|

52010PC0550

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS mis käsitleb Galileo programmil põhineva satelliitraadionavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda  /* KOM/2010/0550 lõplik - COD 2010/0282 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 8.10.2010KOM(2010) 550 lõplik2010/0282 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSmis käsitleb Galileo programmil põhineva satelliitraadionavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda(esitanud komisjon)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEuroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 683/2008[1] määratakse kindlaks kahe Euroopa satelliitraadionavigatsiooniprogrammi, GALILEO ja EGNOSe jätkamise tingimused. Määruse lisas toodud sätetega määratakse kindlaks programmide spetsiifilised eesmärgid. Need näevad ette, et GALILEO programmile tuginev süsteem pakub viit teenust, sh üht „avalikku reguleeritud teenust” (nn „Public Regulated Service”, edaspidi „PRS”), mis on mõeldud üksnes valitsuselt vastava loa saanud kasutajatele ning kasutamiseks eeskätt selliste tundlike rakenduste puhul, kus on oluline tagada katkematu teenus. Sätestatakse ka, et PRS kasutab tugevaid ja krüpteeritud signaale.PRS on teenus, millele laial kasutajate ringil juurdepääs puudub ning see on ette nähtud kasutamiseks ainult nõukogu, komisjoni, liikmesriikide ja vajadusel Euroopa Liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt vastava loa olemasolul. Selle kasutamist tuleb kontrollida julgeoleku-ja turvakaalutlustel, vastupidiselt muudele turvamata teenustele, mida kaks Euroopa GNSS-süsteemi pakuvad. Järelikult on hädavajalik rakendada kasutajate suhtes järelevalvemeetmeid nagu näiteks spetsiaalse autoriseerimisprotseduuri kohaldamine, krüptoloogiliste võtmete kasutamine, vastuvõtjate tüübikinnitused jne. Lisaks võivad antud teenuse teatavad kasutusviisid olla poliitilises ja strateegilises plaanis äärmiselt tundlikud. PRSi omadustest johtuvalt tuleb vastava õigusaktiga kindlaks määrata PRSile juurdepääsu kord.Muuseas esitas transpordinõukogu juba enne määruse (EÜ) nr 683/2008 vastuvõtmist oma 12. oktoobri 2006. aasta kohtumisel vastu võetud järeldustes komisjonile palve jätkata aktiivselt PRSile juurdepääsupoliitika väljatöötamist, eelkõige selleks, et määrata juba tehtud eeltöö põhjal kindlaks kord, mille alusel liikmesriigid oma kasutajagruppe korraldavad ja haldavad, ning esitada oma ettepanekud õigeaegselt nõukogule arutamiseks ja vastuvõtmiseks. Sama kohtumise järeldustes tuletas transpordinõukogu meelde, et PRSi kasutamine pole liikmesriikidele kohustuslik ning et kõik teenuse ekspluatatsioonikulud kannavad mittekaubanduslikel alusel kasutajad.Arvestades aega, mis kulub erinevate kontrollimehhanismide käivitamiseks, ja seda, et kindlaks on määratud esimeste teenuste osutamist hõlmav ajakava, on PRSi juurdepääsuviiside fikseerimine vastava õigusaktiga mitte ainult vajalik, vaid ka pakiline küsimus.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJUHINNANGEhkki eelnõu teksti kohta pole koostatud ametlikku mõjuhinnangut, on see sündinud äärmiselt põhjaliku eeltöö tulemusena, milles osalesid aktiivselt erinevad PRSist huvitatud osapooled ja ennekõike liikmesriigid, kellest saavad teenuse peamised tarbijad.A. PROBLEEMIASETUSKeelelise segaduse vältimiseks tuleb algusest peale teha vahet PRSi tarbijatel, kelleks on liikmesriigid, nõukogu ja komisjon, vajadusel samuti Euroopa Liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, ja PRSi kasutajatel, mis tähendab füüsilisi või juriidilisi isikud, kellel on PRSi tarbija vastav luba PRS-vastuvõtja omamiseks või kasutamiseks.Lisaks sellele on PRSi juurdepääsu korra sidusrühmad järgmised:– komisjon, mis haldab kõiki kasutatavate süsteemide turvalisusega seonduvaid aspekte vastavalt määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 13 sätetele;– nõukogu, mis vastutab ühismeetme 2004/552/ÜVJP[2] elluviimise eest;– liikmesriigid, tulevikus PRSi peamised tarbijad, kellele on suunatud käesolevas ettepanekus käsitletav otsus;– määrusega (EÜ) nr xxx/2010 loodud Euroopa GNSSi amet, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 683/2008 artiklile 16 ja kooskõlas komisjoni välja antud suunistega tagab ühelt poolt Euroopa satelliitraadionavigatsiooni süsteemide turvalisuse akrediteerimise ning teisalt Galileo turvakeskuse tegevuse. Eelkõige on turvakeskus ainus vahelüli nõukogu ning kõigi PRSi tarbijate ja kasutajate vahel ühismeetme 2004/552/ÜVJP raames toodud juhiste elluviimisel;– ettevõtted, mis töötavad välja või toodavad PRS-vastuvõtjaid ning peavad järgima Euroopa GNSSi ameti juures tegutseva turvalisuse akrediteerimise asutuse poolt kindlaks määratud akrediteerimisnõudeid.PRSi kasutamisega seonduvad turvanõuded seonduvad otseselt liidu ja liikmesriikide julgeolekuga. Seega on tegu strateegilise tähtsusega küsimusega, mis lisaks sellele puudutab liidu välispoliitikat. Sellest johtuvalt on hädavajalik luua raamistik kasutajate kontrolli süsteemile, mis on käesoleva ettepaneku peamine sisu.Antud raamistik hõlmab tehnilisi vahendeid, nagu näiteks krüptoloogilised võtmed, ent samuti institutsionaalseid vahendeid, nagu näiteks menetlused, mida rakendatakse turvalisuse akrediteerimiseks või mis tulenevad ühismeetmest 2004/552/ÜVJP kriisiolukorras. Seejuures tuleb arvestada asjaolu, et PRSil on potentsiaalselt suur hulk kasutajaid ning vastavalt kasutusvajadustele võivad nende nõuded süsteemile või selle usaldusväärsusele olla erinevad.On äärmiselt oluline, et kontrolliraamistik loodaks juba enne 2014. aastale määratud kasutamise algfaasi. See peab püsima kogu antud faasi kestel, see tähendab mitu aastakümmet, ja võimaldama ennekõike:– ennetada kriisiolukordi, mis tähendab, et erinevate avaliku ja erasektori osalejate vahel peavad olema pidevad ja institutsioonilised suhted, sh adekvaatne otsustamismenetlus;– kehtestada PRS-vastuvõtjatele ranged kasutusreeglid, seda eelkõige kasutajate tõhusa haldamise abil;– teostada põhjalikku järelevalvet PRS-vastuvõtjaid tootvate ettevõtete üle, seda ennekõike rangete tootmisreeglite kehtestamise kaudu.Antud eesmärkide saavutamiseks tuleb täpselt kindlaks määrata ja ametlikult kinnitada nõukogu, komisjoni, liikmesriikide ning kõige teiste avalikku ja erasektorisse kuuluvate osapoolte ülesanded. Samuti tuleb kindlaks määrata PRSi kasutustingimused juhul, kui tegu on rahvusvaheliste organisatsioonide või kolmandate riikidega, ning PRS-seadmete ekspordiks. Samuti on üks loodava raamistiku põhielemente erinevate kasutajagruppide haldus: eeskätt tuleb miinimumini viia ühe grupi võimalikust talitushäirest johtuv negatiivne mõju. Lõpuks tuleb ilmtingimata kindlaks määrata akrediteerimis-ja tootmisnormid PRS-vastuvõtjaid valmistavatele ettevõtetele ning tagada Euroopa Liidu kontroll nende üle. Tootjad peavad olema võimelised tootma mitte pelgalt kõrgendatud turvalisusega vastuvõtjaid, vaid looma süsteeme, mis teevad võimatuks seadme kopeerimise selle varguse või kaotamise korral.B. VALITUD LÄHENEMISVIIS JA ALTERNATIIVSED LAHENDUSEDPRSi juurdepääsu korraga seonduvaid küsimusi käsitleti põhjalikult julgeolekunõukogus, mis loodi nõukogu määruse (EÜ) nr 876/2002 artikliga 7[3] ja saadeti laiali määruse (EÜ) nr 683/2008 artikliga 23. Julgeolekunõukogu, mis loodi GALILEO süsteemi turvaküsimustega tegelemiseks, koosnes ühest esindajast igast Euroopa Liidu liikmesriigist ja ühest komisjoni esindajast. Nõukokku kuulusid need vähesed Euroopa Liidu eksperdid, kellel oli olemas vajalik kompetents GALILEO-taoliste äärmiselt keerukate süsteemide turvalisuse ja julgeoleku tagamiseks. See asendati komisjoni eksperdirühmaga[4].Julgeolekunõukogu raames korraldati 2006. ja 2007. aastal neli „PRSi seminari”, kuhu tuli iga kord kokku ligi kuuskümmend liikmesriikide eksperti. Neil toimunud põhjalikud arutelud tegelesid PRSi kasutamisega seonduvate turvaprobleemide kompleksiga, ennekõike süsteemi puudutavate tehniliste küsimustega ja omadustega, vajalike institutsiooniliste mehhanismidega ja nende loomise ajakavaga, PRSi kasutamisalaga jne.Seminaride käigus sai selgeks, et kõik osalejad on ühel nõul vajaduse suhtes luua kiiremas korras sobiv õiguslik raamistik, mis käsitleks PRSile juurdepääsu põhiprintsiipe, vajalike turvanõuete tehnilisi aspekte ja nende elluviimise erinevaid etappe. Eelnõu tekst tuginebki neil kohtumistel tehtud töö tulemustele. See annab käsitletule juriidilise vormi ning kohandab selle määrusega (EÜ) nr 683/2008 loodud satelliitraadionavigatsiooni programmide uut liiki juhtimisega.Ettepaneku peamisi osi kirjeldatakse allpooltoodud punktis 3. Need põhinevad veendumusel, mida jagavad kõik liikmesriigid, et juurdepääsuviisid PRSile peavad kõrge turvalisuse tagamiseks vastama minimaalsetele ning kõigile liikmesriikidele ühesugustele turva- ja autoriseerimisnõuetele. Tuleb toonitada, et tekstis ei käsitleta PRSi kasutusviise, mille üle otsustab iga liikmesriik iseseisvalt, vaid määratakse kindlaks ühiskriteeriumid, mille alusel PRSi tarbijatel on võimalik turvaliselt oma kasutajaid valida.Valitud lahendus tähendab, et otseselt infrastruktuuriga seotud tehnilised funktsioonid koondatakse Euroopa mastaabis Euroopa GNSSi ameti turvakeskuse alla, tarbijate ja kasutajate kontroll aga on riiklikul tasandil detsentraliseeritud, et arvestada kohalike oludega. Planeeritud õigusmehhanismid tagavad funktsioonide kahe tasandi omavahelise vastavuse ja otsustusprotsessi ühtlustamise, eelkõige tänu ühistele miinimumnõuetele, mida kõik osapooled täitma peavad.