               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.6.2015
            COM(2015) 232 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Soome taotlus – EGF/2015/001 FI/Broadcom)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF”) rahaliste toetuste saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus”).

               2.30. jaanuaril 2015 esitasid Soome ametiasutused taotluse EGF/2015/001 FI/Broadcom, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega
                  2
                Soomes paiknevas ettevõttes Broadcom Communications Finland (edaspidi „Broadcom”) ja tema kahe tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2015/001 FI/Broadcom

                        Liikmesriik

                        Soome

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand)

                        Kõik Soome piirkonnad, välja arvatud Ahvenamaa

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        30. jaanuar 2015

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        13. veebruar 2015

                        Lisateabe taotlemise kuupäev

                        13. veebruar 2015

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        27. märts 2015

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        19. juuni 2015

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõte

                        Broadcom Communications Finland

                        Majandussektor(id)

                        NACE Rev 2
                           3

                        Osa 46 (hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        2

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        11. august 2014 – 11. detsember 2014

                        Koondamiste arv (a)

                        568

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        0

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        568

                        Sihtrühma kuuluvate rahastamiskõlblike toetusesaajate koguarv

                        568

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        500

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        2 172 000

                        EGFi rakendamise eelarve
                           4
                         (eurodes)

                        103 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        2 275 000

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        1 365 000

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2015/001 FI/Broadcom 30. jaanuaril 2015, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 13. veebruaril 2015, st kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, ja taotles Soome ametiasutustelt samal kuupäeval lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12nädalane tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 19. juunil 2015.

               Taotluse toetuskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati seoses ettevõttes Broadcom Communications Finland ja tema kahe tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures toimunud 568 töötaja koondamisega. Põhiettevõte tegutseb NACE Revision 2 osa 46 „Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad” alla kuuluvas majandussektoris. Ettevõtetes aset leidnud koondamised toimusid Soomes kõigis NUTS
                  5
                2. tasandi piirkondades (v.a Ahvenamaa), kõige rohkem koondamisi oli Põhja-Pohjanmaa piirkonnas (FI1A).

                        Ettevõtted ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Broadcom Communications Finland

                        563

                        Nice-Business Solutions Finland

                        4

                        Infocare

                        1

                        Ettevõtteid kokku: 3

                        Koondamisi kokku:

                        568

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 11. augustist 2014 kuni 11. detsembrini 2014.

               8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

               –563 töötajat koondati ettevõttes Broadcom Communications Finland,

               –5 töötajat koondati ettevõtte Broadcom kahe tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:

               –563 töötajat koondati kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta;

               –5 töötajat koondati töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast.

               Nõuetele vastavad toetusesaajad

               10.Nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 568.

               Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               11.Selleks et näidata, kuidas koondamised ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suured struktuurimuutused seotud on, märkisid Soome ametiasutused, et 2005. aastal pakkus kiibistike arendamine (valdkond, millega tegeleb ka Broadcom Communications Finland) tööd hinnanguliselt umbes 5 000 inimesele Euroopas. Kuigi asjaomase tootearendussektori töötajate arv maailmas (eelkõige Aasias ja USAs) kasvas, oli see Euroopas 2014. aastaks järsult vähenenud, pakkudes tööd veel vaid paarisajale inimesele.

               12.Mobiiltelefonide kiibistike arendamine ja müük on praegu vaid väheste ettevõtjate pärusmaa, neist suurim on kindlasti Qualcomm (USA), kelle turuosa moodustas 2014. aasta esimeses kvartalis Strategy Analyticsi
                  6
                järgi 66 %. Suuruselt järgmine ettevõtja MediaTek asub Taiwanis, talle järgnevad Spreadtrum Hiinas ning Marvell ja Intel USAs.

               13.Broadcomis toimunud koondamised on seotud suundumustega, mis mõjutasid kogu Soome elektroonikatööstust ja kulmineerusid 2011. aastal, mil Nokia teatas ulatuslikest koondamistest. 2012. aastal koondas Nokia esimesed 1 000 inimest oma Salo tehases (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo), sama aasta lõpus ja 2013. aasta kevadel koondati veel 3 700 töötajat (EGF/2013/001 FI/Nokia). Mahukas tootearendusprogramm peatati ja suur hulk töökohti likvideeriti.

               14.2000. aastate alguses näitas Soomes ja selle lähiriikides paiknevate ning Soome elektroonika- ja elektritööstuses töötavate isikute arv pidevat kasvutendentsi, kuid 2007. aastal toimus muutus, mil vastavad välisriikide näitajad hakkasid suurenema, kuid Soome omad järk-järgult langema.

               15.2000. aastatel suurenes Soome asjaomaste tütarettevõtjate personali arv kõikides maailmajagudes, kuid 2004. aastast alates tõusis esiplaanile Aasia, kus elektroonika- ja elektritööstuses töötavate isikute arv oli ilmselgelt kõige suurem. Euroopas jätkus töötajate arvu kasv kuni 2008. aastani, pärast seda hakkas töötajate arv vähenema.

               16.Praeguseks on NACE Revision 2 osa 46 „Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad” alla kuuluvas majandussektoris esitatud kaks EGFi taotlust (üks neist EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), mõlemad on esitatud IKT-sektoris ja mõlema põhjenduseks on kaubanduse globaliseerumine.

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               17.Broadcomi koondamiste põhjuseks on otsus sulgeda ettevõtte tootmisharu, mis tegeles mobiililevi seadmetega (Cellular Baseband business). Otsusega kaasnes 3 000 koondamist üleilmselt, sh 600 inimese koondamine Soomes. Broadcom lõpetab kogu oma äritegevuse Soomes; mobiiltelefonide kiibistike väljatöötamine on üle viidud USAsse ja Aasiasse.

               18.2005. aastal oli Euroopas neli suurt mobiiltelefonides kasutatavate kiibistike tootjat. Nokia ja Philips töötasid välja kiibistikud oma telefonidele, Ericsson Mobile Platforms (EMP) disainis ja arendas neid peamiselt Sony-Ericssoni jaoks ning Infineon tootis neid teiste mobiiltelefonitootjate jaoks. Nokia on oma telefonide jaoks kiibistikke välja töötanud alates 1980. aastatest. Ettevõte tegeles tootearendusega peamiselt ise, kuid kiibistikke toodeti peamiselt Texas Instrumentsi (TI) ja STMicroelectronicsi (STM) tehastes. 2007. aastal otsustas Nokia loobuda kiibistike arendamisest ja müüs oma tootearendusüksused STMile.

               19.Sel ajal jätkas Nokia veel WIFI-modemite arendamist ja müüs litsentse kiibistike tootjatele, sealhulgas STMile. 2010. aastal loobus Nokia modemite väljatöötamisest ja müüs selle haru Renesas Electronicsi (REC) tütarettevõtjale Japanese Renesas Mobile Corporation (RMC). Selle äritehingu tulemusena läksid umbes 1 100 Nokia tootedisainerit uue tööandja alluvusse.

               20.Pikaajalise ulatusliku kahjumi tagajärjel otsustas REC 2013. aastal RMC tegevuse lõpetada. 2013. aasta sügisel müüs REC oma modemiäri LTE
                  7
                valdkonna Broadcomile tagasi ja umbes 800 inimest, kes varem töötasid Renesasis, asusid nüüd tööle Broadcomis. Vaid paar kuud pärast seda oli Broadcomi kord teada anda, et kogu tema Cellular Baseband-äri tuleb sulgeda. Siis enam uusi ostjaid ei leitud.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               21.Koondamised mõjutavad negatiivselt eelkõige Põhja-Pohjanmaa piirkonna (NUTS 2. tasandi piirkond FI1A) majandust, kus oli koondamisi 424 (kokku 568st koondamisest). Selle piirkonna töötuse tase on kogu aeg paari protsendipunkti võrra kõrgem kui riigi keskmine. 2014. aasta augustis oli töötuse määr Soomes 12,2 %, Põhja-Pohjanmaal oli see 14,1 % ja koondamistest kõige enam mõjutatud linnas Oulus oli see 16,1 %.

               22.Põhja-Pohjanmaal on IKT-sektoris praegu umbes 1 250 töökohta, enamik neist Oulus. IKT-sektor on juba aastaid vaevelnud üleilmse majanduskriisi tagajärjel, täpsemalt on sektor kannatanud olulise sisemise struktuurimuutuse tagajärjel, mille käigus juhtivad suured äriühingud vaatasid oma strateegiad läbi, paigutasid oma tegevuse ümber uutesse turupiirkondadesse ja ratsionaliseerisid tootmist, et tulla toime teravneva konkurentsiga. IKT-sektor on olnud aastaid Oulu halduspiirkonna majanduse nurgakiviks. Kogu IKT-sektori suhteline turuosa kõigist selle piirkonna töökohtadest moodustab umbes 12 %, Soomes on see turuosa võrreldav vaid pealinna Helsingi halduspiirkonna omaga.

