Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0701

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) seoses puuvilla toetuskavaga {SEK(2007) 1481} {SEK(2007) 1482}  /* KOM/2007/0701 lõplik - CNS 2007/0242 */

		ETBrüssel 9.11.2007KOM(2007) 701 lõplik2007/0242 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) seoses puuvilla toetuskavaga(komisjoni esitatud){SEK(2007) 1481}{SEK(2007) 1482}SELETUSKIRI1) Ettepaneku taust· Ettepaneku põhjused ja eesmärgid7. septembril 2006 tühistas Euroopa Ühenduste Kohus 2004. aasta puuvillareformi, leides, et proportsionaalsuse põhimõtet oli rikutud järgmiste asjaolude tõttu:– EÜ ei olnud viinud läbi uuringut reformide mõju kohta;– EÜ ei olnud hindamis- ja otsustamisprotsessis arvestanud otseste tööjõukuludega;– EÜ ei olnud arvesse võtnud uue süsteemi mõju toorpuuvillatööstusele, mis on puuvillatootmisega otseselt seotud, kuigi seda protokollis käsitletud ei ole.Sellest tulenevalt pöörasid komisjoni talitused mõjuanalüüsi eri järkudes nendele asjaoludele erilist tähelepanu.Käesoleva ettepanekuga võetakse kasutusele puuvillatoetuste uus süsteem, mille eesmärk on edendada puuvillasektori konkurentsivõimelist, säästvat ja turukeskset arengut, tagades samal ajal protokollist tulenevate kohustuste järgimise.· Üldine taustPuuvillasektoril on hoolimata selle suhteliselt väikesest tähtsusest Euroopa Liidule tervikuna ja väikesest osast põllumajanduse lõpptoodangus (üksnes 0,15 %) oluline piirkondlik mõju kahes peamises tootjaliikmesriigis. Kreekas kasvatatakse ligikaudu 76 % ELi kogutoodangust (umbes 1,45 miljonit tonni toorpuuvilla). 2005. aastal moodustas puuvill 9 % Kreeka ja 1,3 % Hispaania, ELi teise peamise puuvillatootja kogu põllumajandustoodangust. Vähesel määral kasvatatakse puuvilla ka Bulgaarias, Portugalis seda aga enam ei kasvatata.Kreekas on enamik puuvilla kasvupinnast (380 000 ha) jaotunud kolme piirkonna vahel: need on Tessaalia, Makedoonia-Traakia ja Kesk-Kreeka. Hispaanias on tootmine koondunud Andaluusiasse ning toimub peamiselt Sevilla ja Cordoba provintsides. 2007. aastal moodustas puuvilla kogu kasvupind Hispaanias umbes 65 000 ha.Euroopa Liidus on puuvilla kasvatavad põllumajandusettevõtted enamikus väikesed (Kreekas 4,5 ha ja Hispaanias 11 ha) ning neid on palju (79 700 Kreekas ja 9 500 Hispaanias). Kreekas on puuvillaettevõtted rohkem spetsialiseerunud, Tessaalias on keskendutud peaaegu ainult puuvilla tootmisele.Viimastel aastatel on hakatud tähelepanu pöörama puuvillakasvatuse keskkonnamõjule.Puuvillakasvatust, mis sõltub niisutamisest ja väetistest, seostatakse laialdaselt bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja mulla vaesumisega. Lisaks sellele teeb muret fütosanitaartoodete ja eriti putukamürkide intensiivne kasutus, ning defoliantide kasutamine saagikoristuse ajal.Puuvilla töötlemise tasandil tegutseb hulk eraettevõtteid ja ühistuid, kes muudavad toorpuuvilla kasutamiskõlblikuks lõugutamise ehk puuvillakiudude seemnetest eraldamise teel. Hispaania 29 toorpuuvillatehase (millest ligi pooled on ühistud) lõugutamisvõimsus ületab kaugelt riigi puuvillatoodangu. Kreekas on lõugutamisvõimsus tootmisega rohkem tasakaalus ja ühistud omavad väiksemat hulka tehaseid (20 tehast 73-st).Rahvusvahelisel areenil on ELil puuvillatootmises väga väike osakaal, siin toodetakse üksnes 2 % kogu maailma puuvillatoodangust. Peamised tootjad on Hiina (24 %), USA (20 %) ja India (14 %).Euroopa Liit on üks puuvilla netoimportijatest maailmas. Maailma puuvillaekspordi liider on USA, kes ekspordib praegu umbes 2,75 miljonit tonni ehk 36,5 % maailmakaubandusest.Puuvilla suurimateks tarbijateks on riigid, kus puuvilla tootmine on pikaajaliste traditsioonidega tööstusharu. Hiina kasutab ära 32 % kogu maailma puuvillast, järgmisel kohal on USA (14 %) ja India (7 %). Euroopa Liit tarbib umbes 0,6 miljonit tonni lõugutatud puuvilla (2,7 % maailma kogutoodangust) ja see on koondunud peamiselt Itaaliasse, Portugali ja Saksamaale.ELi positsioon marginaalse puuvillatootjana muudab ka ELi toodangu mõju maailmaturu hinnamuutustele üliväikeseks. Seda võimendab ka asjaolu, et EL ei kasuta kõnealuses sektoris eksporditoetusi ning pakub tollimaksuvaba turulepääsu. Ja kuigi teiste arenenud ning arenevate riikide poliitikal on olnud maailma puuvillahindadele märkimisväärne mõju, on hinnalanguse peamiseks põhjustajaks siiski sünteetika kasvav konkurents.Euroopas võeti esimene puuvillatoetuste süsteem kasutusele Kreeka ühinemisel Euroopa Ühendusega 1980. aastal, seejärel laienes toetuskava 1986. aastal Hispaaniale ja Portugalile. Ühinemislepingule lisatud protokollis oli sätestatud, et ühendus tagab puuvillatootmise toetamise piirkondades, kus see on põllumajanduse jaoks tähtis. Toetussüsteem pidi asjaomastele tootjatele võimaldama rahuldava sissetuleku teenimist ja sisaldama tootmisabi andmist.Esialgne süsteem põhines „hinnavahetoetusel”, mida anti töötlejatele, kes maksid miinimumhinda neid toorpuuvillaga (lõugutamata puuvillaga) varustavatele põllumajandustootjatele. Toetusi ja miinimumhinda arvestati ühenduse taotlushinna ja maailmaturuhinna vahelise erinevuse alusel. See süsteem tõi kaasa ELi puuvillasektori ulatusliku laienemise.Viimastel aastatel on ühist põllumajanduspoliitikat põhjalikult reformitud eesmärgiga suurendada konkurentsivõimet, parandada toidu ohutust ja kvaliteeti, stabiliseerida põllumajandusettevõtete sissetulekuid, lõimida keskkonnaprobleeme põllumajanduspoliitikaga, arendada maapiirkondade elujõulisust ning lihtsustada ja soodustada detsentraliseerimist. Ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformi peamine juhtpõhimõte oli üleminek hinna- ja tootmistoetustelt toodanguga sidumata sissetulekutoetusele.Puuvillasektori ja teiste sektorite vaheliste erinevuste vähendamiseks võttis nõukogu 2004. aasta aprillis vastu uue puuvillatoetuste kava, mis põhines otse puuvillakasvatajatele makstaval toodanguga sidumata sissetulekutoetusel ja põllukultuurist sõltuval (pindala)toetusel. Kava jõustus 2006. aasta jaanuaris.· Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) IV jaotise 10A. peatükis on sätestatud eeskirjad põllukultuurist sõltuvate toetuste maksmiseks puuvilla puhul. Kõnealune peatükk on tühistatud Euroopa kohtu 7. septembri 2006. aasta otsusega kohtuasjas C-310/04. Nimetatud määrust kohaldatakse jätkuvalt kuni uue määruse vastuvõtmiseni, mis peab toimuma mõistliku aja jooksul.· Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine· Konsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKäesoleva ettepaneku ettevalmistamiseks ja selle mõju hindamiseks telliti kaks sõltumatut uuringut, et analüüsida puuvillatootmise sotsiaalmajanduslikke aspekte ja hinnata toetussüsteemi keskkonnamõju. Mõlema uuringu puhul põhinesid andmete kogumine ja mõju hindamine sidusrühmadele saadetud konkreetsetel küsimustikel ja ekspertide tehtud intervjuudel.Komisjoni talitused korraldasid huvitatud isikutele ka õpikodasid ja seminare. Need konsultatsioonid olid täienduseks puuvillaturu nõuandekomitee ja looduslike kiudude turukorralduse komitee tegevuse raames peetud puuvillasektori spetsialistide regulaarsetele koosolekutele. Korraldati ka kohtumisi töötajate esindajatega ning arengupoliitika ja keskkonnakaitse valdkonnas tegutsevate vabaühendustega, samuti puuvillavaldkonnas asjatundlike teadlastega ning ametivõimudega piirkondadest, kus puuvilla kasvatamine on tähtis.Internetis viidi läbi avalik arutelu 8. maist 2007 kuni 22. juunini 2007. Komisjon sai 320 vastust, mis andsid täiendavat tagasisidet laiemalt avalikkuselt.· Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineAsjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnadpõllumajandus ja statistikaKasutatud meetodidSõltumatud uuringud ja konsulteerimine sidusrühmadega.Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeritiVt eespool.Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendidKonsulteerimise tulemused on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/agriculture/consultations/cotton/index_en.htm.· Mõju hindamineKomisjon korraldas mõju hindamise, mis on nimetatud Euroopa veebilehel kättesaadavas komisjoni 2007. aasta õigusloome- ja tööprogrammis.3) Ettepaneku õiguslik külg· Kavandatud meetmete kokkuvõteUuel puuvillatoetuste süsteemil peaksid olema järgmised eesmärgid:o tagada põllumajandustegevuse jätkumine osana puuvillatootmispiirkondade säästvast arengust;o tagada, et puuvillatootjatele antavad toetused vastavad reformitud ühise põllumajanduspoliitika põhimõtetele;o tagada, et puuvillatootjatele antavad toetused vastavad ELi kohustustele Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) ja piirata mis tahes negatiivset mõju arengumaadele;o hoida ELi eelarve stabiilsena ja kontrollitavana;o muuta ELi puuvillasektor konkurentsivõimelisemaks ja turule orienteerituks;o vähendada puuvillatootmise mõju keskkonnale;o lihtsustada puuvillatootjate toetussüsteemi korraldust.Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks soovitatakse käesolevas ettepanekus, et 65 % vahenditest, mis olid puuvillasektorile eraldatud enne 2004. aasta reformi, lõimitakse jätkuvalt ühtsesse otsemaksete kavasse. See tagaks puuvillakasvatajatele teatava stabiilse sissetuleku, nagu see on muude põllumajandustootjate puhul, kes saavad toodanguga sidumata toetust, ja samas oleks neil vabadus kohaneda turu arenguga.