutusi, tööturu struktuuri ja oskustööjõu pärast
toimuva konkurentsi muutusi, on tulevikkuvaatav seadusliku sisserände ja
integratsioonipoliitika ülitähtis ELi konkurentsivõime ja sotsiaalse sidususe
süvendamisel, et rikastada meie ühiskonda ja luua kõikidele võimalusi. ELil
tuleb igakülgselt tegeleda ebaseadusliku rändega ja võidelda inimkaubanduse
vastu. Samal ajal tuleb olla jätkuvalt solidaarne nendega, kes vajavad
rahvusvahelist kaitset. Turvalisema ja tõhusama, meie väärtushinnanguid
kajastava Euroopa ühise varjupaigasüsteemi arendamine on jätkuvalt
prioriteetne.
Selle eesmärgi
saavutamisel on ülimalt tähtis teha koostööd kolmandate riikide ja
rahvusvaheliste organisatsioonidega. Hiljutised sündmused Põhja-Aafrikas
näitavad, kui tähtis on, et ELil oleks terviklik ja koordineeritud
lähenemisviis rände-, piiri- ja julgeolekuküsimustele. Seega tuleb täielikus
kooskõlas liidu välispoliitikaga tugevdada ELi siseasjade poliitika üha
suureneva tähtsusega välismõõdet.

1.4.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Rändevoogude
ja julgeolekuriskide juhtimine seab meie ette raskused, millega liikmesriigid
üksi ei suuda toime tulla. See on valdkond, kus ELi eelarve kasutamine annab
ilmselget lisaväärtust.
Mõned
liikmesriigid kannavad rasket koormat, mis tuleneb nende geograafilisest
asukohast ja nende hallatavast Euroopa Liidu välispiiri pikkusest.
Liikmesriikide vahel solidaarsuse ning vastutuse õiglase jagamise põhimõte on
seega varjupaiga ja rände ühise poliitika keskmes. ELi eelarves on vahendid
selle põhimõtte finantskoormuse kandmiseks.
Seoses
siseasjade välismõõtmega on selge, et meetmete vastuvõtmine ja vahendite
ühiskasutamine ELi tasandil suurendab märkimisväärselt ELi mõju, mida on vaja
kolmandate riikide veenmiseks, et nad teeksid ELiga koostööd nendes rände- ja
julgeolekuküsimustes, mis pakuvad peamist huvi ELile ja liikmesriikidele.
ELi õigus
tegutseda siseasjade valdkonnas tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu
V jaotisest „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala”, eelkõige
selle artikli 77 lõikest 2, artikli 78 lõikest 2, artikli
79 lõigetest 2 ja 4, artikli 82 lõikest 1,
artiklist 84 ja artikli 87 lõikest 2. Koostöö kolmandate riikide
ja rahvusvaheliste organisatsioonidega tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 212 lõikele 3. Ettepanekud on kooskõlas subsidiaarsuse
põhimõttega, sest suurem osa rahastamisest on vastavuses põhimõttega, et
eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, ja juhindub liikmesriikide
institutsioonilisest pädevusest.

1.4.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Ehkki
leitakse, et praegused siseasjade rahastamisvahendid peaksid saavutama oma
eesmärgid ja toimima tõhusalt, võib vahekokkuvõttest ja sidusrühmadega peetud
konsultatsioonide käigus saadud kogemuste põhjal öelda, et vaja on:
–      - lihtsustada ja täiustada tulevasi siseasjade rahastamisvahendeid,
vähendades rahastamisprogrammide arvu kaheni ning luua Varjupaiga- ja Rändefond
ning Sisejulgeolekufond. See võimaldab ELil vahendeid strateegilisemat
kasutada, et nende abil saaks paremini reageerida ELi poliitilistele
prioriteetidele ja vajadustele;
–      - tugevdada ELi rolli globaalse tegutsejana, andes loodavatele
fondidele välismõõtme, et tugevdada ELi mõjuvõimu seoses siseasjade poliitika
välispoliitilise mõõtmega;
–      - eelistada eelarve tsentraliseeritult täitmisele eelarve
täitmist koostöös liikmesriikidega, et kõrvaldada liigne halduskoormus;
–      - kehtestada tulemuspõhisem lähenemine eelarve täitmisele koostöös
liikmesriikidega, minnes üle mitmeaastasele programmitööle koos kõrgemate
ametnike tasandil toimuva poliitikadialoogiga, et tagada liikmesriikide
riiklike programmide täielik vastavus ELi poliitikaeesmärkidele ja
prioriteetidele ning keskenduda tulemuste saavutamisele;
–      - parandada eelarve tsentraliseeritult täitmist, et pakkuda
poliitikapõhiste meetmete tarvis mitmeid vahendeid, sealhulgas toetust
riikidevahelistele meetmetele, eelkõige uuenduslikele meetmetele ning
kolmandates riikides ja seoses nendega võetavatele meetmetele (välismõõde),
ning samuti erakorralistele meetmetele, uuringutele ja üritustele;
–      - luua ühine regulatiivraamistik, millel on ühised programmitöö,
aruandluse, finantsjuhtimise ja kontrolli eeskirjad ja mis on võimalikult
sarnane teiste ELi fondidega, mille eelarve täitmine toimub koostöös
liikmesriikidega, et kõik sidusrühmad saaksid eeskirjadest paremini aru ning et
tagada ulatuslik sidusus ja järjepidevus;
–      - tagada kiire ja tõhus reageerimine hädaolukordades, kavandades
fondid selliselt, et EL suudaks asjakohaselt reageerida kiiresti muutuvatele
olukordadele;
–      - tugevdada siseasjade asutuste rolli, et edendada praktilist
koostööd liikmesriikide vahel ja usaldada neile erimeetmete rakendamine, kuid
samas tagades piisava poliitilise kontrolli ametite tegevuse üle.
Täiendavad
üksikasjad on esitatud mõjuhinnangus ja iga määruse seletuskirjas.

