title: Ettepanek: nõukogu raamotsus, milles käsitletakse inimkaubanduse ennetamist ja selle vastast võitlust ning ohvrite kaitset ja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2002/629/JSK {SEK(2009) 358} {SEK(2009) 359}

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0136

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 25.3.2009KOM(2009) 136 lõplik2009/0050 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU RAAMOTSUS,milles käsitletakse inimkaubanduse ennetamist ja selle vastast võitlust ning ohvrite kaitsetja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2002/629/JSK {SEK(2009) 358}{SEK(2009) 359}  SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgidInimkaubandust peetakse kogu maailmas üheks kõige raskemaks kuriteoliigiks, inimõiguste rängaks rikkumiseks, orjuse tänapäevaseks vormiks ja organiseeritud kuritegevuse sisukohast äärmiselt tulutoovaks äriks. Inimkaubandus koosneb isikute värbamisest, üleviimisest või vastuvõtmisest sunnimeetodite, pettuse või kuritarvitamise abil, et kasutada isikut ära, see hõlmab ka seksuaalset või tööjõu ärakasutamist, sunniviisilist tööd, kodust sunnitööd või muid ärakasutamise vorme, sealhulgas elundite eemaldamist.Seetõttu peab inimkaubandusvastane võitlus olema järjekindel ning suunatud kuriteo ennetamisele, selle eest süüdistuse esitamisele ja kuriteo ohvrite kaitsele.1.2. Üldine taustMitmed ELi liikmesriigid on kolmandatest riikidest saabuvate inimkaubanduse voogude peamised sihtriigid. Lisaks on tõendeid ELi siseste inimkaubandusvoogude kohta. Kättesaadavate arvude põhjal on mõistlik oletada, et igal aastal satub inimkaubanduse ohvritena ELi või langeb ELis toimuva inimkaubanduse ohvriks enam kui mitusada tuhat inimest.Inimkaubanduse peamine põhjus on kahtlemata sotsiaalne kaitsetus. Kaitsetus tuleneb majanduslikest ja sotsiaalsetest teguritest, nagu vaesus, sooline diskrimineerimine, relvastatud konfliktid, koduvägivald, probleemsed perekonnad ning isiklikest teguritest, nagu vanus, tervislik seisund või puue. Nimetatud kaitsetut seisundit kasutavad ära organiseeritud kuritegevuse võrgustikud, et hõlbustada rännet ja selle tulemusena kasutada inimesi julmalt ära, rakendades jõudu, ähvardusi, sundi või mitmeid muid kuritarvitamise vorme, nagu võlaorjus. Inimkaubanduse üks peamisi tõukejõude on sellest saadav suur kasu. Teine tõukejõud on nõudlus seksuaalteenuste ja odava tööjõu järele.1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid1989. aastal vastu võetud ÜRO lapse õiguste konventsiooniga püütakse kaitsta lapsi seksuaalse ärakasutamise ja seksuaalse kuritarvitamise kõikide vormide eest. See kohustus laieneb laste vastu suunatud seksuaalsele ärakasutamisele ja seksuaalsele kuritarvitamisele inimkaubanduse raames.2000. aastal võttis ÜRO vastu ÜRO riikidevaheliste organiseeritud kuritegevuse vastast konventsiooni täiendava protokolli inimestega, eelkõige naiste ja lastega, kauplemise takistamise, sellise kauplemise vastu võitlemise ja selle eest karistamise kohta. Protokoll oli esimene inimkaubandust käsitlev kõikehõlmav rahvusvaheline õigusakt. 2009. aasta märtsi seisuga on protokolli ratifitseerinud 23 ELi liikmesriiki ja ülejäänud 4 on sellele alla kirjutanud. Euroopa Ühendus on protokollile alla kirjutanud ja selle heaks kiitnud.Euroopa Nõukogu inimkaubandusvastaseid meetmeid käsitlevas konventsioonis on sätestatud üldine ja ühtne raamistik, mis hõlmab ennetamist, erinevate poolte vahelist koostööd, ohvrite kaitsmist ja abistamist ning kohustust inimkaubandus kriminaliseerida. Nimetatud meetmete rakendamise korral paraneks olukord märkimisväärselt. Konventsiooni on ratifitseerinud 12 ELi liikmesriiki. Ülejäänud 13 on sellele alla kirjutanud ja parajasti läbimas ratifitseerimisprotsessi.Raamotsus inimkaubanduse vastu võitlemise kohta võti vastu 19. juulil 2002, et vastata üldisele vajadusele tegeleda inimkaubanduse kui raske kuriteoga ELi tasandil. 2006. aasta mais võttis komisjon vastu aruande raamotsuse rakendamise kohta.Direktiiviga 2004/81/EÜ on ette nähtud kolmandate riikide kodanikest inimkaubanduse ohvrite abistamine ja neile elamisloa andmine. Komisjon esitab 2009. aasta sügisel aruande direktiivi 2004/81/EÜ rakendamise kohta ja kaalub asjakohaseid meetmeid ohvritele liikmesriikide poolt pakutavat kaitse täiendavaks tugevdamiseks.1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaVõitlus igasuguse soolise vägivalla, sealhulgas inimkaubanduse vastu, on nende kohustuste lahutamatu osa, mille komisjon on võtnud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste[1] raames. Lapse õiguste strateegia[2] hõlmab ka võitlust lastega kaubitsemise vastu. Eesmärk võidelda inimkaubandusega ja anda abi selle ohvritele on kooskõlas nõukogu raamotsusega 2001/220/JSK ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses,[3] ja nõukogu direktiiviga 2004/81/EÜ (elamisloa väljaandmise kohta)[4], mis käsitleb sisserändeküsimusi ja mida kohaldatakse ainult kolmandate riikide kodanike suhtes. Kõik käesoleva raamotsuse sätteid kohaldatakse juhul, kui probleemi ei käsitleta eelnevalt nimetatud direktiivis. Eesmärk võidelda inimkaubandusega on kooskõlas ka nõukogu direktiiviga 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist[5] ja mille abil püütakse hõlbustada juurdepääsu hüvitisele piiriülestel juhtudel, ning nõukogu raamotsusega 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta[6]. Inimkaubandus on lisatud nende kuritegude nimekirja, millega kaasneb Euroopa vahistamismäärust käsitleva nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK[7] kohaselt üleandmine. Eelnevalt nimetatud eesmärgid on täielikus kooskõlas nimetatud õigusaktide, Euroopa Nõukogu inimkaubandusvastaseid meetmeid käsitleva konventsiooni ning Europoli ja Eurojusti volitustega.Kõikide meetmete puhul, mida Euroopa Liit nimetatud valdkonnas võtab, tuleb kinni pidada põhiõigustest ja võtta arvesse põhimõtteid, mida eelkõige tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis. Liikmesriigid peavad Euroopa Liidu õiguse rakendamisel kinni pidama nimetatud õigustest ja põhimõtetest.Käesolevat ettepanekut uuriti põhjalikult, et teha kindlaks, kas selle sätted on täielikus kooskõlas põhiõigustega – inimväärikusega, piinamise või ebainimliku või alandava kohtlemise keelustamisega, orjuse ja sunniviisilise töö keelustamisega, lapse õigustega, õigusega vabadusele ja turvalisusele, sõna- ja teabevabadusega, isikuandmete kaitsega, õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.Erilist tähelepanu pöörati ELi harta artikli 5 lõikele 3, milles sõnaselgelt keelustatakse inimkaubandus. Lisaks oli oluline ELi harta artikkel 24, sest paljud inimkaubanduse ohvrid on lapsed. Ohvrite kaitset ja nende abistamist käsitlevatel sätetel on soodne mõju põhiõigustest kinnipidamisele. Õigust olla kaitstud orjuse, sunniviisilise töö ja sunduse eest on tunnustanud Euroopa Inimõiguste Kohus. Ohvri õigus täpsele, erapooletule, tõhusale ja kiirele uurimisele on sellega seotud ning sellest peetaks paremini kinni, kui ohvri rolli kriminaalmenetluses tunnustataks rohkem.Ohvri suuremast rollist kriminaalmenetluses võib tuleneda ka negatiivne mõju, kui see roll ohustab süüdistatava protsessuaalseid õigusi, eelkõige õigust õiglasele kohtulikule arutamisele (ELi harta artikkel 47) ja kaitseõigust (ELi harta artikkel 48). Siiski on Euroopa Inimõiguste Kohus kehtestanud selged põhimõtted kostja ja ohvri vastavate õiguste tagamiseks. Seepärast on liikmesriikides nõuetekohase rakendamise aluseks oleva õigusliku teksti hoolika koostamise abil tagatud täielik kooskõla kaitseõigusega.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutega2.1.1. Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusPärast nõukogu taotlust hinnata ELi kava rakendamist, saatis komisjon 2007. aasta detsembris liikmesriikidele küsimustiku. Vastas 23 liikmesriiki ja Norra. Tulemused esitati 17. oktoobril 2008. aastal vastu võetud komisjoni töödokumendis.Mõju hindamise koostamiseks peeti kolm konsulteerimiskoosolekut. Inimkaubanduse eksperdirühm kohtus 2. ja 3. oktoobril 2008 ning avaldas pärast põhjalikku arutelu kirjaliku arvamuse. 7. oktoobril 2008 peeti konsulteerimiskoosolek, milles osalesid erineva taustaga eksperdid valitsustest, õiguskaitseasutustest, valitsusvälistest organisatsioonidest, rahvusvahelistest organisatsioonidest ja ülikoolidest. Osalejaid kutsuti üles esitama kirjalikke märkusi ja mõned eksperdid seda ka tegid. Liikmesriikide esindajatega kohtuti 17. oktoobril 2008.2.1.2. Seisukohtade kokkuvõte ja nende arvessevõtmine-  Euroopa Komisjoni inimkaubanduse eksperdirühm rõhutas kirjalikus arvamuses juhtprintsiipidena vajadust asjakohase õigusraamistiku järele igas riigis, vajadust seada esiplaanile inimõiguste küsimus, võtta kasutusele terviklik, kooskõlastatud ja ühtne lähenemisviis valitsuste inimkaubandust käsitleva poliitika ühendamiseks rändepoliitikaga, vajadust pidada kinni laste õigustest, edendada inimkaubandusalast teadustegevust ja jälgida inimkaubandusvastase poliitika mõju.-  Mitmed sidusrühmad nõustusid vajadusega erisätete järele, mille eesmärk on tõhustada uurimist ja süüdistuse esitamist. Üldiselt rõhutati abistamismeetmete olulisust.-  Teadlikult inimkaubanduse ohvrite pakutavaid seksuaalteenuseid kasutavate isikute kriminaliseerimise küsimuses olid sidusrühmade arvamused vastuolulised. Mitmed liikmesriigid rõhutasid, et mingil juhul ei tohiks selline säte olla siduv.2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.2.3. Mõju hindamineInimkaubanduse ennetamiseks ja sellega võitlemise tõhustamiseks ning ohvrite paremaks kaitsmiseks kaaluti erinevaid poliitikavalikuid.