Ülejäänud 35 % oleks pindalatoetuse kujul jätkuvalt seotud puuvilla tootmisega. Kõnealused toodanguga seotud toetused on ette nähtud puuvillakasvatuse jätkumiseks sel määral, mis on vajalik toorpuuvillatööstuse kaitseks piirkondades, kus see on tähtis majandustegevus.Euroopa Kohus tõstatas eelkõige toetuste toodangust lahtisidumiseks valitud määra põhjendatuse küsimuse. Küsimus on selles, kuidas saaks ühise põllumajanduspoliitika reform hõlmata puuvillatoetuste süsteemi ja järgida samal ajal Kreeka ning Hispaania ja Portugali ühinemisaktide puuvilla käsitlevates protokollides sätestatud eesmärke.Mõju hindamise käigus tehtud analüüsidest ja täiendavatele küsimustikele saadud vastustest selgus, millised tootmisstruktuurid ja tegureid mõjutavad põllumajandustootjate otsustusprotsessi. Kvantitatiivse modelleerimise abil ei ole võimalik üheselt kindlaks määrata tarnete ja toodanguga seotud toetuste omavahelist suhet. Sellest olenemata on läbiviidud simulatsioonide abil jõutud üksmeelele selles, et keskpikas perspektiivis soodustaks puuvillatootmise jätkumist toodanguga seotud toetuste määr, mis oleks ligikaudu 35 % – nii peetaks kinni protokollist ja ühtlasi ka ühise põllumajanduspoliitika reformi põhimõtetest.2004. aastal otsustas nõukogu kehtestada toodanguga seotuse määraks 35 %, kuigi komisjon oli teinud ettepaneku 40 %-lise määra kehtestamiseks. Praegu tooks tagasipöördumine kõrgema toodanguga seotuse määra juurde kaasa suure töökoormuse liikmesriikide haldusasutuste jaoks ja tähendaks puuvillakasvatajatele ühtse otsemaksete kava raames makstavate toetuste vähendamist.Haldamise seisukohast tähendaks toodanguga seotuse määra ülespoole nihutamine toodangust lahtisidumise määra vähendamist ja sellest tulenevalt kõikidele asjaomaste liikmesriikide traditsioonilistele tootjatele 2006. aastal eraldatud toetusõiguste ümberarvutamist. Vastupidiselt eelnevale ei suurendaks 35 %-lise toodanguga seotuse määra juurde jäämine halduskoormust.Kui kehtestataks kõrgem lahtisidumise määr kui 65 %, tekitaks see puuvillasektoris ulatusliku ohu, et tootmine võib katkeda. Seepärast on komisjon pärast mõjuhindamises kirjeldatud võimalike stsenaariumide analüüsimist jõudnud järeldusele, et võetud eesmärkide täitmiseks tuleks jääda toodanguga seotud ja sidumata toetuste praeguse tasakaalu juurde ning süsteemi mõne väiksema muudatusega täiendada.On tehtud ettepanek jätta külvipinna maksimumsuuruseks endiselt 450 597 ha (370 000 ha Kreekas, 70 000 ha Hispaanias, 360 ha Portugalis ja 10 237 ha Bulgaarias). Pindalatoetused jääksid samuti endisele tasemele ja juhul, kui toetusetaotlused ületavad liikmesriigile määratud suurima külvipinna, vähendataks neid proportsionaalselt.Nii toodanguga sidumata toetuse kui ka põllukultuurist sõltuva pindalatoetuse puhul tuleb endiselt kinni pidada nõuetele vastavuse kriteeriumidest, mille tulemusel saavutatakse keskkonnasõbralikum puuvillatootmine ilma sissetulekuid mõjutamata.Põllukultuurist sõltuvat toetust antakse abikõlbliku puuvillahektari kohta tingimusel, et põldu hooldatakse vähemalt kuni saagi koristamiseni, ilma kohustuseta puuvilla tarnida või müüa. Puuvill peab vastama miinimumnõuetele: olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga.On tehtud ettepanek toetada tootmisharudevahelisi organisatsioone, et aidata puuvilla turustamist paremini koordineerida, puuvillakasvatajate ja –töötlejate vahelisi lepinguid sõlmida ning puuvilla kvaliteeti parandada.Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143d sätestatud finantsülekanne restruktureerimiseks puuvillapiirkondades (alates 2007. eelarveaastast 22 miljonit eurot kalendriaasta kohta) on juba Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondile (EAFRD) kättesaadavaks tehtud ning komisjoni otsustega nr 2006/410/EÜ ja 2006/636/EÜ sisse arvatud maaelu arenguks antava ühenduse toetuse summa jaotusesse, mida esitatakse aastate kaupa iga liikmesriigi kohta. Seega on ajavahemikul 2007–2013 võimalik kasutada täiendavat summat 154 miljoni euro ulatuses, mis on täiendav ühenduse toetus puuvillatootmispiirkondades võetavate meetmete jaoks. See võimaldaks liikmesriikidel veelgi paremini toetada näiteks puuvillakasvatusettevõtete ja toorpuuvillatööstuse restruktureerimist.ELi puuvilla müügiedenduseks soovitatakse luua päritolu näitav märgis. Sellist selget soovi väljendasid sidusrühmad konsultatsiooniprotsessi käigus.2006. aasta märtsis võttis komisjon endale ülesandeks vaadata läbi määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) toimimisega seotud poliitikavaldkond. Selle raames uurib komisjon ka võimalust arvata puuvill kõnealuse määruse reguleerimisalasse.Ühenduse puuvilla imago arendamiseks ja selle kasutamise edendamiseks analüüsib komisjon, kui asjakohane, tulemuslik ja tõhus oleks teatavate tervenisti ELis toodetud ja valmistatud puuvillatoodete lisamine teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega hõlmatud toodete hulka.· Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 37 lõige 2 ja protokoll nr 4 puuvilla kohta (lisatud 1979. aasta ühinemisaktile).· Subsidiaarsuse põhimõteEttepanekuga jäävad liikmesriikide vastutusalasse järgmised olulised elemendid:– puuvillakasvatusmaa heakskiitmine,– sortide heakskiitmine,– tootmisharudevaheliste organisatsioonide heakskiitmine,– toetusõiguste andmine,– keskkonnaeeskirjade sõnastamine.· Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, kuna järgib ühise põllumajanduspoliitika üldeesmärke ja tagab protokollis nr 4 määratud kohustuste täitmise.· Õigusakti valikKavandatud õigusakt(id): nõukogu määrus, millega kehtestatakse uus puuvillatoetuste süsteem, millega asendatakse Euroopa Kohtu 7. septembri 2006. aasta otsusega kohtuasjas C-310/04 tühistatud toetuskava.4) Mõju eelarveleRiigi baaskülvipind ja abikõlbliku hektari kohta antav abisumma jäävad praeguse olukorraga võrreldes muutumatuks. Kuna toodanguga seotud toetus väheneb 10 eurolt hektari kohta 3 eurole hektari kohta nende põllumajandustootjate puhul, kes on heakskiidetud tootmisharudevahelise organisatsiooni liikmed, vähendatakse siiski nendele põllumajandustootjatele eraldatud summat 4,4 miljonilt eurolt 1,4 miljoni euroni, mis peaks korvama kõik teavitamisele ja müügiedendusele tehtud lisakulutused.2007/0242 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) seoses puuvilla toetuskavagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku,võttes arvesse Kreeka ühinemisakti, eriti selle puuvilla käsitleva protokolli nr 4 lõiget 6 [1],võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 [4] IV jaotise 10A. peatükis, mis on lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 864/2004 [5] artikli 1 lõikega 20, on sätestatud eeskirjad põllukultuurist sõltuvate toetuste maksmiseks puuvilla puhul.(2) Euroopa Kohtu 7. septembri 2006. aasta otsusega kohtuasjas C–310/04 [6] tühistati määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10A. peatükk proportsionaalsuse põhimõtte rikkumise tõttu, osutades eelkõige asjaolule, et „nõukogu, kes võttis vastu määruse nr 864/2004, ei [olnud] Euroopa Kohtule tõendanud, et selle määrusega kehtestatud uus puuvilla abisüsteem on kehtestatud talle kuuluva kaalutlusõiguse raames, mis eeldab kõigi käesolevas kohtuasjas tähtsust omavate elementide ja asjaolude arvesse võtmist, sh tuleb arvestada kõiki puuvilla kasvatamisega seotud palgakulusid ja toorpuuvillatehaste majanduslikku jätkusuutlikkust, mis on selle põllukultuuri kasvatamise kasumlikkuse hindamiseks vajalik“ ning et kohtul ei olnud võimalik „välja selgitada, kas ühenduse seadusandjal oli [olnud] võimalik talle selles valdkonnas kuuluva ulatusliku kaalutlusõiguse piire ületamata jõuda järeldusele, et puuvilla eritoetuse määramine 35 %-le varasema abisüsteemis raames saadaval olnud toetustest on piisav, et tagada määruse nr 864/2004 viiendas põhjenduses esitatud ja algselt protokolli nr 4 teises lõikes toodud eesmärgi täitmine, milleks on tagada selle kultuuri kasvatamise kasumlikkus ja seega selle jätkuv kasvatamine“. Samuti mõistis kohus, et nimetatud määrust kohaldatakse jätkuvalt kuni uue määruse vastuvõtmiseni, mis peab toimuma mõistliku aja jooksul.(3) Põllukultuurist sõltuva puuvillatoetuse uus süsteem tuleb vastu võtta kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C-310/04.(4) Uus toetuskava peaks vastama Kreeka ühinemisaktile liidetud puuvilla käsitleva protokolli nr 4 lõikes 2 sätestatud eesmärkidele: toetada puuvilla tootmist ühenduse sellistes piirkondades, kus see on põllumajanduse jaoks tähtis; võimaldada asjaomastel tootjatel teenida rahuldavat sissetulekut; stabiliseerida turgu struktuuri parandamisega tarnimise ja turustamise tasandil.(5) Tuleks arvesse võtta kõiki puuvillasektori konkreetset olukorda iseloomustavaid tegureid ja asjaolusid, sealhulgas selle põllukultuuri kasumlikkuse hindamiseks vajalikke elemente. Seetõttu algatati hindamis- ja konsulteerimisprotsess: viidi läbi kaks uuringut tulevase puuvillatoetuste süsteemi sotsiaalmajandusliku ja keskkonnamõju kohta ühenduse puuvillasektorile ning sidusrühmadega korraldati vastavaid seminare ja konsulteeriti Interneti kaudu.(6) Tootjate otsetoetuste lahutamine toodangust ja ühtse otsetoetuste kava kehtestamine on olulised elemendid ühise põllumajanduspoliitika reformimise protsessis, mille eesmärgiks on liikuda hinna- ja tootmistoetuste põhimõtte juurest põllumajandustootjate sissetulekutoetuste põhimõtte suunas. Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati need elemendid rea põllumajandustoodete puhul.(7) Ühise põllumajanduspoliitika reformi eesmärkide saavutamiseks tuleb puuvillatoetused peamiselt toodangust lahti siduda ja lõimida ühtse otsemaksete kavaga.(8) Puuvillasektori toetuskava täielikul lõimimisel ühtse otsemaksete kavaga tekib tõenäoliselt oht, et tootmine ühenduse puuvillatootmispiirkondades katkeb. Osa toetustest peaksid seetõttu olema jätkuvalt seotud puuvillakasvatusega abikõlbliku hektari kohta antava põllukultuurist sõltuva toetuse kaudu. Toetuse summa tuleks arvutada nii, et protokolli nr 4 lõike 2 eesmärgid oleksid saavutatavad, aga puuvillatoetuste süsteem liituks samas ühise põllumajanduspoliitika reformi peasuundade ja lihtsustamisprotsessiga. Seetõttu on läbiviidud hindamisele toetudes põhjendatud, et iga liikmesriigi kogu saadaolev toetus hektari kohta oleks 35 % liikmesriigi nendest toetustest, mida tootjatele anti kaudselt. Selline määr võimaldab puuvillasektoril edasi liikuda pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas, edendada puuvillatootmispiirkondade säästvat arengut ja tagada põllumajandustootjatele rahuldava sissetuleku.(9) Ülejäänud 65 % liikmesriigi nendest toetustest, mida tootjatele anti kaudselt, peaks olema saadaval ühtse otsemaksete kava raames.(10) Keskkonnahoidlikel põhjustel tuleks liikmesriigi kohta määrata baaskülvipind, et puuvillaga külvatud põldude hulka piirata. Lisaks sellele peaksid abikõlblikud olema üksnes need põllumaad, mille liikmesriigid on heaks kiitnud.(11) Toorpuuvillatööstuse vajaduste rahuldamiseks peaks abikõlblikkus olema seotud tegelikult koristatud saagi miinimumkvaliteediga.(12) Selleks et puuvillakasvatajad ja toorpuuvillatöötlejad saaksid puuvilla kvaliteeti parandada, tuleks soodustada liikmesriikide poolt heakskiidetud tootmisharudevaheliste organisatsioonide asutamist. Ühendus peaks nende organisatsioonide tegevust kaudselt toetama organisatsioonide liikmetest põllumajandustootjatele antavat toetust suurendades.(13) Puuvillatoetuste uue süsteemi rakendamiseks kalendriaasta algusest tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2008.(14) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1782/2003 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1782/2003 muudetakse järgmiselt.