				|

		52011PC0607

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2006 /* KOM/2011/0607 lõplik - 2011/0268 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Nii EL kui ka liikmesriigid peavad võitlema
tööpuuduse ja vaesuse jätkuvalt kõrge määraga. Praegu on tööta peaaegu
23 miljonit inimest ja arvutuste kohaselt elab 113 miljonit inimest
vaesuse või tõrjutuse ohus. Sotsiaal- ja tööhõiveprobleemid valmistavad Euroopa
kodanikele kõige suuremat muret ning just selles valdkonnas oodatakse ELilt
aktiivsemat sekkumist. Lisaks seisavad ELi ees veel järgmised probleemid:
oskuste madal tase, aktiivse tööturupoliitika ja haridussüsteemi kehvad
tulemused, marginaalsete rühmade sotsiaalne tõrjutus ja tööjõu vähene liikuvus.
Vajadus on nii poliitiliste algatuste kui ka konkreetsete tugimeetmete järele.
Mitutki nimetatud probleemi on teravdanud
finants- ja majanduskriis, demograafia- ja rändetrendid ning tehnika kiire
areng. Kui neid ei suudeta lahendada, osutuvad need märkimisväärseks
takistuseks sotsiaalsele sidususele ja konkurentsivõimele. Seepärast peavad
majanduskasvu suurendavad investeeringud taristu, piirkondliku konkurentsivõime
ja äritegevuse edendamisse käima koos jätkusuutlikku töökohtade loomist
toetavate meetmetega, mis on seotud tööturupoliitika, hariduse, koolituse,
sotsiaalse kaasatuse, töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemisvõime ning
haldussuutlikkusega.
Euroopa Sotsiaalfond (edaspidi „sotsiaalfond”
või ESF) toetab poliitikat ja prioriteete, mille eesmärk on teha edusamme
täieliku tööhõive saavutamisel, töö kvaliteedi ja produktiivsuse parandamisel,
töötajate geograafilise ja tööalase liikuvuse suurendamisel ELis, haridus- ja
koolitussüsteemi parandamisel ning sotsiaalse kaasatuse edendamisel, et seeläbi
suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.
Arvestades, et sotsiaalfond peaks olema
täielikult kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga ja selle peamiste
eesmärkidega, peaks ta toetama liikmesriikide aluslepingu artikli 121 ja
artikli 148 lõike 4 põhjal vastuvõetud koondsuuniste ja riiklikke
reformikavasid käsitlevate soovituste kohast poliitikat. Väikseima võimaliku
osa ja miinimumsummade kehtestamisega Sotsiaalfondi kui ühe struktuurifondi
jaoks tagatakse, et ELi prioriteedid kajastuvad piisavalt otse Euroopa
kodanikele suunatud investeeringute mahus.
Sotsiaalfond annab hindamatu panuse ka
muudesse Euroopa 2020. aasta strateegia olulistesse prioriteetidesse, näiteks
aitab ta suurendada meie investeeringuid teadustegevusse ja innovatsiooni,
parandada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kättesaadavust ja kasutatavust,
suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet, toetada
üleminekut vähese CO2-heitega majandusele, kaitsta keskkonda ja
edendada ressursside säästvat kasutamist. Sotsiaalfond tegutseb sünergias
sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni uue integreeritud programmiga. Koos
moodustavad nad tööhõive ja sotsiaalse kaasamise laialulatusliku Euroopa
algatuse.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Käesoleva ettepaneku tegemisel võeti arvesse
majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda
eduaruande[1]
avalike konsultatsioonide tulemusi, ELi eelarve läbivaatamist[2] ja
ettepanekuid mitmeaastase finantsraamistiku kohta[3].
Avalik konsultatsioon viienda
ühtekuuluvusaruande järelduste kohta toimus 12. novembrist 2010 kuni 31.
jaanuarini 2011 ja päädis ühtekuuluvusfoorumiga. Kokku saadi 444 märkust.
Vastajate hulgas oli nii liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke ametivõime,
sotsiaalpartnereid, Euroopa ideed edendavaid organisatsioone ja kodanikke kui
ka muid sidusrühmi. Konsultatsiooni käigus esitati ühtekuuluvuspoliitika
tuleviku kohta mitmeid küsimusi. Kokkuvõte konsultatsiooni tulemustest avaldati
13. mail 2011[4].
Lisaks korraldati erikonverentse ja –seminare,
mis keskendusid konkreetselt sotsiaalfondi tulevikule. Juunis 2010 kohtusid
konverentsil „Sotsiaalfond ja Euroopa 2020” enam kui 450 riigiasutuste,
sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kõrgetasemelist esindajat nii EList ja
liikmesriikidest kui ka kolmandatest riikidest. Ühtlasi toimus 2010. aasta
detsembris valitsusväliste organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite seminar,
millel käsitleti sotsiaalfondi tulevikku.
Lisaks võttis Euroopa Parlament 7. oktoobril
2010 vastu resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika ja sotsiaalfondi tuleviku kohta[5]. Samuti
küsis Euroopa Komisjon ettevalmistavaid arvamusi Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt[6] ja
Regioonide Komiteelt[7]
ning sai need arvamused.
Eksperdiarvamusi esitasid Euroopa
Sotsiaalfondi tulevikuga tegelev sotsiaalfondi komitee ajutine töörühm,
liikmesriikide esindajate mitteametlik eksperdirühm ja sotsiaalpartnerid.
Ajutine töörühm kogunes 2009. aasta detsembri ja 2011. aasta märtsi vahelisel
ajal seitse korda. Lisaks loodi liikmesriikide esindajatest koosnev töörühm, et
pidada aru ühiste näitajate üle. Töörühm kohtus neli korda ja pani aluse
kavandatavatele näitajatele. Sotsiaalfondi komitee avaldas arvamust ESFi
tuleviku kohta 3. juunil 2010 ja 10. märtsil 2011 toimunud koosolekutel.
Konkreetseid seisukohti väljendasid ka tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee
(vastavalt 2011. aasta jaanuaris ja märtsis).
Lähteandmetena kasutati 2000.–2006. aasta
programmide järelhindamise ja mitmesuguste uuringute tulemusi. Kolmest
mõjuhindamisest koosneva paketi raames on tehtud mõjuhinnang ka konkreetselt
sotsiaalfondi määruse kohta (teised kaks mõjuhindamist käsitlesid Euroopa
Regionaalarengu Fondi (ERDF) ja Ühtekuuluvusfondi määrust ning sotsiaalfondi,
ERDFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavat üldmäärust).
Sotsiaalfondi määruse mõju hindamine käsitles
peamiselt õigusakti reguleerimisala ja üht konkreetset lihtsustamisega seotud
aspekti. Samuti arutleti selles komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja
sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi käsutuses olevate rahastamisvahendite,
nagu Euroopa Sotsiaalfondi, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi,
programmi „PROGRESS”, EURESe ja programmi „PROGRESS” uue mikrokrediidirahastu,
omavahelisi seoseid ja vastastikust täiendavust.
Sotsiaalfondi rolli toetatakse laialdaselt.
Sotsiaalfondi nähakse Euroopa mõõtmega lisaväärtuse andjana, kes võimaldab
liikmesriikidel ja piirkondadel lahendada Euroopale olulisi küsimusi Euroopa
rahastamise toel. Fondi peetakse Euroopa kodanike ees seisvate põhiprobleemide
lahendamise oluliseks vahendiks ja samuti leitakse, et see aitab liikuda
Euroopa 2020. aasta strateegias seatud eesmärkide suunas. Keskendumist põhiprobleemidele
ja nõukogu soovitustele nähakse toetuse tulemuslikkuse olulise eeltingimusena.