-  1. poliitikavalik: ELi tasandil uusi meetmeid ei võetaEL ei võtaks meetmeid inimkaubandusega võitlemiseks, kuid liikmesriigid võivad jätkata Euroopa Nõukogu inimkaubandusvastaseid meetmeid käsitleva konventsiooni allakirjutamist ja ratifitseerimist.-  2. poliitikavalik: mittereguleerivad meetmedRaamotsust 2004/629/JSK ei muudeta. Ohvrite abistamise kavade, järelevalve, siht- ja lähteriikides võetavate ennetusmeetmete, koolituse ning õiguskaitsealase koostöö valdkonnas võetakse mittereguleerivaid meetmeid.-  3. poliitikavalik: uus õigusakt, milles käsitletakse süüdistuse esitamist, ohvrite abistamist, ennetustööd ja järelevalvetVast võetakse uus raamotsus, millesse inkorporeeritakse olemasoleva raamotsuse sätted koos teatavate Euroopa Nõukogu konventsiooni sätete ja täiendavate elementidega. Eelkõige sisaldaks uus raamotsus sätteid, mis käsitlevad kriminaalõigust, jurisdiktsiooni ja süüdistuse esitamist, ohvri õigusi kriminaalmenetlustes, ohvrite abistamist, erilisi kaitsemeetmeid seoses lastega, ennetamist ja järelevalvet.-  4. poliitikavalik: Uus õigusakt (nagu esitatud 3. poliitikavalikus ja mittereguleerivad meetmed (nagu esitatud 2. poliitikavalikus)-  Vastu võetakse uus raamotsus, millesse inkorporeeritakse olemasolev raamotsus ja milles sisalduvad uued sätted. Uut raamotsust täiendatakse mittereguleerivate meetmetega, eelkõige nendega, mis on määratud kindlaks 2. poliitikavalikus.-  Pärast majanduslike ja sotsiaalmõjude ning põhiõigustele avalduvate mõjude analüüsi selgus, et 3. ja 4. poliitikavalik kujutavad endast parimat lähenemisviisi ja et nende abil on võimalik kindlaks määratud eesmärgid saavutada. Eelistatud poliitikavalik on 4. valik.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõteUus raamotsus sisaldab lisaks kehtiva raamotsuse sätetele ka järgmisi uusi elemente:A Kriminaalmateriaalõiguse sätted-  mõiste;-  raskendavad asjaolud ja karistused;-  ohvri karistamata jätmine.B Jurisdiktsioon ja süüdistuse esitamine-  laiem ja siduvam ekstraterritoriaalse jurisdiktsiooni eeskiri;-  süüdistuse esitamise kooskõlastamine; nimetatud sätte võib asendada, kui nõukogu raamotsus kohtualluvuskonfliktide ennetamise ja lahendamise kohta kriminaalmenetluses on vastu võetud[8];-  uurimisvahendid.C Ohvrite õigused kriminaalmenetluses-  uuesti ohvriks langemise vältimiseks kasutatav erikohtlemine;-  riskihindamisel põhinev kaitse;-  hüvitise maksmine, sealhulgas juurdepääsu tagamine olemasolevatele rahalistele vahenditele.D Ohvrite abistamine-  ohvrite varajase tuvastamise ja abistamise mehhanismide loomine;-  abistamisstandard, mis hõlmab juurdepääsu vajalikule arstiabile, nõustamisele ja psühholoogilisele abile;-  lapsi käsitlevad erimeetmed.E Ennetamine-  meede, mille eesmärk on vähendada nõudlust seksuaalteenuste ja odava tööjõu järele;-  koolitus;-  teadlikult inimkaubanduse ohvri teenuseid kasutava isiku kriminaliseerimine.F Järelevalve-  riiklike raportööride määramine või samaväärsete mehhanismide loomine.3.2. Ettepaneku lisaväärtus võrreldes 2005. aasta Euroopa Nõukogu inimkaubandusvastaste meetmete konventsioonigaEttepanek põhineb Euroopa Nõukogu konventsioonil ja selles kasutatakse samasugust terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab ennetamist, süüdistuse esitamist, ohvrite kaitset ja järelevalvet. Lisaks on ettepanekul järgmine lisaväärtus:-  uued sätted, millega nähakse ette kaitsetute ohvrite erikohtlemine kriminaalmenetlustes, et vältida uuesti ohvriks langemist (artikkel 9),-  selle sätte laiem kohaldamisala, mis käsitleb ohvrite karistamata jätmist osalemise eest ebaseaduslikus tegevuses, olenemata sellest, milliseid ebaseaduslikke vahendeid inimkaubitsejad on kasutanud (artikkel 6),-  kõrgemad standardid ohvrite abistamisel, eelkõige seoses arstiabiga (artikkel 10),-  laiem ja siduvam ekstraterritoriaalse jurisdiktsiooni eeskiri, mis kohustab liikmesriike esitama süüdistust oma kodanikele ja alalistele elanikele, kes on pannud toime inimkaubandusega seotud kuriteo väljaspool liikmesriigi territooriumi (artikkel 8),-  kuritegude raskusastmega kooskõlas olevad täpsed karistusmäärad (artikkel 3).-  Lisaks on sarnase sisuga sätete integreerimisel ELi õigusse eelised, mida pakuvad ELi õiguskorra loodavad tugevamad sidemed, nimelt kohene jõustumine ja rakendamise järelevalve.3.3. Õiguslik alusEuroopa Liidu lepingu artikkel 29, artikli 31 lõike 1 punkt e ja artikli 34 lõike 2 punkt b.4. SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTELiikmesriigid üksi ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmistel põhjustel.Võitlus inimkaubanduse vastu nõuab eesmärkide saavutamiseks nii liikmesriikide kooskõlastatud jõupingutusi kui ka rahvusvahelise tasandi koostööd. Erinevused õiguslikus kohtlemises liikmesriikides takistavad kooskõlastatud tegevust ning raskendavad rahvusvahelist õiguskaitset ja õigusalast koostööd.Euroopa Liidu tasandil võetavate meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmisel põhjusel.Ettepanekuga ühtlustatakse liikmesriikide kriminaalmateriaalõigus ja menetluseeskirjad suuremal määral kui seda tehakse kehtiva raamotsusega. Sellel on soodne mõju rahvusvahelisele õiguskaitsele ja õigusalasele koostööle ning ohvrite kaitsele ja abistamisele. Seepärast on ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas.5. PROPORTSIONAALSUSE PÕHIMÕTEEttepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe nimetatud eesmärkide saavutamiseks Euroopa Liidu tasandil vajalikust kaugemale.6. VAHENDI VALIKKavandatav vahend: raamotsus.Muud vahendid ei oleks asjakohased. Inimkaubanduse vastu võitlemise valdkonnas võimaldab ainult raamotsus riikliku õiguse ühtlustamist ning on vajalik rahvusvahelise õiguskaitse ja õigusalase koostöö parandamiseks.7. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.8. TÄIENDAV TEAVESeniste õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku vastuvõtmisega kaasneb seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine.2009/0050 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU RAAMOTSUS,milles käsitletakse inimkaubanduse ennetamist ja selle vastast võitlust ning ohvrite kaitsetja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2002/629/JSKEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29, artikli 31 lõike 1 punkti e ja artikli 34 lõike 2 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[9]ning arvestades järgmist:(1) Inimkaubandus on raske kuritegu, mis sageli toimub organiseeritud kuritegevuse raames ja millega kaasneb inimõiguste ränk rikkumine.(2) Euroopa Liit on võtnud endale ülesande ennetada inimkaubandust ja selle vastu võidelda ning kaitsta inimkaubanduse ohvrite õigusi. Sel eesmärgil võeti 19. juulil 2002 vastu nõukogu raamotsus 2002/629/JSK[10] ning ELi kava inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastase võitluse heade tavade, standardite ning korra kohta (2005/C 311/01)[11].(3) Käesolevas raamotsuses võetakse vastu inimkaubandusvastast võitlust käsitlev ühtne ja terviklik lähenemisviis. Rangem ennetamine ja süüdistuste esitamine ning ohvrite õiguste kaitse on käesoleva raamotsuse peamised eesmärgid. Lapsed on sotsiaalselt kaitsetumad ja seepärast ähvardab neid suurem oht inimkaubanduse ohvriks langeda. Vastavalt 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsioonile[12] tuleb käesoleva raamotsuse sätete kohaldamisel esmatähtsaks pidama lapse parimaid huvisid.(4) 2000. aastal vastu võetud riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendav ÜRO protokoll inimestega, eelkõige naiste ja lastega, kauplemise takistamise, sellise kauplemise vastu võitlemise ja selle eest karistamise kohta[13] ja 2005. aasta Euroopa Nõukogu inimkaubandusvastaseid meetmeid käsitlev konventsioon[14] on olulised sammud inimkaubandusvastase võitluse alal tehtava koostöö parandamisel. Selleks et tõhustada õiguse ühtlustamist, võetakse käesolevas raamotsuses vastu kuriteo laiapõhjaline määratlus, mis sisaldub eelnevalt nimetatud ÜRO ja Euroopa Nõukogu õigusaktides. Määratlus hõlmab ka inimkaubandust elundite eemaldamise eesmärgil, mille võib siduda elunditega kauplemisega ja mis kujutab endast inimväärikuse ja füüsilise puutumatuse ränka rikkumist.(5) Karistused peaksid olema tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed kuriteo raskusastmega, nende eesmärk peaks olema ka uurimise ja süüdistuse esitamise tõhustamine ning rahvusvahelise õiguskaitse ja õigusalase koostöö parandamine. Raskendavate asjaolude puhul tuleks võtta arvesse vajadust kaitsta eriti kaitsetuid ohvreid, sealhulgas kõiki lastest ja täiskasvanutest ohvreid, kes on kaitsetud isiklike asjaolude tõttu või kuriteo füüsiliste või psühholoogiliste tagajärgede tõttu.(6) Pärast pädeva ametiasutuse otsust tuleks ohvreid kaitsta süüdistuse esitamise või karistuse eest, mis järgneks ebaseaduslikus tegevuses (sisserännet käsitlevate õigusaktide rikkumine, võltsitud dokumentide kasutamine või prostitutsiooni käsitleva õigusega seotud rikkumised) osalemisele, mis on otseselt tingitud mis tahes ebaseaduslike vahendite kasutamisest inimkaubitsejate poolt. Nimetatud kaitse täiendav eesmärk on julgustada ohvreid kriminaalmenetlustes tunnistajana ütlusi andma.(7) Kuigi nõukogu 15. märtsi 2001. aasta raamotsuses ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses (2001/220/JSK)[15] sätestatakse ohvrite õigused kriminaalmenetluses, sealhulgas õigus kaitsele ja hüvitisele, on inimkaubanduse ohvrid kaitsetud ja seepärast on vaja nende suhtes kohaldada erimeetmeid. Kõnealused ohvrid, kes kannatavad inimkaubandusega seotud kuritegevuse, sealhulgas elundite eemaldamise, tagajärgede all, peaksid olema kaitstud hirmutamise ja uuesti ohvriks langemise eest, nimelt sellise täiendava ohvriks langemise või trauma eest, mis tuleneb kriminaalmenetluse läbiviimise laadist. Lisaks tuleks sätestada erimeetmed tõhusa kaitse ja hüvitamise tagamiseks.