(1) IV jaotise 10A. peatükk asendatakse järgmisega:„10a. peatükkPõllukultuurist sõltuv puuvillatoetusArtikkel 110a – ReguleerimisalaToetust makstakse CN-koodi 5201 00 alla kuuluva puuvilla tootjatele käesolevas peatükis sätestatud tingimustel.Artikkel 110b – Abikõlblikkus1. Toetust antakse abikõlbliku puuvillakasvatusmaa hektari kohta. Abikõlblikuks loetakse maad, mis paikneb põllumajandusmaal, millel liikmesriik on puuvillakasvatust lubanud, sellele on külvatud heakskiidetud sorte ja saagi tegelik koristamine sellelt toimub normaalsetel kasvutingimustel.Artiklis 110a osutatud toetust makstakse veatu ja standardse turustuskvaliteediga puuvilla eest.2. Liikmesriigid kiidavad heaks lõikes 1 osutatud maa ja sordid vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele ja tingimustele, mis kehtestatakse artikli 144 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 110c –– Baaskülvipinnad ja summad1. Kehtestatakse alljärgnevad riikide baaskülvipinnad:– Bulgaaria: 10 237 ha,– Kreeka: 370 000 ha,– Hispaania: 70 000 ha,– Portugal: 360 ha.2. Kehtestatakse alljärgnevad toetuse summad iga abikõlbliku hektari kohta:– Bulgaaria: 263 eurot,– Kreeka: 594 eurot 300 000 hektarile ja 342,85 eurot ülejäänud 70 000 hektarile,– Hispaania: 1 039 eurot,– Portugal: 556 eurot.3. Kui abikõlblik puuvillamaa antud liikmesriigis ja antud aastal ületab lõikes 1 sätestatud baaskülvipinna, vähendatakse lõikes 2 nimetatud toetust proportsionaalselt baaskülvipinna ületamisega.Kreeka puhul kohaldatakse proportsionaalset vähendamist siiski sellise toetussumma suhtes, mis on fikseeritud riigi baaskülvipinna 70 000 ha suhtes selleks, et kinni pidada üldsummast 202,2 miljonit eurot.4. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestatakse artikli 144 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 110d – Heakskiidetud tootmisharudevahelised organisatsioonid1. Käesolevas peatükis tähendab „heakskiidetud tootmisharudevaheline organisatsioon” juriidilist isikut, mis koosneb puuvillakasvatajatest ja vähemalt ühest toorpuuvillatöötlejast ning mille tegevus on järgmine:– kaasaaitamine puuvilla turuleviimise paremale koordineerimisele, eelkõige turu-uuringute ja turuülevaadete abil,– ühenduse eeskirjadega kokkusobivate tüüplepingute koostamine,– tootmise ümberorienteerimine toodetele, mis eelkõige kvaliteedi poolest ja tarbijakaitse seisukohalt vastavad paremini turu vajadustele ja tarbijanõudlusele,– meetodite ja vahendite ajakohastamine tootekvaliteedi parandamiseks,– turustrateegiate väljatöötamine puuvilla müügiedenduseks kvaliteedi sertifitseerimissüsteemide kaudu.2. Liikmesriik, kelle territooriumil toorpuuvillatöötlejad on asutatud, kiidab heaks tootmisharudevahelise organisatsiooni, mis täidab vastavalt artikli 144 lõikes 2 osutatud korras kehtestatud kriteeriume.Artikkel 110e – Toetuse maksmine1. Põllumajandustootjatele antakse toetust abikõlbliku hektari kohta vastavalt artiklile 110c.2. Põllumajandustootjatele, kes on heakskiidetud tootmisharudevaheliste organisatsioonide liikmed, antakse toetust artikli 110c lõikes 1 sätestatud baaskülvipinna abikõlbliku hektari kohta, mida suurendatakse 3 euro võrra.(2) Artikli 156 lõike 2 punkt g asendatakse järgmisega:„g) IV jaotise 10A. peatükki kohaldatakse 1. jaanuarist 2008 alates sellest kuupäevast külvatud puuvilla puhul.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2008.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS | || |1. | EELARVERUBRIIK: (nomenklatuur 2007)05 03 01 0205 03 02 40 | ASSIGNEERINGUD:2007. aasta eelarve 2 111 miljonit eurot 261 miljonit eurot |2. | PEALKIRI:Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) seoses puuvilla toetuskavaga |3. | ÕIGUSLIK ALUS:Asutamislepingu artikli 37 lõige 2 |4. | EESMÄRGID:Pärast nõukogu määrusega (EÜ) nr 864/2004 kehtestatud puuvillasektori reformi ja Euroopa Kohtu 7. septembri 2006. aasta otsust kohtuasjas C–310/04, millega tühistati määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10A. peatükk, on käesoleva ettepaneku eesmärk sätestada põllukultuurist sõltuva puuvillatoetuse uued tingimused. |5. | FINANTSMÕJU | 12-KUULINE PERIOOD  (miljonites eurodes) | EELARVEAASTA 2007 (miljonites eurodes) | EELARVEAASTA 2008 (miljonites eurodes) |5.0 | KULUD– EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED)– RIIGIASUTUSED– MUUD | – | – | 277,1 |5.1 | TULUD– EÜ OMAVAHENDID  (MAKSUD/TOLLIMAKSUD)– RIIKLIKUD | – | – | – || | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | 277,3 | 277,4 | 277,5 | 277,8 | 278,1 |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | – | – | – | – | – || | 2014 | 2015 | 2016 | alates 2017 |5.0.2 | KAVANDATUD KULUD | 278,3 | 278,6 | 278,9 | 279,1 |5.1.2 | KAVANDATUD TULUD | – | – | – | – |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: Vt lisa. |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? |  JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? |  JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |6.3 | KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? | JAH EI |MÄRKUSED:Ettepanek ei muuda toodanguga seotud ja sidumata toetuste praegust tasakaalu ega muuda toodanguga sidumata toetuse tingimusi. Toodanguga seotud toetuste osas ei too ettepanek praeguse süsteemiga võrreldes kaasa täiendavaid kulutusi, sest baaskülvipinnad ja toetuse tase ei muutu. Siiski hoitakse kokku 3 miljonit eurot, sest väheneb heakskiidetud tootmisharudevahelise organisatsiooni liikmetest põllumajandustootjatele antav tootmisega seotud toetus. |LISA1 – Põllukultuurist sõltuv puuvillatoetus (Kreeka, Portugal, Hispaania) – eelarve punkt 05 03 02 40 || Kreeka | Hispaania | Portugal |Baaskülvipind | 300 000 ha | 70 000 ha | 360 ha |Toetuse tase | 594 €/ha | 1 039 €/ha | 556 €/ha |ning | | | |Baaskülvipind | 70 000 ha | | |Toetuse tase | 342,85 €/ha | | || | | |Vahesumma 1 | 202 199 500 € | 72 730 000 € | 200 160 € |Toetuse taseme kasv tootjate puhul, kes on heakskiidetud tootmisharudevahelise organisatsiooni liikmed | | | |Baaskülvipind | 370 000 ha | 70 000 ha | 360 ha |Toetuse tase | 3 €/ha | 3 €/ha | 3 €/ha |Vahesumma 2 | 1 110 000 € | 210 000 € | 1 080 € || | | |Kokku | 203 309 500 € | 72 940 000 € | 201 240 € |Kokku EL 15 igal eelarveaastal | 276 450 740 € |||2 – Bulgaaria: lisamine ühtsesse otsemaksete kavasse – punkt 05 03 01 02 | |Baaskülvipind | 10 237 ha | | |Toetuse tase | 263 €/ha | | |Kokku | 2 692 331 € | | |Eelarveaasta | | Kasutuselevõtu määr Bulgaariale | |2008 | 673 083 € | 25% | |2009 | 807 699 € | 30% | |2010 | 942 316 € | 35% | |2011 | 1 076 932 € | 40% | |2012 | 1 346 166 € | 50% | |2013 | 1 615 399 € | 60% | |2014 | 1 884 632 € | 70% | |2015 | 2 153 865 € | 80% | |2016 | 2 423 098 € | 90% | |alates 2017 | 2 692 331 € | 100% | || | | || | | |Kogukulud: 1 + 2 | | |Eelarveaasta | Kokku | | |2008 | 277 123 823 € | | |2009 | 277 258 439 € | | |2010 | 277 393 056 € | | |2011 | 277 527 672 € | | |2012 | 277 796 906 € | | |2013 | 278 066 139 € | | |2014 | 278 335 372 € | | |2015 | 278 604 605 € | | |2016 | 278 873 838 € | | |alates 2017 | 279 143 071 € | | |[1] EÜT L 291, 19.11.1979, lk 174. Protokolli on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1).[2] ELT C …, …, lk ….[3] ELT C …, …, lk ….[4] ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 552/2007 (ELT L 131, 23.5.2007, lk 10).[5] ELT L 161, 30.4.2004, lk 48.[6] EKL 2006, lk I-7285.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0345

Ettepanek: Nõukogu määrus millega pikendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu peatamist  /* KOM/2007/0345 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.6.2007KOM(2007) 345 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega pikendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu peatamist(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni importi käsitleva menetluse suhtes. |120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 215/2002, millega Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Komisjoni 23. oktoobri 2006. aasta otsus, millega peatatakse Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |219 | Vastavalt algmääruse sätetele anti menetlusega seotud huvitatud isikutele võimalus oma huvisid uurimise jooksul kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid nõue, et meetmed ei tohi minna vastuollu ühenduse huvidega, tähendab, et meetmete laiema mõju hindamine on uurimise lahutamatuks osaks. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Veebruaris 2002 kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 215/2002 lõplik dumpinguvastane tollimaks 22,5 % Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes. Oktoobris 2006 peatas komisjon 23. oktoobri 2006. aasta otsusega üheksaks kuuks Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Lisatud komisjoni esitatud nõukogu määruse ettepanekuga nähakse ette Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu peatamise pikendamine 31. jaanuarini 2008. Liikmesriikidega konsulteeriti ja nad ei esitanud ettepaneku suhtes ühtegi vastuväidet. Nõukogule tehakse ettepanek võtta vastu lisatud määruse ettepanek, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 21. juulil 2007. aastal. |310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 23. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõtetega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |331 | Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha riigisiseseid otsuseid. |332 | Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne, kuid algmäärusega piiratakse lubatavate tollimaksude määra selliselt, et see ei tohi ületada tuvastatud dumpingu põhjustatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku taset. |Õigusakti valik |341 | Kavandatav õigusakt: määrus. |342 | Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega pikendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu peatamistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus“),[1] eriti selle artiklit 14,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteeganing arvestades järgmist:A. MENETLUS(1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 215/2002[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit ferromolübdeeni impordi suhtes, mis kuulub CN-koodi 7202 70 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Dumpinguvastase tollimaksu määr on 22,5%.(2) Oktoobris 2006 peatas komisjon 23. oktoobri 2006. aasta otsusega[3] (2006/714/EC) üheksaks kuuks Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.(3) Otsus peatada nõukogu otsusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud lõplikud dumpinguvastased meetmed tehti kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 4, milles sätestatakse, et dumpinguvastaseid meetmeid võib ühenduse huvides peatada põhjusel, et turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et kahju taastekkimine meetme peatamise tagajärjel on vähetõenäoline, ja tingimusel, et ühenduse vastavale tootmisharule on antud võimalus märkusi esitada ja neid märkusi on ka arvesse võetud.(4) Komisjon jõudis 23. oktoobri 2006. aasta otsuses järeldusele, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi tekitatud kahju taastekkimine meetme peatamise tagajärjel on vähetõenäoline, arvestades praegust muutust turutingimustes ja eeskätt vaatlusaluse toote kõrget hinnataset ühenduse turul, mis ületab oluliselt esialgses uurimises tuvastatud kahjustava taseme, ning vaatlusaluse toote nõudmise-pakkumise väidetavat ebakõla.(5) Komisjon võttis 23. oktoobri 2006. aasta otsuses kohustuse jälgida vaatlusaluse toote impordi ja hindade arengut ning tühistada peatamine, kui Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhindadega import jätkub ja tekitab kahju ühenduse tootmisharule.