title: Ettepanek: Nõukogu määrus (EÜ) nr …/.., millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                   Brüssel 6.11.2008
                                                   KOM(2008) 701 lõplik
                                       Ettepanek:
                           NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/..,
   millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes lõplik
   dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine
                                       tollimaks
                                   (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                       SELETUSKIRI
   1.    ETTEPANEKU TAUST
       • Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
   110
       Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ)
       nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa
       Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 23. detsembri 2005. aasta määrusega
       (EÜ) nr 2117/2005; edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit
       sidrunhappe importi käsitleva menetluse suhtes.
       • Üldine taust
   120
       Käesolev ettepanek on tehtud algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest,
       mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.
       • Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
   139
       Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad.
       • Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
   141
       Ei kohaldata.
   2.    KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
       • Konsulteerimine huvitatud isikutega
   219
       Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba uurimise käigus olnud võimalus oma
       huve algmääruses sätestatud korras kaitsta.
       • Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
   229
       Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
       • Mõju hindamine
   230
       Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.
       Algmääruses ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid nõue, et meetmed ei tohi minna
       vastuollu ühenduse huvidega, tähendab, et meetmete laiema mõju hindamine on
       uurimise lahutamatu osa.
   3.    ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
       • Kavandatud meetmete kokkuvõte
   305
       4. septembril 2007 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi
       „algatamisteade“)     dumpinguvastase       menetluse    algatamise     kohta    Hiina
       Rahvavabariigist pärit sidrunhappe ühendusse impordi suhtes.
ET                                           2                                                ET
 ---pagebreak---        Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 23. juulil 2007. aastal
       Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu ühenduse tootja nimel, kelle toodang moodustab
       olulise osa ühenduse sidrunhappe toodangust, ning mis sisaldas tõendeid dumpingu ja
       sellest tuleneva olulise kahju kohta.
       Komisjon kehtestas 3. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 488/2008 Hiina
       Rahvavabariigist pärit sidrunhappe ühendusse impordi suhtes ajutise dumpinguvastase
       tollimaksu.
       Lisatud komisjoni esitatud ettepanek nõukogu määruse kohta sisaldab lõplikke
       järeldusi dumpingu, kahju, põhjuslikkuse ja ühenduse huvide kohta.
       Liikmesriikidega konsulteeriti 14. oktoobri 2008. aasta dumpinguvastase komitee
       istungil. 12 liikmesriiki oli kavandatud meetmetega nõus, 5 liikmesriiki oli vastu ja 10
       jäi erapooletuks.
       Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks lisatud määruse ettepaneku vastu ning see tuleks
       Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 3. detsembril 2008.
       • Õiguslik alus
   310
       Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta
       dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati
       muudetud nõukogu 23. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005.
       • Subsidiaarsuse põhimõte
   329
       Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse
       põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
       • Proportsionaalsuse põhimõte
       Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
   331
       Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei
       võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.
   332
       Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike
       ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ning kodanike rahaline ja halduskoormus peab
       olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne.
       • Õigusakti valik
   341
       Kavandatud õigusakt: määrus.
   342
       Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.
       Eespool nimetatud algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi.
   4.    MÕJU EELARVELE
ET                                             3                                                ET
 ---pagebreak---    409
       Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.
ET                                           4 ET
 ---pagebreak---                                                  Ettepanek:
                                  NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/..,
     millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes lõplik
     dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine
                                                 tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/961 kaitse kohta
   dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi
   „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
                                       A. AJUTISED MEETMED
   (1)     4. septembril. 2007 aastal avaldas komisjon teate2 Hiina Rahvavabariigist (edaspidi
           „HRV”) pärit sidrunhappe ühendusse importi käsitleva dumpinguvastase menetluse
           algatamise kohta. 3. juunil 2008. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr
           488/20073 (edaspidi „ajutine määrus”) HRVst pärit sidrunhappe impordi suhtes ajutise
           dumpinguvastase tollimaksu.
   (2)     Märgitakse, et dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas
           Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (edaspidi „kaebuse esitaja”) ühenduse tootja nimel,
           kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse sidrunhappe
           toodangust.
   (3)     Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 14, hõlmas dumpingut ja kahju
           käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 (edaspidi
           „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon
           andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni
           (edaspidi „vaatlusalune periood”).
   1
           EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340,
           23.12.2005, lk 17).
   2
           ELT C 205, 4.9.2007, lk 14.
   3
           ELT L143, 3.6.2008, lk 13.
ET                                                    5                                                  ET
 ---pagebreak---                                  B. EDASINE MENETLUS
   (4) Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit sidrunhappe
       impordi suhtes esitasid mitmed huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Isikutele,
       kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.
   (5) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja
       kontrollimist. Eelkõige uuris komisjon põhjalikumalt ühenduse huvidega seotud
       aspekte. Seoses sellega tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist veel üks
       kontrollkäik järgmise ELis sidrunhapet kasutava ettevõtja ruumidesse:
         –     Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough, Ühendkuningriik ja Nowy
               Dwor, Poola.
         Lisaks sellele, nagu üksikasjalikult selgitatud allpool põhjenduses 11, tehti
         kontrollkäike järgmiste eksportivate tootjate ruumidesse:
         –     Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd. (edaspidi „Laiwu Taihe”), Laiwu,
               Shandongi provints;
         –     Weifang Ensign Industry Co. Ltd. (edaspidi „Weifang Ensign”), Changle,
               Shandongi provints.
   (6) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas
       soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks HRVst pärit sidrunhappe
       impordi suhtes ja nõuda lõplikult sisse ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud
       summad. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teabe avalikustamist võimalus
       esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
   (7) Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral
       muudeti järeldusi vastavalt.
                               C. JUHTUMI ALGATAMINE
                 VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
   (8) Üks eksportiv tootja kordas oma väidet, et kaebuse avaldatud versioon ei sisaldanud
       esmapilgul usutavaid tõendeid ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju kohta, mille
       tõttu ei saanud huvitatud isikud kasutada oma kaitseõigust. See eksportiv tootja
       märkis, et juhtumit ei oleks tulnud algatada, kuna kaebus ei sisaldanud piisavalt
       tõendeid. Sellega seoses tuleb märkida, et kaebuse avaldatud versioon sisaldas kõiki
       olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet andmetest, mis esitati
       konfidentsiaalselt, et huvitatud isikud saaksid kogu menetluse käigus kasutada oma
       kaitseõigust. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.
   (9) Mõned huvitatud isikud väitsid, et ajutise määruse põhjenduse 16 kohane vaatlusalune
       toode ja ajutise määruse põhjenduse 18 kohane samasugune toode ei ole täiesti
       sarnased, kuna nende füüsilised ja keemilised tunnused ei ole samasugused ning neid
       ei kasutata samal otstarbel. Need huvitatud isikud märgivad, et ajutise määruse
       põhjendus 18 ei käsitle väiteid, mis on esitatud uurimise käigus, ning on vastuolus
       kohandustega, mida komisjon on teinud hinna allalöömisega seotud arvutustes seoses
       teatavas koguses vaatlusaluse toote pulbristamisega pärast ELi jõudmist. Esiteks
       märgitakse, et uurimise käigus on selgunud, et vaatlusalust toodet ja samasugust
ET                                              6                                                ET
 ---pagebreak---         toodet kasutatakse samal põhiotstarbel, s.t peamiselt olmepuhastustoodetes
        (nõudepesumasinas kasutatavates toodetes, detergentides, veepehmendites) ning
        lisandina jookides ja toitudes, aga ka isikliku hügieeni vahendites ja
        kosmeetikatoodetes. Väide, et teatavad kasutajad ei kasutaks vaatlusalust toodet selle
        lõhna ja/või värvi tõttu detergendi-, toidu- ja joogitööstuses, ei saanud lisatõendite
        puudumise tõttu kinnitust. Uurimine on näidanud, et ainult farmaatsiatoodete puhul
        kasutati tõesti vaid Euroopast pärit sidrunhapet kulude tõttu, mis tulenevad
        kohustuslikust vastavuse erikatsest. Kuna farmaatsia valdkond moodustab ainult
        väikese osa kasutajate äritegevuse kogumahust, siis leiti, et vastavuskatse tegemine ei
        oleks olnud majanduslikult õigustatud äriotsus. Teiseks ei ole hinna allalöömisega
        seotud arvutuste kohandamine, mis tehakse seoses teatavas koguses vaatlusaluse toote
        pulbristamisega pärast importimist vastavalt ajutise määruse põhjendusele 64, ja väide,
        et mõlemad tooted on samasugused, vastuolus, kuna on piisav, et vaatlusaluse toote ja
        samasuguse toote keemilised, füüsilised ja tehnilised põhitunnused on samad ning neid
        kasutatakse samal põhiotstarbel, ning käesoleval juhul on see nii. Lisaks märgitakse, et
        paakumine ei toimu Hiinast pärit toote eritunnuste tõttu, vaid selle tõttu, et sidrunhape
        kaldub paakuma olenemata selle päritolust, kui seda mõjutab niiskus või muutuv
        temperatuur. Kuna ainult vaatlusalune toode on ELi tarnimise ajal pikemalt niiskes ja
        muutuva temperatuuriga keskkonnas, on probleem seotud peamiselt, kuid mitte ainult
        vaatlusaluse tootega. Seepärast võetakse kohandamisega lihtsalt arvesse asjaolu, et
        pulbristamisest tulenevad lisakulud tekivad peamiselt seoses vaatlusaluse tootega,
        kuna paakunud osa tootest kas pulbristatakse (purustades ja sõeludes või vedeldades)
        enne müümist või müüakse mahahindlusega. Seepärast tuleks see väide tagasi lükata.