Äärmiselt oluline on toonitada fakti, et GSB raames ja „PRS seminaridel” tehtud eeltöö käigus arutati põhjalikult läbi kõik erinevad lahendusvariandid. Lõppkokkuvõttes valiti neist see, mis vastas maksimaalselt nii Euroopa Liidu kui liikmesriikide huvidele ning turvalisusele ja julgeolekule esitatavatele nõuetele. Seega jäeti kõrvale terve rida alternatiivvariante. Näiteks:– mitte midagi teha. See lahendus ei vasta nõukogu poolt 12. oktoobril 2006. aastal vastu võetud järeldustele, ent lisaks sellele tähendab see sisuliselt PRSi kasutamisest loobumist, mis omakorda on vastuolus määruse (EÜ) nr 683/2008 lisa sätetega. Ei komisjon, mis vastutab süsteemi turvalisuse eest, ega nõukogu, mille ülesandeks on ühismeetme 2004/552/ÜVJP elluviimine, ning lõpuks ja ennekõike liikmesriigid ei saa tõsiselt planeerida PRSi kasutamist ilma, et eelnevalt oleks kindlaks määratud seadusraamistik, mis tagab kõrgtasemel turvalisuse;– liikmesriigid ei rakenda kontrolli PRSi kasutajate üle. Ka see lahendus on vastuolus PRSi kasutamiseks vajaliku kõrge turvalisuse nõudega. Selle kõrvalejätmise põhjuseks on asjaolu, et tegu on tundliku küsimusega, mis mõjutab liikmesriikide ja Euroopa Liidu turbepoliitikat;– PRSi juurdepääsuviiside autoriseerimis-, akrediteerimis-ja kontrollistandardid ja kord, eelkõige vastuvõtjate toomist ja juurdepääsuvõtmete jagamist puudutav, on Euroopa Liidu tasemel täielikult tsentraliseeritud. See lahendus pidurdaks ühelt poolt PRSi kasutamisega seonduvate turgude arengut ja on teisalt vastuolus subsidiaarsuse põhimõttega. Liit ei oma hetkel sellise süsteemi haldamiseks vajalikku tehnilist kompetentsi, ehkki aja jooksul omandab ta Euroopa GNSSi ameti töö vahendusel vastavad akrediteerimisalased teadmised. Need teadmised, eriti kõik see, mis puudutab krüptoloogilisi elemente, on tänasel päeval koondunud väiksearvulisse liikmesriikide gruppi. Ka puuduvad liidul vahendid PRS-vastuvõtjate tootmise tsentraliseeritud halduseks ja kontrolliks; tegu on osaliselt industriaalse iseloomuga ülesandega, mille turvalisusega seonduvate aspektidega saavad tegeleda ainult liikmesriigid;– eelnevale lahendusele vastupidine: täielikult liikmesriikide tasandil detsentraliseeritud haldus. Ka see lahendus jäeti kõrvale, kuna sel juhul on äärmiselt keerukas määrata kõigile liikmesriikidele ühised miinimumnõuded ja lisaks sellele tagada neist nõuetest kinnipidamine ühesuguse rangusega kõigis liikmesriikides. Sellest johtuvalt on liidu institutsioonide kohustuseks määrata kindlaks ühised reeglid ja valvata nende täitmise järele.Valitud lahendus loob lõppkokkuvõttes süsteemi, milles on omavahel tasakaalus teatavate elementide haldus liidu tasandil, kui tsentraliseerimine on võimalik ja soovitav, ning teiste elementide detsentraliseeritud haldus juhtudel, kus infrastruktuur kuulub küll liidule, ent liikmesriigid on ilmselgelt parim variant selle elluviimiseks.C. MÕJU LIIKMESRIIKIDELE JA TEISTELE SIDUSRÜHMADELEEttepanekus käsitletav otsus võib mõjutada liikmesriike, Euroopa Liidu institutsioone, rahvusvahelisi organisatsioone, kolmandaid riike ja tööstusettevõtteid.Rääkides kõigepealt liikmesriikidest kui osapoolest, mida PRSi kasutamisega seonduv eelkõige puudutab ja huvitab, tuleb toonitada, et otsus puudutab ainult neid riike, mis soovivad PRSi kasutada, ning et sellel pole mitte mingisugust (sh eelarvelist) mõju neile, kes ei soovi seda kasutada. Liikmesriik, kes soovib PRSi kasutada, peab eelkõige nimetama PRSi eest vastutava asutuse, mis haldab konkreetse riigi kasutajaid, tegeleb vajadusel PRS-vastuvõtjate tootmisega ja viimasel juhul ka jälgib selle territooriumil toodetavate PRS-vastuvõtjate vastavust ühisnormidele. Olgu siinkohal mainitud, et PRSi eest vastutava asutuse ülesandeid võib täita riigis juba olemasolev instants.Selleks, et hinnata liikmesriikide vajadusi PRSi kasutamisel, saatis komisjon neile 2008. aastal vastava küsimustiku. Järgnevas kahes tabelis on ära toodud liikmesriikide vastused (mis pole nende jaoks mingil määral ametlikult siduvad); liikmesriigid, mida pole mainitud, ei vastanud küsimustikule:[pic][pic]Tuleb veel kord rõhutada, et ehkki PRSi võimalike kasutamise viiside üle otsustavad liikmesriigid iseseisvalt, on nende soove antud küsimuses võimalik rahuldada ainult sedavõrd, kuivõrd need ühtivad minimaalsete kohustuslike turvanõuetega. Liikmesriikide vajadusi, mis nende nõuetega ei ühti või mille korral on nende täitmisega raskusi, ei kata seega mitte PRS, vaid avatud teenus, mis võimaldab sellega samavõrdset täpsust.Euroopa Liidu asutuste suhtes kehtestatakse tekstiga samasugused kasutuspiirangud kui liikmesriikide suhtes. Ehkki ettepaneku koostamisele eelnenud kõneluste raames liikmesriikidega kokku lepitud põhiprintsiibid ei tee mitte mingisuguseid takistusi PRSi kasutamisele Euroopa tasandil, näevad need samas ette ühesugused juurdepääsuviisid kõigile kasutajatele. Liidu asutused, mida küsimus puudutab, see tähendab nõukogu, komisjon ja vajadusel liidu ametid peavad otsustama, kas nad soovivad PRSi kasutada ja millisel eesmärgil. Lisaks sellele on nõukogule ja Euroopa GNSSi järelevalveametile ühismeetme 2004/552/PESC raames nähtud ette eriline roll.PRSi kasutamisreeglid rahvusvahelistele organisatsioonidele ja kolmandatele riikidele johtuvad rahvusvahelistest lepetest, mille nad peavad Euroopa Liiduga eelnevalt sõlmima, kui nad antud teenust kasutada soovivad. Need on vähemalt sama ranged nagu liikmesriikidele kehtivad reeglid.Tulles lõpuks tööstusettevõtete juurde, tuleb eelkõige toonitada, et rangetest reeglitest johtuvad piirangud kehtivad ainult neile tootjatele, kes on omal vabal valikul otsustanud vastata pakkumiskutsele PRS-vastuvõtjate kavandamiseks või tootmiseks. Lisaks sellele on PRS uus ja pretsedenditu teenus ning selle juurutamise majanduslik mõju saab hoolimata turvakitsendustest olla ainult positiivne.Muuhulgas on ettevõtetega PRSi kasutamistingimuste suhtes korduvalt konsulteeritud, seda eeskätt teadusuuringute ja tehnoloogia arengu kuuenda raamprogrammi raames toimunud uuringu PACIFIC kaudu. Sellest selgub, et ettevõtted:– tunnustavad PRSi spetsiifilisi turvavajadusi;– toetavad PRSi laialdast kasutust turvalisust puudutavatel aladel, ennekõike julgeoleku ja politseitöö vallas;– rõhutavad kaitsepoliitika valdkonnas vajadust koostalituse järele sõjaväelise GPS-signaaliga;– toonitavad PRS-vastuvõtjate ja muude kõrgendatud turvalisusega sidevahendite kombineerimise kasulikkust politseitöö seisukohast;– peavad vajalikuks võimalust eksportida PRS-vastuvõtjaid kolmandatesse riikidesse, kellele antakse PRSi tarbija luba.Hoolimata sellest, et eelnõu tekst näeb ette kõrge turvalisuse garanteeriva range reeglistiku PRS-vastuvõtjate tootmisele ja nende kasutamisele erasektoris, puuduvad selles ettevõtete soovidega vastuolulised elemendid.D. TÕELISE KONSENSUSE OLEMASOLUNagu juba mainitud, on eelnõu tekst sündinud äärmiselt põhjaliku eeltöö tulemusena, milles osalesid 2006. ja 2007. aastal aktiivselt erinevad PRSist huvitatud osapooled ja ennekõike liikmesriigid, kellest saavad teenuse peamised tarbijad.Rohked arutelud, mis on alates 2007. aastast erinevates programmide ja süsteemide turvalisusega tegelevates asutustes toimunud, kinnitavad konsensust antud projekti erinevate lahenduste suhtes. Kõnealused liikmesriikide esindajatest koosnevad asutused on eelkõige Euroopa GNSS-süsteemide turvalisusega tegelev eksperdirühm ja selle initsiatiivil loodud spetsiaalne PRSi alatöörühm.Tuleb kindlasti rõhutada, et PRSi kasutamisega seonduvad küsimused puudutavad nende tundlikkust arvestades lisaks süsteemide turvalisusele ka liikmesriikide julgeolekut laias plaanis. Seega on nii poliitiliselt kui praktiliselt võimatu, et valitud lahendus ei pälviks liikmesriikide konsensust. Muuhulgas on ühehäälsuse reeglile allutatud ühismeetme 2004/552/ÜVJP rakendamine sätestatud eelnõu artikliga 11 kõigil neil juhtudel, kui ohtu võib sattuda Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide turvalisus.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGKomisjoni ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 172 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 156). Lisaks kujutab see enesest Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekut, kuna teksti adressaadid on ainult liikmesriigid.Selle peamised meetmed on järgmised:– PRSi juurdepääsuviiside põhimõtted, eelkõige säte, mille kohaselt nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel on piiramatu ja pidev juurdepääs PRSile ükskõik kus maailmas, Euroopa Liidu ametite, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide korral aga tuleb selleks sõlmida vastav lepe;– PRSi tarbijatel lasub kohustus määrata „PRSi eest vastutav asutus”, mis haldab ja kontrollib PRS-vastuvõtjate tootmist ning nende valdamist ja kasutamist, ning kindlaks määrata ühised miinimumnõuded, mida PRSi eest vastutavad asutused järgima peavad;– PRS-vastuvõtjate tootmistingimuste ja turvalisuse tagamise jälgimine;– sätted ekspordikontrolli, maailma erinevates paikades asuvate kontrolljaamade ja „teise samba“ raames ellu viidavate ühismeetmete kohta.Lõpuks, ehkki antud tekst võib mõjutada välispoliitikat ja liidu turvalisust, tuleb see ikkagi vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud korra kohaselt vastavalt Euroopa Kohtu praktikale ja täpsemalt otsusele 20. mai 2008. aasta kohtuasjas C-91/05 (Euroopa Ühenduste Komisjon vs Euroopa Liidu Nõukogu) „Kergrelvad”.4. MÕJU EELARVELEKomisjoni ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet; eelkõige ei tähenda see liidule uut poliitikat ning liidu erinevad sellega seonduvad kontrollorganid on juba muude õigusaktidega loodud.5. LISATEAVEPRS on teenus, mille teatavad kasutusviisid võivad olla poliitilises ja strateegilises plaanis äärmiselt tundlikud. Samas ei ole komisjoni ettepaneku eesmärgiks reglementeerida mitte PRSi võimalikke kasutusalasid, vaid juurdepääsu konkreetsele teenusele. Niisiis on selle iseloom eelkõige tehniline, mitte poliitiline.2010/0282 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb Galileo programmil põhineva satelliitraadionavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise kordaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 172,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[5],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[6],toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt,ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 (Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta)[7] lisas on sätestatud, et programmi Galileo spetsiifiliseks eesmärgiks on tagada, et süsteemi poolt edastatavaid signaale oleks võimalik kasutada ennekõike selleks, et garanteerida „avalik reguleeritud teenus” (edaspidi „PRS”), mis on mõeldud üksnes valitsuselt vastava loa saanud kasutajatele ning kasutamiseks eeskätt selliste tundlike rakenduste puhul, kui on oluline tagada katkematu teenus.2.  