Oluliseks valdkonnaks, millega tuleks tegeleda, peetakse ka toetuse saamise
keerukuse ja toetustega seotud auditikoormuse vähendamist eelkõige väiksemate
toetusesaajate puhul.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Euroopa Sotsiaalfond loodi Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 162. Ühtekuuluvuse edendamiseks mõeldud ELi
rahastuse läbivaatamise ajastus on seotud komisjoni tööprogrammis sisalduva uue
mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga.
Käesolev määruseettepanek põhineb ELi
toimimise lepingu artiklil 164. Nõukogu määrusega (EL) nr [...] on kehtestatud
struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi tegevusraamistik ning ühtlasi on selles
konkreetsemalt sätestatud programmitöö, seire ja hindamise ning juhtimise ja
kontrollimise temaatilised eesmärgid, põhimõtted ja eeskirjad.
Nimetatud üldises raamistikus määratleb
käesolev ettepanek Euroopa Sotsiaalfondi ülesanded ja tegevusulatuse ning
sellega seotud investeerimisprioriteedid temaatiliste eesmärkide saavutamiseks;
samuti sisaldab see konkreetseid sätteid sotsiaalfondi kaasrahastatavate
rakenduskavade ja toetuskõlblike kulude kohta.
Sotsiaalfondi tegutsemisele annab raamid ELi
toimimise lepingu artikkel 174, mille kohaselt töötab Euroopa Liit välja ja
rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse
tugevdamiseks ning edendab igakülgset harmoonilist arengut eri regioonide
arengutaseme ühtlustamise ja mahajäämuse vähendamisega kõige ebasoodsamates
piirkondades.
Nagu rõhutati ELi eelarve läbivaatamisel,
„tuleks ELi eelarvet kasutada selleks, et rahastada ELi avalikke hüvesid ning
meetmeid, mida liikmesriigid ja piirkonnad ei saa ise rahastada või mille puhul
ELi eelarvest rahastamine saab kindlustada paremad tulemused”[8]. Käesolev
ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, sest sotsiaalfondi ülesanded
on sätestatud aluslepingus ning poliitika rakendamine on vastavuses ühise
juhtimise põhimõttega ja juhindub liikmesriikide ja piirkondade institutsioonilisest
pädevusest.
4.           MÕJU EELARVELE
Komisjoni mitmeaastase finantsraamistiku
ettepanek sisaldab 376 miljardit eurot ühtekuuluvuspoliitika jaoks aastatel
2014–2020.
 2014.–2020. aastaks kavandatav eelarve || Miljardit eurot || Millest sotsiaalfondile vähemalt || Tulemuseks saadav minimaalne sotsiaalfondile ettenähtud summa miljardites eurodes
 Vähemarenenud piirkonnad Üleminekupiirkonnad Arenenumad piirkonnad Territoriaalne koostöö Ühtekuuluvusfond Lisaeraldis kaugematele ja hõredalt asustatud piirkondadele || 162,6 38,9 53,1 11,7 68,7 0,926 || 25 % 40 % 52 % - - - || 40,7 15,6 27,6 - - -
 Rahastamisvahend „Euroopa ühendamine” (transport, energia ning IKT) || 40 miljardit eurot (pluss 10 miljardit eurot, mis hoitakse Ühekuuluvusfondi sees eraldi) || - ||
*Kõik arvandmed
2011. aasta püsivhindades.
Selleks, et tugevdada fondide suutlikkust
Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste eesmärkide saavutamisel, on käesolevas
ettepanekus nähtud ette sotsiaalfondi väikseim võimalik osa iga üldmääruse
ettepanekus määratletud piirkondade kategooria puhul. Selle tulemusena on
sotsiaalfondi minimaalne koguosa 25 % ühtekuuluvuspoliitikale eelarves
ettenähtud summadest (v.a eraldised Euroopa ühendamise rahastule), st 84
miljardit eurot. Sotsiaalfondi nimetatud minimaalne eraldis sisaldab eelarvet (2,5
miljardit eurot) komisjoni tulevase ettepaneku jaoks, mis käsitleb toiduabi
andmist enim puudust kannatavatele inimestele.
5.           MÄÄRUSE
SISUKOKKUVÕTE
Reguleerimisala mõttes soovitatakse
sotsiaalfondi aastail 2014–2020 käsitleva määruse eelnõus sotsiaalfondil
keskenduda kogu ELis neljale temaatilisele eesmärgile: i) tööhõive ja tööjõu
liikuvuse parandamine; ii) investeerimine haridusse, oskustesse ja elukestvasse
õppesse; iii) sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu võitlemine;
iv) institutsionaalse suutlikkuse parandamine ja avaliku halduse tõhustamine.
Iga temaatiline eesmärk on jagatud sekkumiskategooriateks ehk
investeerimisprioriteetideks. Sotsiaalfond peaks aitama kaasa ka teiste
temaatiliste eesmärkide saavutamisele, näiteks toetama üleminekut vähese CO2-heitega,
kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele, ressursisäästlikule majandusele,
edendama info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist, tugevdama
teadusuuringuid, tehnoloogiaarengut ja innovatsiooni ning suurendama väikeste
ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet.
Piisava ja märgatava mõju saavutamiseks, on
vaja rahastamist koondada. Sellise koondamise kindlustamiseks tehakse järgmised
ettepanekud:
–
haldussuutlikkust tuleks toetada vaid
liikmesriikides, kus on vähemarenenud piirkondi või kes võivad saada abi
ühtekuuluvusfondist;
–
vähemalt 20 % sotsiaalfondi eraldistest tuleks
suunata sotsiaalse kaasatuse edendamisse ning vaesuse vastu võitlemisse;
–
rakenduskavades tuleks keskenduda piiratud arvu
investeerimisprioriteetide rahastamisele.
Ühtlasi selgitatakse ja tugevdatakse määruse
eelnõus sotsiaalfondi osa ELi püüdlustes kaotada naiste ja meeste vaheline
ebavõrdsus ja tõkestada diskrimineerimist. Liikmesriigid peaksid jõulise
peavoolustamise ühendama konkreetsete meetmetega, et toetada naiste ja meeste
võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist.
Samuti tehakse määruse eelnõus ettepanek
rõhutada sotsiaalfondi raames sotsiaalset innovatsiooni ja riikidevahelist
koostööd, pakkudes neid teemasid käsitlevatele prioriteetsetele suundadele
motivatsiooniks kõrgemat kaasrahastamise määra, kavandamise ja seire erikorda
ning komisjoni suuremat osatähtsust heade tavade, ühistegevuse ja tulemuste
vahetamisel ja levitamisel kogu ELis.
Seoses seire- ja hindamissüsteemidega tehakse
määruse eelnõus ettepanek kehtestada kvaliteedi miinimumstandardid ja võtta
kasutusele ühiste kohustuslike näitajate kogum. See peaks tagama, et
seireandmed on kindlad ja usaldusväärsed ning neid saab ELi tasemel hõlpsasti
koondada; ühtlasi peaks see võimaldama hindamisel keskenduda sotsiaalfondi
pakutava toetuse tulemuslikkuse ja mõju hindamisele.
Määruse eelnõus pööratakse suurt tähelepanu
sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamisele
sotsiaalfondi prioriteetide ja toimingute kavandamisse ja rakendamisse. Et see
vähemarenenud piirkondade ja riikide puhul teoks saaks, on määruse eelnõus
sätestatud, et sotsiaalfondi vahenditest eraldataks asjakohane summa
sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide suutlikkuse
suurendamiseks. Arvestades sotsiaalpartnerite eluliselt tähtsat rolli
tööhõives, hariduses ja sotsiaalses kaasamises, toetakse ka nende ühiseid
ettevõtmisi.