1.4.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Mitmetest ELi
vahenditest toetatakse meetmeid, mis täiendavad Varjupaiga- ja Rändefondist
ning Sisejulgeolekufondist rahastatavaid meetmeid:
Euroopa
Sotsiaalfondist toetatakse praegu tööturule pääsemise
integratsioonimeetmeid, kusjuures Integratsioonifondist rahastatakse selliseid
meetmeid nagu kodakondsusteemalised kursused, osalemine sotsiaalses elus ja
kodanikuühiskonnas, teenuste võrdne kättesaadavus jne. Integratsioonimeetmeid
toetatakse ka edaspidi samadel alustel Varjupaiga- ja Rändefondist ning
tulevasest Euroopa Sotsiaalfondist.
Varjupaiga- ja
Rändefondi välismõõtme osa raames toetatakse peamiselt ELi huve ja eesmärke
teenivaid meetmeid, mida võetakse kolmandates riikides ja seoses nendega, ning
nendel on otsene mõju ELile ja liikmesriikidele ning nendega tagatakse
järjepidevus ELi territooriumil rakendatavate meetmetega. Selline rahastamine
kavandatakse ja rakendatakse kooskõlas ELi välistegevuse ja välispoliitikaga.
See ei ole mõeldud otseselt majandusarengule suunatud meetmete toetamiseks ja
see peaksid vajaduse korral täiendama välisabivahenditest antavat rahalist abi.
Seoses sellega pakub siseasjade valdkonnas erilist huvi rände ja varjupaiga
temaatilise programmi ja stabiliseerimisvahendi järeltulija. Kuna
välisabivahenditest toetatakse kas toetust saavate riikide arenguvajadusi või
ELi ja selle strateegiliste partnerite üldisi poliitilisi huve, siis siseasjade
fondidest toetatakse erimeetmeid kolmandates riikides ELi rändepoliitika
huvides. Seega täidetakse tühimik ning aidatakse suurendada ELi käsutuses
olevate töövahendite arvu.

1.5.
Meetme kestus ja finantsmõju

þ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus
–
þ    Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020
–
þ    Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2023
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
- rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
- millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.6.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[28]

þOtsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
þ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine,
mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
þ    rakendusametitele
–
þ    ühenduste asutatud asutustele[29]

–
þ    riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
–
¨    isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete
rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks
määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
þ Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
þ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
þ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused:
Ettepanekud
rakendatakse peamiselt eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega
mitmeaastaste riiklike programmide raames.
Riiklike
programmide alusel saavutatavaid eesmärke täiendavad liidu meetmed ja
kiirreageerimismehhanism hädaolukordade jaoks. Need on peamiselt toetuste ja
otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise alusel toimuvate hangete vormis ning
need hõlmavad kolmandates riikides ja seoses nendega võetavaid meetmeid.
Killustatuse
vältimiseks kasutatakse kõiki võimalusi ja suunatakse vahendid vaid teatud
liidu eesmärkidele ning partnerluslepingute ja raamkokkulepete alusel
kasutatakse vajaduse korral peamiste sidusrühmade kogemusi.
Komisjoni
algatusel rakendatavat tehnilist abi rakendatakse otsese tsentraliseeritud
eelarve täitmise kaudu.