Oma 12. oktoobri 2006. aasta kohtumisel vastu võetud järeldustes esitas transpordinõukogu komisjonile palve jätkata aktiivselt PRSile juurdepääsupoliitika väljatöötamist, eelkõige selleks, et määrata kindlaks kord, mille alusel liikmesriigid oma kasutajagruppe korraldavad ja haldavad, ning esitada oma ettepanekud õigeaegselt nõukogule arutamiseks ja vastuvõtmiseks. Sama kohtumise järeldustes tuletas transpordinõukogu meelde, et PRSi kasutamine pole liikmesriikidele kohustuslik ning et kõik teenuse ekspluatatsioonikulud kannavad mittekaubanduslikel alusel kasutajad.3.  Nõukogu on korduvalt toonitanud, et Galileo programmil põhinev süsteem on tsiviilhalduses olev tsiviilsüsteem, see tähendab liidu institutsioonide kontrolli all tsiviilstandardite alusel tsiviilkasutuseks mõeldud süsteem.4.  Kõigist Euroopa satelliitraadionavigatsioonisüsteemide pakutavatest teenustest on PRS kõige kõrgema turvalisusega ja kõige tundlikum. See peab oma kasutajatele tagama katkematu teenuse ka kõige raskemates kriisiolukordades. Teenuse kasutamise reeglite rikkumise tagajärjed ei piirdu rikkumise toime pannud kasutajaga, vaid võivad mõjutada ka teisi kasutajaid. PRSi kasutamine ja haldamine apelleerivad seega liikmesriikide ühisvastutusele Euroopa Liidu ja nende eneste julgeoleku eest. Seega peab juurdepääs PRSile olema rangelt piiratud teatud kasutajate kategooriatega, mida pidevalt kontrollitakse.5.  Niisiis tuleb määrata kindlaks juurdepääsu korda PRSile ja selle haldamise reeglid, tuues eelkõige välja juurdepääsu põhiprintsiibid, erinevate haldus-ja kontrollorganite funktsioonid, vastuvõtjate tootmise ja turvalisusega seotud tingimused, ekspordikontrolli korraldus.6.  Mis puudutab PRSi juurdepääsuviise, siis johtuvalt antud teenuse sisust ja selle iseloomust on selle kasutajate ring rangelt piiratud nõukogu, komisjoni, liikmesriikide, Euroopa Liidu ametite ja rahvusvaheliste organisatsioonidega vastava loa olemasolul ning nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel on sellele nende oma äranägemise järgi piiramatu ja katkematu juurdepääs ükskõik kus maailmas. Lisaks sellele peab iga liikmesriik saama vabalt määrata PRSi volitatud kasutajad ja kasutuseesmärgid, sh selle kasutamine julgeolekuga seonduvatel eesmärkidel vastavalt minimaalsetele turvanõuetele.7.  Lisaks tuleb valitsustele kasutamiseks määratud ja kõrgendatud turvalisusega Euroopa päritolu satelliitraadionavigatsioonitehnoloogia edendamiseks maailma mastaabis näha ette tingimused, mille täitmisel on teatavatel kolmandatel riikidel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel võimalus PRSi kasutada, pidades seejuures silmas, et esmatähtis on kõigi turvanõuete täitmine.8.  Üldises plaanis peavad liit ja liikmesriigid tegema kõik enesest oleneva, et tagada Galileo programmil põhineva süsteemi ning PRS-tehnoloogia ja seadmestiku julgeolek ja turvalisus, vältimaks PRSi kaudu edastatavate signaalide kasutamist selleks volitamata füüsiliste või juriidiliste isikute poolt ning PRSi kasutamist nende suhtes vaenulike kavatsustega.9.  Järelikult on oluline, et liikmesriigid kehtestaksid eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesolevast otsusest johtuvate kohustuste rikkumise korral, ning kontrolliksid nende rakendamist. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.10.  Haldus-ja kontrollorganite suhtes ilmneb, et lahendus, mille kohaselt iga tarbija peab määrama PRSi eest vastutava asutuse oma kasutajate haldamiseks ja kontrolliks, on optimaalne PRSi kasutamise tõhusa halduse tagamise seisukohast, kuna see hõlbustab suhteid erinevate turvalisuse eest vastutavate üksuste vahel ja tagab kasutajate, eriti kohalike kasutajate pideva kontrolli vastavalt ühistele miinimumnõuetele. Tuleb toonitada, et PRSi eest vastutav asutus ei pea olema ilmtingimata seotud ühe konkreetse liikmesriigiga ja et mitu tarbijat võivad nimetada ühe PRSi eest vastutava asutuse.11.  Lisaks on määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 16 punkti a alapunkti ii) kohaselt üks turvakeskuse ülesandeid tagada tehniline liides erinevate PRSi turvalisuse eest vastutavate osapoolte vahel.12.  Oma osa PRSi halduses on ka nõukogul: ühelt poolt vastavalt nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeetmele 2004/552/ÜVJP Euroopa satelliit-raadionavigatsioonisüsteemi toimimise aspektide kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu julgeolekut[8], teisalt kiites heaks rahvusvahelised lepped, mille alusel kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele antakse luba PRSi kasutamiseks.13.  Vastuvõtjate tootmise ja turvalisusega saab turvakaalutlustel tegeleda ainult liikmesriik, kes PRSi kasutab või PRSi kasutava liikmesriigi territooriumil asutatud ettevõtted. Lisaks peab vastuvõtjaid tootev üksus olema eelnevalt saanud spetsiaalse loa määrusega (EÜ) nr xxx/2010[9] loodud Euroopa GNSSi ametilt ja kohustuma järgima antud asutuse juurde loodud akrediteerimisameti kindlaks määratud reegleid. PRSi eest vastutavate asutuste ülesandeks on teostada alalist kontrolli ühelt poolt akrediteerimisasutuse sätestatavatest akrediteerimisnormidest ja teiselt poolt ühiste miinimumreeglite dikteeritavatest tehnilistest nõuetest kinnipidamise üle.14.  Ekspordikontroll: PRS-süsteemi kasutamisega seonduva seadmestiku või tehnoloogia eksport Euroopa Liidust peab piirduma ainult kolmandate riikidega, kellel on liiduga sõlmitud rahvusvahelise leppe alusel spetsiaalne luba PRSi kasutamiseks.15.  Komisjonile tuleks anda volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, et ühelt poolt saaks määrata kindlaks PRSi puudutava salastatud informatsiooni kaitse reeglid, ning teiselt poolt saaks muuta ühiseid miinimumnõudeid.16.  Arvestades seda, et käesoleva otsuse eesmärki, see tähendab kindlaks määrata kord, mille alusel liikmesriigid, nõukogu, komisjon, liidu ametid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad PRSi kasutada, ei ole liikmesriikide tasandil võimalik täielikult saavutada ning see oleks tegevuse ulatuslikkuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Lisaks ei lähe kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1EesmärkKäesoleva otsusega määratakse kindlaks kord, mille alusel liikmesriigid, nõukogu, komisjon, liidu ametid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad kasutada avalikku reguleeritud teenust (edaspidi „PRS”), mida pakub ülemaailmne satelliitraadionavigatsioonisüsteem (GNSS), milles aluseks on Galileo programm.Artikkel 2PRSi kasutamise üldpõhimõtted17.  PRSi tarbijad on nõukogu, komisjon ja liikmesriigid, samuti liidu ametid, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, kellel on selleks vastav luba.18.  Nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel on piiramatu ja pidev juurdepääs PRSile ükskõik kus maailmas.19.  Nõukogu, komisjon ja iga liikmesriik peavad ise otsustama, kas nad kasutavad PRSi.20.  PRSi kasutajad on füüsilised või juriidilised isikud, kellel on PRSi tarbija spetsiaalne luba PRS-vastuvõtja valdamiseks või kasutamiseks.21.  Nõukogu ja komisjon otsustavad, milline kategooria nende ametnikest saab loa PRS-vastuvõtjat kooskõlas artikli 6 lõikes 6 mainitud ühiste miinimumnõuetega vallata või kasutada. PRSi kasutav liikmesriik otsustab vabalt oma territooriumil resideerivate füüsiliste isikute ja seal asutatud juriidiliste isikute üle, kellele antakse luba PRS-vastuvõtjat vallata või kasutada, samuti selle kasutuseesmärkide üle kooskõlas artiklis 6 lõikes 6 mainitud tehniliste nõuetega. Kasutamine võib hõlmata kasutamist julgeolekuga seotud eesmärkidel.22.  Liidu amet saab PRSi kasutada ainult komisjoni ja konkreetse ameti vahel sõlmitud halduslepingu raames ja selles sätestatud korras.23.  Kolmandad riigid või rahvusvahelised organisatsioonid saavad PRSi kasutada ainult juhul, kui täidetud on mõlemad järgnevad tingimused:24.  liidu ja kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel on olemas julgeolekukokkulepe;25.  liidu ja kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel on olemas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetluse kohaselt sõlmitud kokkulepe, mis määrab kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni jaoks ära PRSi kasutamise tingimused ja korra.Artikkel 3Süsteemi toimimisega seotud juurdepääsulubaIlma et see piiraks artikli 2 kohaldamist ja selleks, et tagada süsteemi tõrgeteta töö, on PRS-tehnoloogiale juurdepääsuks ja PRS-vastuvõtjate valdamiseks või kasutamiseks kooskõlas komisjoni poolt kindlaks määratud spetsiifiliste turvareeglitega luba ka:-  komisjonil, võimaldamaks tal toimida Galileo programmi haldajana;-  Galileo programmil põhineva süsteemi käitajatel rangelt ainult selleks, et pidada kinni tehnilistest näitajatest, millega nad peavad kooskõlas olema;-  Euroopa GNSSi ametil talle usaldatud ülesannete täitmiseks;-  Euroopa Kosmoseagentuuril, rangelt ainult teadusuuringute, arendustegevuse ja infrastruktuuri laiendamise eesmärgil.Artikkel 4Salastatud teabe kaitse26.  Liikmesriigid tagavad PRSi puudutava salastatud teabe kaitse.27.  Vastavalt artiklitele 12, 13 ja 14 määrab komisjon delegeeritud õigusaktidega kindlaks PRSi puudutava salastatud teabe kaitse eeskirjad, ennekõike selle, mis puudutab juriidilise või füüsilise isiku vajadust omada juurdepääsu salastatud teabele teatavate ametikohuste või ülesannete täimiseks. Iga liikmesriik teavitab komisjoni erimeetmetest, mida ta käesoleva lõike sätete teostamiseks rakendab.28.  