   (10) Eespool esitatu põhjal otsustatakse lõplikult, et algmääruse artikli 1 lõike 4 ja ajutise
        määruse põhjenduste 15–17 tähenduses on vaatlusalune toode ja võrdlusriigis Kanadas
        toodetud ja müüdud sidrunhape nagu ka ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse
        turul müüdud vastavad tooted samasugused.
                                          D. DUMPING
          1.    Üldine taust
   (11) Uurimise algetapis uuriti kõikide teadaolevate eksportivate tootjate turumajandusliku
        ja individuaalse kohtlemise taotlusi. Valimisse oli kaasatud ainult osa eksportivatest
        tootjatest ja ühele äriühingule võimaldati individuaalset uurimist. Mitu osapoolt on
        väitnud ajutise määruse kohta tehtud märkustes, et kõnealusel lähenemisviisil on
        puudusi. Seepärast kaaluti küsimust uuesti ning võttes arvesse ka näiteks seda, et tänu
        kasutada olevatele ressurssidele oli võimalik suurendada uuritavate äriühingute arvu,
        otsustati viimaks, et valimit ei moodustata. Võttes arvesse, et igale äriühingule on
        algetapis võimaldatud vähemalt individuaalset kohtlemist, tuleks igaühe kohta
        kehtestada individuaalne tollimaksumäär. Selle tulemusel paluti küsimustikule vastata
        kolmel äriühingul, kes valimisse ei kuulunud või kellele algetapis individuaalset
        uurimist ei võimaldatud. Küsimustikule vastas siiski ainult kaks nendest äriühingutest.
        Kolmas äriühing küsimustikule ei vastanud ning teda rohkem ei uuritud.
          2. Turumajanduslik kohtlemine
   (12) Ajutise määruse põhjenduses 27 osutatud äriühing rõhutas, et kõnealuses põhjenduses
        nimetatud subsiidium ei olnud vaatlusaluse tootega seotud ning üüri mittemaksmine
        oli õigustatud tänu eraviisilistele rühmasisestele kokkulepetele, mille alusel arvestati
ET                                              7                                                 ET
 ---pagebreak---         üürisumma maha kasumist. Kuna kõnealuse küsimuse osas ei ole ilmnenud uusi
        asjaolusid ega esitatud uut teavet ning võttes arvesse kõnealuste üüriga seotud
        toimingute majandusarvestust moonutavat mõju, ei muudeta selle äriühingu kohta
        tehtud järeldusi ning need kinnitatakse.
   (13) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks ajutise määruse põhjenduses
        25 osutatud äriühingute rühm, et nad olid saanud võtta laenu ühe panga tehtud
        üksikasjaliku finantsanalüüsi alusel ning pärast seda, kui nende krediidireitingule oli
        antud kõrge hinnang. See, et pank tegi ametliku analüüsi ja andis krediidireitingule
        kõrge hinnangu, ei muuda siiski asjaolu, et kõnealune äriühing on andnud tagatisi
        teistele äriühingutele olenemata sellest, et ta on seadnud enamikule oma pikaajalisest
        varast hüpoteegid, ega asjaolu, et kõnealusele äriühingule andis laenu pank, mis leiti
        olevat riigi mõju all. Seepärast ei muudeta selle äriühingu kohta tehtud järeldusi ning
        need kinnitatakse.
   (14) Üks ajutise määruse põhjenduses 26 osutatud äriühingutest rõhutas, et talle määrati
        karistus, sest tema suuraktsionär oli madala hinna eest omandanud maakasutusõiguse,
        ning pärast omandamist hinnati vara väärtust uuesti vastavalt turuhinnale.
        Soetamishinna ja hilisema hindamise tulemuse märkimisväärset erinevust (1 000–
        2 000 %) ei suudetud siiski selgitada. Kuna maakasutusõiguse soetamise ja
        soetamisjärgse hindamise kohta ei ole ilmnenud uusi asjaolusid ega esitatud uut teavet
        ning arvestades eelist, mille andis kõnealusele äriühingule vara omandamine
        turuhinnast oluliselt madalama hinnaga, ei muudeta selle äriühingu kohta tehtud
        järeldusi ning need kinnitatakse.
   (15) Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise
        määruse põhjendused 25–30.
          3. Individuaalne kohtlemine
   (16) Viis äriühingut või äriühingute rühma, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku
        kohtlemist, vastasid kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ja
        neile võimaldati individuaalset kohtlemist. Üks äriühing, kellele algselt võimaldati
        individuaalset kohtlemist, ei teinud enam koostööd ning seepärast talle lõpuks
        individuaalset kohtlemist ei võimaldatud (vt põhjendused 11 ja 34).
          4. Normaalväärtus
   (17) Nagu on selgitatud põhjenduses 11, otsustati pärast ajutise määruse kohta märkuste
        saamist, et valimit ei moodustata ja nendel kolmel äriühingul, kes valimisse ei
        kuulunud või kellele ei võimaldatud algetapis individuaalset hindamist, paluti vastata
        küsimustikule. Normaalväärtus kehtestati nendest ühe äriühingu suhtes (Laiwu Taihe),
        kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist ning kes vastas küsimustikule.
          4.1. Äriühingud või äriühingute rühmad, kellele oleks saanud võimaldada
                turumajanduslikku kohtlemist
   (18) Kuna ainus äriühing, kellele oleks saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ja
        keda uurimise algetapis individuaalselt hinnati, ei esitanud normaalväärtuse kohta
        ühtegi märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 35–39 esitatud järeldused.
ET                                              8                                               ET
 ---pagebreak---    (19) Seoses teise ainsa äriühinguga (Laiwu Taihe), kellele võimaldati turumajanduslikku
        kohtlemist ning keda uuriti üksikasjalikumalt eespool põhjenduses 11 selgitatud
        põhjustel, kontrolliti, kas selle äriühingu samasuguse toote omamaise müügi maht on
        tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Vaatlusaluse toote omamaine müük
        oli veidi alla 5 % samasuguse toote ekspordist ühendusse. Selline madal näitaja on
        nõuetekohase võrdluse jaoks siiski piisav ning võttes arvesse ka kõnealuse äriühingu
        kogu omamaise müügi mahtu, peetakse samasuguse toote omamaiseid hindu
        tüüpilisteks. Seepärast määrati nende alusel kindlaks normaalväärtus.
   (20) Iga tooteliigi puhul, mida Laiwu Taihe eksportis ühendusse, tehti kindlaks, kas
        omamaisel turul müüakse otseselt võrreldavat tooteliiki. Tooteliike peeti otseselt
        võrreldavateks, kui nende puhul on sama nii tooteliik (määratletav keemilise koostise
        alusel), võrreldav granulatsioon kui ka pakend. Tehti kindlaks, et omamaisel turul
        müüdi ainult ühte tooteliiki, mis oli ühendusse eksporditava tooteliigiga otseselt
        võrreldav.
   (21) Pärast seda uuriti, kas kõnealuse toote omamaist müüki võib käsitleda vastavalt
        algmääruse artikli 2 lõikele 4 tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana.
        Tuvastati kõnealuse tooteliigi tulutoov müük uurimisperioodil omamaisel turul
        sõltumatutele klientidele ning seepärast peeti seda tavapärase kaubandustegevuse
        käigus toimuvaks.
   (22) Kuna kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi
        müügi kogumahust, määrati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna alusel, mis
        võrdub ainult kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega.
   (23) Kuna Laiwu Taihe omamaised hindu ei saanud kasutada muude tooteliikide
        normaalhinna kindlaksmääramiseks, määrati nende tooteliikide normaalväärtus
        vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.
   (24) Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad
        müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6
        esimesele sissejuhtavale lõigule tegelikel andmetel Laiwu Taihe samasuguse toote
        valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.
          4.2. Äriühingud või äriühingute rühmad, kellele ei saanud turumajanduslikku
                kohtlemist võimaldada
   (25) Mõned isikud väitsid oma märkustes ajutise määruse kohta, et Kanada ei ole sobiv
        võrdlusriik, võttes arvesse asjaolu, et Ameerika Ühendriigid on hiljuti algatanud
        dumpinguvastase menetluse muu hulgas Kanadast pärit sidrunhappe suhtes. Seepärast
        pakuti Taid uuesti võimalikuks võrdlusriigiks. Analüüs näitas siiski, et kuigi
        uurimisperioodil ei rakendatud dumpinguvastaseid meetmeid Kanadast pärit
        sidrunhappe suhtes, rakendati uurimisperioodil dumpinguvastaseid meetmeid Taist
        pärit sidrunhappe suhtes. Need kehtestas India ning meetmed hõlmasid olulisi
        dumpinguvastaseid tollimakse suuruses 374,36 USA dollarit tonni kohta, mis aegusid
        alles 2007. aasta augustis, s.t kaks kuud pärast uurimisperioodi lõppemist. Sellest
        tulenevalt ning võttes arvesse ka ajutise määruse põhjendustes 42 ja 43 juba esitatud
        märkusi ning asjaolu, et Kanadast pärit sidrunhappe ekspordi uurimine Ameerika
        Ühendriikides kestis kõnealuse menetluse lõpetamise ajal, järeldatakse, et ei ole
        põhjust eelistada Taid võrdlusriigina Kanadale.