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Eelarve
täitmiseks koostöös liikmesriikidega esitatakse
aruandluse, järelevalve ja hindamise ühtne ja tõhus raamistik. Iga riikliku
programmi puhul nõutakse, et liikmesriik looks järelevalvekomitee, kus komisjon
võib osaleda.
Liikmesriigid
esitavad igal aastal aruande mitmeaastase programmi rakendamise kohta. Need
aruanded on aastamaksete tegemise eeltingimuseks. Nende aruannete põhjal
tehakse vahekokkuvõte, mis palutakse esitada 2017. aastal, et anda täiendavat
teavet eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta. Samasugune
vahekokkuvõte tehakse 2019. aastal, et vajaduse korral teha viimasel
eelarveaastal (2020) kohandusi.
Selleks et
toetada siseasjade valdkonnas hindamispõhise tegevuskultuuri arendamist,
luuakse fondidele ühine hindamise ja järelevalve raamistik, millega seoses
kohaldatakse laia valikut poliitikaga seotud näitajaid, mis rõhutavad
tulemustele suunatud lähenemisviisi fondidele ja tähtsat rolli, mis neil võiks
olla tegevusstrateegia koostamisel, et saavutada eesmärk luua vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala. Need näitajad on seotud mõjuga, mida
fondid võiksid avaldada: piirijulgeoleku, politseikoostöö ja kriisiohje ühise
tegevuskultuuri arendamine; liitu sisenevate rändevoogude tõhus juhtimine;
kolmandate riikide kodanike õiglane ja võrdne kohtlemine;
liikmesriikidevaheline solidaarsus ja koostöö rände- ja
sisejulgeolekuküsimustega tegelemisel ja kolmandaid riike käsitlev Euroopa
Liidu ühine lähenemisviis nii rände- kui ka julgeolekuküsimustes.
Selleks et
tagada hindamispõhimõtete nõuetekohane kohaldamine ja pidades silmas liidu
siseasjade praeguse rahastamise alusel liikmesriikides toimunud hindamise
käigus saadud kogemusi, töötavad komisjon ja liikmesriigid koos, et arendada
ühtne hindamise ja järelevalve raamistik, määrates muu hulgas kindlaks
toimimismallid ning ühised väljundid ja tulemusnäitajad.
Kõik meetmed
kehtestatakse programmitöö alguses, et liikmesriikidel oleks kokkulepitud
põhimõtete ja nõuete alusel võimalik luua oma aruandlus- ja hindamissüsteemid.
Halduskoormuse
vähendamiseks ning aruandluse ja hindamise vahelise koostoime tagamiseks
kasutatakse hindamisaruannete jaoks nõutud teavet, et täiendada riiklike
programmide rakendamise aastaaruannetes liikmesriikidelt saadud teavet.
2018. aastal
esitab ka komisjon aruande, mis koostatakse riiklike programmide vahearuannete
alusel.
Komisjon
esitab vahearuande fondide rakendamise kohta
31. detsembriks 2018 ja 30. juuniks 2024 järelhindamise aruande,
kus käsitletakse rakendamist tervikuna (st mitte ainult riiklikke programme,
mille eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega).