Samuti tehakse määruse eelnõus ettepanek
kehtestada piiratud arv konkreetseid abikõlblikkuse eeskirju, et muuta väikeste
abisaajate ja toimingute juurdepääs sotsiaalfondi pakutavale rahastamisele
lihtsamaks ning võtta arvesse sotsiaalfondi toimingute eripära ja abisaajate
eri liike võrreldes teiste fondidega. Tagamaks, et lihtsustamise mõju jõuab
abisaajateni, tehakse määruse eelnõus ettepanek muuta lihtsustatud
kuluvõimaluste kasutamine ulatuslikumaks, muu hulgas muutes nende kasutamise
väiksemate toimingute puhul kohustuslikuks. Need sätted vähendavad abisaajate
ja korraldusasutuste halduskoormust, suurendavad sotsiaalfondi orienteeritust
tulemustele ja aitavad vähendada veamäära.
Kehtestatakse ka konkreetsed sätted
rahastamisvahendite kohta, et julgustada liikmesriike ja piirkondi
sotsiaalfondi kasutama ja seega suurendada fondi suutlikkust rahastada
tööhõivet, haridust ja sotsiaalset kaasatust toetavaid tegevusi.

2011/0268 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2006
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 164,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[9]
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust,[10]
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[11]
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EL) nr [...] on kehtestatud Euroopa
Sotsiaalfondi (edaspidi „sotsiaalfond”), Euroopa Regionaalarengu Fondi
(edaspidi „regionaalarengu fond”), Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfondi ja Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi tegevusraamistik ning
ühtlasi on selles konkreetsemalt sätestatud programmitöö, seire ja hindamise
ning juhtimise ja kontrollimise temaatilised eesmärgid, põhimõtted ja
eeskirjad. Seepärast tuleb täpsustada Euroopa Sotsiaalfondi ülesanded ja
tegevusulatus ning temaatiliste eesmärkide saavutamisega seotud asjaomased
investeerimisprioriteedid; samuti tuleb kehtestada konkreetsed sätted selle
kohta, millist liiki tegevust võib sotsiaalfondist rahastada.
(2)
Sotsiaalfond peaks parandama tööhõivevõimalusi,
edendama haridust ja elukestvat õpet ning arendama aktiivse kaasamise
poliitikat kooskõlas nende ülesannetega, mis on sotsiaalfondile pandud
aluslepingu artikliga 162, et seeläbi aidata kaasa majanduslikule, sotsiaalsele
ja territoriaalsele ühtekuuluvusele vastavalt aluslepingu artiklile 174.
Vastavalt aluslepingu artiklile 9 peaks sotsiaalfond võtma arvesse kõrge
tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse
tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse
kõrge tasemega seotud nõudeid.
(3)
17. juuni 2010. aasta Euroopa Ülemkogul tehti
ettepanek, et kõik ühised poliitikasuunad, sealhulgas ka ühtekuuluvuspoliitika,
peaksid toetama Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava
majanduskasvu strateegiat[12].
Et tagada sotsiaalfondi täielik kooskõla nimetatud strateegia eesmärkidega,
eelkõige tööhõive, hariduse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemise valdkonnas, peaks
sotsiaalfond toetama liikmesriike nende ja ELi majanduspoliitika üldsuuniseid
käsitlevate soovituste ja liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniseid
käsitlevate nõukogu otsuste rakendamisel, mis on vastu võetud aluslepingu
artikli 121 ja artikli 148 lõike 4 põhjal. Samuti peaks ta kaasa aitama
juhtalgatuste rakendamisele. pöörates erilist tähelepanu järgmistele
juhtalgatustele: „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”,[13] „Noorte
liikuvus”[14]
ja „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm”[15]. Lisaks
toetab ta ka „Digitaalarengu tegevuskava”[16] ja „Innovatiivse liidu”[17]
algatusi.
(4)
Euroopa Liidu ees seisavad struktuursed probleemid,
mis tulenevad majanduse üleilmastumisest, tehnoloogilistest muutustest ja
tööjõu vananemisest ning üha suurenevast oskuste ja tööjõu puudusest mõnedes
sektorites ja piirkondades. Nende nähtuste mõju on veelgi süvendanud hiljutine
majandus- ja finantskriis, mille tulemusena suurenes tööpuudus eriti noorte ja
muude haavatavas olukorras olevate inimeste (nt sisserännanud) seas.
Sotsiaalfond peaks püüdma parandada tööhõivet ja toetama tööjõu liikuvust,
investeerima haridusse, oskustesse ja elukestvasse õppesse, edendama
sotsiaalset kaasatust ja võitlema vaesusega. Edendades tööturgude paremat
toimimist töötajate riikidevahelise liikuvuse kaudu, peaks sotsiaalfond toetama
eelkõige Euroopa tööturuasutuste süsteemi (EURESe tegevus) seoses töölevõtmise
ja sellega seotud teabe, nõustamis- ja juhendamisteenustega nii riiklikul kui
ka piiriülesel tasandil.
(5)
Lisaks neile prioriteetidele tuleks majanduskasvu
suurendamise ja tööhõivevõimaluste lisamise huvides muuta vähem arenenud
piirkondades ja liikmesriikides avalik haldus tõhusamaks ja suurendada nende
sidusrühmade institutsionaalset suutlikkust, kes tegelevad tööhõive-, majandus-
ja sotsiaalpoliitikaga.
(6)
Samas on oluline toetada Euroopa väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtete arengut ja konkurentsivõimet ning tagada, et
inimesed suudaksid asjaomaste oskuste omandamise ja elukestva õppe võimaluste
toel kohaneda selliste uute nähtustega nagu liikumine teadmistepõhise majanduse
suunas, digitaalarengu tegevuskava, üleminek vähese CO2-heitega ja
energiatõhusale majandusele. Oma esmatähtsate temaatiliste eesmärkide
saavutamise kaudu saaks sotsiaalfond aidata kaasa nende ülesannetega
toimetulemisele. Seoses sellega peaks sotsiaalfond toetama tööjõu liikumist
rohelisematesse valdkondadesse ja ametitesse, eelkõige energiatõhususe,
taastuvenergia ja säästva transpordi sektorites, võttes arvesse ELi kavatsust
suurendada eri poliitikavaldkondade osaluse kaudu kliimaküsimuste
peavoolustamise osa ELi eelarves vähemalt 20 protsendini.
(7)
Sotsiaalfond peaks andma oma panuse Euroopa 2020.
aasta strateegia elluviimisse ja tagama, et abi suunatakse suures osas ELi
prioriteetsetesse valdkondadesse. Eelkõige peaks sotsiaalfond suurendama
toetust sotsiaalse tõrjutuse ja vaesusega võitlemisele spetsiaalselt selleks
ettenähtud miinimumeraldiste kasutamisega. Fondi antava toetuse puhul
kasutatavate investeerimisprioriteetide valik ja arv peaks olema piiratud
vastavalt toetatavate piirkondade arengutasemele..
(8)
Sotsiaalfondist toetust saanud tegevusega Euroopa
tasandil saavutatud tulemuste hoolika seire ja parema hindamise tagamiseks
tuleks kehtestada väljundi- ja tulemusnäitajate ühine kogum.
(9)
Sotsiaalfondi toetatavate meetmete tõhus ja
tulemuslik rakendamine tugineb heale valitsemistavale ja kõikide asjaomaste
territoriaalsete ja sotsiaalmajanduslike osalejate, eriti sotsiaalpartnerite ja
valitsusväliste organisatsioonide vahelisele partnerlusele. Seepärast peaksid
liikmesriigid julgustama sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste
organisatsioonide osalust sotsiaalfondi tegevuse elluviimises.