(6) 31. oktoobril 2006 algatati Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega[4] ex officio täielik vahepealne läbivaatamine, sest komisjoni käsutuses olevate tõendite põhjal võis järeldada, et tingimused, mille alusel meetmed kehtestati, on nii palju muutunud, et kehtivad meetmed ei ole enam asjakohased ning et teatavad muutused võivad olla püsivad.B. PÕHJUSED(7) Algmääruse artikli 14 lõikes 4 sätestatakse, et ühenduse huvides võib dumpinguvastased meetmed üheksaks kuuks peatada, kuid peatamist võib pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra, kui nõukogu komisjoni ettepanekul nii otsustab.(8) Alates meetme peatamisest ei ole komisjoni 23. oktoobri 2006. aasta otsuse põhjendustes 5–10 kirjeldatud olukord seoses vaatlusaluse toote impordi ja hindadega muutunud. Hiinast pärit ferromolübdeeni imporditi ühendusse ainult tühises koguses.(9) Ex officio täielikku vahepealset läbivaatamist silmas pidades tuletatakse meelde, et otsus tuleb teha 15 kuu jooksul alates algatamisest, s.o 31. jaanuariks 2008.C. JÄRELDUS(10) Arvestades, et olukord ühenduse turul ei ole pärast dumpinguvastase tollimaksu peatamist 2006. aasta oktoobris muutunud ning kuna vahepealne läbivaatamine ei ole veel lõpetatud, on asjakohane pikendada kehtivate meetmete peatamist algmääruse artikli 14 lõike 4 kohaselt. Kaubavoogude ettearvatavuse üldpõhimõtet järgides ning praegu käimasoleva vahepealse läbivaatamise tulemusi arvesse võttes otsustatakse pikendada kehtivate meetmete peatamist kuni 31. jaanuarini 2008, st vahepealse läbivaatamise tähtaja lõpuni. Ei ole mingeid viiteid selle kohta, et peatamise pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega.(11) Komisjon teavitas vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 4 ühenduse tootmisharu oma kavatsusest pikendada kehtivate dumpinguvastaste meetmete peatamist. Ühenduse tootmisharule anti võimalus märkuste esitamiseks, kuid nende märkused ei muutnud järeldust, et olukord on püsinud sellisena, nagu seda on kirjeldatud komisjoni 23. oktoobri 2006. aasta otsuses.(12) Seepärast on komisjon seisukohal, et kõik nõuded vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu peatamise pikendamiseks on täidetud kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 4. Eelnevast tulenevalt pikendatakse määrusega (EÜ) nr 215/2002 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu peatamist üheksaks kuuks kuni 31. jaanuarini 2008.(13) Komisjon jälgib vaatlusaluse toote impordi ja hindade arengut. Kui peaks tekkima olukord, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordi mahud suurenevad ja põhjustavad kahju ühenduse tootmisharule, ennistab komisjon dumpinguvastase tollimaksu ja tühistab käesoleva peatamise,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevaga peatatakse üheksaks kuuks lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 215/2002 CN-koodi 7202 70 00 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärit ferromolübdeeni impordi suhtes.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 35, 6.2.2002, lk 1.[3] ELT C 293, 24.10.2006, lk. 15.[4] ELT C 262, 31.10.2006, lk. 28.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0908

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega  /* KOM/2006/0908 lõplik - COD 2006/0294 */

	Brüssel 22.12.2006KOM(2006) 908 lõplik2006/0294 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega(komisjoni esitatud)2006/0294 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta seoses komisjoni rakendusvolitustegaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 ja artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ,[2]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, [3]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [4]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 396/2005, taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta [5] on sätestatud , et vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, [6] tuleb vastu võtta teatavad meetmed.(2) Otsust 1999/468/EÜ muudeti otsusega 2006/512/EÜ, millega kehtestatakse kontrolliga regulatiivmenetlus, mille kohaselt võetakse vastu üldmeetmeid, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiaktide vähem olulisi sätteid, sealhulgas jätta teatavad sätted välja või lisada uusi vähem olulisi sätteid.(3) Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni[7] ühisdeklaratsioonile otsuse 2006/512/EÜ kohta tuleb juba jõustunud õigusakte kohandada vastavalt kehtivatele menetlustele. Nimetatud deklaratsioonis on esitatud nimekiri õigusaktidest, mida tuleks kiiresti kohandada, sealhulgas määrus (EÜ) nr 396/2005.(4) Komisjonile tuleks anda volitus määratleda käesoleva määruse reguleerimisala määramiseks ning taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamiseks kriteeriumid , mis on loetletud kõnealuse määruse vastavates lisades. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta või välja jätta kõnealuse määruse vähem olulisi sätteid või määrust täiendada uute vähem oluliste sätetega, tuleks need vastu võtta vastavalt nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.(5) Et tagada ettevõtjatele kiire otsustusprotsess ning samal ajal kindlustada kõrgetasemeline tarbijakaitse, peab olema võimalik tõhususe eesmärgil lühendada uue menetluse jaoks ette nähtud tähtaega. Tõhususe eesmärgil peab lühendama kontrolliga regulatiivmenetluse tavapäraseid tähtaegu, mis on seotud jääkide piirnormide kehtestamise, lisasse kandmise, rakendamise, muutmise ja kehtetuks tunnistamisega ning selliste toimeainete nimekirja koostamisega, mille jaoks jääkide piirnorme vaja ei lähe, ning selliste toimeainete ja toodete kombinatsioonide nimekirja koostamisega, mille puhul toimeained on kasutusel saagikoristusjärgse fumigandina. Kui kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegadest ei ole võimalik kinni pidada tungiva kiireloomulisuse tõttu, eriti kui seatakse ohtu inimeste või loomade tervis, peab komisjonil olema võimalik rakendada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a punktis 6 sätestatud kiirmenetlust jääkide piirnormide kehtestamiseks, lisasse kandmiseks, rakendamiseks, muutmiseks ja kehtetuks tunnistamiseks.(6) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 396/2005 muudetakse järgmiselt:(1) Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Artikli 2 lõikes 1 osutatud tooted, tootegrupid ja/või toodete osad, millele kohaldatakse ühtlustatud jääkide piirnorme, määratletakse ja loetletakse I lisas. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.“(2) Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Direktiivi 91/414/EMÜ alusel hinnatavad taimekaitsevahendite toimeained, mille puhul ei nõuta jääkide piirnormide kehtestamist, määratletakse käesoleva määruse IV lisas sätestatud korras ning kantakse IV lisasse, võttes arvesse nende toimeainete kasutusviise ja käesoleva määruse artikli 14 lõike 2 punktides a, c ja d osutatud küsimusi. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.“(3) Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Taotlusi hinnatakse kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud taimekaitsevahendite hindamise ja lubamise ühtsete põhimõtete asjakohaste sätetega või täpsemate hindamispõhimõtetega, mis määratakse kindlaks komisjoni määrusega. Määrus, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.“(4) Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Pärast ameti arvamuse kättesaamist ning seda arvamust arvesse võttes koostab komisjon viivitamatult ja hiljemalt kolme kuu jooksul ühe järgmistest dokumentidest:(a) määruse jääkide piirnormi kehtestamise, muutmise või kehtetuks tunnistamise kohta, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, mis võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele; komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu rakendada artikli 45 lõikes 5 sätestatud kiirmenetlust;(b) otsuse taotluse tagasilükkamise kohta, mis võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 2 osutatud menetlusele.“(5) Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Kui lõike 1 punkti b kohaselt on kehtestatud ajutine jääkide piirnorm, kustutatakse see III lisast määrusega üks aasta pärast asjaomase toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmist või mittekandmist. Määrus, mille eesmärk on lisada käesolevale määrusele vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu rakendada artikli 45 lõikes 5 sätestatud kiirmenetlust.Ühe või mitme liikmesriigi taotlusel säilitatakse ajutised jääkide piirnormid veel üheks aastaks, kuni saadakse kinnitus, et on tehtud jääkide piirnormide kehtestamise taotluse põhjendamiseks vajalikud teadusuuringud. Juhtudel, mil nimetatud kinnitus esitatakse, säilitatakse ajutised jääkide piirnormid veel kaheks aastaks tingimusel, et ei ole tuvastatud vastuvõetamatuid ohte tarbijatele.“(6) Artikkel 18 asendatakse järgmisega:„1. I lisaga hõlmatud tooted ei sisalda alates nende turuleviimisest toidu või söödana või nende söötmisest loomadele pestitsiidide jääke üle:(a) II ja III lisas sellistele toodetele kehtestatud jääkide piirnormide;(b) 0,01 mg/kg toodete puhul, millele ei ole II või III lisas kehtestatud jääkide piirnorme, või IV lisas loetlemata toimeainete puhul, kui toimeainele ei ole määratud erinevaid vaikeväärtusi, võttes samas arvesse kasutuselolevaid standardanalüüsimeetodeid. Sellised vaikeväärtused on loetletud V lisas. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu rakendada artikli 45 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.2. Liikmesriigid ei tohi keelata ega takistada I lisaga hõlmatud toodete turuleviimist või toiduloomadele söötmist oma territooriumil põhjusel, et need sisaldavad pestitsiidide jääke, tingimusel et:(a) sellised tooted vastavad lõikele 1 ja artiklile 20 või(b) toimeaine on kantud IV lisasse.3. Erandina lõikes 1 sätestatust võivad liikmesriigid lubada saagikoristusjärgse fumigandiga töötlemise korral oma territooriumil toimeainete jääkide piirnorme, mis ületavad I lisaga hõlmatud tootele II ja III lisas sätestatud toimeaine jääkide piirnorme, kui toimeaine ja toote kombinatsioonid on loetletud VII lisas, tingimusel et:(a) sellised tooted ei ole ette nähtud koheseks tarbimiseks;(b) asjakohase kontrolliga tagatakse, et kui selliseid tooteid tarnitakse otse lõppkasutajale või tarbijale, ei saa neid teha kättesaadavaks enne, kui jäägid ei ületa enam II või III lisas sätestatud piirnorme;(c) teisi liikmesriike ja komisjoni on teavitatud võetud meetmetest.VII lisas loetletud toimeainete ja toodete kombinatsioonide määratlemiseks mõeldud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.4. Erakorralistel asjaoludel ja eelkõige taimekaitsevahendite kasutamisel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikele 4 või vastavalt direktiivis 2000/29/EÜ (*) sätestatud kohustustele võib liikmesriik anda loa oma territooriumil lõike 1 tingimustele mittevastava töödeldud toidu või sööda turuleviimiseks ja/või loomadele söötmiseks tingimusel, et selline toit või sööt ei põhjusta vastuvõetamatut ohtu. Selliste lubade andmisest tuleb viivitamata teatada teistele liikmesriikidele, komisjonile ja ametile ning neile tuleb põhjendamatu viivituseta esitada läbivaatamiseks asjakohane riskihinnang, eesmärgiga kehtestada kindlaksmääratud ajavahemikuks ajutised jääkide piirnormid või võtta seoses selliste toodetega muud vajalikud meetmed. Meetmed, mille eesmärk on lisada käesolevale määrusele vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu rakendada artikli 45 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.