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

SISEASJADE
PEADIREKTORAAT ei ole tuvastanud kuluprogrammides olulist vigade esinemise
riski. Seda kinnitab asjaolu, et kontrollikoja aastaaruannetes ei ole endiselt
olulisi leide ja kahel viimasel aastal ei ole SISEASJADE PEADIREKTORAADI (ja
endise õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi) iga-aastastes
tegevusaruannetes esinenud jääkvigade määra üle 2 %.
Eelarve
täitmisel koostöös liikmesriikidega kuuluvad praeguste
programmide rakendamisel tuvastatud üldised ohud peaasjalikult kolme
kategooriasse:
–      - fondide ebatõhusa või ebapiisavalt sihtotstarbelise kasutamise oht;
–      - eeskirjade keerukusest ning haldus- ja kontrollisüsteemi nõrkustest
tulenevad vead;
–      - haldusressursside ebatõhus kasutamine (nõuete proportsionaalsus on
piiratud).
Samuti tasub
märkida üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” nelja fondi
süsteemile eriomaseid elemente.
–      - Aastaprogrammide süsteem tagab, et lõppmaksed tehakse korrapäraselt
kontrollitud ja auditeeritud kulude põhjal. Kuid aastaprogrammide
rahastamiskõlblikkuse periood ei lange kokku ELi eelarveaastaga ning kinnituse
andmise kord ei ole väga rangest süsteemist hoolimata täiesti rahuldav.
–      - Üksikasjalikud rahastamiskõlblikkuse eeskirjad kehtestab komisjon.
Sellega põhimõtteliselt tagatakse rahastatavate kulude homogeensus. Kuid sedasi
tekitatakse riiklikele asutustele ja komisjonile tarbetut tööd ja suurendatakse
vigade esinemise riski, mis tuleneb sellest, et toetusesaajad ja/või
liikmesriigid tõlgendavad ELi eeskirju vääralt.
–      - Praegused haldus- ja kontrollisüsteemid on üsna sarnased struktuurifondide
omadega. Siiski esinevad vastutusahelas väikesed erinevused, eelkõige
sertifitseerivate asutuste ja auditeerimisasutuste vahel. See tekitab
liikmesriikide seas segadust, peamiselt siis, kui asutused tegutsevad kahes
fondis. Samuti suurendab see vigade esinemise riski ja nõuab intensiivsemat
järelevalvet.
Käesolevas
määruses muudetakse neid elemente olulisel määral:
–      - haldus- ja kontrollisüsteemide puhul järgitakse ÜSRi fondide
üldnõudeid ja need peavad täielikult vastama uue finantsmääruse uutele
nõuetele: kolm asutust asendatakse kahega (vastutav asutus ja
auditeerimisasutus), kelle rollid muudetakse selgemaks eesmärgiga tagada parem
kindlus;
–      - mitmeaastane programmitöö koos raamatupidamise aastaaruannetega, mis
põhinevad vastutava asutuse tehtud maksetel, ühtlustab
rahastamiskõlblikkusperioodid komisjoni aastaaruannetega, ilma et võrreldes
praeguse süsteemiga suurendataks halduskoormust;
–      - kohapealsed kontrollid tehakse osana esimese taseme kontrollidest, st
seda teeb vastutav asutus ja see toetab Euroopa Liidu vahendite haldaja
iga-aastast kinnitavat avaldust;
–      - rahastamiskõlblikkuse eeskirjade täpsustamine, lihtsustamine ning
ühtlustamine teiste ELi rahalise toetuse vahendite asjaomaste eeskirjadega
vähendab vigade tekkimist toetusesaajatel, kes saavad toetust eri allikatest.
Rahastamiskõlblikkuse eeskirjad, väljaarvatud mõned põhiprintsiibid,
kehtestatakse riiklikul tasandil samamoodi ÜSRi fondide eeskirjadega;
–      - lihtsustatud kulude kasutamist julgustatakse, eelkõige väikeste
toetuste puhul.
Eelarve
tsentraliseeritud täitmise puhul on peamised ohud järgmised:
–      - vastuvõetud projektide ja SISEASJADE PEADIREKTORAADI poliitiliste
prioriteetide kokkulangevus on nõrk;
–      - valitud projektide halb kvaliteet ja projekti halb tehniline
rakendamine, mille tagajärjel väheneb projekti mõju; puuduliku valikumenetluse
tõttu ei ole eksperditeadmisi või on järelevalve ebapiisav;
–      - eraldatud rahaliste vahendite ebatõhus või mittetulus kasutamine, nii
toetuste puhul (tegelike rahastamiskõlblike kulude hüvitamise keerukus, millele
lisaks on piiratud võimalused kontrollida rahastamiskõlblikke kulusid
dokumentide põhjal) kui ka hangete puhul (mõnikord on nõutavad eriteadmised
vähestel ettevõtjatel, mistõttu ei ole võimalik piisavalt võrrelda
pakkumishindu);
–      - (eelkõige) väiksemate organisatsioonide vähene suutlikkus kontrollida
tõhusalt kulutusi ning tagada elluviidavate tegevuste läbipaistvus;
–      - oht komisjoni mainele, juhul kui avastatakse pettus või kuritegu;
kolmandate isikute sisekontrollisüsteemid tagavad üksnes osalise kindluse,
tingituna mitmest erinevast töövõtjast ja abisaajast, kellel kõigil on oma
kontrollisüsteemid, mis on tihtipeale küllaltki väikesed.
Eeldatavalt
enamik ohte ennetatakse tänu ettepanekute parema eesmärgiasetuse ning uue
finantsmääruse lihtsustatud nõuete kohaldamise abil.

2.2.2.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid

Eelarve
täitmine koostöös liikmesriikidega:
Liikmesriigi
tasandil kujutab haldus- ja kontrollisüsteemi
kavandatud struktuur endast 2007.–2013. aasta süsteemi edasiarendust, kus
on säilitatud enamik funktsioone, mida täidetakse praegusel perioodil, kaasa
arvatud halduskontrollid, kohapealsed kontrollid, haldus- ja
kontrollisüsteemide auditid ning projektide auditid. Nende funktsioonide
järjestust siiski ei muudeta, et anda vastutavale asutusele vastutus
kohapealsete kontrollide tegemisel, mis on lahutamatu osa
raamatupidamisarvestuse iga-aastase kontrolli ja heakskiitmise
ettevalmistamisel.
Aruandekohustuse
tugevdamiseks akrediteerib vastutavaid asutusi riiklik akrediteerimisasutus,
kes vastutab nende jooksva järelevalve eest. Asutuste arvu vähendamine – enam
ei ole sertifitseerimisasutust ja fonde on vähem – eeldatavalt vähendab
halduskoormust ja suurendab võimalust tugevdada haldussuutlikkust, kuid samas
laseb selgemalt vastutust jagada.
Siiani ei ole
olemas usaldusväärset hinnangut siseasjade valdkonna nende fondide
kontrollimise kulude kohta, mille eelarve täitmine toimub koostöös
liikmesriikidega.. Ainus olemasolev hinnang on seotud EFRi ja
Ühtekuuluvusfondiga ning seal on kontrolliga seotud ülesannete kulud (riiklikul
tasandil, välja arvatud komisjoni kulud) hinnanguliselt ligikaudu 2 %
kõigist hallatavatest vahenditest ajavahemikus 2007–2013. Need kulud on seotud
järgmiste kontrollivaldkondadega: 1 % tuleneb siseriiklikust
koordineerimisest ja programmi ettevalmistamisest, 82 % on seotud
programmi juhtimisega, 4 % sertifitseerimisega ja 13 %
auditeerimisega.
Järgmised
ettepanekud suurendavad kontrollikulusid:
–      - akrediteerimisasutuse loomine ja toimimine ning üldine
süsteemivahetus;
–      - vahendite haldaja kinnituse esitamine koos raamatupidamise aastaaruandega;