ET                                               9                                            ET
 ---pagebreak---    (26) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus
        põhjenduses 11 nimetatud eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud
        turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või tuletatud väärtuse põhjal.
          5.    Ekspordihind
   (27) Kahele äriühingule, keda eespool põhjenduses 11 selgitatud põhjustel uuriti
        üksikasjalikumalt, arvutati ekspordihind vastavalt ajutise määruse põhjendustes 45–47
        selgitatud korrale.
   (28) Kuna ükski äriühing ekspordihindade kohta märkusi ei esitanud, kinnitatakse ajutise
        määruse põhjendustes 45–47 esitatud järeldused.
          6.    Võrdlus
   (29) Oma märkustes ajutise määruse ja teabe lõpliku avalikustamise kohta vaidlustas üks
        äriühingute rühm nominaalse vahendustasu mahaarvamise HRVs asuva
        kaubandusettevõtja kaudu toimuva müügi puhul, sest kõnealune kaubandusettevõtja
        oli rühma lahutamatu liige. Tehti siiski kindlaks, et vahendav äriühing tegutses
        sõltumatu kaubandusettevõtjana ning et need kaks äriühingut tegutsesid esindatava ja
        esindajana. Tehti kindlaks, et kõnealune kaubandusettevõtja ei müünud ainult
        sidusettevõtete toodetud tooteid, vaid ka sõltumatute tootjate toodetud tooteid. Lisaks
        sellele müüs kõnealune äriühing ka otse sõltumatutele klientidele. Seepärast lükati
        väide tagasi ning algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaselt arvati maha summa,
        mis arvutati sõltumatute importijate müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal.
   (30) Oma märkustes ajutise määruse kohta väitis üks eksportiv tootja, et arvesse ei tuleks
        võtta valuuta konventeerimisest tulenevaid kulusid, sest algmääruse artikli 2 lõike 10
        punkti j kohaselt antakse eksportijatele 60 päeva uurimisperioodi jooksul
        valuutakurssides toimunud püsimuutuste kajastamiseks. Selle väitega sai nõustuda
        ning kõnealuse eksportiva tootja dumpingumarginaali kohandati vastavalt.
   (31) Ajutise määrusega on algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b kohaselt ette nähtud
        arvata ekspordihinnast maha ekspordist tulenevalt käibelt makstud mittetagastatav
        käibemaks. Üks eksportiv tootja väitis oma märkustes ajutise määruse kohta, et sellist
        ekspordihindade kohandamist ei tuleks teha, sest algmääruse artikli 2 lõike 10 punkt b
        kehtib ainult normaalväärtuse kohta. Tunnustatakse asjaolu, et algmääruse artikli 2
        lõike 10 punktiga b ette nähtud kohandamine kehtib normaalväärtuse arvutamise
        kohta. Tegelikult tuleks eespool nimetatud mahaarvamine teha algmääruse artikli 2
        lõike 10 punkti k kohaselt. Väidet kontrollides tuvastati, et oli tehtud tehniline viga
        kõnealusele äriühingule kohanduse arvutamisel ning et sama viga oli tehtud ka teiste
        äriühingute puhul. Need ebatäpsused parandati ning sellest tulenevalt on
        dumpingumarginaalid kõnealustele äriühingutele varem arvutatutest veidi madalamad.
   (32) Eelmises põhjenduses osutatud väidet kontrollides tuvastati, et vajalik kohandamine
        oli jäänud tegemata ühe äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist.
        Viga parandati ning selle tulemusel kõnealuse äriühingu dumpingumarginaal veidi
        tõusis.
   (33) Kuna võrdluse kohta rohkem märkusi ei ole ning vaatamata eespool põhjendustes 29,
        31 ja 32 märgitud muudatustele, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 48–50.
ET                                             10                                               ET
 ---pagebreak---           7.    Dumpingumarginaal
   (34) Põhjenduses 11 selgitatud põhjustel üksikasjalikumalt uuritud kahe äriühingu
        dumpingumarginaal arvutati ajutise määruse põhjenduses 51 kehtestatud meetodi
        järgi. Üks äriühing, kes küsimustikule ei vastanud ja keda üksikasjalikumalt ei uuritud,
        nagu on selgitatud eespool põhjenduses 11, loeti koostööst hoiduvaks ning järeldused
        tehti kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Võttes
        arvesse ajutise määruse põhjenduses 19 nimetatud tihedat koostööd, määrati sellele
        äriühingule dumpingumarginaal, mis kehtestati vastavalt kõigi teiste äriühingute
        suhtes tuvastatud kõige kõrgemale dumpingumarginaalile.
   (35) Dumpingumarginaalid kõikide äriühingute kohta, keda oli juba individuaalselt uuritud,
        arvutati uuesti, et parandada eespool põhjendustes 30, 31 ja 32 osutatud vead.
        Kõnealuse ümberarvutuse tulemusel on dumpingumarginaale veidi korrigeeritud.
   (36) Kuna uut teavet ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 53 koostöö
        taseme kohta esitatud järeldused.
   (37) Selle põhjal on kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud
        protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata):
                                                                                Lõplik
                                      Äriühing
                                                                              dumpingumargina
                                                                                al
         Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd                                          58,1 %
         DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd                                               19,1 %
         RZBC Co. Ltd                                                             59,8 %
         RZBC (Juxian) Co. Ltd.                                                   59,8 %
         TTCA Co., Ltd                                                            57,1 %
         Yixing Union Biochemical Co. Ltd                                         55,7 %
         Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd                                          6,6 %
         Weifang Ensign Industry Co. Ltd                                          53,5 %
         Kõik muud äriühingud                                                     59,8 %
                                        E.     KAHJU
          1.    Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu
   (38) Mõned huvitatud isikud väitsid, et äriühing S.A. Citrique Belge N.V. lõpetas tootmise
        pärast uurimisperioodi lõppemist ning kauples üksnes vaatlusaluse tootega, mida
        imporditi tema Hiinas asuvalt sidusettevõtjalt (DSM Wuxi); seega väidetakse, et
        äriühing Citrique Belge ei peaks olema osa ühenduse tootmisharust. Selle väite
ET                                             11                                                ET
 ---pagebreak---         kinnituseks tõendeid siiski ei esitatud ja äriühingu Citrique Belge esitatud andmetest
        nähtub, et äriühing jätkas tootmist.
   (39) Üks huvitatud isik esitas kaebuse selle kohta, et ajutise määruse põhjendus 56 hõlmab
        üksnes osa äriühing Citrique Belge impordist oma Hiinas asuvalt sidustootjalt
        uurimisperioodi jooksul. See huvitatud isik väitis, et tuleks esitada suundumus, mis
        käsitleb ühenduse tootmisharu koguimporti sidusettevõtjatelt ja sõltumatutelt
        ettevõtjatelt kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, kuna import on oluline faktor
        ühenduse toodangu hindamisel ning sellest tulenevalt ka ühenduse tootmisharu
        kahjustava mõju olemasolu kinnitamisel. Uurimise käigus on tõesti selgunud, et kogu
        vaatlusalusel perioodil oli ühenduse tootmisharu impordimaht väga väike, s.o 1 %–
        6 % tootmismahust (näitaja esitatakse protsendina konfidentsiaalsuse tõttu). Seepärast
        tuleks väide tagasi lükata ja ajutise määruse põhjendused 55–58 lõplikult kinnitada.
          2.    Ühenduse tarbimine
   (40) Kuna ühenduse tarbimise kohta ei esitatud uut ja põhjendatud teavet, kinnitatakse
        ajutise määruse põhjendused 59 ja 60.
          3.    Import asjaomasest riigist
          a) Asjaomase impordi maht ja turuosa; impordihinnad
   (41) Kuna impordi mahu, turuosa ja impordihindade kohta ei ilmnenud ega saadetud uut ja
        põhjendatud teavet ning kuna huvitatud isikud ei esitanud asjaomase impordi mahu
        ega -hindade kohta märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 61–63.
          b) Hinna allalöömine
   (42) Selleks, et uurimise algetapis vaatlusalust toodet ja ühenduse tootmisharu toodetud
        sidrunhapet võrrelda samal kaubandustasandil, tehti hinna allalöömisega seotud
        arvutustes sõltumatutele importijatele kasumimarginaali osas kohandus ning lisaks
        sellele kohandati ühenduse importijate eritöötluskulusid, mida nad kandsid seoses
        teatavas koguses vaatlusaluse toote pulbristamisega enne edasimüümist. Kuna
        huvitatud isikud ei ole hinna allalöömisega seotud arvutuste kohta märkusi esitanud,
        kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 64 kirjeldatud metoodika. Kuna tehti siiski
        väikeseid parandusi andmetesse kaubandustasandi kohta, vähenes kaalutud keskmise
        hinna allalöömise marginaal 17,42 %lt 16,54 %ni.
   (43) Pärast lõpliku teabe avalikustamist väitis üks ühenduse tootja, et kohandada tuleks ka
        kaubandustasandit seoses ühenduse tootmisharu müügiga, s.t arvesse tuleks võtta
        tootmisharu müüki kaubandusettevõtjate kaudu. Sellega seoses tuleks märkida, et
        kaubandustasandit kohandati tõesti ühenduse tootmisharu müügihindade osas enne
        nende võrdlemist asjaomase toote impordihindadega.
   (44) Sama ühenduse tootja soovis ka, et kohandamist seoses vaatlusaluse toote teatavate
        koguste pulbristamisest tulenevate eritöötluskuludega tuleks rakendada ka samasuguse
        toote puhul. Seda taotlust siiski üksikasjalikumalt ei põhjendatud teabega kõnealuse
        ühenduse tootja kantud eritöötluskulude kohta ning seega ei saanud taotlust vastu
        võtta. Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 64.