               23.Sektori kogetud raskused ja ettevõtjate uued äristrateegiad on põhjustanud erasektoris hulgaliselt koondamisi. Kui 2008. aastal andis IKT-sektor tööd selles piirkonnas ligemale 13 000 inimesele, siis 2012. aastaks oli see näitaja vähenenud umbes 10 500 inimeseni. Pärast seda on koondatud veel inimesi ja praegu on hinnanguline töötajate arv alla 10 000. Ettevõtjad lähevad esemete tootmiselt üle sisu tootmisele ja üleilmsed suurettevõtted paigutavad tegevust ümber väiksematesse üksustesse. Lisaks erasektori ettevõtjatele on ka riiklik sektor IKT-spetsialistide jaoks oluline tööandja. Riikliku sektori kokkuhoiupoliitika tulemusena ei pakuta seal aga enam sama palju töökohti kui varem, see trend jätkub ka tulevikus.

               24.Oulu halduspiirkonna eripäraks on see, et kaks töötut kolmest on kõrgema haridustasemega spetsialistid ja omavad väärtuslikku töökogemust. Oulu halduspiirkond on juba pikemat aega olnud IKT-sektoris vajalike teadusuuringute ja tootearenduse juhtpositsioonil ning pakkunud tööd mitmes inseneriteaduse ja andmetöötluse valdkonnas.

               25.IKT-sektoris töötavad enamasti noored: pooled praegustest tööotsijatest on alla 40aastased. Uue töö leidmine on raske eelkõige vanemaealistel, suureneb pikaajaline töötus. Põhja-Pohjanmaa IKT-sektori töötutest umbes pooled (450 inimest) on olnud töötud üle aasta; peaaegu 300 neist on kõrgharidusega.

               26.Broadcomi koondamised on Oulu töötuse näitajaid oluliselt suurendanud. Koondamised on suurendanud just töötute vanemspetsialistide arvu. Oulu halduspiirkonnas on aktiivselt arendatud uute kasvavate sektorite tegevust, millesse saab kaasata töötuid IKT-spetsialiste. Paljudel neist on väärtuslikud kogemused tootedisaini ja tootearenduse alal, seda saab edaspidi ära kasutada kas siis IKT-sektoris või sektorites, kus rakendatakse IKT-vahendeid.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               27.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 500. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        442

                        (88,4 %)

                        Naised:

                        58

                        (11,6 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        487

                        (97,4 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        13

                        (2,6 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        1

                        (0,2 %)

                        25–29aastased:

                        19

                        (3,8 %)

                        30–54aastased:

                        470

                        (94,0 %)

                        55–64aastased:

                        10

                        (2,0 %)

                        üle 64aastased:

                        0

                        (0,0 %)

               28.Meetmetes osaleb seega eeldatavasti kokku 500 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat.

               Kavandatud meetmete toetuskõlblikkus

               29.Soomel on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks kolme tüüpi meetmeid, mis aitavad neil i) leida uut töökohta, ii) asutada oma ettevõte ja iii) omandada haridust või osaleda koolitusel. Kõik järgnevalt kirjeldatud meetmed moodustavad kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi, mille eesmärk on koondatud töötajate tööturule tagasi toomine.

               30.Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed. Töötutele õpetatakse tööotsimise oskusi, neid nõustatakse ja juhendatakse, käiakse koos töömessidel, aidatakse koostada tööle kandideerimise avaldusi ja CV-sid. Teenust pakutakse erineva suurusega gruppidele. Olenevalt grupi suurusest kestab koolitus 5 kuni 20 päeva. Gruppides pakutakse ka individuaalset kutsenõustamist, sealjuures keskendutakse suhtlusele ja tööpraktikale. Selline nõustamine võib toimuda kuni 40 päeva vältel. Üksikisikutele või gruppidele võidakse määrata tööotsimisnõustajad, kellega saab töö otsimise ajal koos töövestluseks valmistuda ja kes uue töökoha leidmisel on mentoriteks nii tööandjatele kui ka töövõtjatele. Iga tööotsija kohta on aastas ette nähtud kuni 50 tundi nõustamist.

               31.Koondatud töötajad saavad kasutada ka mitmesuguseid ekspertide pakutavaid hindamisteenuseid. Näiteks võidakse hinnata tööotsijate töövõimet, sealhulgas tervisega seonduvaid aspekte, pädevust ja kutseoskusi või ettevõtlusoskusi ja töötaja potentsiaali selles osas.

               32.Teeninduspunktides pakutavad tööhõive- ja ettevõtlusteenused. Koondatud töötajate jaoks rajatakse spetsiaalsed teeninduspunktid, kust nad saavad abi meetmete rakendamise ajal. Need teeninduspunktid luuakse selleks, et nõustada koondatud töötajaid algusest peale, pakkudes neile personaalseid ja hoolikamalt suunatud teenuseid, mida riiklik tööhõivetalitus tavapäraselt ei suudaks. Kui sihtrühma kuuluvad isikud ei suuda mõistliku ajaga tööd leida, määratakse neile IKT-sektorit hästi tundev mentor. Mentor oskab töötajaid aidata kas konkreetsete tööotsimisoskuste omandamisel või suunata neid oma ettevõtte loomisel.

               33.Koolitus ja ümberõpe. Koolitusmeetmete eesmärk on see, et koondatud omandaksid mõnes kasvava tööhõive määraga sektoris vajalikud põhioskused või kutsekvalifikatsiooni või jätkaksid õpinguid või omandaksid kõrghariduse olemasolevate oskuste süvendamiseks. Isikutele, kellel puuduvad edasised karjääriplaanid, pakutakse nõustamist ja ettevalmistavaid tööturukoolitusi. Koolitus on sihtrühmapõhine ja kursused võivad sisaldada näiteks IKT-oskuste süvendamist, samuti projektijuhtimist, kvaliteedi- ja finantsjuhtimist ning ettevõtlusoskuste arendamist. Põhjalik ettevõtluse arendamise koolitus (KEKO) annab oskusi konkreetsete ettevõtluse arendamise projektide juhtimiseks.

               34.Teenuseosutajatele võidakse sihtrühma kuuluva töötajaga töösuhte loomise eest maksta töötasu osana rahalisi stiimuleid (palgatoetus). Alates 2015. aastast on vastav palgatoetus 30–50 % ühele isikule makstava palga summast, sõltuvalt sellest, kui kaua inimene, kelle eest toetust makstakse, on töötu olnud. Toetuse maksmise periood määratakse kindlaks asjaomase isiku vajadustest lähtuvalt (nt uues töökohas vajatavad pädevused).

               35.Ettevõtlusega alustamine ja teenuste osutamine uutele ettevõtjatele. Ettevõtluse edendamisega seonduvaid meetmeid rakendatakse ettevõtlusinkubaatori tüüpi koolitusel ja tööhõivepoliitikast lähtuval ettevõtluskoolitustel. Lisaks pakutakse uutele ettevõtjatele nõustamist, konsultatsioone ja toetust. Uute ettevõtete loomist toetatakse piirkondlike ettevõtlusteenuste võrgustiku kaudu ning tööhõive- ja majandusministeeriumi haldusalasse kuuluva ettevõtluse planeerimisega. Ettevõtlusinkubaatori kontseptsiooni kasutatakse mitmesuguste tööturukoolituste korraldamisel, sinna alla kuulub meeskonnatöö koolitus koolitusfirma juhendamisel.

               36.Ettevõtluse alustamise toetus. Ettevõtluse alustamise toetus tagab algajale ettevõtjale sissetuleku ajaks, mida on hinnangute kohaselt vaja täistööajaga ettevõtte tegevuse alustamiseks ja sisseseadmiseks (maksimaalselt 18 kuud). Toetus koosneb kahest osast: baastoetusest ja lisatoetusest. 2014. aastal on baastoetus 32,66 eurot päevas. Lisatoetus on kõige rohkem 60 % baastoetusest. Ettevõtluse alustamise keskmine toetus on hinnanguliselt 6 000 eurot, kuid igale toetusesaajale antav summa määratakse eraldi.

               37.Reisi-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine. Tööotsijale võib hüvitada reisi- ja majutuskulud, mis on seotud töö otsimisega või töö leidmise hõlbustamiseks vajalikul koolitusel osalemisega. Samuti võidakse kompenseerida kolimiskulud, kui uus töökoht asub töötaja elukohast kaugel. Need hüvitised on selleks, et innustada sihtrühma kuuluvaid isikuid otsima tööd laiemas geograafilises piirkonnas.

               38.Ettevõtjate küsitlemine ja külaskäigud. Projekti eesmärk on parandada teadmisi IKT-sektori kohta, kogudes selleks ettevõtjate küsitlemise ja külastamise teel IKT-sektori piirkondlikku prognoositavat teavet. Seda kasutatakse sihtrühmale suunatud teenuste kavandamiseks ja selleks, et parandada sihtrühma töölenaasmise toetuseks vajalike teenuste ostmise kvaliteeti. IKT-sektori prognoosidest on kasu ka neil tööotsijail, kes kaaluvad oma ettevõtte asutamist. Nende meetmetega jätkatakse varasema EGFi juhtumi (EGF/2013/001 FI/Nokia) raames alustatud tööd, mille käigus koostati telefoniküsitluste põhjal aruandeid ja statistikat.