(8) Ohvritel peab olema võimalus oma õigusi tõhusalt kasutada. Seepärast tuleks ohvritele enne kriminaalmenetlust, selle käigus ja pärast seda anda nõuetekohast abi. Käesoleva raamotsusega sätestatakse liikmesriikide kohustus anda kõigile ohvritele abi, mis on piisav nende toibumiseks.(9) Kui direktiiviga 2004/81/EÜ nähakse ette elamisloa väljastamine kolmandate riikide kodanikest inimkaubanduse ohvritele ning direktiiviga 2004/38/EÜ reguleeritakse ELi kodanike ja nende perekondade õigust kasutada vaba liikumise ja elamise õigust liikmesriikide territooriumil, muu hulgas pakkudes kaitset väljasaatmise eest, siis käesoleva raamotsusega kehtestatakse eraldi kaitsemeetmed kõikide inimkaubanduse ohvrite jaoks ja selles ei käsitleta nende liikmesriikide territooriumil elamise asjaolusid ega muid ühenduse pädevuses olevaid küsimusi.(10) Lisaks täiskasvanutele kättesaadavatele meetmetele peaks iga liikmesriik tagama erilised kaitsemeetmed lapsohvrite jaoks.(11) Iga liikmesriik peaks välja töötama inimkaubandusvastase poliitika ja/või seda tugevdama, see poliitika peaks hõlmama meetmeid, mis vähendavad kõigi ärakasutamise vormide aluseks olevat nõudlust, kasutades selleks teadustegevuse, teavitamise, teadlikkuse suurendamise ja hariduse pakutavaid vahendeid. Kõnealuste meetmete puhul peaks iga liikmesriik võtma arvesse soolisi aspekte ja lapse õigusi.(12) [Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/…/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste miinimumnõuded] sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, kes vaatamata sellele, et neid ei süüdistata inimkaubanduses ega mõisteta selles süüdi, kasutavad teadlikult inimkaubanduse ohvri tööd või teenuseid. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid arvestama võimalusega rakendada karistusi teadlikult inimkaubanduse ohvri pakutavaid teenuseid kasutavate isikute suhtes. Nimetatud täiendav kriminaliseerimine võiks hõlmata nii seaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide ja ELi kodanike tööandjaid kui ka inimkaubanduse ohvrite pakutavate seksuaalteenuste ostjaid sõltumata nende kodakondsusest.(13) Tuleks määrata riiklikud raportöörid või luua samaväärsed mehhanismid, et koguda andmeid ja koostada inimkaubandusalaste suundumuste hindamisi, mõõta inimkaubandusvastase poliitika tulemuslikkust ning anda valitsustele ja parlamentidele nõu, kuidas töötada välja inimkaubandusvastaseid meetmeid. Sellised mehhanismid ja meetmed on väga olulised tõhusa inimkaubandusvastase poliitika kujundamiseks.(14) Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, nimelt võidelda inimkaubanduse vastu, ei suuda liikmesriigid üksi täielikult saavutada ning et seda saab paremini saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 viidatud ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Viimati nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.(15) Käesolevas raamotsuses peetakse kinni põhiõigustest ja võetakse arvesse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja milleks on inimväärikus, orjuse, sunniviisilise töö ja inimkaubanduse keelustamine, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keelustamine, lapse õigused, õigus vabadusele ja turvalisusele, sõna- ja teabevabadus, isikuandmete kaitse, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõte. Eelkõige püütakse käesoleva raamotsusega tagada täielikku kinnipidamist nimetatud õigustest ja põhimõtetest,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:Artikkel 1Inimkaubandusega seotud kuriteod1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et järgmised teod on karistatavad:isikute värbamine, transportimine, üleviimine, varjamine või vastuvõtmine, milleks kasutatakse ähvardusi, jõudu või muid sunnimeetodite vorme, inimröövi, kelmust, pettust, võimu või kaitsetu seisundi kuritarvitamist või teise isiku üle kontrolli omava isiku nõusoleku saavutamiseks raha või hüvitiste võtmist või andmist ärakasutamise eesmärgil.2. Kaitsetu seisund ilmneb, kui isikul puudub reaalne või vastuvõetav alternatiiv väärkohtlemisele allumisele.3. Ärakasutamine hõlmab vähemalt isiku kasutamist prostituudina või muid seksuaalse ärakasutamise vorme, sunniviisilist tööd või pealesunnitud teenuseid, orjust või muid samalaadseid tingimusi, sunnitööd, kerjamise või ebaseadusliku tegevusega seotud ärakasutamist või elundite eemaldamist.4. Inimkaubanduse ohvri nõusolek kavandatud või tegeliku ärakasutamisega ei ole tähtis, kui on kasutatud mõnd lõikes 1 nimetatud vahendit.5. Kui lõikes 1 nimetatud tegu on seotud lapsega, käsitatakse seda karistatava inimkaubandusena isegi juhul, kui ühtegi lõikes 1 nimetatud vahendit ei ole kasutatud.6. Käesolevas raamotsuses tähendab „laps” alla 18aastast isikut.Artikkel 2Kihutamine, kaasaaitamine ja kuriteokatseKõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 1 nimetatud kuriteole kihutamine, kaasaaitamine või kuriteokatse on karistatav.Artikkel 3Karistused ja raskendavad asjaolud1. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklites 1 ja 2 nimetatud kuriteo eest karistatakse vähemalt kuueaastase maksimaalse vangistusega.2. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 1 nimetatud kuriteo eest karistatakse vähemalt kümneaastase maksimaalse vangistusega, kui kuritegu on pandud toime mõnel järgmistest asjaoludest:(a) kuriteo pani toime ametnik oma ametikohustuste täitmisel;(b) kuritegu pandi toime isiku vastu, kes on sotsiaalselt eriti kaitsetu;(d) kuriteo pani toime kuritegelik ühendus raamotsuse 2008/841/JSK tähenduses[16].3. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 1 nimetatud kuriteo eest karistatakse vähemalt kaheteistaastase maksimaalse vangistusega, kui kuritegu on pandud toime mõnel järgmistest asjaoludest:(a) kuriteoga seati ohtu ohvrite elu;(b) kuritegu pandi toime rasket vägivalda kasutades või põhjustas kuritegu ohvrile eriti suurt kahju.Artikkel 4Juriidilise isiku vastutus1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et juriidilist isikut saab võtta vastutusele artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude eest, mille on tema kasuks toime pannud iseseisvalt või juriidilise isiku organi liikmena tegutsenud isik, kes on juriidilise isiku juures juhtival kohal, järgmistel alustel:(a) õigus esindada juriidilist isikut või(b) õigus teha juriidilise isiku nimel otsuseid või(c) õigus kontrollida juriidilist isikut.2. Liikmesriigid tagavad ka, et juriidilist isikut saab võtta vastutusele, kui lõikes 1 nimetatud isiku järelevalve või kontrolli puudumise tõttu on kõnealuse juriidilise isiku alluvuses oleval isikul osutunud võimalikuks tema kasuks toime panna artiklites 1 ja 2 osutatud kuritegu.3. Juriidilise isiku vastutus vastavalt lõigetele 1 ja 2 ei välista kriminaalmenetlust füüsiliste isikute suhtes, kes on osalenud artiklites 1 ja 2 nimetatud tegude toimepanemises täideviija, kihutaja või kaasaaitajana.4. Käesolevas raamotsuses tähendab „juriidiline isik” üksust, millel on juriidilise isiku staatus vastavalt kohaldatavale õigusele, välja arvatud riigid või avalik-õiguslikud asutused, kes teostavad riigivõimu, ning avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid.Artikkel 5Juriidiliste isikute suhtes kohaldatavad karistused1. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 4 lõike 1 kohaselt vastutusele võetud juriidilise isiku suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi, mille hulka kuuluvad kriminaalõiguslikud ja muud trahvid ning võivad kuuluda muud karistused, näiteks:a) riiklike hüvitiste või abi saamise õigusest ilmajätmine;b) ajutine või alaline ettevõtluskeeld;c) kohtuliku järelevalve alla võtmine;d) sundlõpetamine;e) kuriteo toimepanekul kasutatud üksuste ajutine või lõplik sulgemine.Artikkel 6Ohvri karistamata jätmineKõik liikmesriigid näevad ette võimaluse, et inimkaubanduse ohvrile ei esitata süüdistust ega karistata tema osalemise eest ebaseaduslikus tegevuses, kui see on otseselt tingitud mõne artiklites 1 ja 2 nimetatud ebaseadusliku vahendi kasutamisest.Artikkel 7Uurimine ja süüdistuse esitamine1. Kõik liikmesriigid tagavad, et artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude uurimine ja nende eest süüdistuse esitamine ei sõltu ohvri tunnistusest või süüdistusest ja et kriminaalmenetlust võib jätkata isegi siis, kui ohver on oma avalduse tagasi võtnud.2. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et piisava aja jooksul pärast ohvri täisealiseks saamist ja vastavalt asjaomase kuriteo raskusastmele oleks võimalik artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude eest süüdistus esitada.3. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et isikud, üksused või talitused, kelle ülesandeks on artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude uurimine või nende eest süüdistuse esitamine, oleksid saanud nõuetekohase väljaõppe.4. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et organiseeritud kuritegevuse juhtumite puhul kasutatavad uurimisvahendid, nagu telefonikõnede pealtkuulamine, elektrooniline jälgimine ja finantsuurimine on kättesaadavad isikutele, üksustele või talitustele, kelle ülesanne on artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude uurimine või nende eest süüdistuse esitamine.Artikkel 8Jurisdiktsioon ja süüdistuse esitamise kooskõlastamine1. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kehtestada oma jurisdiktsioon artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude puhul, kui:(a) kuritegu on tervikuna või osaliselt toime pandud selle riigi territooriumil või(b) kui kuriteo toimepanija on selle riigi kodanik või tema alaline elukoht asub selle riigi territooriumil või(c) kuritegu on toime pandud selle riigi kodaniku vastu või isiku vastu, kelle alaline elukoht on selle riigi territooriumil, või(d) kuritegu on toime pandud selle liikmesriigi territooriumil asutatud juriidilise isiku kasuks.2. Artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude eest süüdistuse esitamise korral väljaspool asjaomase liikmesriigi territooriumi lõike 1 punktis b nimetatud asjaoludel võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tema jurisdiktsiooni kehtestamine ei oleks allutatud tingimusele, kas asjaomased teod on kuriteod seal, kus need toime pandi.3. Artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude eest süüdistuse esitamise korral väljaspool asjaomase liikmesriigi territooriumi lõike 1 punktis b nimetatud asjaoludel võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tema jurisdiktsiooni kehtestamine ei oleks allutatud sellele, kas süüdistuse esitamist võib algatada ainult pärast ohvri või riigi esitatud avaldust seal, kus kuritegu toime pandi.4. Kui kuritegu kuulub enama kui ühe liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ja kui kõik neist suudavad süüdistuse nõuetekohaselt esitada samade faktide alusel, teevad kõnealused liikmesriigid koostööd otsustamaks, kes neist võtab kuriteo toimepanija vastutusele, et koondada menetlus võimaluse korral ühte liikmesriiki. Selleks võivad liikmesriigid kasutada Eurojusti või Euroopa Liidus loodud mis tahes organit või mehhanismi, et hõlbustada õigusasutuste koostööd ja nende tegevuse kooskõlastamist. Otsuse tegemisel selle üle, milline liikmesriik kuriteo toimepanijale süüdistuse esitab, tuleb eriti arvestada järgmisi tegureid:-  millise liikmesriigi territooriumil tegu toime pandi,-  millise liikmesriigi kodanik või elanik teo toimepanija on,-  millisest liikmesriigist on ohver pärit,,-  millise liikmesriigi territooriumil teo toimepanija tabati.Artikkel 9Kaitsetute inimkaubanduse ohvrite kaitse kriminaalmenetluses1. Lapsi, kes on artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude ohvrid, käsitletakse eriti kaitsetute ohvritena kooskõlas raamotsuse 2001/220/JSK artikli 2 lõikega 2, artikli 8 lõikega 4 ja artikli 14 lõikega 1.2. Täiskasvanuid, kes on artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude ohvrid, käsitletakse eriti kaitsetute ohvritena kooskõlas raamotsuse 2001/220/JSK artikli 2 lõikega 2, artikli 8 lõikega 4 ja artikli 14 lõikega 1 ning vastavalt pädevate ametiasutuste koostatud individuaalsele hindamisele, mille puhul võetakse arvesse isiku vanust, küpsust, tervist, rasedust, puuet, muid isiklikke ja sotsiaalseid tegureid ning kõnealuse isiku suhtes toime pandud kuriteo füüsilisi ja psühholoogilisi tagajärgi.3. Piiramata kaitseõigust, tagavad kõik liikmesriigid, et eriti kaitsetutel ohvritel oleks lisaks raamotsuses 2001/220/JSK sätestatud õigustele õigus erikohtlemisele, mille eesmärk on takistada uuesti ohvriks langemist, vältides nii palju kui võimalik ja kooskõlas riikliku õigusega:(a) silmsidet ohvri ja kuriteo toimepanija vahel, sealhulgas tunnistuste andmisel, näiteks küsitlemise ja ristküsitluse ajal, kasutades selleks asjakohaseid vahendeid, sealhulgas heli- ja videoaparatuuri;(b) küsimusi eraelu kohta, kui need ei ole tingimata vajalikud süüdistuse aluseks olevate faktide tõendamiseks;(c) tunnistuste andmist avalikul kohtuistungil;(d) tarbetut küsitlemist uurimise, süüdistuse esitamise ja kohtuliku arutamise käigus.4. Kõik liikmesriigid võimaldavad vajadusel, et tunnistusi andva eriti kaitsetu ohvri isikut ei avalikustata.5. Kõik liikmesriigid tagavad, et inimkaubanduse ohvrid saavad lähtuvalt individuaalsest hindamisest asjakohast kaitset ja neil on vajadusel võimalik kasutada tunnistajakaitse programme kooskõlas riiklikus õigusega.6. Kõik liikmesriigid tagavad, et eriti kaitsetud ohvrid saavad kriminaalmenetluse vältel tasuta õigusnõustamist ja et neid esindatakse tasuta samadel alustel, mis on riiklikus õiguses ette nähtud süüdistatavale, sealhulgas hüvitise taotlemisel. Käesolev lõige ei piira artikli 11 kohaldamist, kui ohver on alaealine.Artikkel 10Ohvrite abistamine1. Kõik liikmesriigid tagavad, et ohvritele antakse abi enne kriminaalmenetlust, selle ajal ja pärast seda, et neil oleks võimalik kasutada 15. märtsi 2001. aasta raamotsuses 2001/220/JSK (ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses) ja käesolevas raamotsuses sätestatud õigusi.2. Isikut koheldakse ohvrina alates hetkest, kui pädevatel ametiasutustel on andmeid selle kohta, et isiku suhtes võib olla pandud toime artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegu.3. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et luua riiklikul ja kohalikul tasandil nõuetekohased mehhanismid ohvrite varajaseks tuvastamiseks ja abistamiseks koostöös asjaomaste tugiorganisatsioonidega.4. Liikmesriigid annavad ohvritele kriminaalmenetluse raames vajalikku abi ja toetust, et anda neile võimalus toibuda ja pääseda kuriteo toimepanijate mõju alt, kõnealune abi ja toetus hõlmavad turvalist majutust ning materiaalset abi, vajalikku arstiabi, mis hõlmab ka psühholoogilist abi, nõustamist ja teavitamist, abi, mis võimaldab neil kasutada oma õigusi ning esindada ja kehtestada oma huve kriminaalmenetluses ning vajaduse korral suulise ja kirjaliku tõlke teenuseid. Liikmesriigid hoolitsevad eriti kaitsetute ohvrite erivajaduste eest.Artikkel 11Laste kaitset käsitlevad erimeetmedKõik liikmesriigid kohaldavad raamotsuse (milles käsitletakse laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lapsporno vastast võitlust ja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2004/68/JSK) artikleid 14 ja 15.Artikkel 12Ennetamine1. Kõik liikmesriigid püüavad vähendada kõigi ärakasutamise vormide aluseks olevat nõudlust.2. Kõik liikmesriigid edendavad korrapäraste koolituste korraldamist ametnikele, sealhulgas tegevteenistuses politseinikele, kes võivad kokku puutuda ohvrite või potentsiaalsete ohvritega, et nad suudaksid tuvastada ohvreid või potentsiaalseid ohvreid ja tegeleda käesoleva raamotsuse artikli 9 lõigetes 1 ja 2 nimetatud eriti kaitsetute ohvritega.3. Piiramata ühenduse õigust, kaaluvad kõik liikmesriigid meetmete võtmist selleks, et kriminaliseerida artiklites 1 ja 2 nimetatud ärakasutamisega seotud teenuste kasutamine juhul, kui teenust kasutav isik on teadlik sellest, et teenust pakkuv isik on artiklites 1 ja 2 nimetatud kuritegude ohver.Artikkel 13JärelevalveLiikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et määrata riiklikud raportöörid või luua muud samaväärsed mehhanismid. Nimetatud mehhanismide ülesannete hulka kuulub vähemalt käesolevas raamotsuses ette nähtud meetmete rakendamise järelevalve.Artikkel 14Territoriaalne kohaldamisalaKäesolevat raamotsust kohaldatakse Gibraltari suhtes.Artikkel 15Raamotsuse 2002/629/JSK kehtetuks tunnistamineRaamotsus 2002/629/JSK inimkaubanduse vastu võitlemise kohta tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 16Rakendamine1. Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikud meetmed [kahe aasta jooksul selle vastuvõtmisest].2. Liikmesriigid edastavad [kahe aasta jooksul vastuvõtmisest] nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused. Nõukogu hindab hiljemalt [nelja aasta jooksul vastuvõtmisest] seda teavet käsitleva aruande ja komisjoni edastatud kirjaliku aruande põhjal, millises ulatuses on liikmesriigid võtnud käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikke meetmeid.Artikkel 17JõustumineKäesolev raamotsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] Komisjoni teatis Nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010 {SEK(2006) 275}, KOM(2006) 92 (lõplik).[2] Komisjoni teatis – Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine {SEK(2006) 888} {SEK(2006) 889}, KOM(2006) 367 (lõplik).[3] Nõukogu raamotsus, 15. märts 2001, ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses (2001/220/JSK), EÜT L 82, 22.3.2001, lk 1.[4] Nõukogu direktiiv 2004/81/EÜ, 29. aprill 2004, elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud, ELT L 261, 6.8.2004, lk 85.[5] Nõukogu direktiiv 2004/80/EÜ, 29. aprill 2004, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist, ELT L 261, 6.8.2004, lk 15.[6] ELT C 300, 11.11.2008, lk 42.[7] Nõukogu raamotsus, 13. juuni 2002, Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, EÜT L 190, 18.7.2002.[8] Nõukogu raamotsus kohtualluvuskonfliktide ennetamise ja lahendamise kohta kriminaalmenetluses, mille ettepaneku esitasid 20. jaanuaril 2009. aastal Poola, Rootsi, Slovakkia, Sloveenia ja Tšehhi. Nõukogu dokument nr 5208/09.[9] ELT C […], […], lk […].[10] EÜT C 203, 1.8.2002, lk 1.[11] ELT C 311, 9.12.2005, lk 1.[12] ÜRO lapse õiguste konventsioon, vastu võetud, avatud allakirjutamiseks, ratifitseerimiseks ja ühinemiseks ÜRO peaassamblee 20. novembri 1989. aasta resolutsiooniga 44/25.[13] Riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendav ÜRO protokoll inimestega, eelkõige naiste ja lastega, kauplemise takistamise, sellise kauplemise vastu võitlemise ja selle eest karistamise kohta, sõlmitud 2000. aastal Palermos.[14] Euroopa Nõukogu inimkaubandusvastaseid meetmeid käsitlev konventsioon, sõlmitud 16. mail 2005 Varssavis, Euroopa Nõukogu lepingud, nr 197.[15] EÜT C 82, 22.3.2001, lk 1.[16] ELT C 300, 11.11.2008, lk 42.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.4.2016
            COM(2016) 226 final
            2016/0118(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, milles käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis tsentraliseeritud teenuste teemal vastuvõetavaid otsuseid