          4. Ühenduse tootmisharu olukord
ET                                              12                                             ET
 ---pagebreak---           a) Üldosa
   (45) Mõned huvitatud isikud väitsid, et komisjon ei ole põhjalikult analüüsinud kõiki
        kahjunäitajaid ning seepärast ei ole kindlaks tehtud õiget ja lõplikku seost ühenduse
        tootmisharu olukorra ja Hiinast pärit impordi vahel. Eelkõige väideti, et ei ole
        hinnatud teatavate kahjunäitajate arengut positiivses suunas. Tuleks märkida, et kuigi
        mõned kahjunäitajad on positiivses suunas arenenud, nagu on märgitud ajutise
        määruse põhjenduses 79, nähtub üldpildist, et ühenduse tootmisharu olukord on
        halvenenud. Veidi suurenenud toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse
        rakendamine, müügimaht ja ühiku hind ning ka ajutise määruse põhjenduses 76
        kirjeldatud suurenenud kulutasuvus kajastavad ühenduse tootjate tehtud jõupingutusi,
        et olla vaatlusalusel perioodil konkurentsivõimelised ning saada kasu suurenenud
        tarbimisest. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 68, on ühenduse
        tootmisharu vaatamata kõnealustele jõupingutustele kaotanud 5 protsendipunkti (s.t
        turuosa vähenes 54 %lt 49 %ni) oma turuosast, mille on peamiselt hõlvanud Hiinast
        pärit madala dumpinguhinnaga import. Raskendava asjaoluna nimetatakse ka seda, et
        eeldatavalt oleks ühenduse tootmisharu võinud suurendada turuosa nende kolme
        ühenduse sidrunhappe tootja arvelt, kes 2004. aastal tegevuse lõpetasid. Kuid
        tegelikkuses ei saanud ühenduse tootmisharu üle võtta kolme tegevuse lõpetanud ELi
        tootja kliente ega saanud kasu suurenenud tarbimisest. See olulise turuosa kaotamine
        koos selgelt halvenevate finantsnäitajatega (s.o kulutasuvus, investeeringutasuvus,
        rahakäive) näitab, et ühenduse tootmisharu üldine olukord vaatlusalusel perioodil
        halvenes ning tundub, et olukord oli halvim uurimisperioodi ajal. Lisaks sellele ei saa
        konkreetsel juhul varude vähenemist hinnata ühenduse tootmisharu positiivse
        arenguna, pidades silmas toote tunnuseid, mille tõttu ei ole toodet võimalik
        pikaajaliselt ladustada.
          b) Investeeringud ja kapitali kaasamise võime
   (46) Üks huvitatud isik väitis, et selles valdkonnas tehtavad investeeringud ei ole alati
        ühesugused, vaid investeeringuid tehakse vastavalt teatavatele tsüklitele. Isegi
        tavapärastes turutingimustes ei saa eeldada, et olulisi investeeringuid tehakse igal
        aastal, kuid asjaolu, et kogu perioodi jooksul ei ole kumbki allesjäänud ühenduse
        tootjast teinud olulisi investeeringuid, peetakse märgiks selle kohta, et neid ei tehtud
        madala kulutasuvuse tõttu (alates 2006. aastast on kulutasuvus asendunud kahjumiga).
        Seega leitakse, et konkreetsel juhul on investeeringud eriti oluline kahjunäitaja.
   (47) Arvesse tuleks võtta ka ühenduse tootja kapitali kaasamise võimet. Uurimise käigus on
        selgunud, et mõlemal ühenduse tootjal oli sidrunhappega seotud ärikeskkonna
        halvenemise tõttu raskusi kapitali kaasamisega.
   (48) Üks huvitatud isik väitis, et kaebuse esitaja oli võimeline kaasama kapitali seoses
        teiste toodetega, kuna 2007. aasta veebruaris teatas ta uue glükoositehase ehitamisest.
        Seoses sellega märgitakse, et investeeringute ulatus on piiratud võimega asjaomase
        toote puhul (s.o sidrunhape) kapitali kaasata, mida oli negatiivselt mõjutanud
        ühenduse tootmisharu finantsolukord.
   (49) Eespool esitatu põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 72 esitatud järeldus
        ühenduse tootmisharu investeeringute kohta.
          c) Kulutasuvus ja investeeringutasuvus
ET                                              13                                               ET
 ---pagebreak---    (50) Üks huvitatud isik väitis, et ajutise määruse põhjenduses 73 esitatud järeldused ei ole
        kooskõlas kummagi ühenduse tootja raamatupidamisdokumentidega, eelkõige ei olnud
        nendes märgitud väga suuri erakorralisi ümberkorralduskulusid. Selles osas
        märgitakse, et kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on ühe ühenduse tootja erakorralisi
        tulemusi mõjutanud peamiselt ümberkorraldamiseks tehtud jõupingutused, mis
        raamatupidamisdokumentides esitati kas kulude või tuludena sõltuvalt sellest, kas
        reserv lisati või vabastati; erakorralisi tulemusi on mõjutanud ka Šveitsis asuvale
        peaettevõtjale makstud kasutustasu. Seepärast peeti sobivamaks kasutada
        kahjuanalüüsi tegemise alusena põhitegevuskasumit, mitte maksueelset puhaskasumit.
   (51) Sama isik väitis, et konkurentsi rikkumise eest mõlemale ühenduse tootja
        peaettevõtjale 2005. aastal määratud trahv võis mõjutada ühenduse tootmisharu
        kulutasuvust. Trahvist tulenev mõju (nii reservide lisamine kui vabastamine) on
        registreeritud erakorralise tulemusena. Nagu on märgitud eelmises põhjenduses,
        kasutatakse konkreetses menetluses kahjunäitajana põhitegevuskasumit. Seepärast ei
        saanud ühenduse tootjatele määratud trahv mõjutada kulutasuvust, millel põhines
        kahjuanalüüs. Lisaks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu oli kahjumis alates
        2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Ajutises määruses esitatud suundumused
        kinnitatakse seepärast lõplikult.
   (52) Mitu huvitatud isikut juhtisid tähelepanu väiksele ebakõlale kulutasuvuse suundumuse
        ja investeeringutasuvuse vahel. Kulutasuvust väljendati tõesti sõltumatutele klientidele
        suunatud samasuguse toote müügi tegevuskasumi protsendimäärana selle müügiga
        seotud käibest, investeeringutasuvust väljendati aga arvestusliku puhasväärtuse
        puhaskasumiprotsendina. Kõikide kahjunäitajate ühtseks arvutamiseks korrigeeriti
        investeeringutasuvuse arvutamise viisi, võttes aluseks investeeringute arvestusliku
        puhasväärtuse tegevuskasumiprotsendi. Korrigeeritud arvnäitajad on järgmised:
                                      2004            2005           2006        Uurimisperio
                                                                                od
                  Kogu                100              148            -147           -207
         investeeringutasuvus
                (indeks)
   (53) Korrigeeritud arvnäitajate puhul kehtib siiski sama suundumus ning seepärast ei
        muuda need ajutise määruse põhjenduses 74 esitatud järeldust ning see kinnitatakse.
          5. Järeldus kahju kohta
   (54) Kuna toodangu, müügimahu, turuosa, ühiku müügihinna, varude, rahakäibe, tööhõive,
        tootlikkuse, palkade ja dumpingumarginaali suuruse kohta uut ja põhjendatud teavet
        või väidet ei esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendustes 66–71, 73,
        75–78 esitatud järeldused. Lisaks sellele ei mõjuta investeeringutasuvuse osas
        korrigeeritud arvnäitajad ajutise määruse põhjendustes 73 ja 74 esitatud suundumusi.
        Võttes arvesse selgelt halvenevaid finantsnäitajaid nagu kulutasuvus,
        investeeringutasuvus, rahakäive ja märkimisväärse turuosa kaotus, kinnitatakse
        lõplikult ajutise määruse põhjenduses 81 esitatud järeldus, et ühenduse tootmisharu on
        kandnud olulist kahju.
                                  F.      PÕHJUSLIK SEOS
ET                                             14                                                ET
 ---pagebreak---           1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
   (55) Nagu on märgitud eespool põhjenduses 42, on lõplikult otsustatud, et uurimisperioodi
        jooksul lõid HRVst pärit impordi keskmised hinnad ühenduse tootmisharu keskmisi
        hindu alla. Pärast väikseid parandusi arvutustes oli hinna allalöömise marginaal
        16,54 %. See veidi väiksem näitaja ei mõjuta ajutise määruse põhjendustes 83–85
        esitatud järeldusi dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ning kõnealused järeldused
        kinnitatakse.
          2. Muude tegurite mõju
          a) Enda tekitatud kahju
   (56) Mõni importija väitis, et ühenduse tootmisharu kandis enda tekitatud kahju, sest ta
        järgis põhimõtet, et hind on olulisem kui kogused, teenindades ainult kallimate toodete
        turulõigus ning hoidudes madala hinnaga toodete tootmisest ja müümisest. Sama
        importija väitis, et selle tõttu ei saanud ühenduse tootmisharu kasu suurenenud
        nõudlusest madala hinnaga sidrunhappe järele ning kaotas seega osa turust ja muutis
        halvemaks oma finantstulemused. Uurimise käigus on siiski selgunud, et nii
        vaatlusalust toodet kui samasugust toodet kasutatakse peamiselt samal otstarbel ning
        tooted konkureerivad samades turulõikudes (vt põhjendus 9), välja arvatud ainult ühes
        turunišis, mis moodustab väikese osa Euroopa sidrunhappe turust ning mida seni
        varustas üksnes ühenduse tootmisharu. Uurimise käigus on kindlaks tehtud, et
        ühenduse tootmisharu oli tegev madalam hinnaga toodete turulõigus. Seepärast tuleks
        kõnealune väide tagasi lükata.