–      - vastutava asutuse tehtavad kohapealsed kontrollid;
–      - auditeerimisasutuse ulatuslikum auditeerimistegevus vahendite haldaja
kinnituse auditeerimiseks.
Siiski on ka
ettepanekuid, mis vähendavad kontrollikulusid:
–      - sertifitseerimisasutus lõpetab tegevuse; ehkki osa ülesandeid antakse
üle vastutavale asutusele, võimaldab see liikmesriigil hoida kokku olulise osa
praegustest sertifitseerimisega seotud kuludest tänu paremale
haldussuutlikkusele, väiksemale koordineerimisvajadusele ja auditite ulatuse
vähenemisele;
–      - auditeerimisasutuse tehtavad kontrollid on suunatud rohkem vastutava
asutuse tehtud esimese tasandi haldus- ja kohapealsete kontrollide või nendest
koostatud valimi uuesti kontrollimisele. Seeläbi kiirendatakse
ärakuulamismenetlust ja tagatakse kõikide vajalike kontrollide tegemine enne
aastaaruande esitamist;
–      - lihtsustatud kulude kasutamine vähendab halduskulusid ja -koormust
kõikidel tasanditel, niihästi haldusasutuste kui ka toetusesaajate jaoks;
–      - iga-aastane lõpetamine ja vastavushindamise perioodi lühendamine
36 kuuni vähendab dokumentide kontrolliks säilitamise kulusid nii
haldusasutuste kui ka toetusesaajate jaoks;
–      - komisjoni ja liikmesriikide vahelise elektroonilise suhtlemise
võimaluse loomine on kohustuslik.
Nendele tuleb
lisada eespool punktis 2.2.1 loetletud lihtsustavad meetmed, mis aitavad samuti
vähendada toetusesaajate halduskoormust ning seega vähendavad samaaegselt
vigade esinemise riski ja halduskoormust.
Üldiselt
loodetakse, et need ettepanekud ei suurenda ega vähenda kontrollikulusid, vaid
et toimub ümberjaotumine. Siiski eeldatakse, et selline kulude ümberjaotumine
(eri funktsioonide vahel tänu proportsionaalsele kontrollikorraldusele, aga ka
liikmesriikide ja programmide vahel) võimaldab riske tulemuslikumalt leevendada
ning selle tulemusel võetakse kasutusele parem ja kiirem kinnituse andmise
kord.
Komisjoni
tasandil ei vähene tõenäoliselt programmitöö esimesel
poolel haldus- ja kontrollikulud, mis tekivad seoses eelarve täitmisega
koostöös liikmesriikidega. Seda esiteks seetõttu, et võrreldes praeguse
perioodiga suurenevad summad ja laienevad poliitikavaldkonnad, mis on seotud
eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega. Seega on samade vahendite juures
vaja tõhusamalt tegutseda. Lisaks on esimestele aastatele iseloomulik mitme
olulise ülesande kokkulangemine, et viia ellu järgnev: 2007–2013 perioodi
programmide sulgemine (viimased sulgemisaruanded tuleb esitada 31.
märtsiks 2016), poliitikadialoogid ja 2014–2020 perioodi mitmeaastaste
riiklike programmide heakskiitmine, uue raamatupidamisarvestuse
kasutuselevõtmine. Perioodi teisel poolel kasutatakse võimalikke olemasolevaid
vahendeid hindamise ja järelevalve parandamiseks.
Eelarve
tsentraliseeritud täitmine
Eelarve
tsentraliseeritud täitmise puhul kohaldab komisjon edasi oma praegust
kontrollisüsteemi, mis koosneb järgmistest osadest: direktoraatide teostatav
järelevalve tegevuse üle, eelarve- ja kontrolliüksuse teostatav järelkontroll,
sisene hankekomisjon, toetuste või siseauditi üksuse ja/või siseauditi talituse
tehtud auditite järelkontroll. Järelkontrollisektor kohaldab nn
avastamisstrateegiat, mille eesmärk on avastada võimalikult palju
kõrvalekaldeid, mis on seotud alusetute maksete sissenõudmisega. Selle
strateegia põhjal auditeeritakse projektide valim, mis peaaegu täielikult
valitakse riskianalüüsi põhjal.
Tänu eel- ja
järelkontrollidele ning dokumendipõhistele kontrollidele ja kohapealsetele
kontrollkäikudele oli viimastel aastatel kvantifitseeritav keskmine jääkvigade
määr alla 2 %. Seega leitakse, et sisekontrollisüsteem ja ka sellega
seotud kulud on SISEASJADE PEADIREKRORAADILE piisavad, et saavutada madal
veamäär.
SISEASJADE
PEADIREKTORAAT uurib nimetatud raamistikus jätkuvalt juhtimise parandamise ja
edasise lihtsustamise võimalusi. Eelkõige kasutatakse võimalikult ulatuslikult
uue finantsmäärusega kättesaadavaks tehtud lihtsustamisvõimalusi, kuna
loodetakse, et need aitavad vähendada toetusesaajate halduskoormust ja samal
ajal vähendavad ka komisjoni vigade esinemise riski ja halduskoormust.
Uued suunad
Ettepanekutega
nähakse ette ELi rahastamise uued suunad siseasjade valdkonnas, nt ELi asutuste
pädevuse parem kasutamine, välismõõtme edasiarendamine ja hädaolukordadele
reageerimise mehhanismide tugevdamine.
Nende puhul on siseasjade peadirektoraadil vaja uusi haldus- ja
kontrollimeetodeid.
Uutele suundadele mõeldud summad ei ole veel kindlaks määratud, kuid
tõenäoliselt ei ole need siseasjade üldise eelarvega võrreldes märkimisväärsed.
Siiski on väga oluline luua sisemised vahendid ja töökorraldus nende ülesannete
täitmiseks võimalikult vara perioodi alguses, austades täielikult usaldusväärse
finantsjuhtimise põhimõtteid.
Eespool
esitatud analüüs näitab selgelt, et kasutuselevõetud lihtsusmeetmetest
hoolimata on SISEASJADE PEADIREKTORAADI suurenenud eelarve täitmiseks vaja
rohkem personali.
Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega
ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse
korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile
iga-aastase vahendite eraldamise käigus, arvestades olemasolevate
eelarvepiirangutega.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Lisaks kõikide
regulatiivsete kontrollimehhanismide rakendamisele kujundab SISEASJADE
PEADIREKTORAAT välja pettusevastase võitluse strateegia, mis vastab uuele, 24.
juunil 2011 vastu võetud komisjoni pettusevastase võitluse strateegiale, et muu
hulgas tagada peadirektoraadi pettusevastase võitlusega seotud