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Üldine teave

               Nõukogu võttis 8. detsembril 2015 vastu otsuse (EL) 2015/2394 liikmesriikide poolt Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, mis käsitleb Eurocontroli alalises komisjonis vastuvõetavaid otsuseid seoses Eurocontroli missiooni ja ülesannete ning tsentraliseeritud teenustega. Osutatud otsused tsentraliseeritud teenuste kohta pidi vastu võtma Eurocontroli alaline komisjon 9. detsembril 2015, selleks et Eurocontrol saaks arendada rahastamist, riigihangete korda ja tehnilisi spetsifikatsioone Euroopa õhk-maa andmesideteenuste õigeaegseks kasutuselevõtuks.

               Kuna liit ei ole alalise komisjoni liige, oli nõukogu otsus mõeldud kohaldamiseks liikmesriikidele, kes osalevad alalises komisjonis ja tegutsevad ühiselt liidu huvides.

               Nõukogu otsustas, et liidu seisukoht on, et praeguses etapis tuleks tsentraliseeritud teenuseid käsitleva otsuse tegemine edasi lükata, kuna liidu käsutuses ei ole praegu piisavalt teavet tsentraliseeritud teenuseid käsitleva otsuse sisu hindamiseks. Lisaks võib kõnealune otsus mõjutada Eurocontroli edasist tegevust viisil, mis võib olla vastuolus liidu tegevusega asjaomases valdkonnas, seda eelkõige ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamisega seonduvalt.

               Kuna Eurocontrol tegeleb praegu 18 eri tsentraliseeritud teenuse arendamisega, hõlmas ELi seisukoht mitte ainult Euroopa õhk-maa andmesideteenuseid, vaid kõiki tsentraliseeritud teenuseid, mille rakendamist arendatakse, kuna need kõik, eelkõige SESAR, on samaväärselt seotud ELi tegevusega kõnealuses valdkonnas.

               Liidu eespool osutatud seisukoha tõttu ei võtnud Eurocontroli alaline komisjon 9. detsembril 2015 vastu Euroopa õhk-maa andmesideteenuseid käsitlevat otsust. Selle asemel lepiti kokku, et Eurocontrol peaks jätkama tihedas koostöös oma sidusrühmadega arutelu tsentraliseeritud teenuste läbivaadatud otsuse üle ja esitama Euroopa õhk-maa andmesideteenuste rakendamise ja toimimise majandusliku mõju hinnangu.

               9. veebruaril 2016 saatsid Eurocontrol ning lennundussektori sidusrühmad komisjonile ühiselt allkirjastatud muudetud ettepaneku Euroopa õhk-maa andmesideteenuste kohta, milles mõlemad pooled märkisid, et nõutud majandusliku mõju hinnang on osa lõpetatud teostatavusuuringutest, mis esitati Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile (INEA) 2015. aasta lõpus. Osutatud uuringud sisaldavad siiski vaid pealiskaudset kulude-tulude analüüsi ning Euroopa õhk-maa andmesideteenuste täieliku majandusliku mõju hinnangut on endiselt vaja.

               Lisaks sellele võib Eurocontroli agentuur teha Eurocontroli alalisele komisjonile ettepaneku võtta kõnealune uus otsus Euroopa õhk-maa andmesideteenuste kohta vastu kirjaliku menetluse teel.

               Käesolevas nõukogu otsuse ettepanekus käsitletakse Euroopa õhk-maa andmesideteenuseid. Näidisprojekti väljaarendamisel tehakse ettepanek toetada põhimõtteliselt koostöö jätkumist Eurocontroli agentuuri ja Eurocontroli riikides tegutsevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate vahel, samuti võrgustiku haldusasutuste vahel. Ettepanekus on määratud siiski kindlaks kolm olulist tingimust, mida kõnealune otsus peaks sisaldama.

               Esimene tingimus on, et näidisprojekti väljatöötamisel tuleb täielikult lähtuda SESARi teostatud tehnilistest lahendustest. Eesmärk on vältida mis tahes vastuolusid, mis nende kahe organisatsiooni praeguses või tulevases võimalikus töös asjakohaste tsentraliseeritud teenuste väljaarendamisel võiks ette tulla.

               Teiseks tuleb tagada Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) kaasamine, sest EASA peab hakkama tegelema kõigi tsentraliseeritult osutatavate teenuste sertifitseerimise ja järelevalvega enne nende toimimahakkamist. See peaks hoidma ära võimalikud ebakõlad nimetatud valdkonnas ja tagama, et vahendeid, mis pärinevad marsruudi navigatsioonitasudest, ning ka liidu toetust kasutatakse võimalikult tõhusalt.

               Peale selle peaksid otsuse tingimused olema sellised, mis ei piira ühetegi teenustega seotud hanget, kasutuselevõttu ja käitamist siseturul. Selliste ühtse Euroopa taeva raames osutatavate teenuste puhul tuleks jätkuvalt kohaldada ELi riigihanke-eeskirju, sest see aitaks suurendada kulutõhusust.

               Eespool loetletud tingimusi käsitatakse oluliste tingimustena. Arvestades tingimuste olemust ja ulatust, on need tõenäoliselt olulised ka liidu seisukoha kujundamisel seoses tulevaste Eurocontroli otsustega tsentraliseeritud teenuste valdkonnas. Komisjon võtab kõnealused küsimused üksikasjalikult vaatluse alla iga kord, kui tekib vajadus uue ettepaneku järele.

               Euroopa lennuliikluse korraldamise valdkonna tsentraliseeritud teenuste väljatöötamisega seonduv taust

               Tsentraliseeritud teenuste valdkonnas on Eurocontroli tegevus olnud alates nende teenuste algatamisest 2012. aastal väga edukas. Eurocontroli alaline komisjon andis 2014. aasta veebruaris Eurocontrolile loa algatada etapiviisiline lähenemine kõnealuste võimalike tsentraliseeritud teenuste talitlusliku, tehnilise ja finantsilise teostatavuse hindamiseks ja tutvustamiseks, arvestades seda, et need teenused on erineva valmidusastmega. Pärast seda on Eurocontrol pidanud mitu töökohtumist ja töötanud mitme tsentraliseeritud teenuse jaoks välja tegevuskontseptsioonid. On tehtud ka üldine kulude-tulude analüüs, mille tegemiseks kaasati sõltumatu konsultant, ent selle analüüsi üksikasju ei ole avalikult kontrollitud.