“(7) Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Teatud töötlemis- ja/või segamistoimingute või teatud töödeldud ja/või liittoodete kontsentratsiooni- või lahjendustegurid võib kanda VI lisa loetellu. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.“(8) Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. I lisaga hõlmatud toodete jääkide piirnormid kehtestatakse esmakordselt ja kantakse II lisasse, ühendades direktiivides 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ sätestatud jääkide piirnormid ning võttes arvesse käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2 nimetatud kriteeriumeid. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.“(9) Artikli 22 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Kui toimeaineid ei ole juba loetletud II lisas, siis kehtestatakse esmakordselt ja kantakse käesoleva määruse III lisasse jääkide need ajutised piirnormid, mille direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise või mittekandmise kohta pole veel otsust tehtud, võttes arvesse liikmesriikide esitatud teavet, vajaduse korral artiklis 24 nimetatud arvamust, artikli 14 lõikes 2 osutatud tegureid ning järgmisi jääkide piirnorme:(a) ülejäänud jääkide piirnorme direktiivi 76/895/EMÜ lisas ja(b) seni ühtlustamata riiklikke jääkide piirnorme.Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.“(10) Artikli 27 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Toodetes, välja arvatud direktiivis 2002/63/EÜ (*) sätestatud toodetes, sisalduvate pestitsiidide jääkide kontrolli teostamiseks vajalike proovivõtmise meetodite määramiseks mõeldud meetmed, mille eesmärk on lisada käesolevale määrusele vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele“.(11) Artikkel 45 asendatakse järgmisega:„Artikkel 45Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 alusel asutatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee (edaspidi „komitee“).2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse artiklit 8.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse artiklit 8.4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse artiklit 8.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punktis c ning artikli 4 punktides b ja e sätestatud tähtaegadeks kehtestatakse vastavalt kaks kuud, üks kuu ja kaks kuud.5. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse artiklit 8."(12) Artikkel 46 asendatakse järgmisega:„1. Rakendusmeetmed käesoleva määruse ühtse kohaldamise tagamiseks kehtestatakse või muudetakse vastavalt artikli 45 lõikes 2 osutatud menetlusele, võttes vajaduse korral arvesse ameti arvamust.2. Meetmed, mille eesmärk on artiklis 23, artikli 29 lõikes 2, artikli 30 lõikes 2, artikli 31 lõikes 1 ja artikli 32 lõikes 5 loetletud tähtaegade kehtestamine või muutmine , võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.“(13) Artikkel 49 asendatakse järgmisega:„1. III peatükis sätestatud nõuded ei kehti enne artikli 50 teises lõigus osutatud kuupäeva õiguslikel alustel toodetud või ühendusse imporditud toodete kohta.Tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks võib selliste toodete suhtes siiski võtta asjakohaseid meetmeid. Meetmed, mille eesmärk on lisada käesolevale määrusele vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 5 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.2. Kui see on vajalik toodete tavapäraseks turustamiseks, töötlemiseks ja tarbimiseks, võib artiklites 15, 16, 21, 22 ja 25 sätestatud jääkide piirnormide rakendamiseks kehtestada täiendavaid üleminekumeetmeid. Meetmed, mille eesmärk on lisada käesolevale määrusele vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 45 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.“Artikkel [2]Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C , , lk. .[2] ELT C , , lk .[3] ELT C , , lk .[4] …[5] ELT L 70, 16.3.2005, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 178/2006 (ELT L 29, 2.2.2006, lk 3).[6] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud komisjoni otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[7] ELT C 255, 21.1.2006, lk 1


				|

		52012PC0754

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kohandatakse alates 1. juulist 2012 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente /* COM/2012/0754 final - 2012/0350 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
 Ettepaneku taust
 110 || Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Igal aastal ning kooskõlas personalieeskirjade XI lisa artikliga 3 peab nõukogu enne aasta lõppu Eurostati aruande põhjal tehtud komisjoni ettepaneku alusel otsustama töötasude ja pensionide kohandamise, mis jõustub 1. juulist.
 120 || Üldine taust Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 3 toimub töötasude ja pensionide kohandamine otseselt lähtudes muutustest liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõus (erinäitaja), elukalliduse muutusest Brüsselis (rahvusvaheline indeks) ning Eurostati määratud ostujõu pariteetidest. Erinäitajaga mõõdetakse liikmesriikide keskvalitsustes töötavate riigiteenistujate netotöötasu muutusi, võtmata arvesse inflatsiooni. Eurostat on määranud selle näitaja kindlaks XI lisa artikli 1 lõikes 4 nimetatud kaheksa liikmesriigi esitatud andmete põhjal. Brüsseli rahvusvahelise indeksiga mõõdetakse elukalliduse muutumist Brüsselis Euroopa Liidu ametnike jaoks. Eurostat on määranud selle indeksi kindlaks Belgia ametiasutuste esitatud andmete põhjal. Töötasude ostujõu pariteedid määravad kindlaks töötasude ostujõu suhte võrdluslinna Brüsseli ja muude teenistuspaikade vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide statistikaasutustega. Pensionide ostujõu pariteedid määravad kindlaks pensionide ostujõu suhte võrdlusriigi Belgia ja muude elukohariikide vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide statistikaasutustega.
 130 || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Töötasude ja pensionide kohandamiseks esitatakse ettepanek igal aastal.
 Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine
   || Konsulteerimine huvitatud isikutega
 211 || Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Vastavalt kehtivale korrale on ettepanekuga seoses konsulteeritud personali esindajatega.
 212 || Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettepanekus on võetud arvesse konsultatsioonides osalenud isikute arvamusi.
   || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 229 || Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
 230 || Mõju hindamine - Ettepanek näeb ette töötasude ja pensionide kohandamise vastavalt kehtivatele õigusaktidele. - Kehtivate õigusaktidega ei nähta ette muid võimalusi.
 Ettepaneku õiguslik külg
 305 || Kavandatud meetmete kokkuvõte Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 1 koostas Eurostat aruande, milles käsitletakse elukalliduse arengut Brüsselis, muudatusi liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõus ning ostujõupariteete, millel põhinevad paranduskoefitsiendid. TÖÖTASUDE JA PENSIONIDE KOHANDAMINE BELGIAS JA LUKSEMBURGIS Erinäitajaga väljendatav liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõu keskmine muutus oli vaadeldaval perioodil -1,1 %. Brüsseli rahvusvahelise indeksiga arvestatav Eurostati arvutatud Brüsseli elukalliduse muutus võrdus vaatlusalusel perioodil 2,8%-ga. Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artikli 3 lõikele 2 on kohanduse suuruseks Eurostati määratud erinäitaja ja Brüsseli rahvusvahelise indeksi korrutis. Ettepaneku kohaselt on töötasude ja pensionide kohandus Belgias ja Luksemburgis 1,7 %. XI lisa artikli 3 lõike 5 kohaselt ei kohaldata Belgias ega Luksemburgis paranduskoefitsiente. TÖÖTASUDE JA PENSIONIDE KOHANDAMINE VÄLJASPOOL BELGIAT JA LUKSEMBURGI Töötasude ja pensionide kohandamine väljaspool Belgiat ja Luksemburgi tuleneb Belgia ja Luksemburgi kohanduse ja paranduskoefitsientide ning vahetuskursi muutuse korrutisest. Määruses sätestatud töötasude, pensionide ja töötasude osalise ülekandmise suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid on arvestatud alljärgnevalt. - Paranduskoefitsiendid väljaspool Belgiat ja Luksemburgi asuvate AMETNIKE jaoks: Eurostat on kooskõlas riiklike statistikaasutustega arvutanud välja ostujõu pariteedid, mille alusel määratakse alates 1. juulist töötasude ostujõu vastavus Brüsseli ja muude teenistuspaikade vahel. Muudes liikmesriikides kui Belgias ja Luksemburgis teenivate Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid määratakse nende ostujõupariteetide ja 1. juulil kehtivate vahetuskursside suhte põhjal. - PENSIONIDE paranduskoefitsiendid väljaspool Belgiat ja Luksemburgi ning ÜLEKANNETE paranduskoefitsiendid: Eurostat on kooskõlas riiklike statistikaasutustega arvutanud välja ostujõu pariteedid, mille alusel määratakse alates 1. juulist pensionide ostujõu vastavus Belgia ja muude elukohamaade vahel. Muudes riikides kui Belgia ja Luksemburg elavate isikute pensionide paranduskoefitsiendid arvutatakse nende ostujõupariteetide ja 1. juulil kehtivate vahetuskursside põhjal. Vastavalt personalieeskirjade VII lisa artiklile 17 on need koefitsiendid otseselt kohaldatavad ametnike ja muude teenistujate ülekannete suhtes. Vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artiklile 20 kohaldatakse neid paranduskoefitsiente ainult pensioni selle osa suhtes, mis vastab enne 1. maid 2004 omandatud pensioniõigustele. - Paranduskoefitsientide jõustumise kuupäev: Kõnealused paranduskoefitsiendid jõustuvad 1. juulil igal pool, välja arvatud märgatava elukalliduse tõusuga kohtades. Kui elukalliduse tõus on üle 6,3 %, jõustuvad paranduskoefitsiendid 16. mail, üle 12,6 % elukalliduse tõusu puhul aga 1. mail. Elukalliduse muutust väljaspool Belgiat ja Luksemburgi mõõdetakse kaudsete indeksite abil. Need indeksid saadakse, korrutades Brüsseli rahvusvahelise indeksi ostujõupariteedi muutusega. Määruses nimetatud kohtades jõustub kohandamine varem. - Paranduskoefitsiendid Horvaatia jaoks Alates Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast tuleb Horvaatias töötavate Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate suhtes kohaldada personalieeskirjade XI lisa artikli 3 lõikes 5 osutatud paranduskoefitsiente.