(10)
Liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama, et
sotsiaalfondi rahastatavate prioriteetide elluviimine aitab edendada naiste ja
meeste võrdõiguslikkust vastavalt aluslepingu artiklile 8. Hindamine on
näidanud, kui oluline on võtta programmide kõigi mõõtmete juures arvesse soo
aspekti, tagades samas, et soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks võetakse ka
konkreetseid meetmeid.
(11)
Vastavalt aluslepingu artiklile 10 peaks
sotsiaalfondist rahastatavate prioriteetide rakendamine toetama võitlust
diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või
veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Sotsiaalfond peaks
toetama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist tulenevate kohustuste
täitmist muu hulgas seoses hariduse, töö ja tööhõive ning juurdepääsetavusega.
Samuti peaks sotsiaalfond aitama kaasa teenuste viimisele hooldusasutustest
kogukondlikule tasandile.
(12)
Selleks et kohandada poliitikat vastavalt
sotsiaalsetele muutustele ning julgustada ja toetada innovatiivset sotsiaalset
ettevõtlust, on oluline toetada sotsiaalset innovatsiooni. Poliitika
tulemuslikkuse parandamiseks on väga oluline, et innovaatilisi lahendusi
katsetataks ja hinnataks enne nende ulatuslikumat kasutuselevõttu, ja seetõttu
on sel puhul õigustatud eritoetuste andmine sotsiaalfondist.
(13)
Riikidevahelisel koostööl on märkimisväärne
lisaväärtus ning tugevdada tuleks komisjoni kui kogemuste vahetusele
kaasaaitaja ja asjaomaste algatuste elluviimise koordineerija rolli.
(14)
Selleks, et viia ellu Euroopa 2020. aasta
strateegia ja selle peamised eesmärgid, tuleb kaasata piirkondlikud ja
kohalikud sidusrühmad. Piirkondlike ja kohalike ametivõimude, linnade,
sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide aktiivsemaks
kaasamiseks programmide rakendamisse võib kasutada ja toetada piirkondlikke
pakte, tööhõive ja sotsiaalse kaasamise kohalikke algatusi, kogukondlikult
juhitud kohaliku arengu strateegiaid ja säästva linnaarengu strateegiaid.
(15)
Määruses (EL) nr [...] on sätestatud, et kulude
abikõlblikkuse reeglid tuleb kindlaks määrata riiklikul tasemel teatavate
eranditega, milleks on vaja kehtestada sotsiaalfondi käsitlevad erisätted.
(16)
Sotsiaalfondi kasutamise lihtsamaks muutmise ja
vigade esinemise ohu vähendamise huvides ning arvestades fondist toetatava
tegevuse eripära, on otstarbekas kehtestada sätted, mis täiendavad määruse (EL)
nr [...] artikleid 57 ja 58.
(17)
Liikmesriike ja piirkondi tuleks julgustada
kasutama sotsiaalfondi rahastamisvahendite kaudu, et toetada näiteks tudengeid,
töökohtade loomist, tööjõu liikuvust, sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalset
ettevõtlust.
(18)
Komisjonile tuleks delegeerida ELi toimimise
lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada
ühikukulude astmestiku ja ühekordsete maksete määratlused ja nendega seotud
maksimumsummad vastavalt toiminguliikidele ning määratleda poliitikavaldkonna
põhiste garantiide konkreetsed eeskirjad ja tingimused. Eriti tähtis on, et
komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas
ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel
peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning
nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(19)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta
määrus (EL) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999,[18]
asendatakse käesoleva määrusega. Seega tuleks nimetatud määrus kehtetuks
tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolev määrus kehtestab Euroopa
Sotsiaalfondi (ESF, edaspidi „sotsiaalfond”) ülesanded, fondist antava abi
ulatuse, erisätted ja abikõlblike kulude liigid.
Artikkel 2
Ülesanne
1.
Sotsiaalfond edendab tööhõive ja töökvaliteedi
kõrget taset, toetab töötajate geograafilist ja tööalast liikuvust, aitab neil
kohaneda muudatustega, julgustab kõrgetasemelist haridust ja koolitust, edendab
soolist võrdõiguslikkust, võrdseid võimalusi ja mittediskrimineerimist,
suurendab sotsiaalset kaasatust ja võitleb vaesusega, aidates seeläbi kaasa ELi
prioriteetide saavutamisele majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse
ühtekuuluvuse süvendamise vallas.
2.
Selleks toetab ta liikmesriike Euroopa 2020. aasta
aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia prioriteetide ja
peamiste eesmärkide saavutamisel. Sotsiaalfond toetab poliitika ja meetmete
kavandamist ja rakendamist, võttes arvesse liikmesriikide majandus- ja
tööhõivepoliitika koondsuuniseid[19]
ja nõukogu soovitusi riiklike reformikavade kohta.
3.
Sotsiaalfond on rahvale kasulik, aidates muu hulgas
selliseid ebasoodsas olukorras olevaid inimesi nagu pikaajalised töötud,
puuetega inimesed, sisserändajad, rahvusvähemused, marginaliseeritud kogukonnad
ja sotsiaalse tõrjutusega kokkupuutuvad inimesed. Samuti toetab sotsiaalfond
ettevõtteid, süsteeme ja struktuure, et aidata neil kohaneda uute ülesannetega
ning edendada häid valitsemistavasid ja reformide elluviimist eelkõige
tööhõive, hariduse ja sotsiaalpoliitika vallas.
Artikkel 3
Toetuse kasutusala
1.
Sotsiaalfondist toetatakse järgmisi
investeerimisprioriteete allpool loetletud temaatiliste eesmärkide kaupa ja
kooskõlas määruse (EL) nr [...] artikliga 9.
(a)
Tööhõive ja tööjõu liikuvuse parandamine järgmiste
vahenditega:
i)        tööotsijate ja tööturult eemalejäänud
inimeste juurdepääs töösaamisvõimalustele, sealhulgas kohaliku tähtsusega
tööhõivealgatused, ning tööalase liikuvuse toetamine;
ii)       selliste noorte jätkusuutlik
integreerimine tööturule, kes ei ole hõivatud töö, õppetegevuse ega
koolitusega;
iii)      töö füüsilisest isikust ettevõtjana,
ettevõtlus ja ettevõtete loomine;
iv)      naiste ja meeste võrdõiguslikkus ning
töö- ja eraelu ühitamine;
v)       töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate
kohanemine muudatusega;
vi)      vananemine aktiivse ja tervena;
vii)     tööturuasutuste moderniseerimine ja
tugevdamine, sh tööjõu riikidevahelise liikuvuse parandamisele suunatud
tegevus.
(b)
Investeerimine haridusse, oskustesse ja
elukestvasse õppesse järgmiste vahenditega:
i)        koolist väljalangemise vähendamine ning
juurdepääsu hõlbustamine kvaliteetsele haridusele nii koolieelsetes
lasteasutustes kui ka põhi- ja keskkoolis;
ii)       kolmanda taseme või samaväärse hariduse
kvaliteedi, tulemuslikkuse ja avatuse parandamine, et suurendada osalust ja
parandada haridustaset;
iii)      parem juurdepääs elukestvale õppele,
tööjõu oskuste ja pädevuse suurendamine ning haridus- ja koolitussüsteemide
parem vastavus tööturu vajadustele.