               2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Eelnevalt kirjeldatu põhjal, eelkõige Euroopa õhk-maa andmesideteenuste läbivaadatud ettepaneku valguses ja tuginedes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõikele 9, on tehtud ettepanek võtta vastu liidu nimel võetav seisukoht Eurocontroli alalises komisjonis tsentraliseeritud teenuste teemal vastuvõetavate otsuste kohta.

               2016/0118 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, milles käsitletakse Eurocontroli alalises komisjonis tsentraliseeritud teenuste teemal vastuvõetavaid otsuseid

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 ja artikli 218 lõiget 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu 8. detsembri 2015. aasta otsusega (EL) 2015/2394 kehtestati liidu seisukoht seoses otsusega, mis oli kavas võtta vastu Eurocontroli alalise komisjoni poolt 9. detsembril 2015. aastal tsentraliseeritud teenuste kohta, selleks et Eurocontrol saaks arendada rahastamist, riigihangete korda ja tehnilisi spetsifikatsioone Euroopa õhk-maa andmesideteenuste õigeaegseks kasutuselevõtuks.

               (2)Liidu seisukoht oli, et Eurocontroli otsuse vastuvõtmine tsentraliseeritud teenuste kohta tuleks edasi lükata, sest sellise otsuse sisu hindamiseks ei ole piisavalt teavet ja kõnealune otsus võib mõjutada Eurocontroli edasist tegevust viisil, mis võib olla vastuolus liidu tegevusega asjaomases valdkonnas.

               (3)Tulenevalt eespool osutatud otsusest ei võtnud Eurocontroli alaline komisjon 9. detsembril 2015 vastu otsust Euroopa õhk-maa andmesideteenuste kohta ning palus, et Eurocontroli agentuur jätkaks tööd muudetud ettepaneku kallal tihedas koostöös tööstusharu sidusrühmadega ja annaks hinnangu Euroopa õhk-maa andmesideteenuste majanduslike kulude kohta.

               (4)Eurocontroli agentuur ja lennundussektori sidusrühmad esitasid 9. veebruaril 2016 läbivaadatud ja ühise toetuse leidnud ettepaneku Euroopa õhk-maa andmesideteenuste kohta ning tagasid, et selle majandusliku kulu hinnang on olemasolevate teostatavusuuringute raames täielikult kättesaadav.

               (5)Eurocontroli agentuur võib teha Eurocontroli alalisele komisjonile ettepaneku võtta kõnealune uus otsus Euroopa õhk-maa andmesideteenuste kohta vastu kirjaliku menetluse teel.

               (6)Otsus hõlmab Euroopa õhk-maa andmesideteenuste näidisprojekti väljaarendamist. See tekitab õiguslikke tagajärgi, sest reguleerib liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluvate olukordade korraldamist ja sisust sõltuvalt võib sellel olla konkreetne mõju osutatud olukordadele. See võib mõjutada kasu, mida saadakse ühisettevõtte SESAR teostatavast tehnilisest tööst andmevahetusteenuste alal, mõjutada vastuolusid sertifitseerimise ja järelevalve valdkonnas, arvestades EASA rolli kõnealuses valdkonnas, ning seega ohtu kulutada ebatõhusalt marsruudi navigatsioonitasudest tulenevaid vahendeid ning ka liidu toetust, samuti liidu poolt projekti SESAR raames juhitud ja teenuste kasutuselevõtuga seotud tegevuste kulutõhusust.

               (7)Arvestades eeliseid, mida võib näidisprojekti väljatöötamine anda, tuleks kõnealust koostööd soodustavat otsust põhimõtteliselt toetada. Siiski peaks otsuses olema esitatud tingimused, millega kaitstakse liidu huve eespool nimetatud punktides.

               (8)Seetõttu tuleks Eurocontroli alalises komisjonis liidu nimel võetav seisukoht kindlaks määrata,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mille liikmesriigid liidu nimel Eurocontroli alalises komisjonis võtavad, peab toetama seda, et Eurocontrol jätkab koostööd aeronavigatsiooniteenuste osutajatega Eurocontroli riikides, samuti võrgustiku haldusasutustega Euroopa õhk-maa andmesideteenuste näidisprojekti väljaarendamisel SESARi raames ning koostöö hõlmab asjakohast juhtimist ja rahastamist ning kõikehõlmava majandusliku mõju hinnangu koostamist. Otsusega peab siiski olema tagatud, et

               –ühisettevõtte SESAR poolt teostatud andmevahetusteenuste alase tehnilise töö lõpptulemusi võetaks täielikult arvesse;

               –käesoleva otsuse kohased tegevused viiakse ellu koostöös EASAga niivõrd, kui see puudutab EASA ettevalmistavaid töid seoses Euroopa õhk-maa andmesideteenuste tulevase sertifitseerimise ja järelevalvega ja

               –see ei piira ühegi hanke korraldamist seoses Euroopa õhk-maa andmesideteenuste kasutuselevõtu ja toimimisega.

               Liikmesriigid tegutsevad liidu huvides ühiselt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.5.2016
            COM(2016) 242 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus – EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF”) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus”).

               2.17. detsembril 2015 esitas Belgia taotluse EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                NACE Revision 2 osa 28 (mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Belgias NUTS 2. tasandi piirkonnas Hainaut`s (BE32).

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               2.TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery

                        Liikmesriik

                        Belgia

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Hainaut (BE32)

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        17. detsember 2015

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise tähtaeg

                        31. detsember 2015

                        Lisateabe taotlemise tähtaeg

                        31. detsember 2015

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        11. veebruar 2016

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        5. mai 2016

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõige 2

                        Asjaomaste ettevõtete arv

                        3

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Rev 2 osa
                           4
                        )

                        28 (Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine)

                        Vaatlusperiood

                        25. detsember 2014 – 25. september 2015

                        Koondamisi kokku

                        488

                        Sihtrühma kuuluvate rahastamiskõlblike toetusesaajate koguarv

                        488

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        488

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        300

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        2 972 669

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        67 400

                        Kogueelarve (eurodes)

                        3 040 069

                        EGFi toetus eurodes (60 %)

                        1 824 041

               3.TAOTLUSE HINDAMINE

               3.1.Menetlus

               4.Belgia esitas taotluse EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery 17. augustil 2015, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitumise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist selleks ettenähtud kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast ja taotles Belgialt samal kuupäeval lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 5. mail 2016.

               3.2.Taotluse rahastamiskõlblikkus

               3.2.1.Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 28 (mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris koondati 488 töötajat. Asjaomastes ettevõtetes toimunud koondamised leidsid aset NUTS 2 tasandi Belgia piirkonnas Hainautʼs (BE32).

                        Ettevõtted ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Carwall SA

                                                                                13

                        Caterpillar Belgium SA

                        169

                        Doosan SA

                        306

                        Ettevõtteid kokku: 3

                        Koondamisi kokku:

                        488

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        488

               3.2.2.Sekkumiskriteeriumid

               6.Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NUTS 2 tasandi piirkonnas Hainaut`s (BE32) koondati kokku 488 töötajat.

               7.Üheksakuuline vaatlusperiood kestis 25. detsembrist 2014 kuni 25. septembrini 2015.

               3.2.3.Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –44 koondatud töötajat, arvestades kuupäevast, mil tööandja teavitas kooskõlas nõukogu direktiivi 98/59/EC artikli 3 lõikega 1 pädevat riigiasutust kavandatavatest kollektiivsetest koondamistest kirjalikult. Belgia kinnitas enne komisjoni hindamise lõppu, et need 44 koondamist on tegelikult toimunud;

               –438 töötajat koondati kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta;

               –6 koondatud töötajat, arvestades töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast.

               3.2.4.Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 488.

               3.2.5.Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               10.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Belgia, et viimastel aastatel on ehitusmasinatega kauplemisel esinenud liidus tõsiseid probleeme. See on mõjutanud negatiivselt ka kasumlikkust Euroopas kõigi kolme ettevõtte puhul, mis on spetsialiseerunud detailide tootmisele ja/või ehitussektoris kasutatavate masinate kokkupanemisele. Ettepanekuga hõlmatud sektorit iseloomustab see, et tootmisüksused on turule lähedal. Seega toodavad need kolm ettevõtet peamiselt Euroopa turu jaoks. Kuna avaliku ja erasektori investeeringud taristusse on vähenenud, on kõigi kolme ettevõtte toodete nõudlus samuti vähenenud. Ehitusmasinate tootmine on Euroopas vähenenud 212 028 ühikult 2007. aastal 116 461 ühikuni 2014. aastal, mis teeb toodangu languseks 45,1 %
                  6
               . Selle tagajärjel on Euroopa tootjad kaotanud ulatuslikult turuosa.  Samal ajal on terase hind Euroopas märkimisväärselt tõusnud. Mastaabisäästu vähenemine ja ühikukulu suurenemine on vähendanud Euroopa tehaste konkurentsivõimet. Konkurentsivõime vähenemine on kaasa toonud tootmisvõimsuse ulatusliku ümberpaigutamise kolmandatesse riikidesse (eelkõige on kasu saanud Aasia tehased).

               11.Praeguseks on sektorilt „mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine” laekunud EGFile 14 taotlust, millest kaheksa põhines kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul ja kuus üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel.

               3.2.6.Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               12.Peamine koondamisi põhjustanud sündmus oli Caterpillar Belgium S.A. 23. veebruari 2013. aasta teade, et alustatakse kollektiivse koondamisega Gosselies's asuvas tehases. Enamikku 1 399 töötajast käsitleti esimeses EGFi taotluses, mis puudutas koondamisi kõnealuses ettevõttes. Käesolev ettepanek hõlmab ülejäänud 169 töötajat.  Carwall S.A., peamine kabiinide tarnija ettevõttele Caterpillar Belgium S.A., täheldas oma toodete nõudluse langust, mis oli peamiselt tingitud Caterpillari tellimuste vähenemisest, ning oli sunnitud tootmist vastavalt koomale tõmbama. Kolmas ettevõte, keda käesolev ettepanek puudutab, on ekskavaatoreid tootev Doosan S.A.. Nõudluse vähenemise tõttu Euroopas võeti vastu otsus sulgeda tehas Frameries's ning tarnida toodangut Euroopa turule oma Lõuna-Koreas asuvatest tehastest.