   (57) Mõni huvitatud isik peab asjaolu, et vaatlusalusel perioodil, eriti aastatel, mil ühenduse
        tootmisharu saavutas paremaid tulemusi (s.o 2004. ja 2005. a), uurimist ei tehtud,
        faktoriks, mis aitas kaasa turuosa kaotusele ja selle tõttu olukorra halvenemisele.
        Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu ei töötanud täisvõimsusel ja
        tootmisvõimsust rakendati vaatlusalusel perioodil stabiilselt. Seepärast oleks olnud
        suurema nõudluse puhul võimalik tootmist suurendada ilma lisainvesteeringuid
        tegemata. Võttes lisaks sellele arvesse asjaolu, et ühenduse tootmisharu kulutasuvus ei
        olnud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul piisav, s.t alla eesmärgiks seatud
        kulutasuvuse taseme, ning muutus isegi negatiivseks, peetakse majanduslikult
        põhjendatuks äriotsust mitte teha olulisi investeeringuid samasuguse toote tootmisse.
        Kõnealune väide ei ole seepärast veenev ja tuleks tagasi lükata.
          b)    Tooraine ja energia hinna tõus
   (58) Peaaegu kõik huvitatud isikud kordasid oma väidet, et kui kahju tuvastatakse, on selle
        põhjuseks suhkruturu reform ja sellest tulenev tootmistoetuste kaotamine 2006. aastal
        ja/või tõusvad energiahinnad.
   (59) Üks huvitatud isik väitis, et ühe ühenduse tootja 2007. aasta aastaaruandes on
        märgitud, et tooraine kättesaadavus oli piiratud Euroopa suhkruturu korralduse tõttu,
        mille tulemusel tuli teha suuremaid kulutusi. Seoses sellega märgitakse, et kõnealune
        ühenduse tootja ei kasutanud peamise toorainena mitte suhkrut, vaid melassi, nagu on
        selgitatud ajutise määruse põhjenduses 89 ning sellele tootjale ei ole kunagi
        tootmistoetust antud. Melassiga seotud kulutuste kasv ei olnud siiski oluline, vaid
        vastas suhkruhinna tõusule maailmaturul. Ajutise määruse põhjendustes 90–94
ET                                             15                                                  ET
 ---pagebreak---         üksikasjalikult käsitletud ühenduse teise tootja olukorra kohta ei esitatud uut ega
        põhjendatud teavet ega väidet. Seega kinnitatakse põhjenduses 93 esitatud üldine
        järeldus, et suhkruturu reform ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu tehtud
        kulutusi.
   (60) Sama huvitatud isik väitis, et suhkruhinna ja biokütuse tootmine on tõesti seotud, kuna
        seda tunnustati ka komisjoni uuringus „The causes of the Food Price Crisis”4. Seoses
        sellega märgitakse, et nagu on juba selgitatud ajutise määruse põhjenduses 98, oli
        komisjonil juurdepääs mõlema ühenduse tootja kuluandmetele ning seega oli tal
        võimalik analüüsida sidrunhappe tootmisega seotud konkreetseid toorhinnakulusid
        mõlema ühenduse tootja puhul. Seega on uuritud seoseid suhkruhinna ja biokütuse
        tootmise vahel ning neid seoseid on arvesse võetud ELi suhkruturu reformi mõju
        hindamisel ja biokütuse tootmise suurendamisel. Toetudes eespool esitatule võib
        järeldada, et kõnealused faktorid ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu kantud
        kahju, seega kinnitatakse kõnealune järeldus lõplikult.
   (61) Lisaks sellele tuleb märkida, et melassi, suhkru, glükoosi või energiaga seotud
        kulutuste suurenemine, mida on tunnustatud ajutises määruses (vt põhjendused 93 ja
        96), ei ole põhjustanud ühenduse tootmisharu kantud kahju, kuna tavalises
        turuolukorras oleks ühenduse tootmisharu saanud vähemalt osa suurenenud kulutustest
        jätta klientide kanda. Uuringust selgus dumpinguhinnaga impordi suurenemine, mis
        lõi ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. Seega hinnad langesid, nagu on
        märgitud ajutise määruse põhjenduses 84, ja ühenduse tootmisharul oli võimalik jätta
        ainult väike osa oma suurenenud kuludest klientide kanda, mille tõttu halvenes tema
        finantsolukord ja turuosa kahanes veelgi.
   (62) Tuleks ka märkida, et uurimine näitas, et Hiina kulud sidrunhappe tootmisel olid
        samuti suurenenud. Nende suurenenud kulude tõttu müügihinnad siiski ei tõusnud,
        vaid hoopis vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 6 protsendipunkti, nagu on
        märgitud ajutise määruse põhjenduses 63.
   (63) Eespool esitatu põhjal tuleks kõnealused väited tagasi lükata ning kinnitatakse
        lõplikult põhjendused 88–99.
          c)      Ühenduse tootmisharu hinnakartell
   (64) Mõned huvitatud isikud kordasid oma väidet, et Euroopa tootjad olid oma turuosa
        kaotuses ise süüdi sidrunhappe kartelli (1991–1995) tõttu, milles osalesid nii kaebuse
        esitaja kui ka teine Euroopa tootja ning mis väite kohaselt oli Hiinast pärit sidrunhappe
        impordi kasvu põhjus. Selle väite kinnitamiseks lisatõendeid ei esitatud ning seega ei
        muudetud ajutise määruse põhjenduses 100 esitatud järeldust, et dumpinguhinnaga
        import hakkas kasvama mitu aastat pärast kartelli tegevuse lõppemist.
   (65) Eespool esitatu põhjal tehakse lõplik järeldus, et konkurentsivastased tegevused,
        milles ühenduse tootmisharu on osalenud, ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu
        kantud olulise kahju tekkimisele.
          d)      Vahetuskursside kõikumine
   4
        Euroopa Komisjon „The Causes of the Food Price Crisis:                     Sugar”, 20. mai 2008,
        http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspevct/foodprice/sugar_en.pdf.
ET                                                     16                                                ET
 ---pagebreak---    (66) Mõni huvitatud isik kordas oma väidet, et oluline põhjus, miks hinnad uurimisperioodi
        kestel ajutiselt langesid, oli ebasoodne USA dollari vahetuskurss euro suhtes, asjaolu,
        et sidrunhappe maailmaturuhinnad on üldiselt väljendatud USA dollarites, ja et iga-
        aastaselt kokkulepitavaid hindasid on raske kohandada uuele valuutaolukorrale.
   (67) Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 104 on märgitud, et vahetuskursi
        kõikumise mõju peetakse väikseks, sest isegi kui ei võeta arvesse USA dollari
        devalveerimist euro suhtes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel suurusjärgus 4,97 %
        pärast esialgsete arvutuste täpsustamist, oleks hinna allalöömise näitaja ikkagi üle
        10 %.
   (68) Sellest tulenevalt järeldatakse lõplikult, et euro kallinemine USA dollari suhtes ei
        kõrvalda põhjuslikku seost kindlakstehtud ühenduse tootmisharu kahju ja vaatlusaluse
        impordi vahel, ning seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.
          3.    Järeldus põhjusliku seose kohta
   (69) Kuna uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei ole esitatud, kinnitatakse seega ajutise
        määruse põhjendused 82–110.
   (70) Kooskõlas eespool esitatuga kinnitatakse ajutine järeldus põhjusliku seose kohta
        ühenduse tootmisharu kantud materiaalse kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga
        impordi vahel.
                                   G.     ÜHENDUSE HUVID
          1.    Uurimisperioodi järgsed arengud
   (71) Teatavad ühenduse tootmisharu tootjad kui ka koostööd tegevad eksportivad tootjad ja
        importijad märkisid, et tuleks arvesse võtta teatavaid olulisi uurimisperioodi järgseid
        arenguid. Märgitakse, et tavaliselt ei võeta algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt
        arvesse teavet uurimisperioodi järgse perioodi dumpingu ja kahju kohta. Võttes
        arvesse ajutise määruse põhjendustes 119 ja 129 esitatud märkusi, peeti siiski
        erandkorras vajalikuks koguda teavet perioodi kohta juuli 2007–juuli 2008.