sisekontrollimeetmete täielik kooskõla eelnimetatud komisjoni strateegiaga ja
pettuseriski ohjamise suunamine pettuseriski valdkondade ja sobivate
reageerimisviiside kindlakstegemisele. Vajaduse korral moodustatakse
võrgustikud ja võetakse kasutusele piisavad IT-vahendid, et analüüsida
fondidega seotud pettusejuhtumeid.
Eelarve
täitmist koostöös liikmesriikidega silmas pidades määratakse komisjoni
pettusevastase võitluse strateegias selgelt kindlaks vajadus komisjoni
ettepanekute järele võtta vastu ajavahemikuks 2014–2020 määrused, millega
nõutakse liikmesriikidelt tulemuslike ja tuvastatud pettuseohtudega
proportsionaalsete pettuse ärahoidmise meetmete kasutuselevõttu. Praeguse
ettepaneku artiklis 5a on liikmesriikidele esitatud selge nõue ennetada,
avastada ja korrigeerida kõrvalekalded ja teavitada nendest komisjoni. Nende
kohustuste täiendavad üksikasjad moodustavad osa artikli 24 lõike 5
punktis c ettenähtud vastutava asutuse ülesannete üksikasjalikes
eeskirjades.
Lisaks on
artiklis 41 selgelt märgitud komisjoni või kontrollikoja auditileidudel
põhineva finantskorrektsiooni tulemusel tekkinud vahendite uuesti kasutamine.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·      - Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik   || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr || Liigendatud[30] || EFTA riigid[31] || Kandidaat-riigid[32] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 3 ||   || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
·      - Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr Rubriik 3 || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 3 || 18 01 04 aa      Varjupaiga- ja Rändefond – tehniline abi || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
 3 || 18 02 aa           Varjupaiga- ja Rändefond || Liigendatud || EI || EI || EI || EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Nr 3 || Julgeolek ja kodakondsus
 SISEASJADE peadirektoraat ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || KOKKU
  Tegevusassigneeringud (jooksevhindades) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 aa  Varjupaiga- ja Rändefond || Kulukohustused || (1) || 517,492 || 527,892 || 538,500 || 549,320 || 560,356 || 571,613 || 586,266 || - || 3 851,439
 Maksed || (2) || 90,085 || 102,823 || 270,844 || 420,790 || 532,681 || 543,385 || 554,303 || 1 336,528 || 3 851,439
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[33] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 01 aa             Varjupaiga- ja Rändefond ||   || (3) || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 ||   || 18,500
 SISEASJADE PEADIREKTORAADI assigneeringud kokku || Kulukohustused || =1+1a +3 || 519,992 || 530,392 || 541,000 || 551,820 || 562,856 || 574,113 || 588,766 ||   || 3 868,939
 Maksed || =2+2a +3 || 92,585 || 105,323 || 273,344 || 423,290 || 535,181 || 545,885 || 556,803 || 1 336,528 || 3 868,939
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
Kuna Varjupaiga-
ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi rakendamine hõlmab ühiseid elemente,
nagu poliitikadialoog kõigi liikmesriikidega, ning arvestades, et siseasjade
peadirektoraadi sisekorraldust võidakse uute fondide haldamise tagamiseks (ja
ka praeguste programmide lõpetamiseks) muuta, ei ole võimalik jaotada
personalikulusid Varjupaiga- ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi vahel.
Seepärast vastavad
rubriigiga 5 seotud arvandmed personalikuludele, mida peetakse mõlema fondi
peadirektoraadipoolseks haldamiseks vajalikuks, ja kogueraldised puuduvad.
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Pärast 2020, aastat || KOKKU
 SISEASJADE PEADIREKTORAAT ||
  Personalikulud || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 ||   || 145,887
  Muud halduskulud || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 SISEASJADE PEADIREKTORAAT KOKKU || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044 || 165,589
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1 - 5 assigneeringud kokku || Kulukohustused || – || – || – || – || – || – || – || – ||
 Maksed ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
þ  - Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Siseasjade poliitika eelarvet täidetakse peamiselt koostöös liikmesriikidega.
Ehkki kuluprioriteedid seatakse ELi tasandil, on tegeliku igapäevase haldamise
volitused vastutavatel asutustel riiklikul tasandil. Ühiste väljundnäitajate ja
eesmärkide kohta teevad otsuse koos komisjon ja vastutavad asutused osana nende
riiklikest programmidest ning komisjon kiidab need heaks. Seetõttu on keeruline
välja tuua väljundite sihttasemeid enne programmide koostamist, läbirääkimist
ja heakskiitmist 2013/14. aastal.
Eelarve tsentraliseeritud täitmise suhtes ei ole siseasjade peadirektoraadil
samuti võimalik esitada täielikku nimekirja kõikidest väljunditest, mis
saavutatakse fondide tegevuse tulemusel, nende keskmistest kuludest ja
summadest, nagu käesolevas punktis nõutud. Hetkel ei ole statistilisi
vahendeid, mis võimaldaks arvutada praeguste programmide alusel keskmisi
kulusid, ja selline täpne kulude kindlaksmääramine oleks vastuolus põhimõttega,
et tulevane programm peaks olema piisavalt paindlik, et saaks kohandada aastate
2014–2020 poliitilisi prioriteete. See peab paika ennekõike erakorralise abi ja
meetmete puhul ning seoses kolmandate riikidega.
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1,6) || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[34] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kuludkokku
 ERIEESMÄRK nr 1[35] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.
Ülevaade