 310 || Õiguslik alus Personalieeskirjad ja eelkõige nende XI lisa. Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament on vaidlustanud nõukogu 19. detsembri 2011. aasta otsuse 2011/866/EL (mis käsitleb komisjoni ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega kohandatakse alates 1. juulist 2011 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente) õiguspärasuse ja Euroopa Kohtule on esitatud hagi määruse tühistamiseks. Lisaks sellele on komisjon esitanud hagi suutmatuse tõttu kohaldada 2011. aasta kohandust. Võttes arvesse asjaolu, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt käsitatakse liidu õigusakte õiguspärasena seni, kuni Euroopa Kohus ei ole neid kehtetuks tunnistanud, kasutas komisjon 2010. aasta kohandust ka 2012. aasta kohanduse alusena. Kui Euroopa Kohus peaks komisjoni seisukohta toetama, tuleb kavandatud määrust kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 266 vastavalt muuta. Erandiklausel Komisjon hindas kõige uuemaid sotsiaalseid ja majanduslikke andmeid ning järeldas, et pärast 31. augusti 2012. aasta aruande COM (2012) 476 esitamist ei olnud Euroopa Liidus aset leidnud tõsist ega ootamatut majandusliku ega sotsiaalse olukorra halvenemist, mis põhjendaks kõnealuse aruande järeldustesse muudatuste tegemist. Seetõttu ei ole täidetud personalieeskirjade XI lisa artikli 10 kohaseid kriteeriume ning komisjon on arvamusel, et ei ole asjakohane esitada personalieeskirjade XI lisa artiklist 10 tulenevat ettepanekut.
 329 || Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
   || Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:
 331 || - personalieeskirjade XI lisaga on ette nähtud nõukogu määrus.
 332 || - finantskoormus tuleneb otseselt personalieeskirjades ettenähtud kohandamismeetodi kasutamisest.
   || Õigusakti valik
 341 || Kavandatud õigusakt: määrus.
 342 || Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: - personalieeskirjade XI lisaga on ette nähtud nõukogu määrus.
 Mõju eelarvele
 401 || Töötasude ja pensionide kohandamise mõju halduskuludele ja tuludele selgitatakse üksikasjalikult lisas esitatud finantsselgituses.
2012/0350 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kohandatakse alates 1. juulist 2012
Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud
töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja
immuniteetide protokolli, eriti selle artiklit 12,
võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike
personalieeskirju ja liidu muude teenistujate teenistustingimusi, mis on
sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, ning eriti
personalieeskirjade artiklites 63, 64, 65 ja 82 ning selle VII, XI ja
XIII lisas, samuti muude teenistujate teenistustingimuste artikli 20
esimest lõiku, artikleid 64, 92 ja 132,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Selleks et tagada Euroopa
Liidu ametnike ja muude teenistujate ostuvõime kasv paralleelselt liikmesriikide
riigiteenistujate omaga, tuleks Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate
töötasusid ning pensione kohandada vastavalt 2012. aasta aruandele.
(2)       Horvaatia jaoks tuleks
kasutusele võtta paranduskoefitsiendid, mida hakatakse kohaldama alates Horvaatia
Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Alates 1. juulist 2012 asendatakse
personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus kuupäev „1. juuli 2010” kuupäevaga
„1. juuli 2012”.
Artikkel 2
Alates 1. juulist 2012 asendatakse
personalieeskirjade artiklis 66 sätestatud igakuiste põhipalkade tabel,
mille alusel arvestatakse töötasusid ja pensione, järgmise tabeliga:
Artikkel 3
Alates 1. juulist 2012 määratakse
ametnike ja muude teenistujate töötasude paranduskoefitsiendid vastavalt
personalieeskirjade artiklile 64, nagu on märgitud järgneva tabeli 2.
veerus.
Alates 1. jaanuarist 2013 määratakse
ametnike ja muude teenistujate ülekannete paranduskoefitsiendid vastavalt
personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikele 3, nagu on
märgitud järgneva tabeli 3. veerus.
Alates 1. juulist 2012 määratakse
pensionide paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade XIII lisa
artikli 20 lõikele 1, nagu on märgitud järgneva tabeli
4. veerus.
Alates 16. maist 2012 määratakse pensionide
paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade XIII lisa
artikli 20 lõikele 1, nagu märgitud alljärgneva tabeli
5. veerus. Nendes liikmesriikides jõustub iga-aastane kohandamine 16. mail
2012.
Alates Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise
kuupäevast töötasude, pensionide ja töötasude suhtes kohaldatavad
paranduskoefitsiendid on esitatud järgmise tabelis.
Artikkel 4
Alates 1. juulist 2012 on
personalieeskirjade artikli 42a teises ja kolmandas lõigus osutatud
lapsehoolduspuhkuse toetussumma 927,23 eurot ning üksikvanemale
1236,30 eurot.
Artikkel 5
Alates 1. juulist 2012 on
personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud
majapidamistoetuse põhisumma 173,42 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on
personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikes 1 osutatud
ülalpeetava lapse toetussumma 378,94 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
VII lisa artikli 3 lõikes 1 osutatud õppetoetuse summa 257,11 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
VII lisa artikli 3 lõikes 2 osutatud õppetoetuse summa 92,57 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on
personalieeskirjade artiklis 69 ja selle VII lisa artikli 4
lõike 1 teises lõigus osutatud kodumaalt lahkumise toetuse miinimumsumma
513,98 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate
teenistustingimuste artiklis 134 osutatud kodumaalt lahkumise toetuse summa
369,49 eurot.
Artikkel 6
Alates 1. jaanuarist 2013
kohaldatakse personalieeskirjade VII lisa artikli 8 lõikes 2
osutatud kilomeetrite eest makstavat toetust alljärgnevalt:
0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:       0 kuni
200 km
0,3854 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul:          201 kuni 1 000 km
0,6423 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul:          1 001 kuni 2 000 km
0,3854 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul:          2 001 kuni 3 000 km
0,1283 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul:          3 001 kuni 4 000 km
0,0619 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul:          4 001 kuni 10 000 km
0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul, mis ületab   10 000 km.
Eespool nimetatud kilomeetrite eest makstavale
toetusele lisandub kindlasummaline lisahüvitis:
–
192,70 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja
päritolukoha vahel on raudteed mööda 725–1 450 km,
–
385,37 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja
päritolukoha vahel on raudteed mööda üle 1450 kilomeetri.
Artikkel 7
Alates 1. juulist 2012 on
personalieeskirjade VII lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud
päevaraha määratud alljärgnevalt:
–
39,84 eurot ametniku puhul, kellel on õigus
majapidamistoetusele,
–
32,12 eurot ametniku puhul, kellel ei ole
õigust majapidamistoetusele.
Artikkel 8
Alates 1. juulist 2012 on muude
teenistujate teenistustingimuste artikli 24 lõikes 3 osutatud
sisseseadmistoetuse alampiir:
–
1133,94 eurot teenistujate puhul, kellel on
õigus majapidamistoetusele,
–
674,24 eurot ametniku puhul, kellel ei ole
õigust majapidamistoetusele.
Artikkel 9
Alates 1. juulist 2012 on muude
teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõike 3 teises lõigus
osutatud töötustoetuse alammäär 1359,92 eurot, ülemmäär 2719,85 eurot
ja standardmäär 1236,30 eurot.
Artikkel 10
Alates 1. juulist 2012 asendatakse
ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 93 esitatud
igakuiste põhipalkade tabel järgmisega:
Artikkel 11
Alates 1. juulist 2012 on muude
teenistujate teenistustingimuste artiklis 94 osutatud sisseseadmistoetuse
alampiir:
–
852,92 eurot teenistujate puhul, kellel on
õigus majapidamistoetusele,
–
505,67 eurot ametniku puhul, kellel ei ole
õigust majapidamistoetusele.
Artikkel 12
Alates 1. juulist 2012 on muude
teenistujate teenistustingimuste artikli 96 lõike 3 teises lõigus
osutatud töötustoetuse alammäär 1019,95 eurot, ülemmäär 2039,88 eurot
ja standardmäär 927,23 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate
teenistustingimuste artiklis 136 osutatud töötustoetuse alammäär 897,33 eurot
ja ülemmäär 2111,36 eurot.
Artikkel 13
Alates 1. juulist 2012 on nõukogu määruse
(ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76[1]
artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus ettenähtud hüvitised vahetustega töö eest
388,67, 586,65, 641,41 ja 874,46 eurot.
Artikkel 14
Alates 1. juulist 2012 kohaldatakse nõukogu
määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68[2]
artiklis 4 osutatud summade suhtes paranduskoefitsienti 5,610551.
Artikkel 15
Alates 1. juulist 2012 asendatakse
personalieeskirjade XIII lisa artikli 8 lõikes 2 esitatud tabel järgmisega:
Artikkel 16
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
XIII lisa artikli 18 lõike 1 kohaldamise eesmärgil enne
1. maid 2004 jõus olnud personalieeskirjade VII lisa
artiklis 4a mainitud kindlasummaline toetus määratud alljärgnevalt:
- 134,08 eurot kuus ametniku puhul, kes
kuulub palgaastmesse C4 või C5,
- 205,58 eurot kuus ametniku puhul, kes
kuulub palgaastmesse C1, C2 või C3.
Artikkel 17
Alates 1. juulist 2012 asendatakse muude
teenistujate teenistustingimuste artiklis 133 esitatud igakuiste
põhipalkade tabel järgmisega:
Artikkel 18
Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle
avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Nõukogu
määrus, millega kohandatakse alates 1. juulist 2012 Euroopa Liidu
ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude
ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
süsteemile (ABM/ABB)[3]
Potentsiaalselt
on asjaomased kõik valdkonnad ja tegevusalad.
1.3.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.3.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Tagada
ELi ametnike töötasude ja pensionide areng paralleelselt muutustega
liikmesriikide keskvalitsuste teenistuses olevate riigiametnike ostujõus, nagu
sellele on viidatud personalieeskirjade XI lisas
1.4.        Meetme kestus ja finantsmõju
ý Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Rakendamine käivitub alates
1. juulist 2012,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.5.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[4]
ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt: Üksikisikute rahaliste õiguste haldus- ja
maksetalitus (PMO)
2.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
2.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Ettepanekul on finantsmõju kõigile eelarveridadele, mis on seotud
töötajate kuludega kõigis institutsioonides ja asutustes.