   (72) Mõni huvitatud isik väitis, et meetmeid ei ole vaja võtta, kuna pärast uurimisperioodi
        saavutas ühenduse tootmisharu kulutasuvus kõrge taseme tänu oluliselt kõrgematele
        hindadele ja tänu sellele, et toimus turu iseregulatsioon. Oli tõendeid dumpingu ja
        kahju kohta uurimisperioodil ning kahju tulenes peamiselt hindade langusest, mida
        põhjustas dumpinguhinnaga import. Impordistatistika kohaselt tõusid Hiina
        müügihinnad pärast uurimisperioodi ainult 12 %. Võrreldes 16,54 %ga, mis oli hinna
        alla löömise taseme suurusjärk uurimisperioodil, ei ole kõnealune hinnatõus selgelt
        piisav, kuna ühenduse tootmisharul ei ole võimalik oma müügihindu tõsta
        jätkusuutlikule tasemele, ilma riskimata kaotada dumpinguvastaste meetmete
        puudumise tõttu veel kliente. Ühenduse tootmisharu hinnataseme kohta tuvastati, et
        ühenduse tootmisharu suutis alates 2008. aasta esimesest kvartalist oma hindu
        mõõdukalt tõsta ning tundub, et see on ühenduse tootmisharu finantsolukorda
        parandanud. Kõnealune hinnatõus on siiski ajaliselt tihedalt seotud käesoleva
        menetluse algatamisega ja seega tundub, et ühenduse tootmisharu olukord on
        paranenud tänu võimalikele dumpinguvastastele meetmetele HRVst pärit impordi
ET                                              17                                              ET
 ---pagebreak---         suhtes. Seega järeldati, et turu iseregulatsiooni ei toimunud või oli see ebapiisav, et
        muuta meetmete võtmine tarbetuks. Seega tuleks väide tagasi lükata.
          2.     Ühenduse tootmisharu huvid
   (73) Kuna ei esitatud uut ja põhjendatud teavet ega väidet ühenduse tootmisharu huvide
        kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–115 ühenduse tootmisharu
        huvide kohta esitatud järeldus.
          3. Konkurents ja tarnekindlus
   (74) Enamik huvitatud isikutest kordas oma väidet, et meetmete võtmine vähendaks
        oluliselt konkurentsi Euroopa turul ja looks turul monopoolse seisundi. Leitakse siiski,
        et arvestades Hiina eksportivate tootjate tugevat turuseisundit, mille nad on
        saavutanud viimaste aastate jooksul, ei tõrjuks meetmete kehtestamine neid välja
        ühenduse turult, vaid taastaks võrdsed võimalused, mis võimaldavad ühenduse
        tootmisharul ja Hiina eksportivatel tootjatel konkureerida võrdsetel alustel. Lisaks
        sellele arvatakse, et tänu mõõdukale hinnatõusule ühenduse turul võiks suureneda
        import muudest kolmandatest riikidest nagu Iisrael ja Lõuna-Ameerika riigid, kes ise
        sidrunhapet toodavad ning kes arvatavasti on vähem huvitatud eksportimisest
        madalate hindadega turule.
   (75) Samas ei saa välistada, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, peab
        ühenduse tootmisharu lõpetama oma tootmistegevuse kõnealuse konkreetse
        majandustegevuse puhul, tuues kaasa vastupidise stsenaariumi, s.t Hiina importijate
        turgu valitseva seisundi.
   (76) Enamik huvitatud isikutest väitsid ka seda, et kui meetmete võtmise tõttu peatub
        Hiinast importimine, oleks ohus tarnekindlus, sest ühenduse tootmisharu ei suuda
        rahuldada ELi turu nõudlust isegi siis, kui mõlemad tootjad töötavad 100 %
        tootmisvõimsusega. Selle olukorra muudaks tõsisemaks asjaolu, et eeldatavalt nõudlus
        sidrunhappe järele suureneb veelgi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 648/2004
        (detergentide määrus)5 mõju tõttu. Kõnealuses määruses võtab komisjon ülesande
        vaadata läbi fosfaatide kasutamine detergentides ning esitada tulemuste põhjalt
        ettepanek sobivate meetmete kohta. Vastavalt sellele kohustusele esitas komisjon
        aruande, kuid ei ole meetmete kohta ettepanekuid veel teinud. Isegi kui fosfaatide
        kasutamine detergenditööstuses keelatakse täielikult, asendatakse need peamiselt
        tseoliitidega ning ainult potentsiaalselt või üksnes väikses ulatuses sidrunhappega.
   (77) Lisaks sellele olid veel mitu fakti vastuolus oletusega, et Hiinast importimine tõesti
        peatub.
          –      Impordistatistika kohaselt suurenes uurimisperioodi järgse 12 kuu jooksul
                 Hiinast pärit import 17 %, samas kui pärast esialgsete meetmete võtmist jäi see
                 märkimisväärsele tasemele ning oli piisav, et tagada ELis tarnekindlus.
          –      Uurimise käigus selgus, et mõne Hiina eksportiva tootja tootmisvõimsus on
                 ülemäärane, mis on märk sellest, et importimine Hiinast ELi turule ei peatu,
   5
        ELT L 104, 8.4.2004, lk 1−35.
ET                                               18                                              ET
 ---pagebreak---                 eriti kui USA võtab oma dumpinguvastase uurimise raames HRV suhtes
                meetmeid.
   (78) Lisaks sellele on ühenduse tootmisharu teatanud asjakohaste meetmete võtmisest, et
        tootmisvõimsust tõsta. Kaebuse esitaja teatas tootmisvõimsuse olulisest tõstmisest.
        2008. aasta juulis avaldatud pressiteate kohaselt peaks kõnealune lisatoodang olema
        täielikult kättesaadav alates 2009. aasta keskpaigast ning toodang suureneb esimest
        korda 2009. aasta jaanuaris. See peaks aitama kaasa ELi nõudluse rahuldamisele.
        Märgitakse ka, et teine ühenduse tootja teatas 2008. aasta augustis, et ta sulgeb Hiinas
        asuva tootmiskoha 2009. aasta esimeseks kvartaliks ning keskendub tootmisele
        ühenduses.
   (79) Lisaks sellele suureneks arvatavasti ka import kolmandatest riikidest tänu ELi turu
        atraktiivsetele hindadele ning koos nende lisaallikatega on tarnekindlus arvatavasti
        paremini tagatud kui olukorras, kus kasutajad sõltuksid üksnes Hiinast pärit
        sidrunhappest. Uurimisperioodi järgse 12 kuu jooksul on näiteks import Iisraelist
        suurenenud 30 %.
   (80) Seepärast tundub, et meetmete kehtestamine ei tõrjuks Hiina eksportivaid tootjaid
        turult välja, vaid taastaks võrdsed võimalused, millest tulenevalt oleksid tagatud
        lisatarneallikad.
          3.    Sõltumatute importijate huvid
   (81) Mõni huvitatud isik väitis, et väljavõttelise uuringu tõttu sai komisjon tulemusi ainult
        Euroopa kõige suuremate importijate kohta ning seepärast puudub teave tollimaksude
        mõjust väikestele ja keskmise suurusega importivatele äriühingutele, kes moodustavad
        enamiku. Ükski isik ei esitanud siiski moodustatud valimi kohta vastuväiteid ning
        seepärast peetakse valimit representatiivseks kõikide importijate kohta.
   (82) Võttes arvesse asjaolu, et sidrunhappe müügist saadav tulu moodustab keskmiselt 1 %
        importijate kogutulust, eeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete mõju on väike
        pidades silmas äriühingute üldist tulemust.
   (83) Kuna importijad ühtegi lisamärkust ei esitanud, kinnitatakse ajutise määruse
        põhjendustes 116–120 esitatud järeldused.
          4.    Kasutajate huvid
   (84) Pärast algetappi on komisjon tõhustanud uurimist meetmete võimaliku mõju kohta
        kasutajatele. Selleks paluti kasutajatel ja riiklikel ühendustel esitada lisateavet ja tehti
        lisakontrollkäik ühe ühenduse kasutaja ruumidesse.
   (85) Saadud teave kinnitab esialgset järeldust, mis põhineb kasutajatele saadetud
        küsimustiku mittetäielikel vastustel, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes
        121 ja 122, et sidrunhappe mõju kasutajate tootmise kogukuludele on suhteliselt
        tagasihoidlik. Tuvastati, et kuigi sidrunhappe osa kasutajate tootmiskuludest on tooteti
        erinev, jääb see vahemikku alla 1 %–20 %. Eespool nimetatud lisateave on ka
        kinnitanud esialgseid järeldusi, mille kohaselt oleks hindade allalöömise marginaali
        tasemel tollimaksul väga piiratud mõju koostööd tegevate kasutajate tootmiskuludele.
        Pärast lõpliku teabe avalikustamist väitsid kaks sidrunhappe peamist tööstuslikku
        kasutajat, et sidrunhappe osa nende teatavates toodetes on väga suur ning seega oleks
ET                                              19                                                   ET
 ---pagebreak---         tollimaksudel neile oluline mõju. Esiteks tuleks märkida, et mõlemad kasutajad
        toodavad väga laia tootevalikut ning sidrunhappe osa nendes toodetes on erinev.
        Teiseks ei olnud esitatud andmete põhjal võimalik tõestada, et kõnealused kasutajad
        müüsid peamiselt neid tooteid, mille puhul seoses sidrunhappega tehtavad kulutused
        olid olulisemad. Kolmandaks ei esitatud väite kinnitamiseks lisaandmeid. Seepärast ei
        saadud kõnealuse väitega nõustuda.
          5.    Järeldus ühenduse huvide kohta
   (86) Eespool esitatud ühenduse importijate ja kasutajate huve käsitlev lisaanalüüs ei ole
        muutnud vastavaid esialgseid järeldusi. Isegi kui teatavatel juhtudel langeb koormus
        täielikult importijale/kasutajale, oleks selle kahjulik finantsmõju neile igal juhul
        väheoluline. Sellest tulenevalt otsustatakse, et ajutises määruses ühenduse huvide
        kohta tehtud järeldusi ei muudeta. Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse
        need lõplikult.