               39.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt toetuskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               40.Soome ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               41.Hinnangulised kogukulud on 2 275 000 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust (2 172 000 eurot) ning ettevalmistus-, haldus, teavitamis- ja reklaami-, kontrolli- ja aruandluskulusid (103 000 eurot).

               42.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 365 000 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)

                        Hinnangulised kogukulud

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed

                        222

                        400

                        88 800

                        Teeninduspunktides pakutavad tööhõive- ja ettevõtlusteenused

                        500

                        600

                        300 000

                        Koolitus ja ümberõpe

                        145

                        5 000

                        725 000

                        Ettevõtlusega alustamine ja teenused uutele ettevõtjatele

                        13

                        5 000

                        65 000

                        Ettevõtluse alustamise toetus

                        19

                        6 000

                        114 000

                        Ettevõtjate küsitlemine ja külaskäigud

                        424

                        1 179
                           8

                        500 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        1 792 800

                        (82,54 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Palgatoetus

                        62

                        6 000

                        372 000

                        Reisi-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine

                        48

                        150

                        7 200

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        379 200

                        (17,46 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        8 000

                        2. Haldamine

                        –

                        70 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        20 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        5 000

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        103 000

                        (4,53 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        2 275 000

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest):

                        –

                        1 365 000

               43.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Soome ametiasutused on kinnitanud, et need sõltuvad sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivsest osalemisest tööotsimis- ja koolitusmeetmetes.

               44.Soome ametiasutused kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude toetuskõlblikkuse periood

               45.Soome ametiasutused hakkasid sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 11. augustil 2014. Seega on punktides 29–39 osutatud meetmete võtmiseks vajalikud kulutused EGFi toetuse saamiseks kõlblikud alates 11. augustist 2014 kuni 30. jaanuarini 2017, erandiks on kõrgharidusmeetmed (kui neid kasutatakse), mille puhul antakse rahalist toetust alates 11. augustist 2014 kuni 30. juulini 2017.

               46.Soome ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 11. augustil 2014. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulud on seetõttu EGFi toetuse saamiseks kõlblikud alates 11. augustist 2014 kuni 30. juulini 2017.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               47.Nõutavad riikliku kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit tööhõive- ja majandusministeeriumi haldusalasse kuuluvast riiklike tööhõiveteenuste eelarvest. Mõnda teenust rahastatakse majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste ning tööhõive ja majandusarengu ametite halduskuludest. Tehnilise toega seotud ülesandeid rahastatakse tööhõive- ja majandusministeeriumi ning majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste halduskuludest. Tehakse kõik, et kõikide meetmete ja ülesannete täitmiseks saaks kasutusele võtta riiklikud eelrahastamisvahendid, mis võimaldavad EGFist toetatavad meetmed käiku lasta nii ruttu ja nii hästi kui võimalik.

               48.Soome ametiasutused valmistavad praegu ette EGFile esitatavat taotlust Microsoftis aset leidnud uute koondamistega seoses. Nagu Broadcomi koondamiste puhul, olid ka Microsoftist koondatud isikud varem tööl Nokias ja töötasid samades piirkondades: Oulus, Tamperes, Salos ning Helsingis ja selle ümbruskonnas. Kõnealuste meetmepakettide vahel püütakse luua sünergiat.

               49.Broadcomi koondamistega seonduvalt loodud EGFi meetmepaketi raames tehakse koostööd ka Euroopa töötajate liikuvuse projektiga (2014–2020), mis on riikliku EURESi teenuse arendamise projekt. Projekt käivitatakse 2015. aasta alguses ja seda rahastatakse ESFi vahenditest, koordineerimisega tegeleb Põhja-Karjala majandusarengu, transpordi- ja keskkonnaamet (ELY-keskus).

               50.Ettevalmistamisel on riiklik meetmepakett „Mallit rekrytoivan ja irtisanovan yrityksen välillä” ESFi uue programmitöö perioodi raames. Meetmepaketi eesmärk on tegeleda struktuurimuutuste ja nendega toimetuleku tagamise riiklike meetmete väljatöötamise ja täiendamisega. Muu hulgas on see meetmepakett mõeldud ka ühiseks tootearenduseks, heade ja halbade tavade kindlakstegemiseks, teabevahetuse parandamiseks ja projektide heade tulemuste kinnistamiseks.

               51.Soome ametiasutused on teatanud, et EGFist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Menetlused, mida järgitakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajatega või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimisel

               52.Soome ametiasutused on kinnitanud, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi koostamisel konsulteeriti sihtrühma kuuluvate toetusesaajate esindajate ja sotsiaalpartneritega. Arutelu toimus 1. oktoobril 2014 ja selle eesmärk oli kavandada EGFi piirkondlike projektide raames esitatavaid meetmeid. Osavõtjate hulgas olid nii sihtrühma kuuluvate toetusesaajate kui ka koondamisi teostava ettevõtte esindajad, samuti muude huvirühmade esindajad. Selle ürituse käigus esitati mitu Oulu halduspiirkonna EGFi projekte käsitlevat soovitust, mida taotluses ka kajastati.

               53.Tööhõive- ja majandusministeerium on kaasanud mitu huvirühma, kes tegelevad Broadcomi koondamistega ja kes osalesid EGFi taotluse ettevalmistamisel. Kõnealusesse töörühma kuuluvad asjaomaste ELY-keskuste esindajad, kes vastutavad meetmete piirkondliku rakendamise eest ja täidavad keskseid rakendamis- ja kavandamisülesandeid, samuti tööturu osapoolte, Broadcomi ja muude huvirühmade esindajad.

               54.Tööhõive- ja majandusarengu haldusasutuse klienditeeninduspunktid, samuti ELY-keskused teevad koostööd teiste huvirühmadega. Koostöö eesmärk on toetada riiklike tööhõive- ja ettevõtlusteenuste rakendamist, kavandamist ja arendamist. Selleks teeb tööhõive- ja ettevõtlusteenuste haldusnõukogu koostööd tööhõive- ja majandusarengu ametiga.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               55.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Soome on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab tööhõive- ja majandusministeerium, mis ühtlasi haldab ESFi vahendeid. Sama ministeerium täidab ka sertifitseerimisasutuse ülesandeid. Nimetatud kahe kohustuse täitmise eest vastutavate osakondade ülesanded ja aruandlussuhted hoitakse rangelt lahus. EGFi haldamisega tegeleb tööhõive- ja ettevõtlusosakond, ESFi haldamisega aga regionaalpoliitika osakond. Mõlema fondi sertifitseerimine kuulub personali- ja haldusüksuse vastutusalasse. Ministeerium on koostanud üksikasjaliku juhendi järgitavate menetluste kohta.

               56.Auditeerimise eest vastutab sõltumatu siseauditi üksus, mis tegutseb sama ministeeriumi kantseleiülema otseses alluvuses. Järelevalve ja auditeerimisega tegelevad nii haldus- kui ka sertifitseerimisasutus.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               57.Soome ametiasutused on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –Broadcom Communications Finland, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               58.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  9
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               59.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 365 000 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatavate meetmete kogukuludest.

               60.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  10
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               61.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 365 000 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               62.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Soome taotlus – EGF/2015/001 FI/Broadcom)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  11
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  12
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailma kaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  13
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)30. jaanuaril 2015 esitasid Soome ametiasutused taotluse EGF/2015/001 FI/Broadcom, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Soomes paiknevas ettevõttes Broadcom Communications Finland ja tema kahe tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab kõnealuse määruse artiklis 13 sätestatud EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soome taotluse alusel rahalist toetust summas 1 365 000 eurot.

               (5)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 365 000 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]
                  14*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

                     (4)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (5)
                  Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (6)
                  https://www.strategyanalytics.com/default.aspx?mod=pressreleaseviewer&a0=5482

                     (7)
                  LTE (Long-Term Evolution) on mobiiltelefonide ja andmeterminalide vaheline kiire traadita andmeside.

                     (8)
                  Ligikaudne näitaja.