Järjestatud
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Number [Kirjeldus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([5]) || EFTA[6] riigid || Kandidaatriigid[7] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || XX.01.01.01 ja peatükk 11, peatükk 42 – Parlamendiliikmete assistentide kulud || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
2.1.        Hinnanguline mõju kuludele

2.1.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm koha pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud” XX.01.01.01 ja peatükk 11, peatükk 42 – Parlamendiliikmete assistentide kulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Järgnevad aastad || KOKKU
 PEADIREKTORAAT: <…….> ||
  Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <…> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 50,2 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || Ei ole kättesaadavad
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Järgnevad aastad || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1– 5 assigneeringud KOKKU || Kohustused || 50,2 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || Ei ole kättesaadavad
 Maksed || 50,2 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || Ei ole kättesaadavad
2.1.1.     Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
2.1.2.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
2.1.2.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
2.1.2.2.  Hinnanguline personalivajadus

–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
2.1.3.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
ý  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
2.1.4.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist
2.2.        Hinnanguline mõju tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
ý  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
ý         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju
 Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Järgnevad aastad
 Artikli 410 kohased pensioni sissemaksed || 477,0 || 4,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1
 Artikli 400 kohased maksud || 633,1 || 5,4 || 10,8 || 10,8 || 10,8 || 10,8 || 10,8 || 10,8
 Artikli 410 kohane erimaks || 65,5 || 0,6 ||   ||   ||   ||   ||   ||
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
Mõju
tuludele arvutatakse 2012. aasta eelarvenäitajate alusel.
[1]                      Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, 9. veebruar 1976,
millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada
hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused
(EÜT L 38, 13.2.1976, lk 1). Määrust on
täiendatud nõukogu määrusega (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 1307/87 (EÜT L 124,
13.5.1987, lk 6).
[2]                      Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68,
29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele
makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).
[3]               ABM
– tegevuspõhine juhtimine – ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.
[4]               Eelarve
täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[5]               Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[6]               EFTA:
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[7]               Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.


				|

		52013PC0772

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes alates 1. juulist 2013 kohaldatavad paranduskoefitsiendid /* COM/2013/0772 final - 2013/0380 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Personalieeskirjade X lisa artiklid 11, 12 ja
13 sisaldavad sätteid kolmandates riikides töötavatele ametnikele makstavate
töötasude kohta. Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklite
10 ja 118 alusel kohaldatakse neid sätteid analoogia põhjal ka kolmandates
riikides töötavate ajutiste ja lepinguliste töötajate suhtes.
Töötasu makstakse Belgias eurodes, kuid
ametniku, ajutise või lepingulise töötaja taotluse korral võib selle kas täies
ulatuses või osaliselt maksta ka teenistuskoha riigi vääringus. Sellisel juhul
kohaldatakse summa suhtes teenistuskoha paranduskoefitsienti ja summa
konverteeritakse vastava vahetuskursi põhjal.
Et tagada ELi ametnike ning ajutiste ja
lepinguliste töötajate võimalikult samaväärne ostujõud olenemata nende
teenistuskohast, peaks nõukogu paranduskoefitsiente kord aastas kohandama. Et
teha kindlaks võrdluslinna Brüsseli ja muude teenistuspaikade töötasude ostujõu
suhe, arvutab Eurostat ostujõu pariteedid.
Paranduskoefitsient saadakse ostujõu pariteedi
jagamisel vahetuskursiga. Kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse vastavalt
finantsmääruse rakenduseeskirjadele ja need vastavad paranduskoefitsientide
kohaldamise alguskuupäevale.
Esimesed paranduskoefitsiendid, mida kohaldati
alates 10. oktoobrist 1987, kehtestati nõukogu 18. juuli 1988. aasta määrusega
(ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2175/88. Nõukogu kehtestas viimased
paranduskoefitsiendid 15. juuli 2013. aasta määrusega (EL)
nr 679/2013, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2012.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Ettepaneku üle konsulteeriti personali
esindajatega vastavalt kehtivale korrale.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Õiguslik alus on personalieeskirjade X lisa
artikkel 13.
Lisatud nõukogu määruse ettepanekuga
kohandatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning
ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes alates 1. juulist 2013
kohaldatavaid paranduskoefitsiente.
Nõukogu peaks tegema otsuse komisjoni
ettepaneku kohta ühe kuu jooksul kirjaliku menetluse teel Euroopa Liidu lepingu
artikli 16 lõigetes 4 ja 5 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui
liikmesriik peaks taotlema komisjoni ettepaneku ametlikku läbivaatamist, peaks
nõukogu võtma vajalikud meetmed kahe kuu jooksul.
Kavandatud nõukogu määruse lisas on esitatud
Eurostati arvutatud kõikide töökohariikide ostujõu pariteedid ja nendest
tulenevad paranduskoefitsiendid 2013. aasta juuli seisuga.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepaneku mõju eelarvele on väga väike
(protsentides). Vt finantsselgitus.
2013/0380 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kehtestatakse kolmandates riikides
töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate
töötasude suhtes alates 1. juulist 2013 kohaldatavad paranduskoefitsiendid
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike
personalieeskirju ning liidu muude teenistujate teenistustingimusi, mis on
kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68,[1] eriti selle X lisa
artikli 13 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Et võtta arvesse elukalliduse
muutumist kolmandates riikides, tuleb kehtestada paranduskoefitsiendid, mida
kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele liidu ametnikele ning ajutistele
ja lepingulistele töötajatele teenistuskoha riigi vääringus makstavate
töötasude suhtes alates 1. juulist 2013.
(2)       Paranduskoefitsiendid, mida
kohaldati nõukogu määruse (EL) nr 679/2013 [2]
alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks
või kahjuks.
(3)       Juhuks, kui töötasud peaksid
uute paranduskoefitsientide tulemusena suurenema, on vaja ette näha
tagasiulatuvad lisamaksed.
(4)       Tuleks ette näha enammakstud
summade tagasimaksmise kord, kui töötasu ajavahemikus 1. juulist 2013 kuni
käesoleva määruse jõustumise kuupäevani uute paranduskoefitsientide kohaldamise
tõttu vähenes.
(5)       Tuleks ette näha, et summade
sissenõudmist rakendatakse kõige rohkem käesoleva määruse jõustumise kuupäevale
eelneva kuue kuu suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Paranduskoefitsiendid, mida alates 1.
juulist 2013 kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele liidu ametnikele
ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate
töötasude suhtes, on sätestatud lisas.
2. Kõnealuste töötasude arvutamisel
kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25.
oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002)[3] kohaselt vastavalt 1. juulil
2013 kehtinud vahetuskurssidele.
Artikkel 2
1. Kui töötasud lisas sätestatud
paranduskoefitsientide kohaldamise tulemusel suurenevad, teevad institutsioonid
tagasiulatuvaid lisamakseid.
2. Kui töötasud lisas sätestatud
paranduskoefitsientide kohaldamise tulemusel vähenevad, kohandavad
institutsioonid 2013. aasta 1. juuli ja käesoleva määruse jõustumise kuupäeva
vahel makstud töötasusid tagasiulatuvalt tasusaaja kahjuks.
3. Tagasiulatuvad kohandamised, mis hõlmavad
enammakstud summade sissenõudmist, piiratakse käesoleva määruse jõustumise
kuupäevale eelneva kuue kuuga. Tagasinõudmine jaotatakse sellele kuupäevale
järgnevale kuni kaheteistkümnele kuule.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub Euroopa
Liidu Teatajas avaldamise
päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
Paranduskoefitsendid,
mida kohaldatakse 1. juulist 2013
 TEENISTUSKOHT || Ostujõu pariteet juuli 2013 || Vahetuskurss juuli 2013 (*) || Paranduskoefitsient  juuli 2013 (**)
 Afganistan (***) || 0 || 0 || 0
 Albaania || 82,78 || 140 580 || 58,9
 Alžeeria || 75,76 || 104,367 || 72,6
 Angola || 172,1 || 127,217 || 135,3
 Argentina (***) || 0 || 0 || 0
 Armeenia || 423,1 || 539,500 || 78,4
 Austraalia || 1,485 || 1,39950 || 106,1
 Aserbaidžaan || 1,024 || 1,02236 || 100,2
 Bangladesh || 60,05 || 101,996 || 58,9
 Barbados || 3,182 || 2,62036 || 121,4
 Valgevene || 7263 || 11550,0 || 62,9
 Belize || 1,882 || 2,63246 || 71,5
 Benin || 657,7 || 655,957 || 100,3
 Boliivia || 6,241 || 9,00511 || 69,3
 Bosnia ja Hertsegoviina (Banja Luka) || 1,217 || 1,95583 || 62,2
 Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo) || 1,438 || 1,95583 || 73,5
 Botswana || 6,062 || 11,2867 || 53,7
 Brasiilia || 2,581 || 2,84200 || 90,8
 Burkina Faso || 626,2 || 655,957 || 95,5
 Burundi (***) || 1261 || 2013,63 || 62,6
 Kambodža || 4352 || 5361,50 || 81,2
 Kamerun || 606,2 || 655,957 || 92,4
 Kanada || 1,189 || 1,35990 || 87,4
 Cabo Verde || 78,24 || 110,265 || 71,0
 Kesk-Aafrika Vabariik || 666,9 || 655,957 || 101,7
 Tšaad || 736,8 || 655,957 || 112,3
 Tšiili || 437,2 || 669,063 || 65,3
 Hiina || 7,605 || 8,01320 || 94,9
 Colombia || 2142 || 2532,08 || 84,6
 Komoorid || 371,0 || 491,968 || 75,4
 Kongo (Brazzaville) || 799,9 || 655,957 || 121,9
 Costa Rica || 631,9 || 650,623 || 97,1
 Horvaatia (****) || 5,821 || 7,45400 || 78,1
 Kuuba || 0,9525 || 1,30320 || 73,1
 Kongo Demokraatlik Vabariik (Kinshasa) || 1,944 || 1,30320 || 149,2
 Djibouti || 214,2 || 231,606 || 92,5
 Dominikaani Vabariik || 33,21 || 54,4065 || 61,0