                                 H. LÕPLIKUD MEETMED
          1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
   (87) Mitu huvitatud isikut esitasid vastuväiteid esialgselt kohaldatud kasumimarginaali
        taseme kohta ja väitsid, et 9 % on liiga kõrge, sest ühenduse tootmisharu tegelikult
        vaatlusalusel perioodil sellist kulutasuvuse taset ei saavutanudki. Tunnustatakse
        asjaolu, et ainult üks ühenduse tootja saavutas sellise kulutasuvuse taseme ajal, kui
        dumpingut ei toimunud, s.t aastal 2001, samas kui kaks teist ühenduse tootjat seda ei
        saavutanud. Seega vaadati uuesti läbi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme
        kindlaksmääramiseks kasutatud meetod ning leiti, et kasumimarginaalina on sobivam
        kasutada kaalutud keskmist kasumimarginaali (6 %), mille saavutasid 2001. aastal
        mõlemad Euroopa tootjad.
   (88) Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et on mõistlik oletada, et ühenduse tootmisharu
        saavutab dumpinguhinnaga impordi puudumisel 6 % suuruse maksueelse
        kasumimarginaali, ning seda kasumimarginaali kasutati ka lõplikes järeldustes.
   (89) Hiina impordihindu uurimisperioodil võrreldi samasuguse toote mittekahjustava
        hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs kõnealust toodet ühenduse turul.
        Mittekahjustav hind saadi ühenduse tootmisharu müügihinna kohandamisega selliselt,
        et see kajastab kasumimarginaali praeguseks läbivaadatud kujul. Võrdlemisel saadud
        vahe, mida väljendati protsendina CIF-koguhinnast, oli 8,3 %–42,7 % iga äriühingu
        kohta, s.t väiksem kui tuvastatud dumpingumarginaal (välja arvatud ühe äriühingu
        puhul).
          2.    Lõplikud meetmed
   (90) Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud järelduste
        valguses ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik
        dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt
        dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale leitud tasemele. Sellistel juhtudel
        (välja arvatud ühel juhul) peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud
        kahju tasemel.
   (91) Eespool esitatu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:
ET                                              20                                            ET
 ---pagebreak---                                                          Pakutav dumpinguvastane tollimaks
                        Eksportiv tootja
          Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd                                          35,7 %
          DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd                                                8,3 %
          RZBC Co.                                                                 36,8 %
          RZBC (Juxian) Co. Ltd.                                                   36,8 %
          TTCA Co., Ltd                                                            42,7 %
          Yixing Union Biochemical                                                 32,6 %
          Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd                                          6,6 %
          Weifang Ensign Industry Co. Ltd                                          33,8 %
          Kõik muud äriühingud                                                     42,7 %
          3.    Meetmete vorm
   (92) Uurimise käigus pakkusid kuus HRV eksportivat                   tootjat   vastuvõetavaid
        hinnakohustusi vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.
   (93) Otsusega [INSERT]6 võttis komisjon hinnakohustuse pakkumised vastu. Nõukogu
        leiab, et pakutud hinnakohustused välistavad dumpingu kahjuliku mõju ja piiravad
        küllaldasel määral kohustusest kõrvalehoidmise ohtu.
   (94) Selleks, et võimaldada komisjonil ja tollil tulemuslikult jälgida äriühingute võetud
        kohustuste täitmist, sõltub dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine asjaomasele
        tolliasutusele vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamise ajal sellest, kas i)
        esitatakse kinnitusarve – faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas loetletud üksikasju ja
        selles sätestatud avaldust; kas ii) nimetatud äriühingud on kõnealused tooted tootnud,
        lähetanud ja esitanud nende kohta arve otse esimesele sõltumatule kliendile
        ühenduses; ning kas iii) tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt
        kinnitusarves kirjeldatule. Kui eespool loetletud tingimused ei ole täidetud, tuleb
        vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane
        dumpinguvastane tollimaks.
   (95) Kui komisjon algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel tühistab rikkumise korral
        hinnakohustuse heakskiitmise, viidates konkreetsetele tehingutele, ja tunnistab
        asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse
        ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.
   (96) Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise
        võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal, nagu
   6
ET                                              21                                                ET
 ---pagebreak---           kirjeldatud põhjendustes [INSERT] ja [INSERT], isegi kui komisjon on importijatele
          otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud.
   (97)   Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teatama komisjonile
          viivitamata kõikidest juhtudest, mille puhul on leitud märke hinnakohustuse
          rikkumisest.
   (98)   Eespool esitatud põhjustel loeb komisjon eksportivate tootjate pakutud
          hinnakohustused vastuvõetavaks ning asjaomaseid äriühinguid on teavitatud
          vastuvõtmise aluseks olevatest põhiandmetest, kaalutlustest ja kohustustest.
   (99)   Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral või kui komisjon
          hinnakohustuste heakskiitmise tühistab, kohaldatakse automaatselt nõukogu poolt
          artikli 9 lõikes 4 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8
          lõikele 9.
                        I. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK KOGUMINE
   (100) Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse
          tootmisharu kantud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt tuleks
          ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad kehtestatud lõpliku
          tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplikud tollimaksumäärad on
          ajutistest tollimaksumääradest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud
          summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                              Artikkel 1
   1.       Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ning
            CN-koodide 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 (TARICi kood 2918 15 00 10) alla kuuluva
            sidrunhappe impordi suhtes.
   2.       Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja
            järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse
            piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
                                                                      Dumpinguv        TARICi
                                                                          astane       lisakood
                                                                        tollimaks
    Äriühing                                                               (%)
    Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - N° 73, Daqing Road,                  35,7          A874
    Bengbu City 233010, Anhui provints, Hiina Rahvavabariik
    DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge,              8,3          A875
    Wuxi 214024, Jiangsu provints, Hiina Rahvavabariik
    RZBC Co., Ltd - N° 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong´i             36,8          A876
    provints, Hiina Rahvavabariik
ET                                                22                                               ET
 ---pagebreak---     RZBC (Juxian) Co. Ltd, West Wing, Chenyang North Road, Ju                 36,8          A877
    County, Rizhao, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik
    TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City,                    42,7          A878
    Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik
    Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development                  32,6          A879
    Zone Yixing City 214203, Jiangsu provints, Hiina
    Rahvavabariik
    Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, No. 106 Luzhong Large                    6,6          A880
    East Street, Laiwu, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik
    Weifang Ensign Industry Co. Ltd, The West End, Limin Road,                33,8          A882
    Changle City, Shandongi provints, Hiina Rahvavabariik
    Kõik muud äriühingud                                                      42,7          A999
   3.       Olenemata lõikest 1, ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi
            suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.
   4.       Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
                                                 Artikkel 2
   1.       Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud import, mille kohta on esitanud arve
            äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on
            loetletud komisjoni otsuses [2008/.../EÜ], mida aeg-ajalt muudetakse, vabastatakse
            artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest järgmistel tingimustel:
            –      nimetatud ettevõtted on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve
                   otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses ning
            –      sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt
                   käesoleva määruse lisas esitatud andmeid ja avaldust; ning
            –      tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves
                   kirjeldatule.
   2.       Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg,
            –      kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes
                   loetletud tingimustest on täitmata või
ET                                                   23                                             ET
 ---pagebreak---              –      kui komisjon tühistab algmääruse artikli 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse
                    kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele,
                    ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.
                                                Artikkel 3
   Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe importi käsitleva komisjoni määrusega (EÜ)
   nr 488/2008 kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult
   sisse artiklis 1 sätestatud lõpliku tollimaksu määraga. Tagatiseks antud summad, mis ületavad
   lõplikku tollimaksu, vabastatakse.
                                                Artikkel 4
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel, […]
                                                  Nõukogu nimel
                                                  eesistuja
                                                  […]
ET                                                  24                                            ET
 ---pagebreak---                                                  LISA
   Kui äriühing müüb ühendusse tooteid, mille suhtes on võetud hinnakohustus, esitatakse
   toodetele lisataval faktuurarvel järgmised andmed.
   1.       Pealkiri „KOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.
   2.       Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.
   3.       Faktuurarve number.
   4.       Faktuurarve väljaandmise kuupäev.
   5.       TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus
            toimub ühenduse piiril.
   6.       Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:
            –      hinnakohustusega seotud tootekood (PCN – product code number);
            –      tootekoodile vastava toote kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles;
            –      äriühingu tootekood (CPC– company product code);
            –      TARICi kood;
            –      kogus (tonnides);
   7.       Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:
            –      tonni hind;
            –      kohaldatavad maksetingimused;
            –      kohaldatavad tarnetingimused;
            –      kõik allahindlused ja tagasimaksed.
   8.       Ühenduses asuva importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing esitab otse
            faktuurarve hinnakohustusega seotud kaupade kohta.
   9.       Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:
            „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kauba müük
            otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ning
            Euroopa Komisjoni [otsusega 2008/XXXX/EÜ] heaks kiidetud hinnakohustuse
            raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik
            ja õige.”