(c)
Sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu
võitlemine järgmiste vahenditega:
i)        aktiivne kaasamine;
ii)       marginaliseerunud kogukondade, näiteks
romade, integreerimine;
iii)      soo, rassilise või etnilise päritolu,
usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel
toimuva diskrimineerimise tõkestamine;
iv)      juurdepääsu parandamine taskukohastele,
jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele teenustele, sealhulgas tervishoiuteenustele
ja üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele;
v)       sotsiaalmajanduse ja sotsiaalselt
teadliku ettevõtluse edendamine;
vi)      kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu
strateegiad.
(d)
Institutsionaalse suutlikkuse parandamine ja
avaliku halduse tõhustamine järgmiste vahenditega:
i)        investeeringud institutsionaalsesse
suutlikkusse ning avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas
reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava.
Seda investeerimisprioriteeti saab kasutada ainult nende liikmesriikide
territooriumil, kus on vähemalt üks määruse (EL) nr [...] artikli 82 lõike 2
punktis a määratletud NUTS 2. taseme piirkond, ja liikmesriikides, kes võivad
saada toetust ühtekuuluvusfondist;
ii)       tööhõive-, majandus- ja
sotsiaalpoliitika elluviimisega tegelevate sidusrühmade suutlikkuse
suurendamine ning riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi reforme toetavad
sektoripõhised ja territoriaalsed paktid.
2.
Lõikes 1 loetletud investeerimisprioriteetide kaudu
aitab sotsiaalfond kaasa ka muudele määruse (EL) nr [...] artiklis 9 nimetatud
temaatilistele eesmärkidele eelkõige:
(a)
toetades üleminekut vähese CO2-heitega,
kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele, ressursitõhusale ja keskkonda
säästvale majandusele haridus- ja koolitussüsteemide reformiga, oskuste ja
kvalifikatsioonide kohandamise, tööjõu kutseoskuste parandamise ning uute töökohtade
loomisega keskkonna ja energeetikaga seotud sektorites;
(b)
parandades info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
kättesaadavust, kasutatavust ja kvaliteeti digitaalse kirjaoskuse arendamise
ning e-kaasatusse, e-oskustesse ja nendega seotud ettevõtlusoskustesse
investeerimisega;
(c)
tugevdades teadusuuringuid, tehnoloogia arengut ja
innovatsiooni kraadiõppe arendamise, teadlaste koolitamise ning kõrgkoolide,
uurimis- ja tehnoloogiakeskuste ja ettevõtete vaheliste võrgustike ja
partnerluste loomisega;
(d)
parandades väikeste ja keskmise suurusega
ettevõtete konkurentsivõimet ettevõtete ja töötajate kohanemisvõime edendamise
ja suuremate investeeringute abil inimkapitali.
Artikkel 4
Järjepidevus ja temaatiline
kontsentratsioon
1.
Liikmesriigid tagavad, et rakenduskavades kirjeldatud
strateegia ja tegevus on järjepidevad ja keskenduvad riiklikes reformikavades
ja ELi toimimise lepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt esitatud asjaomastes
nõukogu soovitustes määratletud küsimustele, et aidata kaasa Euroopa 2020.
aasta strateegia peamiste eesmärkide saavutamisele tööhõive, hariduse ja
vaesusega võitlemise valdkonnas.
2.
Vähemalt 20 % kõigist sotsiaalfondi
vahenditest igas liikmesriigis eraldatakse määruse (EL) nr [...] artikli 9
lõikes 9 sätestatud temaatilise eesmärgi „sotsiaalse kaasatuse edendamine ning
vaesuse vastu võitlemine” saavutamiseks.
3.
Liikmesriigid püüavad saavutada vahendite
koondumise teatavatesse teemavaldkondadesse vastavalt järgmistele tingimustele:
(a)
arenenumates piirkondades koondavad liikmesriigid
80 % iga rakenduskava eraldistest kuni neljale artikli 3 lõikes 1 osutatud
investeerimisprioriteedile;
(b)
üleminekupiirkondades koondavad liikmesriigid
70 % iga rakenduskava eraldistest kuni neljale artikli 3 lõikes 1 osutatud
investeerimisprioriteedile;
(c)
vähem arenenud piirkondades koondavad liikmesriigid
60 % iga rakenduskava eraldistest kuni neljale artikli 3 lõikes 1 osutatud
investeerimisprioriteedile.
Artikkel 5
Näitajad
1.
Käesoleva määruse lisas sätestatud näitajaid ja
programmispetsiifilisi näitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) nr [...]
artikli 24 lõikega 3 ja artikli 87 lõike 2 punkti b alapunktiga ii. Kõiki
näitajaid väljendatakse absoluutarvudes.
Ühised ja programmispetsiifilised väljundinäitajad viitavad osaliselt või
täielikult elluviidud tegevusele. Kui see on toetatud tegevuse laadist
johtuvalt otstarbekas, kehtestatakse aastaks 2022 kumulatiivsed koguselised
sihtnäitajad. Baasnäitajaks võetakse null.
Ühised ja programmispetsiifilised tulemusnäitajad kirjeldavad prioriteetseid
suundi või prioriteetsete suundade raames kehtestatud alaprioriteete.
Baasnäitajad toetuvad värskeimatele kättesaadavatele andmetele. 2022. aastaks
kehtestatakse kumulatiivsed koguselised sihtnäitajad.
2.
Iga-aastase rakendamisaruandega samal ajal esitab
korraldusasutus elektrooniliselt struktureeritud andmed iga
investeerimisprioriteedi kohta. Andmed tuleb esitada kategooriatesse jaotamise
ning väljundi- ja tulemusnäitajate kohta.
II peatükk
Kavandamise ja rakendamise erisätted
Artikkel 6
Partnerite kaasamine
1.
Sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmade, eelkõige
valitsusväliste organisatsioonide kaasamine rakenduskavade rakendamisse
vastavalt määruse (EL) nr [...] artiklile 5, võib toimuda määruse (EL) nr [...]
artikli 112 lõikes 7 osutatud üldiste toetuste kaudu. Sellisel juhul
määratletakse rakenduskavas see programmi osa, mida üldine toetus puudutab,
sealhulgas iga prioriteese suuna esialgne rahaline eraldis.
2.
Et soodustada sotsiaalpartnerite piisavat osalemist
sotsiaalfondi toetatavas tegevuses, tagavad rakenduskava korraldusasutused
määruse (EL) nr [...] artikli 82 lõike 2 punktis a määratletud piirkonnas või
liikmesriigis, kes võib saada toetust ühtekuuluvusfondist, et sotsiaalfondi
vahenditest eraldatakse asjakohane summa suutlikkuse suurendamiseks koolituse,
võrgustikutöö, sotsiaalse dialoogi tugevdamise ja sotsiaalpartnerite
ühistegevuse kaudu.
3.
Et soodustada valitsusväliste organisatsioonide
piisavat osalemist sotsiaalfondi toetatavas tegevuses ja nende juurdepääsu
sellele eelkõige sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete
võimaluste valdkonnas, tagavad rakenduskava korraldusasutused määruse (EL) nr
[...] artikli 82 lõike 2 punktis a määratletud piirkonnas või liikmesriigis,
kes võib saada toetust ühtekuuluvusfondist, et sotsiaalfondi vahenditest
eraldatakse asjakohane summa valitsusväliste organisatsioonide suutlikkuse
suurendamiseks.
Artikkel 7
Naiste ja meeste vahelise
võrdõiguslikkuse edendamine
Liikmesriigid ja komisjon edendavad naiste ja
meeste vahelist võrdõiguslikkust määruse (EL) nr [...] artiklis 7 osutatud
peavoolustamise kaudu ja toetudes konkreetsetele artikli 3 lõike 1 punkti a
alapunktis iv osutatud sihipärastele meetmetele, et seeläbi eelkõige suurendada
naiste püsivat osalust ja edu tööhõives, vähendada tööturul esinevat soopõhist
segregatsiooni, võidelda sooliste stereotüüpidega hariduses ja koolituses ning
toetada meeste ja naiste töö- ja eraelu ühitamist.