Kui selgub, et PRSi puudutavat informatsiooni on avaldatud kolmandatele isikutele, kellel puudub volitus selle teadmiseks, algatab komisjon juurdluse, informeerib nõukogu ja parlamenti uurimise tulemustest ja rakendab vajalikke meetmeid lubamatu teabelevituse tagajärgede kõrvaldamiseks.Artikkel 5KaristusedLiikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse käesoleva otsuse kohaselt vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise korral. Karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.Artikkel 6PRSi eest vastutav asutus29.  Kõik PRSi tarbijad, kes PRSi kasutavad, määravad üksuse, mida nimetatakse PRSi eest vastutavaks asutuseks. Mitu PRSi kasutajat võivad nimetada ühe ühise PRSi eest vastutava asutuse.30.  Liikmesriigi poolt nimetatud PRSi eest vastutava asutuse ülesandeks on hallata ja kontrollida PRS-vastuvõtjate tootmist, valdamist ja kasutamist oma territooriumil resideerivate füüsiliste isikute ja seal asutatud juriidiliste isikute poolt.31.  Nõukogu, komisjoni, liidu ameti või rahvusvahelise organisatsiooni ülesandeks on hallata ja kontrollida PRS-vastuvõtjate valdamist ja kasutamist nende institutsioonide, ametite ja organisatsioonide töötajate poolt.32.  Kuna Euroopa GNSSi amet on määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 16 punkti a alapunktis ii osutatud turvakeskuse (edaspidi „turvakeskus”) kasutaja, võib PRSi tarbija nimetada selle PRSi eest vastutavaks asutuseks.33.  PRSi eest vastutav asutus koondab oma valitsusalas olevad PRS-vastuvõtjate valdajad ja kasutajad kategooriatesse. PRSi eest vastutav asutus määrab kindlaks iga kasutajate kategooria õigused PRSi kasutamiseks.34.  PRSi eest vastutavad asutused kohustuvad PRS-vastuvõtjate valdajate, kasutajate ja tootjate haldusel ja kontrollimisel järgima ühiseid miinimumnõudeid. Ühised miinimumnõuded on ära toodud lisas. Vastavalt artiklitele 12, 13 ja 14 võib komisjon delegeeritud õigusaktidega muuta nimetatud lisa täies ulatuses või osaliselt, et võtta arvesse programmi arengut, eelkõige tehnilisel tasandil, ning turvalisuse edendamise vajadust.35.  Komisjon kontrollib liikmesriikide ja Euroopa GNSSi ameti kaasabil, et PRSi eest vastutavad asutused peavad ühistest miinimumnõuetest kinni ning viivad läbi auditeid või inspekteerimisi.36.  Kui PRSi eest vastutav asutus ühiseid miinimumnõudeid eirab, võib komisjon nõuda, et antud asutus kasutaks Euroopa GNSSi tehnilisi vahendeid.Artikkel 7Turvakeskuse rollTurvakeskus tagab tehnilise liidese PRSi eest vastutavate asutuste, ühismeetme 2004/552/ÜVJP raames tegutseva nõukogu ja juhtimiskeskuste vahel. Ta teavitab komisjoni mistahes sündmusest, mis võib PRSi tõrgeteta tööd mõjutada.Artikkel 8Vastuvõtjate ja turvamoodulite tootmine ja turvalisus37.  Iga liikmesriik, kes PRSi kasutab, võib vastuvõtjate ja turvamoodulite tootmisega tegeleda kas ise või usaldada selle oma territooriumil asutatud ettevõtete hoolde. Nõukogu või komisjon võivad vastuvõtjate ja turvamoodulite tootmise usaldada kas PRSi kasutava liikmesriigi või selle liikmesriigi territooriumil asutatud ettevõtete hoolde.38.  Esimeses lõikes nimetatud asutused, mille ülesandeks on PRS-vastuvõtjate ja nende juurde kuuluvate turvamoodulite tootmine, tohivad antud seadmeid valmistada neile selleks Euroopa GNSSi ameti juures tegutseva raadionavigatsioonisüsteemide turvalisuse akrediteerimise asutuse poolt antud loa olemasolul. Seadmestiku tootmisload on tähtajalised ja uuendatavad.39.  Esimeses lõikes nimetatud asutused, mille ülesandeks on PRS-vastuvõtjate ja nende juurde kuuluvate turvamoodulite tootmine, peavad vastama korraga Euroopa GNSSi ameti juures tegutseva raadionavigatsioonisüsteemide turvalisuse akrediteerimise asutuse poolt kindlaks määratud reeglitele, sealhulgas eelkõige turvamoodulite topelthindamise põhimõttele, ja artikli 6 lõikes 6 osutatud ühistele miinimumnõuetele niivõrd, kuivõrd viimased nende tegevust puudutavad.40.  Oma pädevuse raames kontrollivad PRSi eest vastutavad asutused kinnipidamist lõigus 3 sätestatud reeglitest ja nõuetest.41.  Raadionavigatsioonisüsteemide turvalisuse akrediteerimise asutus võib mistahes hetkel võtta esimeses lõikes nimetatud üksuselt loa, mis on antud talle PRS-vastuvõtjate ja nende juurde kuuluvate turvamoodulite tootmiseks, kui ilmneb, et lõikes 3 sätestatud meetmeid ei ole rakendatud.Artikkel 9EkspordikontrollPRSi kasutamisega seonduva seadmestiku või tehnoloogia eksport liidust sõltumata sellest, kas antud seadmestik või tehnoloogia kuuluvad nimekirja, mis on esitatud nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks)[10] I lisas, on lubatud ainult artikli 2 lõikes 7 mainitud kokkulepete raames või artiklis 10 mainitud vahejaamade hoolduse ja töö tagamiseks vajalikul moel.Artikkel 10PRS-seadmestikuga vahejaamadKolmandat riiki, mille territooriumil asub Galileo programmil põhinevasse süsteemi kuuluv PRS-seadmestikuga vahejaam, ei loeta pelgalt sellest tulenevalt PRSi tarbijaks. Komisjon lepib kolmanda riigiga kokku PRS-seadmestikuga vahejaama hooldamise ja ekspluatatsiooni üksikasjad.Artikkel 11Ühismeetme 2004/552/ÜVJP rakendamineKõigil juhtudel, kui käesoleva otsuse rakendamine võib ohustada liidu või liikmesriikide julgeolekut, kohaldatakse ühismeetmes 2004/552/ÜVJP sätestatud menetlust.Artikkel 12Delegeeritud volituste rakendamine42.  Komisjonile antakse määramata ajaks volitused võtta vastu artiklites 4 ja 6 osutatud delegeeritud õigusakte.43.  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.44.  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 13 ja 14 sätestatud tingimusi.Artikkel 13Delegeerimise tagasivõtmine45.  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.46.  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mis võidakse tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.47.  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 14Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine48.  Euroopa Parlament või nõukogu võivad kahe kuu jooksul alates teatamiskuupäevast esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.49.  Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval. Delegeeritud õigusakt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.50.  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusaktile vastuväite, siis õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.Artikkel 15JõustumineKäesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 16AdressaadidKäesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaLisaÜhised miinimumnõuded, mida PRSi eest vastutavad asutused kohustuvad järgima PRS-vastuvõtjate valdajate, kasutajate ja tootjate haldamisel ja kontrollimisel.51.  Kõigil PRSi eest vastutavatel asutustel on toimimisstruktuur, mida nimetatakse platvormi kontaktpunktiks (POCP) ja millel on alaline side turvakeskusega.52.  Kõik PRSi eest vastutavad asutused täidavad oma pädevusse kuuluvas valdkonnas järgmisi ülesandeid:53.  PRSi kasutajate halduse kõik tehnilised ja operatiivsed aspektid, eelkõige arvepidamine PRS-vastuvõtjate turvamoodulite üle;54.  krüptoloogiliste võtmete haldus, eelkõige nende tellimine ja tarnimine;55.  PRSi toimimist mõjutavate elektromagnethäirete seire ja haldus;56.  mis tahes PRSi turvalisust mõjutava faktori haldus;57.  häälepõhine ja krüpteeritud andmevahetus eelkõige kasutajate ja turvakeskusega;58.  PRSi kasutajate kasutajaliidese haldus.59.  Kõik PRSi eest vastutavad asutused töötavad välja üksikasjalised töömeetodid, mis tagavad käesoleva otsuse rakendamise, eriti kõik eri kasutajakategooriatega seonduva.60.  Kõik PRSi eest vastutavad asutused rakendavad meetmeid, mis võimaldavad tuvastada, lokaliseerida, vähendada või neutraliseerida kõik elektromagnethäired, eriti summutamisest või peibutamisest tulenev, mida võib lugeda süsteemi või selle teenuste suhtes ohtlikuks.61.  Kõik PRSi eest vastutavad asutused hoiavad turvakeskust alaliselt kursis tema haldusalas olevate kasutajakategooriatega ning sellega, milline turvamoodul millise kategooriaga seotud on.62.  Kuna PRSi turvalisust mõjutav tahtmatu vahejuhtum nagu näiteks vastuvõtja vargus või kaotamine on esmajärgulise tähtsusega, rakendavad kõik PRSi eest vastutavad asutused meetmeid taoliste vahejuhtumite tuvastamiseks, nende kõrvaldamiseks ja sellest turvakeskuse teavitamiseks.63.  PRSi eest vastutavad asutused hindavad nende missiooni täitmisega seonduvaid riske ja rakendavad sellest johtuvalt vajalikke parandus- ja ennetusmeetmeid.64.  Seoses PRS-vastuvõtjate või turvamoodulite tootmisega lähtuvad PRSi eest vastutavad asutused järgmistes dokumentides esitatud tehnilistest nõuetest ja üksikasjalikest eeskirjadest:65.  nõuded PRS-vastuvõtja turvalisuse suhtes (SSRS-PRS) ;66.  nõuded PRS-vastuvõtjate omavaheliste ühenduste turvalisuse suhtes (SSRS-PRS) ;67.  PRS-vastuvõtjate töökontseptsioon (Conops-PRS) ;68.  kõrgendatud turvalisusega PRS-vastuvõtjate töö kord (Secops-PRS) ;69.  PRS turvamooduli kaitseprofiil (PP-PRS-SM).70.  PRSi eest vastutav asutus tohib turvamooduli tarkvara ja elektronlülitusi muuta ainult juhul, kui tal on selleks eelnevalt turvakeskuse luba.[1] ELT L 196, 24.7.2008, lk 1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta.[2] ELT L 246, 20.7.2004, lk. 30. Nõukogu ühismeede 2004/552/ÜVJP, 12. juuli 2004, Euroopa satelliit-raadionavigatsioonisüsteemi toimimise aspektide kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu julgeolekut.[3] EÜT L 138, 21.5.2002, lk.1. Nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002, 21. mai 2002, millega luuakse ühisettevõte Galileo.[4] ELT L 101, 21.4.2009, lk. 22. Euroopa Komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsus, millega luuakse Euroopa GNSSi süsteemide julgeoleku eksperdirühm.[5] ELT C , lk. .[6] ELT C , lk. .[7] ELT L 196, 24.7.2008, lk. 1.[8] ELT L 246, 20.7.2004, lk. 30.[9] ELT L xxx aa.bb.2010, lk tt.[10] ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0754

Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb õie värvi jaoks geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) turuleviimist vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ  /* KOM/2008/0754 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 18.11.2008KOM(2008) 754 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb õie värvi jaoks geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. 2006. aasta oktoobris said Madalmaade ametiasutused direktiivi 2001/18/EÜ artikli 13 kohaselt Florigene Ltd-lt (Melbourne, Austraalia) taotluse geneetiliselt muundatud nelgi ( Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) turuleviimiseks.2. Kõnealune taotlus hõlmab nelgi Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12, importi, levitamist ja jaemüüki sarnaselt muude nelgisortidega.3. Madalmaade pädev asutus koostas komisjonile direktiivi 2001/18/EÜ artikli 14 alusel hindamisaruande, milles leiti, et geneetiliselt muundatud nelk ( Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) tuleks impordiks, levitamiseks ja jaemüügiks sarnaselt muude nelgisortidega turule viia.4. Komisjon edastas hindamisaruande kõigile teistele liikmesriikidele, kellest mõned esitasid toodete turuleviimise kohta vastuväiteid seoses seirekava, allergeensuse, mürgisuse ja toote tuvastamisega ning jäid nende juurde.5. Arvestades kõnealuseid vastuväiteid, konsulteeriti Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA), kes edastas 2008. aasta märtsis oma arvamuse, milles jõudis esitatud tõendusmaterjali põhjal järeldusele, et tõenäoliselt ei ole geneetiliselt muundatud nelgi ( Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) lõikelillede kavandatud kaunistuslik kasutusviis kahjulik ei inimeste ega loomade tervisele ega keskkonnale. Samuti leidis EFSA, et taotleja esitatud seirekava on kooskõlas nelgi kavandatud kasutusega.6. Sellest tulenevalt peab komisjon tegema direktiivi 2001/18/EÜ artikli 18 kohaselt ja direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras otsuse, kohaldades otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7 ning võttes arvesse kõnealuse otsuse artiklit 8.7. Võetavate meetmete eelnõu esitati kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 2 direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 kohaselt moodustatud komiteele arvamuse avaldamiseks.8. Komitee, kellega konsulteeriti 15. septembril 2008, ei ole arvamust edastanud, mistõttu peab komisjon kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 4 esitama nõukogule viivitamata ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitama sellest Euroopa Parlamenti. Euroopa Parlament võib vajalikuks pidada seisukoha võtmist kooskõlas eespool nimetatud otsuse artikliga 8.9. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 6 on ette nähtud, et nõukogu võib sellist seisukohta arvesse võttes teha ettepaneku kohta otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega kolme kuu jooksul vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõikele 2. Kui nõukogu on kõnealuse kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega väljendanud, et ta on ettepaneku vastu, peab komisjon selle uuesti läbi vaatama. Kui nõukogu ei ole kõnealuse tähtaja möödumisel kavandatud rakendusakti vastu võtnud ega oma vastuseisu väljendanud, peab kavandatud rakendusakti vastu võtma komisjon.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb õie värvi jaoks geneetiliselt muundatud nelgi ( Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta),[1] eriti selle artikli 18 lõike 1 esimest lõiku,olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiga,ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt tohib geneetiliselt muundatud organismi või geneetiliselt muundatud organismide kombinatsiooni sisaldavat või nendest koosnevat toodet turule viia ainult siis, kui see liikmesriigi pädev asutus, kellele esitati taotlus kõnealuse toote turuleviimiseks, annab selleks kirjaliku nõusoleku kõnealuses direktiivis sätestatud korras.(2) 2007. aasta märtsis esitas Florigene Ltd (Melbourne, Austraalia) Madalmaade pädevale asutusele taotluse geneetiliselt muundatud nelgi ( Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) turuleviimiseks.(3) Kõnealune teatis hõlmab nelgi Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12, importi, levitamist ja jaemüüki sarnaselt muude nelgisortidega.(4) Madalmaade pädev asutus koostas direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 14 sätestatud korras hindamisaruande, mis esitati komisjonile ja teiste liikmesriikide pädevatele asutustele. Kõnealuses hindamisaruandes tõdeti, et ei ole ilmnenud põhjuseid, miks keelata kaunistuslikul eesmärgil kasutatava geneetiliselt muundatud nelgi ( Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) lõikelillede turuleviimist, kui eritingimused on täidetud.(5) Teiste liikmesriikide pädevad asutused esitasid toote turuleviimisele vastuväiteid.(6) Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „EFSA”) jõudis esitatud tõendusmaterjali põhjal oma 12. märtsi 2008. aasta arvamuses (avaldatud 26. märtsil 2008)[2] järeldusele, et tõenäoliselt ei ole geneetiliselt muundatud nelgi ( Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) lõikelillede kavandatud kaunistuslik kasutusviis kahjulik ei inimeste ega loomade tervisele ega keskkonnale. Samuti leidis EFSA, et taotleja esitatud seirekava on kooskõlas nelgi kavandatud kasutusega.(7) Kogu taotluse, taotleja esitatud lisateabe, liikmesriikide esitatud eriomaste vastuväidete ja EFSA arvamuse kontrollimine ei ole andnud põhjust arvata, et geneetiliselt muundatud nelgi ( Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) lõikelillede turuleviimine võiks kavandatud kaunistusliku kasutusviisi raames inimeste või loomade tervist või keskkonda kahjustada.(8) Geneetiliselt muundatud nelgile ( Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) on määratud kordumatu tunnus, et kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ,[3] ning komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[4].(9) Euroopa Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole kavandatud kasutusviiside jaoks vaja kehtestada eritingimusi toote käitlemiseks või pakendamiseks ning teatavate ökosüsteemide, keskkondade või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.(10) Kavandatud märgistusel (tooteetiketil või saatedokumendis) peab ettevõtjate ja lõppkasutajate teavitamiseks olema märgitud, et Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12, lõikelilli ei tohi kasutada toidu või söödana ega viljeluseks.(11) 2008. aasta jaanuaris kontrollis, testis ja valideeris laborisiseselt määruse (EÜ) nr 1829/2003[5] kohaselt loodud ühenduse tugilabor direktiivi 2001/18/EÜ III B lisa D osa punktis 12 nõutud avastamismeetodi kirjelduse nelgi Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12, kohta.(12) Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 NõusolekMadalmaade pädev asutus annab kooskõlas käesoleva otsusega kirjaliku nõusoleku Florigene Ltd (Melbourne, Austraalia) (viide C/NL/06/01) teatatud ja artiklis 2 määratletud toote turuleviimiseks.Nõusolekus täpsustakse kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikli 19 lõikega 3 selgesõnaliselt nõusoleku tingimused, mis on sätestatud artiklites 3 ja 4.Artikkel 2 Toode1. Geneetiliselt muundatud organismid, mida tootena turule viiakse (edaspidi „toode”), on muudetud õievärvusega nelgi ( Dianthus caryophyllus L.) lõikelilled, mis on saadud Dianthus caryophyllus L. rakukultuurist ja mida on muudetud Agrobacterium tumefaciens ’i tüve AGL0 abil, kasutades vektorit pCGP1991 ning mille tulemusel on saadud liin 123.8.12.Toode sisaldab järgmist DNAd kolmes kassetis:a) 1. kassett:petuunia dfr -geen Petunia X Hybrida ’st, mis kodeerib dihüdroflavonool-4-reduktaasi (DFR), üht peamist ensüümi antotsüaniini biosünteesi rajal. Dfr -geeni kontrollib selle oma promootor ja terminaator.b) 2. kassett:promootor lõvilõua halkooni süntaasi kodeerivast geenist, petuunia flavonoid-3'5'-hüdroksülaasi ( F3'5'H ) cDNA, üks peamine ensüüm antotsüaniini biosünteesi rajal, ja terminaator petuunia fosfolipiidi ülekandevalgu homoloogi kodeerivast geenist.Dfr - ja f3’5’h -geeni üheaegne ekspresseerimine nelgis annab tulemuseks flavonoidide muudetud sünteesi õites ja sellele järgneva sinise pigmendi delfinidiini moodustumise.c) 3. kassett:lillkapsa mosaiikviiruse 35S promootor, petuunia klorofülliga a/b seonduvat valku 5 kodeerivale geenile vastava cDNA mittekodeeriv ala, SuRB ( als ) geen, mis kodeerib mutantset atsetolaktaasi süntaasi (ALS) valku, mis annab sulfonüüluurea taluvuse ja mida saadakse Nicotiana tabacum ’ist, ja selle terminaator.Kõnealust geeni kasutati in vitro valikus.2. Nõusolek hõlmab geneetiliselt muundatud nelgi ( Dianthus caryophyllus L., liin 123.8.12) vegetatiivsel paljundamisel saadud järglasi.Artikkel 3 Turuleviimise tingimusedToodet võib kasutada üksnes kaunistuslikul eesmärgil ning viljelus ei ole lubatud. Toodet võib turule viia järgmistel tingimustel:(a) nõusoleku kehtivusaeg on kümme aastat, alates nõusoleku andmise kuupäevast;(b) toote kordumatu tunnus on FLO-4Ø689-6;(c) ilma et see piiraks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 25 kohaldamist, on toote avastamise ja kindlaksmääramise metoodika, sealhulgas katseandmed metoodika eripära näitamiseks ühenduse tugilabori laborisisese kinnituse kohaselt üldsusele kättesaadavad veebisaidil http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu;(d) ilma et see piiraks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 25 kohaldamist, teeb nõusoleku saanud isik vastava taotluse korral liikmesriikide pädevatele asutustele ja järelevalvetalitustele ning ühenduse kontroll-laboritele kättesaadavaks toote positiivsed ja negatiivsed kontrollproovid või geneetilise materjali või etalonained;(e) tooteetiketil või saatedokumendis peavad olema sõnad „See toode on geneetiliselt muundatud organism” või „See toode on geneetiliselt muundatud nelk” ning sõnad „mitte kasutada inimtoiduks või loomasöödaks ega viljeluseks”.Artikkel 4 Seire1. Nõusoleku saanud isik tagab kogu nõusoleku kehtivusaja jooksul, et taotluses sisalduv seirekava, mis koosneb üldisest jälgimiskavast ja mille alusel kontrollitakse artikli 2 lõikes 1 osutatud toote käitlemisest või kasutamisest tulenevat kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, võetakse kasutusele ja rakendatakse.2. Nõusoleku valdaja teavitab käitlejaid ja kasutajaid vahetult toote ohutusest ja üldistest omadustest ning seiretingimustest, sealhulgas tahtmatu viljeluse korral võetavatest asjakohastest korraldusmeetmetest.3. Nõusoleku valdaja esitab komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele iga-aastaseid aruandeid seiretegevuse tulemuste kohta. Esimene aastaaruanne esitatakse aasta pärast lõpliku nõusoleku saamist.4. Ilma et see piiraks direktiivi 2001/18/EÜ artikli 20 kohaldamist, vaatab nõusoleku valdaja vajaduse korral ning komisjoni ja algse taotluse saanud liikmesriigi pädeva asutuse nõusolekul ja/või algse taotluse saanud liikmesriigi pädev asutus komisjoni nõusolekul taotluses esitatud seirekava seiretegevuse tulemusi silmas pidades üle. Ettepanekud läbivaadatud seirekava kohta tuleb esitada liikmesriikide pädevatele asutustele.5. Nõusoleku valdaja peab suutma esitada komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele tõendeid selle kohta, et:a) teatises sisalduvas seirekavas täpsustatud olemasolevad seirevõrgud, sealhulgas riigi botaanilised vaatlusvõrgustikud ja taimekaitsetalitused, koguvad toodete seire seisukohast olulist teavet ningb) punktis a osutatud olemasolevad seirevõrgud on leppinud kokku, et edastavad kõnealuse teabe nõusoleku valdajale enne, kui seirearuanded lõike 3 kohaselt komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele esitatakse.Artikkel 5 AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).[2] The EFSA Journal (2008) 662, 1–21, „Geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni arvamus komisjoni taotluse kohta, milles käsitletakse Florigene taotlust õie värvi jaoks geneetiliselt muundatud nelgi Moonacqua 123.8.12 kaunistuslikul eesmärgil kasutatavate lõikelillede turuleviimiseks direktiivi 2001/18/EÜ C osa kohaselt”.[3] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[4] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5–10.[5] ELT L 268, 18.10.2003, lk.1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 99).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.6.2017
            COM(2017) 263 final
            2017/0108(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kehtestatakse lihtsustatud menetlus liidu seisukohtade võtmiseks rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogus

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               2005. aasta rahvusvahelist oliiviõli- ja lauaoliivilepingut,
                  1
                mis kaotas kehtivuse 31. detsembril 2014, pikendati 31. detsembrini 2015. Lepingu artikli 47 lõike 3 kohaselt kehtib see kuni uue lepingu jõustumiseni.

               19. novembril 2013 andis nõukogu komisjonile läbirääkimisvolitused, millega lubatakse tal alustada liidu nimel läbirääkimisi uue rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu sõlmimiseks.

               2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli ja lauaoliivilepingu jätkulepingu läbirääkimistega seotud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konverentsi raames, mis toimus 5.–9. oktoobril 2015 Genfis Palais des Nationsis, koostasid 24 ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi liikmesriiki ning kaks valitsustevahelist organisatsiooni uue lepingu teksti.

               Lepingu tekst, mida arutati nõukogu põhitarbeainete töörühmaga konsulteerides, on kooskõlas nõukogus vastuvõetud läbirääkimisjuhistega.

               Vastavalt nõukogu 10. oktoobri 2016. aasta otsusele (EL) 2016/1892
                  2
                allkirjastati 28. novembril 2016 liidu nimel 2015. aasta rahvusvaheline oliiviõli- ja lauaoliivileping ÜRO peakorteris New Yorgis, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               Uue lepingu ajutine kohaldamine algas 1. jaanuaril 2017 vastavalt selle artikli 31 lõikele 2 ning see on heaks kiidetud nõukogu otsusega [2017/...]
                  3
               .

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelise lepingu alusel loodud organites, kui neil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Lepinguga luuakse otsuseid vastu võetav organ „liikmete nõukogu“, mis kasutab kõiki kättesaadavad õigusi ja täidab kõiki vajalikke ülesandeid, mis on vajalikud kõnealuse lepingu eesmärkide täitmiseks. Selleks, et lihtsustada liikmete nõukogu poolt lepingus tehtavate muudatuste vastuvõtmist, tuleks kehtestada nii liidu seisukohti käsitlevad üldpõhimõtted kui ka lihtsustatud sisemenetlus liidu seisukoha võtmiseks liikmete nõukogu juures, mis on seotud teatavate õiguslike toimega otsustega, mida ei ole võimalik lepingu institutsioonilise raamistikuga muuta.

               2.ETTEPANEK

               Eespool esitatut arvesse võttes teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu näeks ette lihtsustatud menetluse, mis võimaldaks komisjonil täpsustada liikmete nõukogu juures liidu nimel teatavate seisukohtade võtmist, mis on seotud teatavate õiguslike toimega otsustega, mida ei ole võimalik lepingu institutsioonilise raamistikuga muuta. Tingimused ja menetlus, mida komisjonil tuleb järgida, on ette nähtud lisas. Liidu õigusliku toimega seisukohad, mis on seotud liikmete nõukoguga, ja mille puhul ei kohaldata lisaga ette nähtud lihtsustatud menetlust, kehtestab Euroopa Liidu Nõukogu.

               3.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta eelarvet.

               2017/0108 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kehtestatakse lihtsustatud menetlus liidu seisukohtade võtmiseks rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogus

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. novembril 2013 andis nõukogu komisjonile volituse alustada liidu nimel läbirääkimisi uue rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu sõlmimiseks
                  4
               .

               (2)Uue rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu teksti võtsid 2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli ja lauaoliivilepingu jätkulepingu läbirääkimistega seotud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konverentsi raames 9. oktoobril 2015 vastu 24 ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi liikmesriiki ning kaks valitsustevahelist organisatsiooni.

               (3)Vastavalt nõukogu 10. oktoobri 2016. aasta otsusele (EL) 2016/1892
                  5
                allkirjastati 28. novembril 2016 liidu nimel 2015. aasta rahvusvaheline oliiviõli- ja lauaoliivileping (edaspidi „leping“) ÜRO peakorteris New Yorgis, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (4)Kõnealuse lepingu ajutine kohaldamine algas 1. jaanuaril 2017 vastavalt selle artikli 31 lõikele 2 ning see on heaks kiidetud nõukogu otsusega (EL) [2017/...]
                  6
               .

               (5)Selleks, et lihtsustada rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogu (edaspidi „liikmete nõukogu“) poolt lepingus tehtavate muudatuste vastuvõtmist ja tagada lepingu tõhus toimimine, tuleks kehtestada nii liidu seisukohti käsitlevad üldpõhimõtted kui ka lihtsustatud sisemenetlus liidu seisukoha võtmiseks liikmete nõukogu juures, mis on seotud teatavate õiguslike toimega otsustega, mida ei ole võimalik lepingu institutsioonilise raamistikuga muuta.

               (6)Liikmesriikide eksperditeadmiste kasutamiseks ja võimalikult suure koostöö tagamiseks liikmete nõukogu otsuste ja liidu eeskirjade vahel, mis võetakse vastu liikmete nõukogu otsuste põhjal delegeeritud aktidega, peaksid liikmesriikide esindajad abistama komisjoni ning neid tuleks teavitada komisjoni poolt liidu nimel võetavatest seisukohtadest viimaste ettevalmistamise alguses. Oliiviõli või lauaoliivide rahvusvahelise kaubanduse standardite puhul ja rahvusvahelise kvaliteedigarantii märgise puhul, millega tagatakse rahvusvahelise oliivinõukogu rahvusvaheliste normide järgimine, on asjakohane ette näha, et kui aluslepingu artikli 238 lõike 3 punkti a teises lõigus sätestatud piirangu kohaselt blokeerivale vähemusele vastav teatav arv liikmesriike on komisjoni poolt täpsustatud seisukoha vastu, ei saa lihtsustatud menetlus jõustuda. Sellisel juhul peaks komisjon esitama nõukogule otsuse ettepaneku vastavalt aluslepingu artikli 218 lõikele 9,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kui lepingu kohast liikmete nõukogu kutsutakse üles võtma vastu otsuseid lisa A osa punktides 2 ja 3 loetletud küsimustes, võetakse liidu seisukoht vastavalt lisa A osa üldpõhimõtetele ja seda täpsustab komisjon vastavalt lisa B osas sätestatud tingimustele ja menetlusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2026.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 302, 19.11.2005, lk 47.

                     (2)
                  Nõukogu 10. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1892 2015. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 193, 28.10.2016, lk 2).

                     (3)
                  Nõukogu […] otsus […/2017] 2015. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu sõlmimise kohta [ELT...].