               3.2.7.Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               13.Koondamiste mõju kohalikule ja piirkondlikule majandusele ning tööhõivele on eeldatavasti märkimisväärne. Hainaut` tööturu olukord on eriti problemaatiline, sest sealne tööhõive määr on 52,7 % (9,2 protsendipunkti alla riigi keskmise) ja töötuse määr 14,5 % (5,9 protsendipunkti üle riigi keskmise
                  7
               ).  Hainaut’ piirkonnas on löögi alla sattunud eelkõige töötlev tööstus, kus tööhõive on ajavahemikus 2007–2012 ainuüksi Charleroi piirkonnas vähenenud 15,3 % võrra. Olukorra on muutnud veelgi keerukamaks fakt, et kogu Valloonia tootmissektor on kahandanud tootmistegevust: 2013. aastal kaotati 1 236 töökohta ja 2014. aastal 1 878 töökohta. Riiklik tööturuasutus on samuti täheldanud tööpakkumiste märkimisväärset vähenemist 13 % võrra alates 2012. aastast. Hainaut' piirkonna tööturgudel on ka palju alakvalifitseeritud tööjõudu (veidi üle pooltel Hainautʼ tööotsijatel puudub keskharidus). Kogu tootmissektori tootmismahu vähenemine muudab käesoleva taotluse sihtrühma jaoks varasemaga sarnase töö leidmise keeruliseks ja selleks on kindlasti vaja tööotsijate oskusi täiendada.

               3.2.8.Taotluse toetuskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus

               14.Belgia väidab, et hoolimata sellest, et üheksakuulise vaatlusperioodi vältel toimus koondamisi vähem kui 500, tuleks esitatud taotlust siiski käsitada EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase taotlusena, sest tegemist on eriolukorraga, millel on ulatuslik mõju tööhõivele ning kohalikule, piirkondlikule ja riiklikule majandusele. Ühe taotluse aluseks oleva ettevõtte, Caterpillar Belgium S.A., muud töötajad olid hõlmatud varasema taotlusega (EGF/2014/011 BE/Caterpillar), mida praegu rakendatakse. Praegune taotlus on jätk esimesele taotlusele, mis käsitles massilist koondamist ettevõttes Caterpillar Belgium S.A., sest tegemist on ühe ja sama kollektiivse koondamisega. Kolmel käesoleva taotlusega hõlmatud ettevõttel on piirkonnas oluline roll ehitusmasinate tootmise sektoris, kus nad pakuvad 72 % töökohtadest. Lisaks sellele töötab 12,3 % asjaomase piirkonna töötajatest tootmise alal, kus tööhõive on alates 2007. aasast vähenenud 8 protsendipunkti. Juhtumi erakorraliste asjaolude kirjeldamisel on viidatud ka piirkonna tööturu ebasoodsale olukorrale, mida iseloomustavad keskmisest madalamad tööhõivenäitajad, kvalifitseerimata töötajate suur osakaal ja pikaajalise töötuse kõrge tase, mis on Hainaut' piirkonnas 39,0 %.

               3.3.Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               3.3.1.Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               15.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 488. Kõnealuste töötajate jagunemine soo, kodakondsuse ja vanuse alusel on järgmine:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        460

                        (94,3 %)

                        Naised:

                        28

                        (5,7 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        485

                        (99,4 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud

                        3

                        (0,6 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        29

                        (5,9 %)

                        25–29aastased:

                        33

                        (6,8 %)

                        30–54aastased:

                        251

                        (51,4 %)

                        55–64aastased:

                        175

                        (35,9 %)

                        üle 64 aasta vanused:

                        0

                        (0,0 %)

               16.Lisaks osutavad Belgia ametiasutused EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid kuni 300 Hainautʼ piirkonna mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval nooremad kui 25, arvestades, et punktis 15 osutatud koondamistest 488 toimuvad NUTS 2. tasandi piirkonnas Hainautʼs (B32), mis on noorte tööhõive algatuse kohaselt rahastamiskõlblik.

               17.Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes seega eeldatavasti 788 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat, sh mittetöötavad ja mitteõppivad noored.

               3.3.2.Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               18.Koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele pakutavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmisi tegevusi.

               –Toetus, juhendamine, integratsioon: see teenusepakett rajaneb ümberpaigutamistalituse tavapärasel tegevusel. Neid teenuseid hakkab osutama FOREMi
                  8
                ametnikest koosnev töörühm koostöös organisatsioonidega, kes asjaomaseid töötajaid varem esindasid ning kes nüüd toetavad töötajaid meetmetes osalemisel ning aitavad neid haldusmenetlustes. Töötajatevahelise suhtluse edendamiseks osutatakse teenuseid kõigile korraga sellistes ruumides, kuhu kõik koondatud töötajad ära mahuvad. Teenused hõlmavad kolme järgmist liiki tegevust: i) üldteave tööotsingumeetodite kohta (CV ja taotluskirja koostamine, veebipõhiste vahendite kasutamine jms); ii) individuaalsed vestlused FOREMi nõustajaga (ülevaade oskustest, karjäärikava, juhendamine koolituste valimisel jms); iii) tasuta avatud juurdepääs tööotsinguvahenditele (internetiühendusega IT-vahendid, telefon, eridokumendid jms).

               –Tööotsingute hõlbustamine: FOREM korraldab ka konkreetset tegevust, mille käigus aidatakse töötajatel tööd otsida ning selle käigus ilmnevaid probleeme lahendada. See tegevus hõlmab kohtumisi koondatud töötajate ja võimalike tööandjate vahel (tööjõu vajaduste ja pakkumise väljaselgitamiseks), külaskäike ettevõtetesse, kohtumisi personalispetsialistidega tööintervjuudeks valmistumiseks ning kogemuste vahetamist teiste töötajatega, kes on pärast kollektiivset koondamist juba ümber õppinud või töökoha leidnud.

               –Tervikkoolitus: FOREM, kutseõppe- ja koolituskeskused (centres de compétences) või IFAPME
                  9
                pakuvad mitmesuguseid spetsiifilisi koolitusi. Esimese sammuna aitavad FOREMi töötajad igal osalisel kindlaks määrata tööalased eesmärgid ning annavad neile nõu, millist koolitusmoodulit valida. Iga koolitusmooduli lõpus hinnatakse osalise uusi oskusi ning registreeritakse need. Olenevalt koolituse liigist ja pädevusvaldkonnast saavad osalised kas ametliku sertifikaadi omandatud oskuste kohta (st pädevussertifikaat), osavõtusertifikaadi (pädevus või kutsealad, mille puhul ei ole ametlikku sertifitseerimisraamistikku) või kinnituse oskuste omandamise kohta (oskused ja pädevus, mis ei ole omandatud ametlikel koolituskursustel).

               –Ettevõtte loomise toetus: töötajaid, kes kaaluvad oma ettevõtte loomist, toetakse selle protsessi käigus. Toetus hõlmab peamiselt kahte tegevust: i) üldised teabetunnid, kus tutvustatakse ettevõtte loomise võimalusi, selgitatakse juriidilisi aspekte ning antakse teavet ettevõtte loomise toetavate meetmete kohta; ii) individuaalsed vestlused huvitatud töötajatega, mille käigus vaadatakse üle nende koostatud projektid ja viiakse nad kokku ettevõtlust toetavate asutuste ja teenuseosutajatega.

               –Ühisprojektide toetamine: töötajaid, kes võiksid kaaluda ühiselt sotsiaalettevõtte loomist, juhendavad ja toetavad valdkonnale spetsialiseerunud konsultandid ja ümberpaigutamistalituse nõustajad. Toetus hõlmab ettevõtte loomise ja juhtimise algteadmiste alast teavitamist ja teadlikkuse tõstmist, samuti muud ettevõtlusalast koolitust (nt äriplaani ja põhikirja koostamine, turundus jne). Tugikomitee, kuhu kuuluvad tööandjate organisatsioonide, ametiühingute ja FOREMi esindajad, hindavad taotlusi ja otsustavad, kas anda rahalist toetust või mitte. Iga projekti kaasatud töötaja võib saada toetust 5 000 eurot (kõigi osalevate töötajate toetus moodustab ühisvara). Toetust võib kasutada varustuse ostmiseks, turunduse-, reklaami-, nõustamis- ja koolitustegevuseks jne. Toetust haldab konsultant, kes annab FOREMile aru kantud kulude kohta (esitab arved ja muud dokumendid).

               –Rahalised toetused: osalejatele tehakse kättesaadavaks ka tööotsimis- ja koolitustoetused.

               Need individuaalsed teenused, mida osutatakse mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele, tuginevad samadele põhimõtetele, mida eespool kirjeldati, ja koosnevad järgmistest tegevustest:

               –Kaasamine ja juhendamine: üksikasjalike profiilide koostamine võimaldab noortel suunduda otse täiendõppe- või koolituskursustele või suunab nad spetsiaalsete, enesekindluse arendamiseks ja huvide kindlakstegemiseks kujundatud sissejuhatavatele loengutele.

               –Koolitus: FOREM, kutseõppe- ja koolituskeskused (centres de compétences) või IFAPME pakuvad mitmesuguseid spetsiifilisi koolitusi.

               –Individuaalsed täiendõppevõimalused: iga meetmes osaleva noore jaoks kujundatakse individuaalne täiendõppekava.

               –Rahalised toetused: osalejatele tehakse kättesaadavaks ka tööotsimis-, koolitus- ja liikuvustoetused.

               19.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               20.Belgia asutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               3.3.3.Eelarveprognoos

               21.Hinnangulised kogukulud on 3 040 069 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust (2 972 669 eurot) ning ettevalmistuste, juhtimise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid (67 400 eurot).