Artikkel 8
Võrdsete võimaluste ja
mittediskrimineerimise edendamine
Liikmesriigid ja komisjon edendavad kõikide
inimeste võrdseid võimalusi, sh puuetega inimeste juurdepääsu
mittediskrimineerimise põhimõtte peavoolustamise kaudu, nagu on osutatud
määruse (EL) nr [...] artiklis 7, ja kasutades selleks artiklis 3 (eelkõige
artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktis iii) osutatud investeerimisprioriteetide
raames toimuvat konkreetset tegevust. Selline tegevus on suunatud inimestele,
keda ähvardab diskrimineerimisoht, ja puuetega inimestele, et suurendada nende
osalust tööturul, parandada nende sotsiaalset kaasatust, vähendada
haridustaseme ja tervisliku seisundi ebavõrdsust ja hõlbustada pakutavate
teenuste viimist hooldusasutustest kogukondlikule tasandile.
Artikkel 9
Sotsiaalne innovatsioon
1.
Sotsiaalfond aitab kaasa sotsiaalsele
innovatsioonile kõigis sotsiaalfondi pädevusse kuuluvates valdkondades
vastavalt käesoleva määruse artiklile 3, eelkõige selleks, et katsetada
innovaatilisi lahendusi ja võtta neid ulatuslikumalt kasutusele sotsiaalsete
vajadustega toimetuleku huvides.
2.
Liikmesriigid määravad oma konkreetsetele
vajadustele vastavad sotsiaalse innovatsiooni teemad kindlaks oma
rakenduskavades.
3.
Komisjon aitab kaasa sotsiaalse innovatsiooni alase
suutlikkuse loomisele eelkõige sellega, et toetab vastastikust õppimist,
võrgustike loomist ning heade tavade ja meetodite levitamist.
Artikkel 10
Riikidevaheline koostöö
1.
Liikmesriigid toetavad riikidevahelist koostööd, et
edendada üksteiselt õppimist ja seega suurendada sotsiaalfondi toetatava
poliitika tõhusust. Riikidevahelises koostöös peab osalema koostööpartnereid
vähemalt kahest liikmesriigist.
2.
Liikmesriigid võivad valida riikidevahelise koostöö
teemad loetelust, mille esitab komisjon ja mida toetab sotsiaalfondi komitee.
3.
Komisjon hõlbustab riikidevahelist koostööd lõikes
2 osutatud teemadel üksteiselt õppimise ning koordineeritud või ühistegevusega.
Eelkõige võtab komisjon kasutusele ELi tasemel tegutseva platvormi, mis
hõlbustab kogemuste vahetust, suutlikkuse suurendamist ja võrgustikutööd, aga
ka sellise tegevuse tulemuste levitamist. Lisaks töötab komisjon
riikidevahelise koostöö lihtsustamise huvides välja koordineeritud
rakendusraamistiku, mis hõlmab ühiseid kõlblikkuskriteeriume, tegevuse liike ja
ajastust ning ühist lähenemist seirele ja hindamisele.
Artikkel 11
Fondispetsiifilised sätted
rakenduskavade jaoks
1.
Erandina määruse (EL) nr [...] artikli 87 lõikest 1
võib rakenduskavades näha ette prioriteetsed suunad artiklites 9 ja 10 osutatud
sotsiaalse innovatsiooni ja riikidevahelise koostöö elluviimiseks.
2.           Erandina määruse (EL) nr
[...] artikli 109 lõikest 3 suurendatakse prioriteetse suuna kaasrahastamise maksimummäära
kümne protsendipunkt võrra, kuid mitte üle 100%, kui kogu prioriteetne suund on
pühendatud sotsiaalsele innovatsioonile või riikidevahelisele koostööle või
nende kahe kombinatsioonile.
3.           Lisaks määruse (EL) nr [...]
artikli 87 lõikes 3 sätestatule sisaldavad rakenduskavad ka seda, milline on
kavandatud sotsiaalfondi toetatavate tegevuste panus:
(a)
määruse (EL) nr [...] artikli 9 lõigetes 1–7
loetletud temaatilistesse eesmärkidesse prioriteetse suuna kaupa vastavalt
vajadusele;
(b)
artiklites 9 ja 10 osutatud sotsiaalsesse
innovatsiooni ja riikidevahelisse koostöösse, kui neid teemasid ei kata juba
spetsiaalselt sellele pühendatud prioriteetne suund.
Artikkel 12
Territooriumide eripära
käsitlemise erisätted
1.           Sotsiaalfond võib toetada
määruse (EL) nr [...] artiklis 28 osutatud kogukondlikult juhitavaid kohaliku
arengu strateegiaid, territoriaalseid pakte ja tööhõive, hariduse ja sotsiaalse
kaasamise kohalikke algatusi, aga ka määruse (EL) nr [...] artiklis 99 osutatud
integreeritud territoriaalseid investeeringuid.
2.           Täiendamaks määruse (EL) nr
[ERF] artiklis 7 osutatud regionaalarengu fondi sekkumisi, võib sotsiaalfond
toetada säästvat linnaarengut strateegiatega, millega nähakse ette
integreeritud tegutsemine, et tulla toime majanduslike, keskkondlike ja
sotsiaalsete ülesannetega, mis mõjutavad partnerluslepingus loetletud linnu.
III peatükk
Finantsjuhtimise erisätted
Artikkel 13
Kulude abikõlblikkus
1.
Sotsiaalfondist toetatakse selliste abikõlblike
kulude rahastamist, mis olenemata määruse (EL) nr [...] artikli 109 lõike 2
punktist b võivad hõlmata tööandjate ja töötajate mis tahes ühiselt moodustatud
rahalisi ressursse.
2.
Erandina määruse (EL) nr [...] artikli 60 lõikest 2
võib sotsiaalfond toetada selliste toimingute kulusid, mis leiavad aset
väljaspool programmiala, kuid toimuvad siiski Euroopa Liidus, kui täidetud on
kaks järgmist tingimust:
(a)
toimingust on programmialale kasu;
(b)
programmiga tegelevate ametisasutuste kohustustuste
eest seoses toimingu juhtimise, kontrollimise ja auditeerimisega vastutavad need
programmi eest vastutavad ametiasutused, kelle alluvuses kõnealust toimingut
toetatakse, kuid samuti võivad nad sõlmida kokkuleppe selle liikmesriigi
ametiasutustega, kus toiming ellu viiakse, tingimusel et lõike 2 punktis a
osutatud tingimused ja toimingu juhtimise, kontrollimise ja auditeerimisega
seotud kohustused on täidetud.
3.
Lisaks määruse (EL) nr [...] artikli 59 lõikes 3
osutatud kuludele ei ole sotsiaalfondi toetuse saamiseks kõlblikud ka
infrastruktuuri, maa ja kinnisvara ostmine.
4.
Mitterahaline panus toetuste ja töötasudena, mida
tegevuses osalejatele maksab kolmas osapool, võib olla kõlblik sotsiaalfondist
toetuse saamiseks, kui sellise panuse väärtus ei ületa kolmanda osapoole kantud
kulusid ning see on tehtud riigisisest eeskirjade, sh raamatupidamiseeskirjade
kohaselt.
Artikkel 14
Lihtsustatud kuluvõimalused
1.