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
þ - Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Kuna Varjupaiga-
ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi rakendamine hõlmab ühiseid elemente,
nagu poliitikadialoog kõigi liikmesriikidega, ning arvestades, et siseasjade
peadirektoraadi sisekorraldust võidakse uute fondide haldamise tagamiseks (ja
ka praeguste programmide lõpetamiseks) muuta, ei ole võimalik jaotada
halduskulusid Varjupaiga- ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi vahel.
Seepärast vastavad
rubriigiga 5 seotud arvandmed personalikuludele, mida peetakse mõlema fondi
peadirektoraadipoolseks haldamiseks vajalikuks, ja kogueraldised puuduvad.
Miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma): siseasjad
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5[36] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 SISEASJAD: personalikulud || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145,887
 Muud halduskulud || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud kokku || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[37] välja jäävad kulud[38] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 SISEASJAD: personalikulud || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4,480
 Muud halduskulud || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 13,020
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5 välja jäävad kulud kokku || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 17,500
 KOKKU || – || – || – || – || – || – || – || –

3.2.3.2.
 Hinnanguline
personalivajadus

–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
þ - Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub
järgmiselt: aasta n arvnäitajad on 2011, aasta omad,
Kuna Varjupaiga-
ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi rakendamine hõlmab ühiseid elemente,
nagu poliitikadialoog kõigi liikmesriikidega, ning arvestades, et siseasjade
peadirektoraadi sisekorraldust võidakse uute fondide haldamise tagamiseks (ja
ka praeguste programmide lõpetamiseks) muuta, ei ole võimalik jaotada
halduskulusid Varjupaiga- ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi vahel.
Seepärast vastavad
rubriigiga 5 seotud arvandmed personalikuludele, mida peetakse mõlema fondi
peadirektoraadipoolseks haldamiseks vajalikuks, ja kogueraldised puuduvad.
hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 ||   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad): siseasjad ||
 || 18 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud) töötajad[39] ||
 || 18 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja noored eksperdid delegatsioonides) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa[40] || peakorteris[41] || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || delegatsioonides || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || – || – || – || – || – || – || –
XX osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele,
Personalivajadused kaetakse juba meedet
haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel
peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet
haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise käigus, arvestades
olemasolevate eelarvepiirangutega. Summasid ja arvestust korrigeeritakse, kui
ülesannete täitmine suunatakse rakendusametitele.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad peakorteris || Ülesanded koosnevad rahastamisprogrammi juhtimiseks vajalikest ülesannetest: – osalemine eelarvemenetluses;        – poliitikadialoogi pidamine liikmesriikidega;  – iga-aastaste tööprogrammide / rahastamisotsuste ettevalmistamine, iga-aastaste prioriteetide kehtestamine, riiklike programmide heakskiitmine;   – riiklike programmide, ettepanekute esitamise kutsete ja pakkumiskutsete ning järgneva valikumenetluse haldamine;               – suhtlemine sidusrühmadega (potentsiaalsed/tegelikud toetusesaajad, liikmesriigid jne); – suuniste kavandamine liikmesriikidele;         – projektide operatiiv- ja finantsjuhtimine;      – kontrollimine vastavalt eespool kirjeldatule (eelkontroll, hankekomitee, järelaudit, siseaudit, raamatupidamise aastaaruande kontroll ja heakskiit);  – raamatupidamine;             – toetuste ja riiklike programmide haldamise IT-vahendite arendamine ja juhtimine;                – järelevalve ja aruandlus seoses eesmärkide saavutamisega, sealhulgas tegevuse aastaaruandes ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja aruandes
 Koosseisuvälised töötajad || Ülesanded on samad, mis ametnikel ja ajutistel töötajatel, välja arvatud ülesanded, mida kooseisuvälised töötajad ei saa täita,
 Delegatsioonide töötajad || Selleks et rakendada siseasjade valdkonna poliitikat ja eelkõige arendada selle välist mõõdet, on ELi delegatsioonides vaja piisavalt siseasjade eksperte. Nendeks võivad olla Euroopa Komisjoni ja/või Euroopa välisteenistuse töötajad.