                     (9)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (10)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (11)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (12)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (13)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (14)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0226

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) geneetiliselt muundatud puuvilla sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003  /* KOM/2008/0226 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 30.4.2008KOM(2008) 226 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) geneetiliselt muundatud puuvilla sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult saksakeelne tekst on autentne)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb LLCotton25 geneetiliselt muundatud puuvilla sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turuleviimise kohta esitas Bayer CropScience AG 3. märtsil 2005 taotluse Madalmaade pädevale asutusele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka LLCotton25 puuvilla sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu puuvillaga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet 16. aprillil 2007 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud LLCotton25 puuvilla sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete turuleviimine võiks mõjuda kahjulikult inimeste või loomade tervisele või keskkonnale.Seda arvesse võttes esitati 12. veebruaril 2008 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse LLCotton25 geneetiliselt muundatud puuvilla sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete viimist ühenduse turule. Komitee ei esitanud oma arvamust: 14 liikmesriiki (168 häält) hääletas eelnõu poolt, 9 liikmesriiki (109 häält) selle vastu, 3 liikmesriiki (65 häält) loobus hääletamisest ja 1 liikmesriik (3 häält) ei olnud esindatud.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse ja teavitama parlamenti.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) geneetiliselt muundatud puuvilla sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult saksakeelne tekst on autentne) (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, [1] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Bayer CropScience AG esitas 3. märtsil 2005 Madalmaade pädevale asutusele kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse LLCotton25 puuvilla sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks.(2) Taotlus hõlmab ka LLCotton25 puuvilla sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu puuvillaga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 5 ja artikli 17 lõike 5 sätetele ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ[2] kehtetuks tunnistamise kohta) III ja IV lisas nõutavaid andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.(3) Kooskõlas määruse nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet 16. aprillil 2007 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud LLCotton25 puuvilla sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete (edaspidi „tooted“) turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse kavandatud eesmärgil[3]. Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu näevad ette kõnealuse määruse artikli 6 lõige 4 ja artikli 18 lõige 4.(4) Toiduohutusamet leidis eelkõige, et võrdlev koostisosade analüüs ja põllumajanduslikud analüüsid näitavad, et LLCotton25 puuvill on põhiolemuselt samasugune oma geneetiliselt muundamata vastega ning seega ei ole vaja viia läbi täiendavaid ohutusuuringuid katseloomadega (nt 90-päevane mürgisuse uuring rottidel).(5) Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekavad, mis koosnesid üldistest järelevalvekavadest, on kooskõlas toodete sihtotstarbega. Toiduohutusamet soovitas seoses puuvillaseemnete füüsikaliste omaduste ja transpordiviisidega siiski, et üldise järelevalve all kehtestataks erimeetmed metsiku puuvilla esinemise aktiivseks jälgimiseks piirkondades, kus toimub tõenäoliselt seemnete levik.(6) Taotleja esitatud seirekavasid muudeti, et need oleksid kooskõlas toiduohutusameti kõnealuse soovitusega.(7) Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda.(8) Igale GMOle tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[4].(9) Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole LLCotton25 puuvilla sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate, GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (va toit ja sööt) märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.(10) Samuti ei õigustata toiduohutusameti arvamuses määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.(11) Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) [5] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.(13) Käesolevast otsusest tuleb bioohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) [6] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.(14) Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud ning seepärast peab käesolevas otsuses sätestatud meetmed võtma vastu nõukogu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud puuvillale ( Gossypium hirsutum ) LLCotton25, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus ACS-GHØØ1-3.Artikkel 2 LubaVastavalt käesoleva otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) ACS-GHØØ1-3 puuvilla sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;b) ACS-GHØØ1-3 puuvilla sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad ACS-GHØØ1-3 puuvilla või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud puuvilla, kuid ei viljeleta.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830 /2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „puuvill”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud ACS-GHØØ1-3 puuvilla sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loaomanikud tagavad käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.2. Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5 Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas sisalduv teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6 LoaomanikLoaomanik on Bayer Cropscience AG.Artikkel 7 KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.Artikkel 8 AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud Bayer CropScience AGle, Alfred-Nobel-Str. 50, D - 40789 Monheim am Rhein, Saksamaa.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loaomanik:Nimi: Bayer CropScience AGAadress: Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein - Germanyb) Toodete nimetus ja spetsifikatsioon :(1) ACS-GHØØ1-3 puuvilla sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;(2) ACS-GHØØ1-3 puuvilla sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;(3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad ACS-GHØØ1-3 puuvilla või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud puuvilla, kuid ei viljeleta.Geneetiliselt muundatud ACS-GHØØØ1-3 puuvill, mida on taotluses kirjeldatud, väljendub PAT-valgus, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glufosinaatammoonium suhtes.c) Märgistus:(1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „puuvill”.(2) Käesoleva otsuse artikli 2 punktides b ja c nimetatud ACS-GHØØ1-3 puuvilla sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.d) Tuvastusmeetod-  Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod ACS- GHØØ1-3 puuvilla jaoks.-  Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm.-  Etalonaine: AOCS 0306-A ja AOCS 0306-E, kättesaadavad American Oil Chemists Society veebilehel http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_cotton.cfm.e) Kordumatu tunnus:ACS-GHØØ1-3f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioohutuse teabevõrgustik, kanne ID: vt [täidetakse pärast teatavakstegemist]g) Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) SeirekavaDirektiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava[Link: kava on avaldatud Internetis]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoidunaEi ole nõutud.Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse avalikkusele kättesaadavaks ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registri uuendamisega. [1] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 99).[2] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785856.htm[4] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.[5] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[6] ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.


|

52010XX1123(01)

Eelnõu – Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga loodud assotsiatsiooninõukogu otsus nr …/…, …, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingus sisalduvate sätetega sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 306 , 23/11/2010 Lk 2 - 7

		EelnõuÜhelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga loodudassotsiatsiooninõukogu otsus nr …/…,…,Euroopa – Vahemere piirkonna lepingus sisalduvate sätetega sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohtaASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, [1] eriti selle artiklit 67,ning arvestades järgmist:(1) Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artiklites 65–68 nähakse ette Maroko ja liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine. Artiklis 65 sätestatakse sellise koordineerimise põhimõtted.(2) Lepingu artiklis 67 nähakse samuti ette, et enne ühe aasta möödumist nimetatud lepingu jõustumisest võtab assotsiatsiooninõukogu vastu otsuse artiklis 65 sätestatud põhimõtete rakendamiseks.(3) Euroopa naabruspoliitika raames assotsiatsiooninõukogu poolt 27. juulil 2005 vastu võetud ELi–Maroko tegevuskava eesmärgi 29 kolmandas taandes kutsutakse üles vastu võtma otsust nimetatud lepingu artikli 65 rakendamiseks.(4) Mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamist silmas pidades ei peaks käesolev otsus andma lisaks teatavate hüvitiste puhul ette nähtud ekspordiõigusele mingeid täiendavaid teise lepinguosalise territooriumil asetleidvatest asjaoludest ja sündmustest tulenevaid õigusi, kui nimetatud asjaolusid ja sündmusi esimese lepinguosalise õigusaktide alusel arvesse ei võeta.(5) Käesoleva otsuse rakendamisel peaks Maroko töötajal olema õigus perehüvitistele, kui tema pereliikmed elavad koos asjaomase töötajaga seaduslikult selles liikmesriigis, kus töötaja töötab. Otsus ei peaks andma õigust perehüvitistele nende pereliikmete suhtes, kes elavad mõnes muus riigis, nt Marokos.(6) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 859/2003 [2] juba laiendatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse (EMÜ) nr 574/72 kehtivust nende kolmandate riikide kodanike suhtes, keda need õigusaktid veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu. Määruses (EÜ) nr 859/2003 juba käsitletakse Maroko töötajate eri liikmesriikidest saadud kindlustusperioodide liitmist seoses õigusega teatavatele hüvitistele, nagu on sätestatud kõnealuse lepingu artikli 65 lõikes 2.(7) Koordineerimiskirjade kohaldamise hõlbustamiseks võib olla vaja kehtestada erisätted, mis arvestaksid Maroko õigusaktide erijooni.(8) Liikmesriikide ja Maroko vahelise sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise ladusa toimimise tagamiseks on tarvis kehtestada erisätted, milles käsitletakse liikmesriikide ja Maroko vahelist koostööd ning asjaomase isiku ja asjaomase riigi asutuse vahelist koostööd.(9) Tuleks vastu võtta üleminekusätted, et kaitsta käesoleva otsusega hõlmatud isikuid ja tagada, et nad ei kaotaks selle jõustumise tõttu oma õigusi,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:I OSAÜLDSÄTTEDArtikkel 1Mõisted1. Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) "leping" – Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel;b) "määrus" – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta), [3] mida kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikides;c) "rakendusmäärus" – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) [4] rakendamise kord;d) "liikmesriik" – Euroopa Liidu liikmesriik;e) "töötaja":i) liikmesriigi õigusaktide kohaldamisel – töötav isik määruse artikli 1 punkti a tähenduses;ii) Maroko õigusaktide kohaldamisel – töötav isik selle riigi õigusaktide tähenduses;f) "pereliige":i) liikmesriigi õigusaktide kohaldamisel – pereliige määruse artikli 1 punkti i tähenduses;ii) Maroko õigusaktide kohaldamisel – pereliige Maroko õigusaktide tähenduses;g) "õigusaktid":i) liikmesriikide puhul – õigusaktid määruse artikli 1 lõike 1 tähenduses;ii) Maroko puhul – vastavates Marokos kohaldatavates õigusaktides;h) "hüvitised":i) liikmesriikide puhul – hüvitised määruse artikli 3 tähenduses;ii) Maroko puhul – vastavad Marokos kohaldatavad hüvitised;i) "eksporditavad hüvitised":i) liikmesriikide puhul:- vanaduspensionid;- toitjakaotuspensionid;- tööõnnetus- ja kutsehaiguspensionid;- tööõnnetuste või kutsehaigustega seotud töövõimetuspensionid;määruse tähenduses, välja arvatud mitteosamakselised rahalised erihüvitised, mis on kehtestatud määruse X lisas;ii) Maroko puhul – vastavad Maroko õigusaktides kehtestatud hüvitised, välja arvatud mitteosamakselised rahalised erihüvitised, mis on loetletud käesoleva otsuse I lisas.2. Muid käesolevas otsuses kasutatud mõisteid kasutatakse tähenduses, mis on neile antud:a) liikmesriikide puhul – määruses ja rakendusmääruses;b) Maroko puhul – vastavates Marokos kohaldatavates õigusaktides.Artikkel 2Isikud, kelle suhtes otsus on kohaldatavKäesolevat otsust kohaldatakse:a) töötajate suhtes, kes on Maroko kodanikud ja kes töötavad või on töötanud seaduslikult ühe liikmesriigi territooriumil ning kelle suhtes kohaldatakse või on kohaldatud ühe või mitme liikmesriigi õigusakte, ning nende töötajate ülalpidamisel olnud isikute suhtes;b) punktis a nimetatud töötajate pereliikmete suhtes, tingimusel et nimetatud pereliikmed elavad või on elanud koos asjaomase töötajaga seaduslikult liikmesriigis ajal, mil töötaja nimetatud liikmesriigis töötab;c) töötajate suhtes, kes on liikmesriigi kodanikud ja kes töötavad või on töötanud seaduslikult Maroko territooriumil ning kelle suhtes kohaldatakse või on kohaldatud Maroko õigusakte, ning nende töötajate ülalpidamisel olnud isikute suhtes, ningd) punktis c nimetatud töötajate pereliikmete suhtes, tingimusel et nimetatud pereliikmed elavad või on elanud koos asjaomase töötajaga seaduslikult Marokos ajal, mil töötaja Marokos töötab või töötas.Artikkel 3Võrdne kohtlemine1. Töötajaid, kes on Maroko kodanikud ja töötavad liikmesriigis seaduslikult, ning nende kõiki pereliikmeid, kes elavad nende juures seaduslikult, koheldakse hüvitiste osas artikli 1 lõike 1 punkti h tähenduses viisil, mille puhul neid ei diskrimineerita nende kodakondsuse alusel võrreldes selle liikmesriigi kodanikega, kus nad töötavad.2. Töötajaid, kes on liikmesriigi kodanikud ja töötavad Marokos seaduslikult, ning nende kõiki pereliikmeid, kes elavad nende juures seaduslikult, koheldakse hüvitiste osas artikli 1 lõike 1 punkti h tähenduses viisil, mille puhul neid ei diskrimineerita nende kodakondsuse alusel võrreldes Maroko kodanikega.II OSALIIKMESRIIKIDE JA MAROKO VAHELISED SUHTEDArtikkel 4Elukohaeeskirjadest loobumine1. Eksporditavaid hüvitisi artikli 1 lõike 1 punkti i tähenduses, millele on õigus artikli 2 punktides a ja c osutatud isikutel, ei või vähendada, muuta, peatada, võtta tagasi ega konfiskeerida põhjusel, et hüvitisesaaja elab:i) liikmesriigi õigusaktide kohaselt saadava hüvitise puhul Maroko territooriumil võiii) Maroko õigusaktide kohaselt saadava hüvitise puhul ühe liikmesriigi territooriumil.2. Artikli 2 punktis b osutatud töötajate pereliikmetel on õigus eksporditavatele hüvitistele artikli 1 punkti i tähenduses samal viisil nagu asjaomase liikmesriigi kodakondsusega töötaja pereliikmetel, kui nad elavad Maroko territooriumil.3. Artikli 2 punktis d osutatud töötajate pereliikmetel on õigus eksporditavatele hüvitistele artikli 1 lõike 1 punkti i tähenduses samal viisil nagu Maroko kodakondsusega töötaja pereliikmetel, kui nimetatud pereliikmed elavad asjaomase liikmesriigi territooriumil.III OSAMUUD SÄTTEDArtikkel 5Koostöö1. Liikmesriigid ja Maroko edastavad üksteisele kogu teabe, mis on seotud nende õigusaktide muudatustega, mis võivad mõjutada käesoleva otsuse rakendamist.2. Käesoleva otsuse eesmärgil osutavad liikmesriikide ja Maroko võimuorganid ja asutused üksteisele abi nii, nagu rakendaksid nad oma riigi õigusakte. Kõnealuste võimuorganite ja asutuste antav haldusabi on üldjuhul tasuta. Liikmesriikide ja Maroko pädevad võimuorganid võivad siiski kokku leppida teatavate kulude tagasimaksmises.3. Liikmesriikide ja Maroko võimuorganid ja asutused võivad käesoleva otsuse eesmärgil suhelda vahetult üksteisega ja asjaomaste isikute või nende esindajatega.4. Käesoleva otsusega hõlmatud asutused ja isikud on kohustatud vahetama vastastikku teavet ja tegema koostööd, et tagada käesoleva otsuse nõuetekohane rakendamine.5. Asjaomased isikud peavad teatama pädeva liikmesriigi või Maroko (kui Maroko on pädev riik) ja elukohajärgse liikmesriigi või Maroko (kui Maroko on elukohariik) asutustele esimesel võimalusel muutustest oma isiklikus või pereolukorras, mis mõjutavad nende õigust hüvitistele käesoleva otsuse alusel.6. Lõikes 5 osutatud teatamiskohustuse täitmatajätmine võib kaasa tuua proportsionaalsete meetmete rakendamise vastavalt riiklikele õigusaktidele. Need meetmed on sellegipoolest samaväärsed samasugustes olukordades siseriiklike õigusaktide alusel rakendatavatega ega põhjusta taotlejatele erakordseid raskusi neile käesoleva otsusega antud õiguste kasutamisel ega muuda seda võimatuks.7. Liikmesriik ja Maroko võivad lisada siseriiklikesse õigusaktidesse sätted, millega luuakse tingimused hüvitise saamise õiguse kontrollimiseks, et võtta arvesse asjaolu, et hüvitisesaaja viibib või elab väljaspool deebitorasutuse liikmesriigi territooriumi. Kõnealused sätted on proportsionaalsed, ei diskrimineeri kodakondsuse alusel ning on kooskõlas käesoleva otsuse põhimõtetega. Sellistest sätetest teavitatakse assotsiatsiooninõukogu.Artikkel 6Ametlik kontroll ja arstlik läbivaatus1. Käesolevat artiklit kohaldatakse artiklis 2 osutatud isikute suhtes ja artikli 1 lõike 1 punktis i osutatud eksporditavate hüvitiste saamisel ning käesoleva otsuse rakendamise eest vastutavate asutuste suhtes.2. Kui hüvitisesaaja või taotleja või tema pereliige viibib või elab liikmesriigi territooriumil, kui deebitorasutus asub Marokos, või kui selline isik viibib või elab Marokos, kui deebitorasutus asub liikmesriigis, viib arstliku läbivaatuse kõnealuse asutuse taotlusel läbi hüvitisesaaja viibimis- või elukohajärgne asutus kooskõlas viimatinimetatud asutuse suhtes kohaldatavates õigusaktides sätestatud menetlustega.Deebitorasutus teatab viibimis- või elukohajärgsele asutusele vajaduse korral kõigist erinõuetest, mida tuleb järgida, ja punktid, mida arstlik läbivaatus peab hõlmama.Viibimis- või elukohajärgne asutus edastab arstlikku läbivaatust taotlenud deebitorasutusele aruande.Deebitorasutus jätab endale õiguse korraldada hüvitisesaaja läbivaatus asutuse valitud arsti poolt, kas selle riigi territooriumil, kus hüvitisesaaja või taotleja viibib või elab, või deebitorasutuse asukohariigis. Siiski võib hüvitisesaaja kutsuda deebitorasutuse riigi territooriumile vaid juhul, kui reis ei kahjusta tema tervist ja kui sellega seonduvad reisi- ja elamiskulud kannab deebitorasutus.3. Kui hüvitisesaaja või taotleja või tema pereliige viibib või elab liikmesriigi territooriumil, kui deebitorasutus asub Marokos, või kui selline isik viibib või elab Marokos, kui deebitorasutus asub liikmesriigis, viib ametliku kontrolli kõnealuse asutuse taotlusel läbi hüvitisesaaja viibimis- või elukohajärgne asutus.Viibimis- või elukohajärgne asutus edastab ametlikku kontrolli taotlenud deebitorasutusele aruande.Deebitorasutusel säilib õigus korraldada hüvitisesaaja olukorra läbivaatus enda valitud spetsialisti poolt. Siiski võib hüvitisesaaja kutsuda deebitorasutuse riigi territooriumile vaid juhul, kui reis ei kahjusta tema tervist ja kui sellega seonduvad reisi- ja elamiskulud kannab deebitorasutus.4. Üks või enam liikmesriiki ja Maroko võivad kokku leppida muude haldussätete suhtes, tingimusel et nad teatavad sellest assotsiatsiooninõukogule.5. Erandina käesoleva otsuse artikli 5 lõikes 2 sätestatud tasuta vastastikuse haldusabi põhimõttest kompenseerib kontrolli taotlenud deebitorasutus käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud kontrolli kulud asutusele, kellele selline kontroll ülesandeks tehti.Artikkel 7Lepingu artikli 90 kohaldamineLepingu artiklit 90 kohaldatakse juhul, kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi.Artikkel 8Erisätted Maroko õigusaktide kohaldamiseksAssotsiatsiooninõukogu võib vajaduse korral II lisas ette näha erisätted Maroko õigusaktide kohaldamiseks.Artikkel 9Kehtivates kahepoolsetes lepingutes sisalduvad haldusmenetlusedLiikmesriigi ja Maroko vahelistes kehtivates kahepoolsetes lepingutes sisalduvate haldusmenetluste kohaldamist võib jätkata tingimusel, et sellised menetlused ei kahjusta asjaomaste isikute õigusi või kohustusi, mis on kehtestatud käesoleva otsusega.Artikkel 10Käesoleva otsuse rakendamise korda täiendavad lepingudÜks või enam liikmesriiki ja Maroko võivad sõlmida lepinguid käesoleva otsuse rakendamise halduskorra täiendamise kohta, eelkõige seoses pettuste ja vigade ennetamise ning nende vastu võitlemisega.IV OSAÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTEDArtikkel 11Üleminekusätted1. Käesolevast otsusest tulenevaid õigusi ei omandata otsuse jõustumisele eelneva aja eest.2. Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, omandatakse käesoleva otsuse alusel õigusi ka juhul, kui need on seotud erakorralise juhtumiga, mis toimus enne otsuse jõustumiskuupäeva.3. Kõik hüvitised, mis on jäänud määramata või mis on peatatud asjaomase isiku kodakondsuse või elukoha tõttu, määratakse või ennistatakse asjaomase isiku taotluse põhjal alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast, tingimusel et varem hüvitiste andmist tinginud õiguste põhjal ei ole tehtud ühekordset summeeritud väljamakset.4. Kui lõikes 3 nimetatud taotlus esitatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumiskuupäevast, kehtivad käesoleva otsuse alusel omandatud õigused alates käesoleva otsuse jõustumiskuupäevast ning asjaomase isiku vastu ei või kasutada ühegi liikmesriigi ega Maroko õigusakti, mis on seotud õiguste kaotamise või aegumisega.5. Kui lõikes 3 nimetatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möödumist käesoleva määruse jõustumiskuupäevast, jõustuvad kehtivuse säilitanud või ajaliselt piiramata õigused alates taotluse esitamise kuupäevast vastavalt võimalikele soodsamatele sätetele asjaomase liikmesriigi või Maroko õigusaktide alusel.Artikkel 12Käesoleva otsuse lisad1. Käesoleva otsuse lisad on otsuse lahutamatu osa.2. Maroko nõudel võib lisasid muuta assotsiatsiooninõukogu otsuse alusel.Artikkel 13JõustumineKäesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.…,Assotsiatsiooninõukogu nimeleesistuja[1] EÜT L 70, 18.3.2000, lk 2.[2] ELT L 124, 20.5.2003, lk 1.[3] ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.[4] ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.--------------------------------------------------I LISAMAROKO MITTEOSAMAKSELISTE RAHALISTE ERIHÜVITISTE LOETELU…--------------------------------------------------II LISAERISÄTTED MAROKO ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMISEKS…--------------------------------------------------