                     (4)
                  COM(2013) 646 (final), 19.9.2013.

                     (5)
                  Nõukogu 10. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1892 2015. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 293, 28.10.2016, lk 2).

                     (6)
                  Nõukogu […] otsus (EL) […/2017] 2015. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu sõlmimise kohta [ELT...].

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.6.2017
            COM(2017) 263 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:
            Nõukogu otsus, millega kehtestatakse lihtsustatud menetlus liidu seisukohtade võtmiseks rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogus

               LISA

               A. Artiklis 1 osutatud üldpõhimõtted liidu seisukoha võtmisel liikmete nõukogu otsuste eelnõude puhul.

               1.
                     Liikmete nõukogu otsuste eelnõude puhul, millele on osutatud punktides 2 ja 3, peaks liidu seisukoht olema sõnastatud selliselt, et kõnealused otsused:

               a)
                     oleksid liidu huvides;

               b)
                     täidaksid liidu kaubanduspoliitika raames seatud eesmärke;

               c)
                     ei oleks vastuolus liidu ja rahvusvahelise õigusega ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013,
                  1
                ilma et see piiraks komisjoni õigust kohandada liidu eeskirju delegeeritud õigusaktiga liikmete nõukogu poolt vastuvõetud muudatuste kohta.

               2.Kui liikmete nõukogu otsuste eelnõudes käsitletakse punktis 2.1 loetletud küsimusi, võetakse liidu seisukoht vastavalt punktile 2.2.

               2.1. Asjaomased küsimused:

               a)
                     liikmete rahvusvahelise kaubanduse suhtes kohaldatavate kvaliteedi- ja puhtusekriteeriumide standardite kindlaksmääramine vastavalt lepingu artikli 20 lõikele 3;

               b)
                     rahvusvahelise kvaliteedigarantii märgise kasutamine, millega tagatakse rahvusvahelise oliivinõukogu rahvusvaheliste normide järgimine, vastavalt lepingu artiklile 21.

               2.2. Liidu seisukoht:

               a)
                     muuta liikmete siseriiklikke õigusakte ning rahvusvahelisi eeskirju seoses oliivitoodete füüsikalis-keemiliste ja organoleptiliste omadustega paremaks ja ühtsemaks, võttes arvesse tootjate, kauplejate ja tarbijate huvisid;

               b)
                     kajastada oliivisektori tehnilisi arenguid ja teadusuuringuid, et täiustada keemilise analüüsi ja organoleptilise hindamise meetodeid;

               c)
                     aidata kaasa oliivitoodete kvaliteedi parandamisele;

               d)
                     vältida takistusi innovatsioonile;

               e)
                     arvestada kõigi liikmete ühiste huvidega.

               3.Kui liikmete nõukogu otsuste eelnõudes käsitletakse punktis 3.1 loetletud küsimusi, võetakse liidu seisukoht vastavalt punktile 3.2.

               3.1. Asjaomased küsimused:

               a)
                     rahvusvahelise oliivinõukogu toimimiseks vajalike eeskirjade vastuvõtmine või muutmine, nagu on kavandatud lepingu artikli 7 lõike 1 punkti c alapunktides i, ii ja iii, artikli 13 lõikes 4 ja artiklis 21;

               b)
                     hääletuse korra ja esindatusõiguse kohaldamine liikmetele, kes ei ole tasunud osamakset vastavalt lepingu artikli 10 lõikele 5, ning iga makse tasumata jätmise korral vajalikuks peetavate otsuste vastuvõtmine vastavalt lepingu artikli 16 lõigetele 6 ja 8;

               c)
                     tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste lahendamine, nagu on ette nähtud lepingu artiklis 26;

               d)
                     uue liikme ühinemisega seotud tingimuste määratlemine, nagu on kavandatud lepingu artikli 29 lõikes 1,

               3.2. Liidu seisukoht:

               a)
                     arvestada oliivitooteturu üleilmastumisega ja püüda organisatsiooni suurendada uute liikmete liitumise kaudu nii pakkumise kui nõudluse valdkonnas.

               b)
                     eelistada rahvusvahelisi tegevusi, mis hõlmavad ühiseid põhihuvisid nagu rahvusvaheline turustusnorm ning ühised kontrollimeetodid kvaliteedi parandamiseks ja tagamiseks;

               c)
                     säilitada selge otsustusprotsess, mis vastab organisatsiooni vajadustele ja eesmärkidele, arvestades kõigi liikmete huvidega;

               d)
                     tagada korralduslike aspektide jätkuv parandamine;

               e)
                     osaleda organisatsioonistruktuuri loomisel, mis aitab kaasa lepingu eesmärkide täitmisele;

               f)
                     seista hea range ja tõhusa eelarve- ja finantskontrolli eest, tagada liidu ja organisatsiooni finantshuvide kaitse ning suurendada finantsläbipaistvust.

               B. Liikmete nõukogu juures liidu seisukoha täpsustamisega seotud lihtsustatud sisemenetlus.

               Enne liidu seisukoha kaitsmist rahvusvahelise oliivinõukogu liikmete nõukogu juures täpsustab komisjon kõnealust seisukohta ja teavitab sellest liikmesriikide esindajaid asjakohase ajavahemiku jooksul.

               Kui A osa punktis 2 nimetatud otsuste puhul on aluslepingu artikli 238 lõike 3 punkti a teise lõiguga kehtestatud piirangu kohaselt blokeerivale vähemusele vastav teatav arv liikmesriike komisjoni poolt täpsustatud seisukoha vastu, esitab komisjon nõukogule otsuse ettepaneku vastavalt aluslepingu artikli 218 lõikele 9.

                     (1)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.4.2016
            COM(2016) 185 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF”) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus”).

               2.Prantsusmaa esitas 19. novembril 2015 taotluse EGF/2015/010 FR/ MoryGlobal, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega
                  2
                Prantsusmaa ettevõtja MoryGlobal SAS juures.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2015/010 FR/MoryGlobal

                        Liikmesriik

                        Prantsusmaa

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Koondamised toimusid üle kogu Prantsusmaa territooriumi paiknevas 54 tehases

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        19. november 2015

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        1. detsember 2015

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        3. detsember 2015

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        14. jaanuar 2016

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        7. aprill 2016

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        MoryGlobal SAS

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Rev 2 osa)
                           4

                        Osa 49 (maismaaveondus ja torutransport) ning

                        Osa 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad)

                        Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv

                        0

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        27. aprill 2015 – 27. august 2015

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        2 093

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        39

                        Koondamisi kokku (a + b):

                        2 132

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        2 132

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        2 132

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        8 528 000

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        50 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        8 578 000

                        EGFi toetus eurodes (60 %)

                        5 146 800

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse EGF/2015/010 FR/MoryGlobal 19. novembril 2015, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas 1. detsembril 2015, et on taotluse kätte saanud, ja palus 3. detsembril 2015 (st kahe nädala jooksul taotluse esitamise kuupäevast), et Prantsusmaa ametiasutused esitaksid lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 7. aprillil 2016.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja MoryGlobal SAS koondas 2 132 töötajat. Kõnealune ettevõtja tegutses peamiselt majandussektoris, mille tegevusalad on liigitatud NACE Revision 2 osa 49 (maismaaveondus ja torutransport) ning samuti NACE Revision 2 osa 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad) alla. MoryGlobal SASi juures läbiviidud koondamised leidsid aset üle kogu Prantsusmaa mandriosa territooriumi. Kohad, kus koondati kõige rohkem inimesi, asuvad järgmistes NUTS 2. tasandi piirkondades:

                        NUTS 2. tasandi piirkonnad

                        Töötajad

                        %

                        Prantsusmaa keskosa (FR24)

                        336

                        16

                        Ile-de-France (FR10)

                        242

                        11

                        Rhône-Alpes (FR71)

                        199

                        9

                        Pays-de-la-Loire (FR51)

                        178

                        8

                        Lorraine (FR41)

                        146

                        7

                        Alsace (FR42)

                        140

                        7

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 27. aprillist 2015 kuni 27. augustini 2015. Vaatlusperioodil koondas ettevõtja MoryGlobal SAS 2 039 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Kõik vaatlusperioodil toimunud koondamised arvestati kuupäevast, mil ettevõtja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 39 töötajat. Kõik need töötajad koondati pärast vaatlusperioodi lõppu ja saab esitada selge põhjusliku seose sündmusega, mis põhjustas töökohtade koondamise asjaomasel vaatlusperioodil.

               10.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 2 132.

               Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga

               11.Tõendamaks seost koondamiste ning määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisi vahel, selgitas Prantsusmaa, et ettevõtja MoryGlobal SAS on tegev kullerteenuste, kaubaveo ja kauba kättetoimetamise, kauba ladustamise ja asjaomaste vahendite rendi valdkonnas ning osutab asjaomaseid teenuseid nii Prantsusmaal kui ka välismaal.

               12.Üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel vähenes aastatel 2007–2012 üle 3,5-tonniste veokitega toimuv kaubavedu ELis 13,7 % ja Prantsusmaal 21 % (Eurostat). Kaubaveo vähenemise põhjustas tootmise üldine vähenemine Euroopas ning maanteetranspordi sektor Euroopas ei ole siiani toibunud 2009. aastal alanud majanduskriisist põhjustatud majandustegevuse olulise vähenemise tagajärgedest. 2014. aastal oli kaubavedude maht maanteel võrreldes kriisieelse tegevuse mahuga üle 10 % väiksem.

               13.Kaubaveo mahtude vähenedes puhkes sektoris hinnasõda, olukorra muutis keerukamaks mitmesuguste kulude (kütus, palgad, materjalid) järkjärguline suurenemine, ning tulemuseks oligi sektori tegevusnäitajate pidev halvenemine ja ridamisi tagasilööke pärast 2007. aastat.

               14.Järgnes autoveosektori pankrotilaine, mis Prantsusmaa keskpanga hinnangu kohaselt suurendas pankrottide arvu 35 % aastas, kui võrrelda 2013. aastat ja 2007. aastat.

               15.Praeguseks on maismaaveonduse ja torutranspordi sektorilt EGFile laekunud kolm taotlust: käesolev taotlus, taotlus EGF/2014/017 FR/ Mory-Ducros
                  6
                ja taotlus EGF/2011/001 AT/ Nieder- und Oberoesterreich
                  7
               , kõigi nende taotluste esitamise on tinginud üleilmne finants- ja majanduskriis.

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               16.Koondamisi põhjustanud sündmusteks on ettevõtja pankrot ja tegevuse lõpetamine.