 Ecuador || 0,9947 || 1,30320 || 76,3
 Egiptus || 5,680 || 9,17140 || 61,9
 El Salvador || 0,9560 || 1,30320 || 73,4
 Eritrea || 24,67 || 20,0367 || 123,1
 Etioopia || 21,89 || 24,3471 || 89,9
 Fidži || 1,639 || 2,48509 || 66,0
 Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 36,47 || 61,6850 || 59,1
 Gabon || 648,2 || 655,957 || 98,8
 Gambia || 31,22 || 51,0000 || 61,2
 Georgia || 1,543 || 2,16590 || 71,2
 Ghana || 2,075 || 2,62335 || 79,1
 Guatemala || 8,092 || 10,1982 || 79,3
 Guinea (Conakry) || 6980 || 9033,17 || 77,3
 Guinea-Bissau || 605,6 || 655,957 || 92,3
 Guyana || 179,8 || 270,215 || 66,5
 Haiti || 48,81 || 57,0893 || 85,5
 Honduras || 20,69 || 26,5996 || 77,8
 Hongkong || 10,45 || 10,1092 || 103,4
 Island || 157,5 || 162,050 || 97,2
 India || 49,68 || 78,4530 || 63,3
 Indoneesia (Banda Aceh) || 9094 || 12936,1 || 70,3
 Indoneesia (Jakarta) || 9932 || 12936,1 || 76,8
 Iraak (***) || 0 || 0 || 0
 Iisrael || 5,076 || 4,73800 || 107,1
 Côte d'Ivoire || 634,6 || 655,957 || 96,7
 Jamaica || 123,8 || 131,208 || 94,4
 Jaapan (Tokyo) || 144,0 || 127 930 || 112,6
 Jordaania || 0,9240 || 0,923969 || 100,0
 Kasahstan (Astana) || 196,4 || 198,460 || 99,0
 Kenya || 92,28 || 112,916 || 81,7
 Kosovo (Priština) || 0,7282 || 1,00000 || 72,8
 Kõrgõzstan || 48,77 || 63,3131 || 77,0
 Laos || 9166 || 10127,0 || 90,5
 Liibanon || 1570 || 1964,57 || 79,9
 Lesotho || 6,479 || 12,9640 || 50,0
 Libeeria || 1,504 || 1,30320 || 115,4
 Liibüa (***) || 0 || 0 || 0
 Madagaskar || 2429 || 2865,05 || 84,8
 Malawi || 251,9 || 438,269 || 57,5
 Malaisia || 3,066 || 4,13620 || 74,1
 Mali || 663,7 || 655,957 || 101,2
 Mauritaania || 239,9 || 396,710 || 60,5
 Mauritius || 31,65 || 40,3387 || 78,5
 Mehhiko || 12,66 || 17,0117 || 74,4
 Moldova || 10,66 || 16,2640 || 65,5
 Montenegro || 0,6349 || 1,00000 || 63,5
 Maroko || 7,845 || 11,1215 || 70,5
 Mosambiik || 31,95 || 38,5000 || 83,0
 Myanmar || 745,8 || 1227,61 || 60,8
 Namiibia || 8,744 || 12,9640 || 67,4
 Nepal || 85,32 || 125 865 || 67,8
 Uus-Kaledoonia || 133,4 || 119,332 || 111,8
 Uus-Meremaa || 1,730 || 1,66400 || 104,0
 Nicaragua || 18,44 || 32,1974 || 57,3
 Niger || 543,2 || 655,957 || 82,8
 Nigeeria (Abuja) || 214,8 || 202,198 || 106,2
 Norra || 10,38 || 7,88100 || 131,7
 Pakistan || 65,63 || 128,896 || 50,9
 Panama || 0,8445 || 1,30320 || 64,8
 Paapua Uus-Guinea || 3,680 || 2,85144 || 129,1
 Paraguay || 3776 || 5830,52 || 64,8
 Peruu || 3,138 || 3,62420 || 86,6
 Filipiinid || 44,45 || 56,4420 || 78,8
 Venemaa || 47,88 || 42,7350 || 112,0
 Rwanda || 696,0 || 836,494 || 83,2
 Samoa || 2,969 || 3,09549 || 95,9
 Saudi Araabia || 3,645 || 4,88700 || 74,6
 Senegal || 610,3 || 655,957 || 93,0
 Serbia (Belgrad) || 83,27 || 114,460 || 72,8
 Sierra Leone || 6948 || 5646,66 || 123,0
 Singapur || 1,990 || 1,64650 || 120,9
 Saalomoni Saared || 11,60 || 9,33521 || 124,3
 Lõuna-Aafrika || 6,702 || 12,9640 || 51,7
 Lõuna-Korea || 1473 || 1495,51 || 98,5
 Lõuna-Sudaan (Juba) (***) || 0 || 0 || 0
 Sri Lanka || 122,9 || 168,790 || 72,8
 Sudaan (Hartum) || 5,479 || 7,25179 || 75,6
 Suriname || 2,649 || 4,30056 || 61,6
 Svaasimaa || 7,019 || 12,9640 || 54,1
 Šveits (Bern) || 1,520 || 1,23260 || 123,3
 Šveits (Genf) || 1,536 || 1,23260 || 124,6
 Süüria (***) || 0 || 0 || 0
 Taiwan || 33,79 || 39,1171 || 86,4
 Tadžikistan || 4,274 || 6,20910 || 68,8
 Tansaania || 1467 || 2088,16 || 70,3
 Tai || 32,88 || 40,5560 || 81,1
 Ida-Timor || 1,588 || 1,30320 || 121,9
 Togo || 545,3 || 655,957 || 83,1
 Trinidad ja Tobago || 6,945 || 8,30780 || 83,6
 Tuneesia || 1,391 || 2,15770 || 64,5
 Türgi || 2,249 || 2,50700 || 89,7
 Türkmenistan || 2,208 || 3,71412 || 59,4
 Uganda || 2459 || 3416,28 || 72,0
 Ukraina || 8,002 || 10,4165 || 76,8
 Araabia Ühendemiraadid (***) || 0 || 0 || 0
 Ameerika Ühendriigid (New York) || 1,246 || 1,30320 || 95,6
 Ameerika Ühendriigid (Washington) || 1,212 || 1,30320 || 93,0
 Uruguay || 26,25 || 26,7834 || 98,0
 Usbekistan || 1582 || 2727,73 || 58,0
 Vanuatu || 143,8 || 127,470 || 112,8
 Venezuela || 7,313 || 8,19986 || 89,2
 Vietnam || 15308 || 27406,9 || 55,9
 Jordani Läänekallas – Gaza sektor || 5,344 || 4,73800 || 112,8
 Jeemen || 239,9 || 280,286 || 85,6
 Sambia || 6,854 || 7,14850 || 95,9
 Zimbabwe (***) || 0 || 0 || 0
(*) 1 EURO = x
kohalikku rahaühikut (Kuuba, El Salvadori, Ecuadori, Libeeria, Panama, Kongo
Demokraatliku Vabariigi ja Ida-Timori puhul kasutatakse USA dollarit).
(**) Brüssel = 100 %
(***) Andmed ei ole
kättesaadavad ebastabiilse olukorra tõttu riigis või andmete usaldusväärsuse
puudulikkuse tõttu.
(****) Kohaldatakse
koosseisulistele töötajatele Horvaatias maksimaalselt 18 kuud pärast riigi
ühinemist ELiga vastavalt Horvaatia ühinemislepingu artiklile 44.
NB! Mõiste ostujõu
pariteet (PPP) hõlmab järgmist: Rahaühiku hulk (iga euro kohta), mis on vajalik
Brüsseliga võrreldes sama toote ostmiseks. Esimeses veerus esitatud ostujõu
pariteet (PPP) on saadud vahetuskursi (TX) ja paranduskoefitsiendi (CC) korrutamise
teel. Paranduskoefitsiendi (CC) matemaatiline valem on järgmine: PPP (Eurostati
näitaja) : TXga  = CC. Töötajatele maksmisele kuuluvate summade arvutamisel
tuleb lähtuda käesolevas tabelis kehtestatud ostujõu pariteedist (PPP).
Paranduskoefitsienti (CC) ei ole vaja korrutada iga kord tehingukuupäeva
vahetuskursiga (TX), sest vahetuskurss (TX) kõigub ja nii saadakse tulemuseks
erinev (väär) ostujõu pariteet (PPP).
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus:
Nõukogu määruse ettepanek, millega kehtestatakse kolmandates
riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste
töötajate töötasude suhtes alates 1. juulist 2013 kohaldatavad
paranduskoefitsiendid.
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile[4]
Potentsiaalselt on asjaomased kõik valdkonnad ja meetmed.
1.3.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.3.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Tagada ELi ametnike ja muude teenistujate samaväärne
ostujõud olenemata nende teenistuskohast.
1.4.        Meetme kestus ja finantsmõju
ý Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–      Rakendamine käivitub alates 1. juulist 2013,
–      millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.5.        Ettenähtud eelarve täitmise viisid[5]
ý Otsene tsentraliseeritud
eelarve täitmine komisjoni poolt: PMO
2.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
2.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·
Olemasolevad eelarveread
·      Ettepanekul on finantsmõju kõigile eelarveridadele, mis on seotud
töötajate kuludega komisjonis ja Euroopa välisteenistuses.
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus
 Number [Kirjeldus………………………...…….] || Liigendatud/ liigendamata ([6]) || EFTA[7] riigid || Kandidaatriigid[8] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || Euroopa Komisjon: XX-01.01.02, 08.01.05.01, 19.01.04.02, 19.01.04.03, 21.01.04.01, 21.01.04.10. Euroopa välisteenistus: 1100, 3000, 3001. || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
2.2.        Hinnanguline mõju kuludele
2.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Järgnevad aastad || KOKKU
 Peadirektoraat: <…….> ||
  Inimressursid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <….> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 BGUEXX.010101 ||   || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || Andmed ei ole kättesaadavad
 BGUEXX.010102 ||   || -0,20 || -0,40 || -0,40 || -0,40 || -0,40 || -0,40 || -0,40 || Andmed ei ole kättesaadavad
 EEAS -3001 ||   || -0,05 || -0,10 || -0,10 || -0,10 || -0,10 || -0,10 || -0,10 || Andmed ei ole kättesaadavad
 EEAS -3000 ||   || -0,33 || -0,66 || -0,66 || -0,66 || -0,66 || -0,66 || -0,66 || Andmed ei ole kättesaadavad
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud kokku || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || -0,58 || -1,17 || -1,17 || -1,17 || -1,17 || -1,17 || -1,17 || Andmed ei ole kättesaadavad
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Muud eelarveread || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Järgnevad aastad || KOKKU
 DG: <…….> ||
  Inimressursid ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 BGUE - -08.010501 ||   || -0,02 || -0,04 || -0,04 || -0,04 || -0,04 || -0,04 || -0,04 || Andmed ei ole kättesaadavad
 BGUE- 19.010402 ||   || -0,00 || -0,00 || -0,00 || -0,00 || -0,00 || -0,00 || -0,00 || Andmed ei ole kättesaadavad
 BGUE - 19.010407 ||   || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || Andmed ei ole kättesaadavad
 BGUE - 21.010401 ||   || -0,02 || -0,03 || -0,03 || -0,03 || -0,03 || -0,03 || -0,03 || Andmed ei ole kättesaadavad
 BGUE - 21.010410 ||   || -0,04 || -0,09 || -0,09 || -0,09 || -0,09 || -0,09 || -0,09 || Andmed ei ole kättesaadavad
 BGUE - 19.010403 ||   || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || Andmed ei ole kättesaadavad
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad assigneeringud kokku || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || -0,09 || -0,19 || -0,19 || -0,19 || -0,19 || -0,19 || -0,19 || Andmed ei ole kättesaadavad
miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Järgnevad aastad || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || -0,68 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || Andmed ei ole kättesaadavad
 Maksed || -0,68 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || Andmed ei ole kättesaadavad
2.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
Ettepanek/algatus ei
hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
2.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
2.2.3.1.  Kokkuvõte
Ettepanek/algatus
hõlmab haldusassigneeringute kasutamist.
2.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
Ettepanek/algatus ei
hõlma personali kasutamist
2.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
Ettepanek/algatus on
kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
2.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
Ettepanek/algatus ei
hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
2.3.        Hinnanguline mõju tuludele
Ettepanekul/algatusel
puudub finantsmõju tuludele
[1]               EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.
[2]               ELT L 195, 18.7.2013, lk 3.
[3]               ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[4]               ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[5]               Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[6]               Liigendatud assigneeringud / liigendamata
assigneeringud.
[7]               EFTA : Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[8]               Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.