ET                                                 25                                              ET


title: Ettepanek nõukogu määrus, millega kehtestatakse Šveitsi Konföderatsiooni jaoks teatavad soodustused ühendusesiseste tariifikvootide kujul teatavate töödeldud põllumajandussaaduste suhtes  (komisjoni esitatud)

text:
                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                      Brüssel 13.8.2004
                                                      KOM(2004) 558 lõplik
                                                      2004/0189 (ACC)
                                           Ettepanek
                                    NÕUKOGU MÄÄRUS,
        millega kehtestatakse Šveitsi Konföderatsiooni jaoks teatavad soodustused
   ühendusesiseste tariifikvootide kujul teatavate töödeldud põllumajandussaaduste suhtes
                                      (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                            SELETUSKIRI
   Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia
   peavad liitumisakti artikli 6 põhjal rakendama alates 1. maist 2004 viivitamata ühenduse ja
   Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud soodustuskokkuleppe sätteid. Uued
   liikmesriigid pidid Euroopa Liiduga liitumise kuupäeval ütlema lahti eelnevalt nende ja
   Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud kahepoolsetest soodustuskokkulepetest. Need
   kokkulepped nägid nende kasuks ette spetsiifilisi soodustusi, eelkõige selles osas, mis
   puudutab teatud töödeldud põllumajandussaadusi. 19. mail 2004 toimunud tippnõupidamisel
   sõlmisid ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon lepingu, et integreerida alates 1. maist 2004
   kahepoolseid soodustusi Šveitsi Konföderatsiooni ja uute liikmesriikide vahelisse
   sooduskaubandusse. Neid soodustusi jätkava lepingu projektile kirjutati alla 25. juunil 2004.
   Seoses ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel kokkulepitud sätetega, mida ei ole
   võimalik alates 1. maist 2004 rakendada, oleks kohane, et ühendus võtaks tarvitusele
   vajalikud meetmed selle olukorra lahendamiseks.
   Sellest järeldub, et on hädavajalik võtta kasutusele autonoomsed üleminekumeetmed, mis
   võimaldavad pidada arvet uute liikmesriikide ja asjassepuutuvate kolmandate riikide vaheliste
   kaubavahetussüsteemide üle, mis töödeldud põllumajandussaaduste valdkonnas eksisteerisid.
   Sellised meetmed, mis ei tohiks ette mõjutada lisaprotokollide koostamise nimel peetavate
   läbirääkimiste tulemusi, võetakse vastu ainult konkreetsel tingimusel, et asjassepuutuvad
   kolmandad riigid võtavad omakorda vastastikkuse huvides vastu samaväärsed autonoomsed
   meetmed. Mis puutub meetmetesse endisse, siis neid piirab ühenduse jaoks 280 t tariifikvoodi
   avamine tootekoodi CN 2106 9092 puhul, mis lisandub selle toote osas juba eksisteerivale
   tariifikvoodile. Arvesse ei ole võetud kaubandusmahtu, mis jääb alla 100 tonni.
   Šveitsi Konföderatsioon võttis endale poliitilise kohustuse võtta omalt poolt seoses teatavate
   töödeldud põllumajandussaadustega vastu autonoomsed üleminekumeetmed, mis jõustuksid
   tagasiulatuvalt 1. mail 2004.
ET                                                2                                               ET
 ---pagebreak---                                                               2004/0189 (ACC)
                                                  Ettepanek
                                         NÕUKOGU MÄÄRUS
           millega kehtestatakse Šveitsi Konföderatsiooni jaoks teatavad soodustused
    ühendusesiseste tariifikvootide kujul teatavate töödeldud põllumajandussaaduste suhtes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,
   võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia
   ja Slovakkia liitumisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel eksisteeriva soodustusleppe raames, mis
           sõlmiti määrusega (EMÜ) nr 2840/721, määrati nimetatud riigile töödeldud
           põllumajandussaadusi puudutav soodustus.
   (2)     Pärast Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia
           ja Slovakkia ühinemist on vaja nimetatud soodustust kohandada, arvestades
           kaubavahetussüsteeme, mis eksisteerisid ühelt poolt nende kümne riigi ja teiselt poolt
           Šveitsi vahel töödeldud põllumajandussaaduste valdkonnas.
   (3)     Sel otstarbel viidi läbirääkimised 25. juunil 2004 lõpule lepingu allkirjastamisega,
           millega viiakse ellu vajalikud parandused, et kontrollida Euroopa Liidu laienemise
           mõjusid nimetatud soodustuslepingule.
   (4)     Kuid liiga lühikeste tähtaegade tõttu ei saa see leping jõustuda enne 1. maid 2004 ja
           neis tingimustes on ühendus kohustatud võtma vastu vajalikud meetmed, et seda
           olukorda lahendada.
   (5)     Need meetmed peavad võtma ühendusesisese autonoomse tariifikvoodi kuju, mis
           jätkaks Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia
           ja Slovakkia poolt rakendatud tavapäraseid tariifseid soodustusi.
   (6)     Tariifikvoot avati samale tootele komisjoni määrusega (EÜ) nr 2232/20032 aastal 2004
           järjekorranumbri 09.0914 all. See uus tariifikvoot lisatakse olemasolevale
           soodustusele.
   1
           EÜT L 300, 19.12.1972
   2
           EÜT L 339, 24.12.2003
ET                                                     3                                          ET
 ---pagebreak---    (7)     Šveitsi Konföderatsioon võttis endale vastastikkuse tingimusel kohustuse võtta
           ühenduse kasuks tarvitusele autonoomsed meetmed, mis jõustuksid 1. mail 2004,
   VÕTTIS VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                               Artikkel 1
   1. maist kuni 31. detsembrini 2004 alluvad I lisas loetletud Šveitsi päritolu tooted
   tariifikvoodile, mis on avatud vastavalt siin määratletud tingimustele.
                                               Artikkel 2
   Esimeses artiklis kirjeldatud kvooti haldab komisjon vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr
   2454/93 artiklitele 308 a, 308 b ja 308 c 2. juulist 19933 .
                                               Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. maist 2004.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
   3
            EÜT L 253, 11.10.1993
ET                                                  4                                        ET
 ---pagebreak---                                                 I LISA
                          AVATUD SOODUS-TARIIFIKVOODID
    Järje-  CN-kood                Toodete kirjeldus             Autonoone   Rakenda-     Auto-
    korra-                                                         kvoot    tav soodus-  noomne
   number                                                                      määr       kvoot
                                                                  1.5.2004
                                                                    kuni                Järgmine
                                                                 31.12.2004               aasta
   09.0914 2106 90 92 Toidu- ja muud ained, mis ei sisalda          187 t     vabasta-    1309 t
                      piimast saadud rasvaineid, sahharoosi,                   mine
                      isoglükoosi, glükoosi, tärklist või
                      kartulijahu või mis sisaldavad kaaluliselt
                      vähem kui 1,5% piimast saadud
                      rasvaineid, vähem kui 5% sahharoosi või
                      isoglükoosi, vähem kui 5% glükoosi või
                      tärklist või kartulijahu
ET                                                  5                                            ET
 ---pagebreak---                                                                                ENTR F4
                           FINANTSTABEL
                                                                                KUUPÄEV: 15.6.2004
   1.    EELARVERIDA:                                                                   KREDIIT:
         Peatükk 12 – artikkel 120
   2.    SÄTTE PEALKIRI:
         Nõukogu määruse (EÜ) projekt, millega kehtestatakse teatavate töödeldud põllumajandussaaduste
         jaoks teatavad soodustused ühendusesiseste tariifikvootide vormis
   3.    ÕIGUSLIK ALUS:
         Artikkel 133 – Liitumisakti artikkel 6.1
   4.    SÄTTE EESMÄRGID:
         Autonoomsete üleminekumeetmete rakendamine, mis lubaksid pidada arvet kahepoolsete
         soodustustega kaubavahetussüsteemide üle, mis eksisteerisid töödeldud põllumajandussaaduste suhtes
         varasemalt uute liikmesriikide ja Šveitsi vahel.
   5.    FINANTSMÕJU                                         12 KUU           JOOKSEV          JÄRGMINE
                                                            PIKKUNE          EELARVE-          EELARVE-
                                                            PERIOOD            AASTA             AASTA
                                                            (mln EUR)            2004              2005
                                                                              (mln EUR)         (mln EUR)
   5.0   KULUD
         -         EÜ EELARVES
         (TAGASTAMISED/SEKKUMISED)
         -         RIIKLIKEST EELARVETEST
         -         TEISTEST SEKTORITEST
   5.1   TULUD                                                 -0,20            - 0,13             -0,90
         -         EÜ OMA RESSURSID
         (MAKSUD/TOLLIMAKSUD)
         -         RIIKLIKUL TASANDIL/sätte
         netomõju
                                                              n+2          n+3         n+4            n+5
   5.0.1 ENNUSTATAVAD KULUD
   5.1.1 ENNUSTATAVAD TULUD
   5.2   ARVEPIDAMISE SÜSTEEM:
         Aastaks 2004 rajaneb Šveitsist imporditud kauba keskmisel hulgal, mis on 187 tonni antud toote kohta,
         koodiga CN 2106 9092, korrutatuna kolmandatele riikidele rakendatava enamsoodustusrežiimi
         tollimaksu protsendiga 12,8% x 75%, et määratleda sätte netomõju. Järgmisteks eelarveaastateks on
         tariifikvoot: 12 kuud 280 t + 1029 t = 1309 t.
   6.0   VÕIMALIK RAHASTAMINE EELARVE VASTAVASSE PEATÜKKI KANTUD
         KREDIIDILE TÄIDESAATMISE JOOKSUL                                                             EI
   6.1   VÕIMALIK RAHASTAMINE EELARVE PEATÜKKIDE VAHELISE
         ÜLEKDANDEGA TÄIDESAATMISE JOOKSUL                                                            EI
   6.2   LISAEELARVE VAJADUS                                                                         EI
   6.3   TULEVASTESSE EELARVETESSE KANTAV KREDIIT                                                    EI
   MÄRKUSED:
   Aastaks 2004 on kvoodi avamine 8/12 kokkulepitud aastalimiidist.
ET                                                        6                                                    ET