               22.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 824 041 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes
                           10
                        )

                        Hinnanguline kogukulu (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                         Uue töökoha leidmine (Reconversion)

                        Toetus, juhendamine, integratsioon (Accompagnement/Orientation/Insertion)

                        488

                        2 849

                        1 390 089

                        Tööotsingute hõlbustamine (Dynamisation de la recherche d'emploi)

                        200

                        163

                        32 500

                         Koolitus (Formation)

                        Tervikkoolitus (Formations intégrées)

                        200

                        594

                        118 850

                        Ettevõtluse arendamine (Aide à la creation d'emploi)

                        Ettevõtte loomise toetus (Autocreation d'emploi individuelle)

                        300

                        117

                        35 000

                         Kollektiivsed teadlikkuse suurendamise projektid (Sensibilisation aux projets collectifs)

                        300

                        160

                        47 868

                         Toetused ühisprojektidele (Bourses de création de projets collectifs)

                        10

                        5 000

                        50 000

                         Mittetöötavad ja mitteõppivad noored: kaasamine ja juhendamine (Mobilisation et orientation)

                        300

                        3 350

                        1 004 896

                        Mittetöötavad ja mitteõppivad noored: tervikkoolitus (Formations intégrées)

                        100

                        850

                        85 000

                        Mittetöötavad ja mitteõppivad noored: individuaalsed täiendõppevõimalused (Remédiation et mise à niveau)

                        50

                        1 300

                        65 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        2 829 203

                        (95,17 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                         Tööotsimistoetus (Allocations de recherche d'emploi)

                        488

                        153

                        74 844

                         Koolitustoetus (Allocations de formation)

                        200

                        62

                        12 372

                         Mittetöötavad ja mitteõppivad noored: tööotsimistoetus (Allocations de recherche d'emploi)

                        150

                        125

                        18 750

                         Mittetöötavad ja mitteõppivad noored: liikuvustoetus (Allocations de mobilité)

                        150

                        125

                        18 750

                         Mittetöötavad ja mitteõppivad noored: koolitustoetus (Allocations de formation)

                        100

                        125

                        12 500

                         Toetus individuaalsete oskuste täiendamisele (Allocations remédiation)

                        50

                        125

                        6 250

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        143 466

                        (4,83 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1 Ettevalmistustegevused

                        –

                        1 500

                        2 Haldamine

                        –

                        8 000

                        3 Teavitamine ja reklaam

                        –

                        45 000

                        4 Kontroll ja aruandlus

                        –

                        12 900

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        67 400

                        (2,22 %)

                        Kogumaksumus (a + b + c):

                        –

                        3 040 069

                        EGFi toetus (60 % kogumaksumusest):

                        –

                        1 824 041

               23.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Belgia ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               24.Belgia ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               3.3.4.Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               25.Belgia ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. jaanuaril 2015. Seega on punktis 22 osutatud meetmete võtmiseks vajalikud kulutused EGFi toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2015 kuni 17. detsembrini 2017. Erandiks on kulutused kaheaastastele või pikematele koolitustele, mille puhul antakse rahalist toetust kuni 17. juunini 2018.

               26.Belgia ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. jaanuaril 2015. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulud on seetõttu EGFi toetuse saamiseks kõlblikud alates 1. jaanuarist 2015 kuni 17. juunini 2018.

               3.3.5.Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               27.Riiklikud eelfinantseerimise ja kaasfinantseerimise eraldised on teinud Valloonia riiklik tööhõiveasutus FOREM ja Vallooni piirkond.

               28.Belgia on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               3.3.6.Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               29.Belgia ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud kõigi huvirühmade, sh tööturu osapoolte, ettevõtjate ja riiklike tööhõiveasutustega konsulteerides. Järelevalvekomitee vahendusel jälgivad huvirühmad hoolikalt kavandatud meetmete rakendamist.

               3.4.Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

               30.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Belgia on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid.

               3.5.Asjaomase liikmesriigi kohustused

               31.Belgia on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –töötajaid koondanud ettevõtted, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               4.MÕJU EELARVELE

               4.1.Eelarvet käsitlev ettepanek

               32.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  11
                (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGF ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               33.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 824 041 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               34.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
                  12
                (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13.

               4.2.Seotud õigusaktid

               35.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 824 041 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               36.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus – EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  13
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  14
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste tõttu, määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  15
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)17. detsembril 2015 esitas Belgia taotluse EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 28 (mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Belgias NUTS 2. tasandi piirkonnas Hainaut`s (BE32). Taotlust täiendati vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artiklile 13.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Belgia teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka 300 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele.

               (5)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Belgia esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele ulatuslik mõju.

               (6)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Belgia ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 1 824 041 eurot.

               (7)Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 824 041 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]
                  16*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)
                  OFF-Highway Research, Annual Review and a Forecast to 2014, aprill 2010

                     (7)
                  SPF Economie, Classes moyennes et Energie, Enquête sur les forces de travail, 2015

                     (8)
                  Valloonia riiklik tööhõiveteenistus.

                     (9)
                  Vallooni piirkonna koolitusinstituut IFAPME (Institut wallon de Formation en Alternance et des indépendants et Petites et Moyennes Entreprises) pakub töökohaga seotud kombineeritud koolitust (praktika kujul) ning erikursusi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juhtidele.

                     (10)
                  Osalejate arvu ja kogukulude põhjal ümardatult.

                     (11)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (12)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (13)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (14)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (15)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (16)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.3.2017
            COM(2017) 154 final
            2017/0070(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Ühendus sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 96/88/EÜ
                     1
                   kehtivusega kuni 30. juunini 1998 ning pärast seda on selle kehtivust korrapäraselt pikendatud. Iga kord on konventsiooni kehtivust pikendatud maksimaalselt kaheks aastaks. Viimati pikendati seda rahvusvahelise teraviljanõukogu otsusega 2015. aasta juunis ja see jääb jõusse kuni 30. juunini 2017. Euroopa Liit on huvitatud konventsiooni edasisest pikendamisest kuni kahe aasta võrra.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada ELi nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus konventsiooni pikendamise poolt kuni 30. juunini 2019. Ametlik otsus konventsiooni kehtivuse pikendamise kohta on kavas vastu võtta rahvusvahelise teraviljanõukogu 45. istungil, mis toimub 5. juunil 2017.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ei kohaldata

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei kohaldata

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 ja artikli 218 lõige 9

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata

               •Vahendi valik

                  Ei kohaldata

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

                  Konventsiooni kehtivuse pikendamine tähendab ELi osamaksu jätkuvat maksmist rahvusvahelise teraviljanõukogu halduseelarvesse, mis hõlmab nii 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kui ka 1999. aasta toiduabi konventsiooni. Kõnealune osamaks kantakse ELi eelarvesse eelarverea 05 06 01 (rahvusvahelised põllumajanduskokkulepped) all.

               5.MUU TEAVE

                  Ei kohaldata

               2017/0070 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)1995. aasta teraviljakaubanduse konventsioon sõlmiti nõukogu otsusega 96/88/EÜ
                  2
                kolmeks aastaks ja pärast seda on konventsiooni kehtivust regulaarselt kahe aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati kõnealuse konventsiooni kehtivust teraviljanõukogu otsusega 2015. aasta juunis ja see jääb jõusse kuni 30. juunini 2017. Edasine pikendamine on liidu huvides.

               (2)Komisjonile, kes esindab liitu rahvusvahelises teraviljanõukogus, tuleks seepärast anda volitus hääletada sellise pikendamise poolt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelises teraviljanõukogus on hääletada 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni edasise pikendamise poolt alates 1. juulist 2017 kuni kaheks aastaks.

               Komisjon on volitatud väljendama kõnealust seisukohta rahvusvahelises teraviljanõukogus.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        FinancSt/17/
                        MK/ig/350345

                        6.221.2017.1

                        agri.ddg3.g.4(2017)613693

                        KUUPÄEV: 19.1.2017

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        PEATÜKK 05 06 – PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENDAMISE POLIITIKA RAHVUSVAHELISED KÜSIMUSED

                        05 06 01 Rahvusvahelised põllumajanduskokkulepped

                        ASSIGNEERINGUD:

                        B2017 8 105 849 eurot

                        2.

                        PEALKIRI:

                        Ettepanek: Nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht seoses 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamisega

                        .

                        ÕIGUSLIK ALUS: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        Kehtiva teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamine veel kaheks aastaks (1.7.2017–30.6.2019).

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        12-KUULINE PERIOOD

                           (miljonites eurodes)

                        JOOKSEV EELARVEAASTA

                        2017

                        (miljonites eurodes)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA

                        2018

                        (miljonites eurodes)

                        5.0.

                        KULUD

                        -
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        -
                              RIIGIASUTUSED

                        -
                              MUUD

                        0,49

                        0,41

                        5.1.

                        TULUD

                        -
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        -
                              RIIGISISESED

                        2019

                        5.0.1

                        KAVANDATUD KULUD

                        0,42

                        5.1.1

                        KAVANDATUD TULUD

                        5.2.

                        ARVUTAMISMEETOD: Põhineb prognoosidel ELi hinnangulise häälte arvu kohta (igal aastal erinev), hääle kohta hinnanguliselt makstaval summal Inglise naelades.

                        6.0.

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        JAH

                        6.1.

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        6.2.

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        6.3.

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        JAH

                        MÄRKUSED:

                        Tegelikult makstud summa võib erineda sõltuvalt ELile antud häälte lõplikust arvust, hääle kohta makstavast summast Inglise naelades ning euro ja Inglise naela vahetuskursist.

                     (1)
                  EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47.

                     (2)
                  Nõukogu 19. detsembri 1995. aasta otsus 96/88/EÜ teraviljakaubanduse ja toiduabi konventsioonide (mis moodustavad 1995. aasta rahvusvahelise teraviljalepingu) Euroopa Ühenduse poolt heakskiitmise kohta (EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47).