Lisaks artiklis 57 osutatud meetoditele võib
komisjon hüvitada liikmesriikide tasutud kulud, lähtudes komisjoni määratletud
ühikukulude astmestikest ja ühekordsetest maksetest. Selliselt arvutatud
summasid käsitatakse abisaajatele makstava riigi toetusena ning see loetakse
määruse (EL) nr [...] kohaldamisel abikõlblikuks kuluks.
Selleks volitatakse komisjoni võtma kooskõlas
artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte hõlmatud tegevuste liikide kohta,
ühikukulude astmestiku ja ühekordsete summade määratlused ning nende
maksimumsummad, mida võib kohandada vastavalt kohaldatavatele ühiselt
kokkulepitud meetoditele.
Finantsauditi ainueesmärk on kontrollida, kas on
täidetud tingimused komisjonipoolseks hüvitamiseks ühikukulude astmestike ja
ühekordsete maksete põhjal.
Selliste rahastamisvormide korral võib liikmesriik
toimingu toetamiseks kohaldada oma raamatupidamistavasid. Käesoleva määruse ja
määruse (EL) nr […] kohaldamisel ei auditeeri auditeerimisasutus ega komisjon
selliseid raamatupidamistavasid ega neist tulenevaid summasid.
2.
Vastavalt määruse (EL) nr [...] artikli 57 lõike 1
punktile d ja lõike 4 punktile d, võib abikõlblikest otsestest
personalikuludest kuni 40 % suuruse kindla summa kasutada toimingu ülejäänud
abikõlblike kulude katmiseks.
3.
Kui riigi toetus ei ole suurem kui 100 000
eurot, võib abikõlblike toimingukulude põhjal hüvitatud toetused, mis
määratletakse kindlasummalise rahastamise, ühikukulude astmestiku ja ühekordse
maksena, mida on nimetatud määruse (EL) nr [...] artikli 57 lõikes 1, arvutada
iga üksikjuhtumi puhul eraldi, lähtudes korraldava asutusega eelnevalt
kokkulepitud esialgsest eelarvest.
4.
Toetusi, mille puhul riigi toetus ulatub kuni
50 000 euroni, antakse ühekordse makse või ühikukulude astmestikuna, välja
arvatud riigiabi kava raames toetust saavate toimingute puhul.

Artikkel 15
Rahastamisvahendid
1.
Vastavalt määruse (EL) nr [...] artiklile 32 võib
sotsiaalfond toetada tema pädevusse kuuluvaid tegevusi ja poliitikat
rahastamisvahendite (näiteks riskijagamiskavad, aktsiate ja võlakirjade
tagatisfondid, haldusfondid ja laenufondid) kaudu.
2.
Sotsiaalfondi võib kasutada selleks, et parandada
riiklikul ja piirkondlikul tasandil selliste riigi- ja eraõiguslike asutuste juurdepääsu
kapitaliturgudele, kes tegelevad sotsiaalfondi ja rakenduskava pädevusse
kuuluva tegevuse või poliitika elluviimisega sotsiaalfondi poliitikavaldkonna
põhiste garantiide kaudu, eeldusel et komisjon annab selleks oma heakskiidu..
Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud
õigusakte kooskõlas artikliga 16, et määratleda liikmesriikide avalduste
konkreetsed eeskirjad ja tingimused, muu hulgas poliitikavaldkonna põhiste
garantiide piirmäärad, tagades eelkõige, et nende kasutamine ei too riigiasutuste
jaoks kaasa ülemääraseid võlgu.
Komisjon hindab iga avaldust ning kiidab heaks iga
sotsiaalfondi poliitikavaldkonna põhise garantii, tingimusel et see kuulub
määruse (EL) nr […] artiklis 87 osutatud rakenduskava alla ja on kooskõlas
kehtestatud konkreetsete eeskirjade ja tingimustega.

IV peatükk
Volituste delegeerimine ja lõppsätted
Artikkel 16
Volituste delegeerimine
1.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.
Artikli 14 lõikes 1 ja artikli 15 lõikes 2 osutatud
volitused delegeeritakse kindlaksmääramata ajaks alates 1. jaanuarist 2014.
3.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 14
lõike 1 esimeses lõigus ja artikli 15 lõike 2 teises lõigus osutatud volituste
delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse
otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud
hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide
kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud
kooskõlas artikli 14 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 15 lõike 2 teise lõiguga,
jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud
vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa
Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne
nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse
vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või
nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.
Artikkel 17
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ)
nr 1081/2006 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele
tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 18
Läbivaatamisklausel
Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad
käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2020 asutamislepingu artiklis 164
sätestatud korras.
Artikkel 19
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu
Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
President                                                        eesistuja
LISA
Sotsiaalfondi investeeringute ühised väljundi- ja tulemusnäitajad
(1)
Ühised väljundinäitajad osalejate kohta
Osalejad[20] tähendavad isikuid, kes saavad
sotsiaalfondi investeeringust otseselt kasu, keda on võimalik kindlaks teha,
kellelt saab küsida, millised on nende omadused, ja kelle puhul on ette nähtud
konkreetsed kulud. Teisi abisaajaid ei tohiks lugeda osalejateks.
·      töötud, sh pikaajalised töötud*
·      pikaajalised töötud**
·      tööturult eemalejäänud*
·      tööturult eemalejäänud isikud, kes ei saa haridust ega koolitust*
·      töötavad isikud, sh füüsilisest isikust ettevõtjad*
·      nooremad kui 25aastased*
·      vanemad kui 54aastased*
·      algharidusega (ISCED 1) või põhiharidusega (ISCED 2)*
·      keskhariduse (ISCED 3) või keskhariduse järgse teise taseme haridusega
(ISCED 4)*
·      kolmanda taseme haridusega (ISCED 5 või 8)*
·      sisserändajad, teise riigi taustaga isikud, vähemused (sh marginaliseeritud
kogukonnad, nt romad)**
·      puuetega inimesed**
·      muud ebasoodsas olukorras olevad inimesed**
Osalejate koguarv arvutatakse automaatselt
väljundinäitajate põhjal.
Need andmed sotsiaalfondi toetatavas toimingus
osalejate kohta tuleb esitada määruse (EL) nr [...] artikli 44 lõigetes 1 ja 2
ja artikli 101 lõikes 1 osutatud iga-aastastes rakendamisaruannetes. Kõik
andmed tuleb esitada meeste ja naiste kohta eraldi.

(2)
Ühised väljundinäitajad juriidiliste isikute kohta
·      projektide arv, mille on osaliselt või täielikult viinud ellu
sotsiaalpartnerid või valitsusvälised organisatsioonid
·      haldus- ja ametiasutustele suunatud projektide arv
·      toetatavate mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arv
Need andmed tuleb esitada määruse (EL) nr
[...] artikli 44 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 101 lõikes 1 osutatud
iga-aastastes rakendamisaruannetes.

(3)
Ühised lühiajaliste tulemuste näitajad osalejate
kohta
·      tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist
lahkumist uuesti tööd otsima
·      osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust
saama
·      osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama
kutsekvalifikatsiooni
·      osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle
Need andmed tuleb esitada määruse (EL) nr
[...] artikli 44 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 101 lõikes 1 osutatud
iga-aastastes rakendamisaruannetes. Kõik andmed tuleb esitada meeste ja naiste
kohta eraldi.