				|

		52012PC0766

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mille kohaselt lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 /* COM/2012/0766 final - 2012/0355 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Vastavalt nõukogu 28. novembri 2006. aasta
direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi
„käibemaksudirektiiv”) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni
ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid kõnealuse
direktiivi sätetest erandite tegemiseks, et lihtsustada maksukogumismenetlust
või ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise
vältimist.
Madalmaade Kuningriik (edaspidi „Madalmaad”)
taotles komisjonis 12. juulil 2012 ja 4. oktoobril 2012 registreeritud
kirjadega luba jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand
käibemaksudirektiivi artiklist 193. Komisjon teavitas 17. oktoobri 2012. aasta
kirjaga käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike
Madalmaade taotlusest. Komisjon teatas 19. oktoobri 2012. aasta kirjas
Madalmaadele, et tal on olemas kogu taotluse hindamiseks vajalik teave.
Üldine taust
Käibemaksudirektiivi artikli 193 kohaselt peab
üldiselt maksuhaldurile käibemaksu tasuma kaubatarneid tegev maksukohustuslane.
Madalmaade taotletava erandi eesmärk on muuta maksu tasumise eest vastutavaks
maksukohustuslane, kellele kaupu tarnitakse, kuid üksnes teatavatel tingimustel
ning üksnes teatavate toodete, nimelt mobiiltelefonide ja
integraallülitusseadmete ning mängukonsoolide ja kaasaskantavate
personaalarvutite puhul.
Madalmaade andmetel hoiab kõnealuses sektoris
hulk äriühinguid maksudest kõrvale, jättes pärast toote müümist käibemaksu
maksuhaldurile tasumata. Kõnealuste äriühingute klientidel, kui nad on
mahaarvamisõigust omavad maksukohustuslased, on kehtiva arve esitamise korral
endiselt õigus maksu maha arvata. Kõige raskema maksudest kõrvalehoidumise
vormi puhul tarnitakse samu kaupu nn karusselliskeemi kasutades mitu korda ilma
maksuhaldurile käibemaksu tasumata. Määrates kõnealustel juhtudel käibemaksu
eest vastutavaks kauba saaja, kõrvaldab erand võimaluse maksudest seda liiki
kõrvalehoidumiseks.
Mobiiltelefone ja integraallülitusseadmeid
käsitlevas osas on taotletav erand väga sarnane Austriale, Saksamaale,
Itaaliale ja Ühendkuningriigile nõukogu 22. novembri 2010. aasta
rakendusotsuse 2010/710/EÜ alusel tehtud erandiga. Madalmaade Rahandusteabe- ja
Uurimisteenistuse (Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst (FIOD))
kontrollide alusel täheldasid Madalmaad pettuse kandumist mängukonsoolidele,
süle- ja tahvelarvutitele ning taotlesid nimetatud toodetele erandiluba.
Piisavalt kõrge, 10 000 euro suurune piirväärtus peaks vältima pettuse
kandumist jaemüügisektorisse.
Samal ajal tunnistavad Madalmaad, et üha
rohkemad üksikud erandid ei ole rahuldav pikaajaline lahendus kogu ELi
hõlmavatele maksupettustele. Seetõttu on Madalmaad nõustunud, et erandit
kohaldataks vaid lühiajaliselt ja see kaotaks kehtivuse samaaegselt eespool
nimetatud erandiga, nimelt 31. detsembril 2013, et võimaldada alternatiivset ja
ühtlustatumat käibemaksupettuse vastast poliitikat tulevikus.
Sellega seoses tuleks osutada komisjoni
ettepanekule (KOM(2009) 511), mille eesmärk oli muuta käibemaksudirektiivi, et
võimaldada huvitatud liikmesriikidel kohaldada sihipärast pöördmaksustamist
teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste suhtes ilma erandit taotlemata.
Nimetatud ettepanek võeti osaliselt vastu nõukogu 16. märtsi 2010. aasta
direktiiviga 2010/23/EÜ, mis piirdub kasvuhoonegaaside saastekvootide
pöördmaksustamise lubamisega. Nõukogu võttis endale nõukogu protokolli
avalduses kohustuse jätkata arutelu ettepaneku muude osade üle.
Komisjon on seisukohal, et ainus selle
valdkonna tõhus meede ELi tasandil on kõnealuse ettepaneku vastuvõtmine, mitte
üksikutel eranditel põhinev killustatud lähenemisviis, mille mõju teistele
liikmesriikidele võib osutuda märkimisväärseks. Seetõttu kutsub komisjon
nõukogu üles jätkama kiirelt läbirääkimisi.
Koos kiirreageerimismehhanismiga välditaks
varifirmade käibemaksupettusi (COM(2012) 428) nii lühikeses kui ka pikemas
perspektiivis.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Ei kohaldata.
Mõju hindamine
Otsuse ettepaneku eesmärk on võidelda
käibemaksust kõrvalehoidumisega ja seetõttu on sellel soodne mõju käibemaksu
laekumisele.
Kuna kehtestatav kord erineb tavaliste
kaubatarnete suhtes kohaldatavast korrast, on meetmetel teatav mõju
majandustegevusele. See muudab raamatupidamisarvestuse keerulisemaks ka
sellistes ettevõtetes, kes ei tegele üksnes kõnealuse erandiga hõlmatud
kaupadega. Samuti kehtestatakse kavandatud kontrollimehhanismidega asjaomastes
majandussektorites lisakohustused. Seetõttu ei vasta kõnealune erand artiklis
395 sätestatud lihtsustamisele, vaid ainult meetmetele, millega hoitakse ära
maksudest kõrvalehoidumist.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Madalmaadele antakse luba kehtestada teatavate
kaupade omamaiste tarnete pöördmaksustamist käsitlev meede, millega tehakse
erand käibemaksudirektiivi artiklist 193.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta negatiivselt Euroopa Liidu
eelarvet.
5.           TÄIENDAV TEAVE
Ettepanek sisaldab aegumisklauslit.
2012/0355 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
mille kohaselt lubatakse Madalmaade
Kuningriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ
(mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006.
aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi,[1] eriti selle artikli 395 lõiget
1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Madalmaad taotlesid
komisjonis 12. juulil 2012 ja 4. oktoobril 2012 registreeritud kirjadega luba
kehtestada seoses käibemaksu tasumise eest vastutava isikuga erimeede, millega
tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193.
(2)       Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ
artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 17. oktoobri 2012. aasta kirjaga teisi
liikmesriike Madalmaade taotlusest. Komisjon teatas 19. oktoobri 2012. aasta
kirjaga Madalmaadele, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.
(3)       Direktiivi 2006/112/EÜ
artikli 193 kohaselt peab üldiselt maksuhaldurile käibemaksu tasuma
kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane. Madalmaade
taotletava erandi eesmärk on teatavatel tingimustel muuta teatavate kaupade
tarne saaja vastutavaks käibemaksu tasumise eest teatavate toodete, nimelt
mobiiltelefonide ja integraallülitusseadmete ning kaasaskantavate
mängukonsoolide ja personaalarvutite puhul.
(4)       Madalmaade andmetel on
kõnealuses sektoris hulk äriühinguid seotud pettustega, müües kõnealuseid
tooteid käibemaksu maksuhaldurile tasumata. Nende klientidel on aga kehtiva
arve esitamise korral õigus maksu maha arvata. Kõige raskema vormi puhul
tarnitakse kaupu nn karusselliskeemi kasutades mitu korda ilma käibemaksu
tasumata. Sellega seoses on Madalmaade uurimisteenistus täheldanud pettuse
kandumist mobiiltelefonidelt ja integraallülitusseadmetelt kaasaskantavatele
mängukonsoolidele ja personaalarvutitele. Erandiga kõrvaldataks võimalus
maksudest sellisel viisil kõrvale hoiduda, kuna käibemaksu tasumise eest
vastutavaks määratakse kõnealustel juhtudel kauba saaja.
(5)       Selleks et tagada erandi
tõhus toimimine ja vältida maksudest kõrvalehoidumise nihkumist muude toodete
või jaemüügi valdkonda, kehtestavad Madalamaad asjakohase kontrolli- ja
aruandluskohustuse. Lisaks peaks minimaalne piirväärtus vähendama pettuse
jaemüüki kandumise ohtu.
(6)       Luba tuleks anda ainult väga
lühikeseks ajavahemikuks, kuna võimalik mõju seda kohaldavate liikmesriikide
või ülejäänud liikmesriikide käibemaksusüsteemile ei ole veel teada. Loa
kehtivuse lõppkuupäev langeb kokku mobiiltelefonide ja integraallülitusseadmete
suhtes kehtestatud sarnaste erandite lõppkuupäevaga, et võimaldada põhjalikuma
ja ühtlustatuma käibemaksupettuse vastase poliitika arengut tulevikus.
(7)       Erand ei mõju ebasoodsalt
käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193
antakse Madalmaadele luba määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks
maksukohustuslane, kellele tarnitakse järgmisi kaupu:
a).......... mobiiltelefonid, mis on valmistatud
või kohandatud töötamiseks litsentseeritud võrkudes ja töötavad
kindlaksmääratud sagedustel sõltumata sellest, kas neil on või puudub mõni muu
kasutusala;
b).......... integraallülitusseadmed, näiteks
mikroprotsessorid ja keskprotsessorid enne lõpptarbijale suunatud tootega
liitmist;
c).......... mängukonsoolid, mis vastavalt oma
objektiivsetele omadustele ja põhifunktsioonidele on mõeldud video- ja muude
arvutimängude mängimiseks, sõltumata sellest, kas neil on või puudub mõni muu
kasutusala;
d).......... süle- ja tahvelarvutid.
Erandit kohaldatakse kaubatarnete suhtes,
mille maksustatav väärtus on vähemalt 10 000 eurot.
Artikkel 2
Artiklis 1 sätestatud erandiga kehtestavad
Madalmaad maksukohustuslaste suhtes, kes tarnivad kaupu, millele rakendatakse
käesoleva otsusega kehtestatud pöördmaksustamise korda, asjakohase ning tõhusa
kontrolli- ja aruandluskohustuse.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub selle teatavaks
tegemise päeval.
Käesolev otsus kaotab kehtivuse kuupäeval, mil
jõustub liidu eeskiri, millega lubatakse kõigil liikmesriikidel vastu võtta
selliseid direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 kõrvalekalduvaid meetmeid, kuid
mitte hiljem kui 31. detsembril 2013.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade
Kuningriigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.