3.2.4.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
þ  Ettepanek/algatus on kooskõlas järgmise mitmeaastase
finantsraamistikuga,
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjakohase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele,
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine,[42]
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

3.2.5.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
Kolmandate isikute rahaline osalus
–
þ Ettepanekus nähakse ette, et Euroopa rahastamist on vaja
kaasrahastada. Täpne summa ei ole kvantifitseeritav. Määrusega kehtestatakse
kaasrahastamismäärade ülempiirid, mis on liigendatud kooskõlas meetmete
liigiga:
Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || Liikmesriik || Liikmesriik || Liikmesriik || Liikmesriik || Liikmesriik || Liikmesriik || Liikmesriik ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || määramisel || määramisel || määramisel || määramisel || määramisel || määramisel || määramisel ||

3.3.
Hinnanguline mõju tuludele

–
þ  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele,
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[43]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisada vajalik arv aastaid, et kajastada finantsmõju kestust (vt punkt 1,6)
 Artikkel …, ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab,
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
[1]               ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.
[2]               KOM(2010) 171 (lõplik), 20.4.2010.
[3]               KOM(2011) 500 (lõplik).
[4]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 573/2007/EÜ (ELT
L 144, 6.6.2007, lk 1).
[5]               Nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 168, 28.6.2007, lk 18).
[6]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 575/2007/EÜ (ELT
L 144, 6.6.2007, lk 45).
[7]               „ELi eelarve läbivaatamine”, KOM(2010) 700, 19.10.2010.
[8]               Andmed, mida Eurostat on kogunud vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände-
ja rahvusvahelise kaitse statistikat.
[9]               Finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuval
läbivaatamisel muudeti koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise
põhimõtet, mida tuleb arvesse võtta.
[10]             ELT C, , lk.
[11]             ELT C, , lk.
[12]             ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.
[13]             ELT L 132, 29.5.2010, lk 11.
[14]             KOM(2005)388 (lõplik).
[15]             ELT L 348, 24.12.2008, lk 98.
[16]             ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.
[17]             Andmed, mida Eurostat on kogunud vastavalt Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände-
ja rahvusvahelise kaitse statistikat.
[18]             EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12.
[19]             ELT L 131, 21.5.2008, lk 7.
[20]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[21]             ELT L, …, lk ….
[22]             ELT L 144, 6.6.2007, lk 1.
[23]             ELT L 144, 6.6.2007, lk 45.
[24]             ELT L 168, 28.6.2007, lk 18.
[25]             Komisjoni ettepanek: määrus Euroopa Liidu aastaeelarve
suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (KOM(2010)815 (lõplik),
22.12.2010). Kõnealuse ettepanekuga tühistab komisjon ametlikult eelmised
asjaomased ettepanekud KOM(2010)71 (lõplik) ja KOM(2010)260 (lõplik).
[26]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[27]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b.
[28]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[29]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[30]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[31]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[32]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[33]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide
ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A
read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[34]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid
tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv,
ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
[35]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud
erieesmärkidele.
[36]             Koguvahendid, mis põhinevad 2011. aasta personalikulude
lõplikel assigneeringutel, sealhulgas ametnikud ja koosseisuväline personal.
[37]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide
ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A
read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[38]             Endistelt B.A ridadelt rahastatav koosseisuväline personal
lähtuvalt 2011. aasta personalikulude lõplikust assigneeringust, sealhulgas
koosseisuväline personal peakorteris ja delegatsioonides.
[39]             Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.
[40]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read).
[41]             Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[42]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[43]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.