               17.Ettevõtja MoryGlobal SAS probleemid said alguse aastatel 2012–2013. Sel ajal oli ettevõtja nimeks Mory-Ducros SAS. 2013. aasta novembris kuulutas Mory-Ducros SAS end maksejõuetuks ja alustas likvideerimismenetlust. Kuid ostuhuviliste puudusel ja Prantsusmaa ametiasutuste nõudmisel esitas üks Mory-Ducros SAS aktsionäridest, Arcole Industrie ettevõtja MoryGlobal nimel ettevõtjale Mory-Ducros ülevõtupakkumise, uus ettevõtja loodi eesmärgiga võtta üle osa Mory-Ducros’ äritegevusest ja töötajatest (2 192 töötajat 4 911-st)
                  8
               .

               18.Oma loomisest saadik seisis ettevõtja MoryGlobal silmitsi probleemidega nagu näiteks sõnumivahetusturu olukorra jätkuv halvenemine koos maanteevedude mahu vähenemisega (2014. aastal 3 % ja 5 %). See tõi kaasa pideva hinnasurve ja sotsiaalse olukorra keerukuse. Probleemide tagajärjeks oli 27,1 miljoni euro suurune kahjum 2014. aasta veebruarist septembrini koos veelgi suurema kahjumi (43 miljonit eurot) prognoosiga 2014. aasta lõpuks ning ettevõtja pankrot ja ettevõtte lõplik sulgemine.

               19.10. novembril 2014 alustas Bobigny kaubanduskohus võlausaldajatega läbirääkimisi vastastikuse kokkuleppe saavutamiseks. 2015. aasta jaanuari lõpus oli MoryGlobal olukorras, kus maksed lõpetati. Ettevõtja vajas 8,5 miljonit eurot ja tema käibevarast ei piisanud lühiajaliste kohustuste katmiseks, eelkõige alltöövõtjatele maksmiseks, ilma milleta ettevõtja tegevus enam võimalik ei olnud. Seega esitas MoryGlobal 10. veebruaril 2015 Bobigny kaubanduskohtule maksete peatamise avalduse ja kohus algatas vastava menetluse. Kuna ettevõtja ei suutnud toime tulla palkade täies ulatuses maksmisega, esitati 17. märtsil 2015 likvideerimise taotlus. Bobigny kaubanduskohus otsustas alustada kohtuliku likvideerimismenetlusega, kusjuures ettevõtja tegevus pidi jätkuma kuni 30. aprillini 2015, kuna seda oli vaja kollektiivse koondamismenetluse huvides.

               20.Praegune taotlus on teistkordne taotlus, et toetada Mory-Ducros’ töötajaid,
                  9
                kes said tööd ettevõtja MoryGlobal juures.

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               21.Koondamised toimusid Prantsusmaa mandriosa 22 maakonnas. Koondamised avaldavad piirkondade majandusele kahjulikku mõju eelkõige seetõttu, et samades piirkondades on siiani probleeme aasta varem ettevõtja Mory-Ducros’ poolt koondatud töötajatega. Sellele lisandub suurenenud tööpuudus kogu Prantsusmaa mandriosas (2015. aastal oli töötuse määr 3 protsendipunkti võrra kõrgem kui 2008. aastal, mil algas finants- ja majanduskriis). Peale selle on mõnes asjaomases piirkonnas riigi keskmisest kõrgem tööpuuduse määr (näiteks Nord-Pas de Calais-Picardie töötuse määr on 2,5 ja Provence-Alpes-Côte d’Azuri töötuse määr 1,5 protsendipunkti võrra keskmisest kõrgem)
                  10
               .

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ning kavandatavad meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               22.Eeldatakse, et meetmetega pakutavast tegevusest võtavad osa kõik koondatud töötajad (2 132). Eeldatavad osalejad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv

                        Sugu:

                        Mehed:

                        1 740

                        (81,6 %)

                        Naised:

                        392

                        (18,4 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        2 046

                        (96,0 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud

                        86

                        (4,0 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        2

                        (0,1 %)

                        25–29aastased:

                        453

                        (21,2 %)

                        30–54aastased:

                        1 268

                        (59,5 %)

                        55–64aastased:

                        408

                        (19,1 %)

                        üle 64 aasta vanused:

                        1

                        (0,0 %)

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               23.EGFi kaasfinantseeritavad individuaalsed teenused, mida koondatud töötajatele osutatakse, seisnevad koondatud töötajate nõustamises ja juhendamises tipptasemel konsultantide poolt (Dispositif d'Accompagnement Renforce).

               24.Need teenused lisanduvad sotsiaalmeetmete kava ja asjaomaste töölepingute (contrat de sécurisation professionnelle, CSP) alusel pakutavatele teenustele. Ettevõtja Mory-Global ja AGS
                  11
                koostasid sotsiaalmeetmete kava ehk palgagarantiiskeemi, mille alusel pakutakse koondatud töötajatele mitmesuguseid meetmeid, sealhulgas koolitust, psühholoogilist tuge, ettevõtluse alustamise toetust, transpordi- ja majutuskulude hüvitisi koolitusel osalejatele või seoses tööotsimisega, samuti antakse tööotsingu toetust. Töölepinguga (lepingu tüüp CSP) on ette nähtud mitmesugused aktiveerimismeetmed (peamiselt koolitused), mida rahastab Prantsuse riik ja millega aidatakse tööd leida.

               25.Kolme valituks osutunud lepingulise teenuseosutaja (BPI, Sodie ja AFPA Transitions) ülesanne on toetada ja juhendada koondatud töötajaid ning aidata neil leida lahendusi, mis võimaldaksid neil jääda tööturule ja leida uus töökoht. Samad lepingulised teenuseosutajad on juba osutanud individuaalseid teenuseid Mory-Ducros’ poolt 2014. aastal koondatud töötajatele.

               26.Eelarvest lähtuvalt on töötajate nõustamiseks ja juhendamiseks kavandatud individuaalsed teenused jagatud kolme alarühma: kollektiivsed ja individuaalsed teabetunnid, töökoha vahetus ja toetus uue töökohta leidmisel.

               27.Lepingutingimuste kohaselt peavad kõnealuste teenuste osutajad a) leidma iga töötaja jaoks just talle sobivad karjäärivõimalused ja b) tagama piisava arvu tööpakkumisi ning c) pakkuma võimalusi saada konsultatsiooni üldekspertidelt ja/või ettevõtte loomisele spetsialiseerunud ekspertidelt, kellel on väga head teadmised piirkonna tööjõuturu kohta ning kes on valmis nõu andma.

               28.Nad peavad korraldama koolitusi üldoskuste arendamiseks (nt CV koostamine, tööintervjuuks valmistumine, tööotsimisoskuste arendamine ja ettevõtte asutamine), interneti kasutamise koolitusi, töömesse ja kohtumisi tööandjate või sektori esindajatega ning koolitusettevõtetega.

               29.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               30.Prantsusmaa ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               31.Hinnanguline kogukulu on 8 578 000 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust 8 528 000 euro suuruses summas ning ettevalmistuste, juhtimise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 50 000 eurot.

               32.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 5 146 800 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Kollektiivsed ja individuaalsed teabetunnid (Information collective e individuelle des salariés)

                        2 132

                        800

                        1 705 600

                        Töökoha vahetamisel: registreerimine, oskuste hindamine, erialavaliku projekt (Transition professionnelle: adhésion, bilan, project)

                        2 132

                        1 800

                        3 837 600

                        Uue töökohta leidmise toetus (Phase accompagnement et reclassement)

                        2 132

                        1 400

                        2 984 800

                        Kokku (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        8 528 000

                        (100 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        0

                        (0,00 %)

                        EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed:

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0

                        2. Haldamine

                        –

                        0

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        0

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        50 000

                        Kokku (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        50 000

                        (0,58 %)

                        Kogumaksumus (a + b + c):

                        –

                        8 578 000

                        EGFi toetus (60 % kogumaksumusest):

                        –

                        5 146 800

               33.Tabelis esitatud meetmete kulud ei ole seotud EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste meetmetega (st meetmed, millega seotud kulud ei tohi ületada 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest).

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               34.Prantsusmaa ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 23. aprillil 2015. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFi rahalist toetust alates 23. aprillist 2015 kuni 19. novembrini 2017.

               35.Prantsusmaa ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. septembril 2015. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulud on seetõttu EGFi toetuse saamiseks kõlblikud alates 1. septembrist 2015 kuni 19. maini 2018.

               Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               36.Riikliku eel- või kaasrahastamise vahendid saadakse töö-, tööhõive-, kutseharidus- ja sotsiaaldialoogi ministeeriumi eelarvest, selleks kasutatakse majandusliku olukorra muutumise ja tööhõivearenguga seonduvate meetmete eelarverida.

               37.Prantsusmaa on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               38.Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi koostamisel konsulteeriti sihtrühma kuuluvate toetusesaajate esindajate ja sotsiaalpartneritega. Ajavahemikus 7.–17. aprill 2015 toimusid mitmed kohtumised. Kohtumistel arutati kogu meetmepaketti, millest EGFist rahastatavad meetmed (Dispositif d'Accompagnement Renforcé) moodustavad ühe osa.

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               39.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Prantsusmaa on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab töö-, tööhõive-, kutseharidus- ja sotsiaaldialoogi ministeeriumi alla kuuluv DGEFP (Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle), täpsemalt selle osakond Fonds national de l'emploi (DGEFP – FNE). Makseid teeb DGEFP osakond MAFI (Affaires financières, DGEFP – MAFI). Sertifitseerimist viib läbi ASP (Agence de services et de paiement).

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               40.Prantsusmaa on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               41.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  12
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               42.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 5 146 800 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               43.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  13
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               44.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 5 146 800 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               45.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Prantsusmaa taotlus – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  14
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  15
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  16
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Prantsusmaa esitas 19. novembril 2015 taotluse EGF/2015/010 FR/ MoryGlobal, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Prantsusmaa ettevõtja MoryGlobal SAS juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Prantsusmaa ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 5 146 800 eurot.

               (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2016. majandusaasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 5 146 800 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]*.

                  17Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)
                  COM(2015) 68.

                     (7)
                  KOM(2011) 579.

                     (8)
                  Allikas: Bobigny kaubanduskohtu otsus ettevõtja MoryGlobal kohtuliku likvideerimise kohta (protokoll nr 2015L01449).

                     (9)
                  Taotlus EGF/2014/017 FR/ Mory-Ducros (COM(2015) 68), mille alusel said toetust 2014. aastal ettevõtja Mory-Ducros’ juurest koondatud töötajad.

                     (10)
                  Allikas: INSEE (

                     http://www.insee.fr/fr/themes/tableau.asp?reg_id=99&ref_id=TCRD_025

                  )

                     (11)
                  Lühend AGS tähendab „Association pour la gestion du régime de garantie des créances des Salariés” (töötajate nõuete garantiiskeemi haldamise ühing).

                     (12)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (13)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (14)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (15)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (16)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (17)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.