title: Ettepanek Nõukogu otsus millega muudetakse otsust 2000/256/EÜ, millega lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklist 11

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0854

Ettepanek nõukogu otsus millega muudetakse otsust 2000/256/EÜ, millega lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklist 11  /* KOM/2004/0854 lõplik */

	Brüssel 06.01.2005KOM(2004) 854 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 2000/256/EÜ, millega lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklist 11(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRINõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi [1] (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda mis tahes liikmesriigile loa võtta või laiendada erimeetmeid sellest direktiivist kõrvale kaldumiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust või hoida ära teatavat liiki maksust kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.Üldjuhul on selline luba ajutine, nii et mõne aasta pärast on võimalik hinnata, kas erimeetmed on asjakohased ja tõhusad.Nõukogu otsusega 2000/256/EÜ[2] lubati Madalmaade Kuningriigil erandina artikli 11 lõike A punkti 1 alapunktist a arvata kauba- või teenusetarnete maksustatava summa hulka tarnija kasutatava ning saaja pakutava igasuguse kulla väärtuse, kui kullatarne saajale oli maksuvaba vastavalt direktiivi 98/80/EÜ[3] sätetele.Kõnealune erand on võimaldanud Madalmaadel vältida maksustatava summa vähendamist teatavate juveeltoodete sektori tehingute puhul, mille korral klient varustab juveliiri kullaga, mille ta on omandanud „investeerimise eesmärgil“ ning mis on seega käibemaksuvaba, et juveliir saaks talle pakkuda kaupa (nt kuldalusel teemantehet) või osutada teenust (nt sulatada kulla sõrmuseks).Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 8. septembril 2004, palus Hollandi valitsus pikendada otsust 2000/256/EÜ, millega lubatakse Madalmaadel kohaldada eri maksumeetmeid kulla töötlemisega seotud teatavate kaubatarnete ja teenuste osutamise maksustatava summa suhtes.Vastavalt kuuenda direktiivi artikli 27 lõikele 2 teatas komisjon teistele liikmesriikidele 22. novembri 2004 kirjas Madalmaade Kuningriigi taotlusest ning 24. novembri 2004 kirjas teatas komisjon Madalmaade Kuningriigile, et tal on kogu vajalik teave taotluse hindamiseks.Komisjon nõustub asjaoluga, et kõnealuse erandi rakendamine takistab käibemaksusüsteemi kuritarvitamist. Komisjon märgib ka, et kahele teisele liikmesriigile on tehtud samalaadsed erandid. Komisjon on juba alustanud tööd artikli 27 erandite tõhustamiseks ning kõnealused erandid võib sellesse töösse lisada. Seepärast tuleks kõnealune erandi pikendamise taotlus rahuldada kuni kuupäevani, mil jõustub direktiiv, millega tõhustatakse artikli 27 erandid, millega praegu takistatakse seda liiki käibemaksust kõrvalehoidmist, mis on seotud investeeringukulla maksuvabastusega, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2009.EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 2000/256/EÜ, millega lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklist 11EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta - ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas,[4] eriti selle artikli 27 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]ning arvestades järgmist:Nõukogu otsusega 2000/256/EÜ[6] lubas nõukogu Madalmaade Kuningriigil erandina nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 lõike A punkti 1 alapunktist a arvata kauba- või teenusetarnete maksustatava summa hulka tarnija kasutatava ning saaja pakutava igasuguse kulla väärtuse, kui kullatarne saajale on maksuvaba vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artiklile 26b.Kõnealuse erandi eesmärk oli vältida investeeringukulla maksuvabastuse kuritarvitamist ja seega ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.Kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 8. septembril 2004, palus Hollandi valitsus pikendada otsuse 2000/256/EÜ kehtivusaega, mis lõpeb 31. detsembril 2004.Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 22. novembri 2004 kirjas teistele liikmesriikidele Madalmaade Kuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 24. novembri 2004 kirjas Madalamaade Kuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.Hollandi ametiasutused on kinnitanud, et otsusega 2000/256/EÜ lubatud erand on osutunud tõhusaks eespool nimetatud eesmärkide saavutamisel.Direktiivi 77/388/EMÜ artikliga 27 lubatud erandid, mis tõkestavad käibemaksu vältimist seoses investeeringukulla maksuvabastusega, võidakse lisada hilisemasse direktiivi ettepanekusse, millega tõhustatakse mõningaid kõnealuse artikliga lubatud erandeid.Seepärast on vaja pikendada otsusega 2000/256/EÜ tehtud erandite kehtivusaega, kuni jõustub direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 27 tulenevaid erandeid tõhustav direktiiv, mis hõlmab käibemaksu vältimist seoses investeeringukulla maksuvabastusega, või kuni 31. detsembrini 2009, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust laekuvatele ühenduse omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Otsuse 2000/256/EÜ artikkel 2 asendatakse järgmisega:„Artikkel 2Artikli 1 kohaselt antud erand kaotab kehtivuse kuupäeval, mil jõustub direktiiv, millega tõhustatakse direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 kohaseid erandeid, millega takistatakse käibemaksust kõrvalehoidmist, mis on seoses investeeringukulla maksuvabastusega, või kuni 31. detsembrini 2009, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.“Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).[2] EÜT L 79, 30.3.2000, lk 36.[3] EÜT L 281, 17.10.1998, lk 31.[4] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).[5] ELT C ..., ..., lk ....[6] EÜT L 79, 30.3.2000, lk 36.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.2.2016
            COM(2016) 71 final
            2016/0043(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat ja edendavad tööhõivet ühise huvi küsimustena ning kooskõlastavad neid nõukogus. Lepingu kahes erinevas artiklis nähakse ette, et nõukogu peab vastu võtma majanduspoliitika üldsuunised (artikkel 121) ja tööhõivesuunised (artikkel 148), täpsustades, et viimased neist peavad olema esimestega kooskõlas. Nimetatud õiguslikku alust silmas pidades on tööhõive- ja majanduspoliitika suunised esitatud kahe eraldiseisva, ent oma põhiolemuselt üksteisega tihedalt seotud õigusaktina:

               –nõukogu soovitus liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta − Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste I osa;

               –nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta − Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa.

               Kõnealused suunised, mis rakendatakse ellu eespool nimetatud õigusaktidega, moodustavad ühiselt Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamise koondsuunised. Tööhõivesuunised võeti vastu 5. oktoobril 2015 ning vastavalt suuniste vastuvõtmise otsusele peaksid need tagama keskendumise poliitikameetmete rakendamisele.

               Tööhõivepoliitika suunistes seatud üldeesmärgid ja -prioriteedid jäävad kehtima. Kooskõlas artikli 148 lõikega 2 peab tööhõivesuuniste kehtivust 2016. aastal oma otsusega kinnitama nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ning tööhõivekomiteega.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU TULEMUSED

               Ei kohaldata.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               ELT L 268, 15.10.2015, lk 28.

               2016/0043 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 148 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  1
               ,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  2
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  3

               ning arvestades järgmist:

               1.Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 145 on sätestatud, et liikmesriigid ja liit püüavad välja arendada kooskõlastatud tööhõivestrateegia, eelkõige edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele muudatustele reageerivaid tööturge, pidades sealjuures silmas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 3 määratud eesmärkide saavutamist.

               2.Komisjoni esitatud strateegia „Euroopa 2020” võimaldab liidul suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneb kõrge tööhõive tase ning suur tootlikkus ja sotsiaalne ühtekuuluvus. Asjaomaste suuniste all loetletud viis peamist eesmärki on ühised eesmärgid, millest liikmesriigid oma tegevuses juhinduvad ning milles on arvesse võetud liikmesriikide suhtelist lähtepositsiooni ja eripära ning liidu seisukohti ja olukorda. Euroopa tööhõivestrateegial on uue strateegia tööhõive- ja tööturueesmärkide rakendamises otsustav roll.

               3.Uued koondsuunised on kooskõlas Euroopa Ülemkogu järeldustega. Koondsuunistes antakse liikmesriikidele täpsed juhised riiklike reformikavade määratlemiseks ja reformide rakendamiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Tööhõivesuunised peaksid olema aluseks kõikidele riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib ELi toimimise lepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt liikmesriikidele anda paralleelselt ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 kohaselt liikmesriikidele antavate riigipõhiste soovitustega. Samuti peaksid tööhõivesuunised olema aluseks ühisele tööhõivearuandele, mille nõukogu ja Euroopa Komisjon igal aastal Euroopa Ülemkogule esitavad.

               4.Ühises tööhõivearuandes esitatud liikmesriikide reformikavade analüüsi tulemuste kohaselt tuleb liikmesriikidel jätkata jõupingutusi, et tegeleda järgmiste prioriteetsete valdkondadega: tööturul osalemise määra suurendamine ning struktuurse tööpuuduse vähendamine, tööturu vajadustele vastava kvalifitseeritud tööjõu arendamine ning töökohtade kvaliteedi ja elukestva õppe edendamine, kõigi tasandite haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi parandamine ja kolmanda taseme hariduse omandajate arvu suurendamine, sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu võitlemine.

               5.Liikmesriigid peaksid uurima Euroopa Sotsiaalfondi vahendite kasutamise võimalusi tööhõivesuuniste rakendamisel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsuse (liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta)
                  4
                lisas sätestatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised jäävad kehtima ka 2016. aastaks ning liikmesriigid arvestavad neid oma tööhõivepoliitikas.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (2)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (3)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (4)
                  Nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1848 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 268, 15.10.2015, lk 28).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.7.2017
            COM(2017) 480 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  1
                (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“) kohaselt võib paindlikkusinstrumendi kasutusele võtta selliste selgelt määratletud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

               Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklile 11 ja 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
                  2
               ) punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu mittesihtotstarbelise varu rubriigi 4 „Globaalne Euroopa“ all, ettepaneku võtta 2017. aastal paindlikkusinstrumendist kasutusele 275 miljonit eurot.

               Paindlikkusinstrumendist
                  3
                on kasutada järgmised vahendid: iga-aastane summa 600 miljonit eurot 2011. aasta hindades, mis vastab 676 miljonile eurole jooksevhindades. Sellele lisanduvad Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tühistatud summad (2016. aasta lõpul tühistatud summa oli 646 miljonit eurot). Võttes arvesse 530 miljoni euro kasutuselevõtmist jätkuva rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks 2017. aasta eelarvest,
                  4
                saab paindlikkusinstrumendist 2017. aastal kokku kasutada 792 miljonit eurot.

               Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena ületatakse 275 miljoni euro võrra mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 ülemmäära eesmärgiga rahastada vahendite eraldamist Euroopa Kestliku Arengu Fondile (EFSD) 2017. aastal.

               Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud on esitatud järgnevas tabelis.

               (miljonites eurodes, jooksevhinnad)

                        Aasta

                        Maksete assigneeringud, mis on seotud paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega vahendite eraldamiseks EFSDle 2017. aastal

                        2017

                        275,0

                        Kokku

                        275,0

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  5
                eriti selle punkti 12 kolmandat lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt kindlaksmääratud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

               (2)Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 600 000 000 eurot (2011. aasta hindades), nagu on sätestatud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  6
                artiklis 11.

               (3)Praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks tuleb asjakohaste meetmete rahastamiseks vajalikud märkimisväärsed täiendavad summad kasutusele võtta kiiresti.

               (4)Olles läbi vaadanud kõik võimalused jaotada assigneeringud ümber rubriigi 4 „Globaalne Euroopa“ kulude ülemmäära raames, tuleb lisaks liidu 2017. aasta üldeelarve rubriigis 4 ülemmäärana ette nähtud vahenditele võtta kasutusele paindlikkusinstrument summas 275 000 000 eurot, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile (EFSD). See summa hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelmiste aastate tühistatud summasid kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 11 lõikega 1.

               (5)Eeldatavat maksete ajakava arvesse võttes tuleks paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisele vastavad maksete assigneeringud eraldada ainult 2017. aastal,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2017. aasta üldeelarves võetakse paindlikkusinstrument kasutusele 275 000 000  euro ulatuses rubriigi 4 „Globaalne Euroopa“ kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

               Esimeses lõigus osutatud summat kasutatakse vahendite eraldamiseks Euroopa Kestliku Arengu Fondi tagatisfondile.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (3)
                  Arvutused ei piira komisjoni nõukogule ja Euroopa Parlamendile adresseeritud teatise (finantsraamistiku tehniline kohandamine 2018. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele (ESA 2010) (COM(2017) 220) muutmist, milles tuleks arvesse võtta paindlikkusinstrumendist kasutada olevate summade suurenemist pärast määruse (EL) nr 2017/1123 jõustumist.

                     (4)
                  ELT L 50, 28.2.2017, lk 53.

                     (5)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).