(4)
Ühised pikaajaliste tulemuste näitajad osalejate
kohta
·      osalejad, kes töötavad 6 kuud pärast programmist lahkumist
·      osalejad, kes on 6 kuud pärast programmist lahkumist füüsilisest
isikust ettevõtjad
·      osalejad, kelle olukord tööturul on 6 kuud pärast programmist lahkumist
paranenud
Need andmed tuleb esitada määruse (EL) nr
[...] artikli 44 lõikes 4 osutatud iga-aastastes rakendamisaruannetes. Andmed
tuleb koguda iga prioriteetse suuna või allprioriteedi representatiivsest
osalejate valimist. Valimi sisemine kehtivus tuleb tagada selliselt, et andmeid
saaks üldistada prioriteetse suuna või allprioriteedi tasemel. Kõik andmed
tuleb esitada meeste ja naiste kohta eraldi.
[1]               Viies
aruanne majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, november
2010.
[2]               Komisjoni
teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele,
Regioonide Komiteele ja riikide parlamentidele: ELi eelarve läbivaatamine,
KOM(2010)700, 19.10.2010.
[3]               Komisjoni
teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
ja Regioonide Komiteele: Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve,
KOM(2011) 500, 29.6.2011.
[4]               Komisjoni
talituste töödokument: „Results of the public consultation on the conclusions
of the fifth report on economic, social and territorial cohesion”, SEC(2011)
590 (lõplik), 13.5.2011.
[5]               Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2010. aasta resolutsioon
Euroopa Sotsiaalfondi tuleviku kohta, P7_TA(2010)0357
Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ELi ühtekuuluvus- ja
regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat, P7_TA(2010)0356.
[6]               ELT C
132/8, 3.5.2011.
[7]               ELT C
166/08, 7.6.2011.
[8]               KOM(2010)
700, 19.10.2010.
[9]               ELT C, ,
lk .
[10]             ELT C, ,
lk .
[11]             ELT C, ,
lk .
[12]             KOM(2010)
2020 (lõplik), 3.3.2010.
[13]             KOM(2010) 682 (lõplik), 23.11.2010.
[14]             KOM(2010) 477 (lõplik), 15.9.2010.
[15]             KOM(2010) 758 (lõplik), 16.12.2010.
[16]             KOM(2010) 245 (lõplik), 26.8.2010.
[17]             KOM(2010)
546 (lõplik), 6.10.2010.
[18]             ELT L 210,
31.7.2006, lk 12.
[19]             Nõukogu
13. juuli 2010. aasta soovitus liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika
üldsuuniste kohta (ELT L 191, 23.7.2010, lk 28–34) ja nõukogu 21. oktoobri
2010. aasta otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 308,
24.11.2010, lk 46–51).
[20]             Liikmesriikide
andmetöötluskord peab olema kooskõlas 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga
95/46 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete
vaba liikumise kohta, eelkõige selle direktiivi artiklitega 7 ja 8.
Tärniga (*) tähistatud näitajate kohaselt esitatud andmed on isiklikud andmed
nimetatud direktiivi artikli 7 tähenduses. Nende töötlemine on vajalik
vastutava töötleja seadusjärgse kohustuse täitmiseks (artikli 7 punkt c).
Vastutava töötleja mõiste on määratletud nimetatud direktiivi artiklis 2.
Kahe tärniga (**) tähistatud näitajate kohaselt esitatud andmed kuuluvad
erikategooriasse vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 8. Võttes arvesse
sobivaid tagatisi, võivad liikmesriigid põhjustel, mis on seotud märkimisväärse
avaliku huviga, siseriikliku õiguse või järelevalveasutuse otsusega kehtestada
täiendavaid erandeid lisaks artikli 8 lõikega 2 ettenähtud eranditele (artikli
8 lõige 4).


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0055

Ettepanek Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes  /* KOM/2006/0055 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.02.2006KOM(2006) 55 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus”), kohaldamist Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile importi käsitlevas menetluses. |Üldine taust Käesolev ettepanek on esitatud algmääruse rakendamise taustal ning see on uurimise tulemuseks, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud materiaal- ja menetlusnõuetega. |Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1676/2001 muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta (EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1). Nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/1999 muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta (EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1). Komisjoni otsus 2001/645/EÜ (EÜT L 227, 23.8.2001, lk 56), millega kiidetakse heaks kohustused, mille võtmiseks on teinud ettepaneku viis India äriühingut – Ester Industries Limited (Ester), Flex Industries Limited (Flex), Garware Polyester Limited (Garware), MTZ Polyfilms Limited (MTZ) ja Polyplex Corporation Limited (Polyplex). |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA NING MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Huvitatud isikutel, keda menetlus puudutab, on juba uurimise ajal olnud võimalus oma huvisid kaitsta kooskõlas algmääruse sätetega. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei ole üldist mõju hindamist ette nähtud, kuid on esitatud täielik hinnatavate tingimuste nimekiri.. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 2005. aasta 4. jaanuaril algatas komisjon Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu osalise vahepealse läbivaatamise. Kõnealune läbivaatamine, mis hõlmab viie India eksportiva tootja (kelle ettepanek hinnakohustuse võtmiseks heaks kiideti) dumpingu uurimist ning jääktollimaksu määra kehtestamist, seadis oma eesmärgiks hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, kõrvaldamise või taseme muutmise vajadust. Lisatud ettepanek säilitada dumpinguvastased meetmed Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes, kuigi madalamal tasemel, põhineb kindlatel järeldustel, et toimus dumpinguhinnaga import, mis oli siiski madalamal tasemel, kui esialgses uurimises oli kindlaks tehtud. Seetõttu tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005). |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Seetõttu subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Vastavaid meetmeid on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja need ei võimalda siseriiklikke otsuseid. |Märget selle kohta, kuidas ühendusele, siseriiklikele valitsustele, regionaalsetele ja kohalikele ametivõimudele, majanduslikele käitajatele ja kodanikele langev rahaline ja halduslik koorem on minimeeritud ja proportsioonis ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, kuna algmääruses ei ole alternatiivseid võimalusi ette nähtud. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Sama toodet käsitlevad olemasolevad meetmed ja lõpetatud uurimised(1) Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 2597/1999[2] kehtestanud lõpliku tasakaalustava tollimaksu KN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „PET-kile”) impordi suhtes (edaspidi „lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed on individuaalselt nimetatud eksportijate impordile kehtestatud väärtuselise tollimaksu kujul ning on vahemikus 3,8% kuni 19,1%; kõikide teiste äriühingute impordi suhtes on kehtestatud jääktollimaksumäär 19,1%.(2) Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 1676/2001[3] kehtestanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit PET-kile impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). India eksportivate tootjate suhtes kohaldati väljavõttelist uuringut ning valimisse kuuluvatele äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksud vahemikus 0% kuni 62,6%; teistele valimisse mittekuuluvatele koostööd tegevatele äriühingutele kehtestati tollimaks kaalutud keskmise dumpingumarginaali 57,7% alusel, mida vähendati nende individuaalse ekspordi subsiidiumimarginaali võrra. Kõikidele muudele äriühingutele kehtestati 53,3% suurune tollimaks. Esialgne uurimisperiood oli 1. aprillist 1999 kuni 31. märtsini 2000 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”).(3) 22. augustil 2001 kiitis komisjon otsusega (2001/645/EÜ)[4] heaks järgmise viie India tootja ettepanekud hinnakohustuse võtmiseks: Ester Industries Limited (Ester), Flex Industries Limited (Flex), Garware Polyester Limited (Garware), MTZ Polyfilms Limited (MTZ) ja Polyplex Corporation Limited (Polyplex). Komisjon teatas MTZ nime muutusest 17. veebruaril 2005 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega. [5](4) Nõukogu laiendas määrustega (EÜ) nr 1975/2004 ja nr 1976/2004[6] Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtestatud lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kohaldamist samade toodete Brasiiliast ja Iisraelist pärit impordi suhtes, sõltumata sellest, kas päritolumaana oli deklareeritud Brasiilia või Iisrael või mitte.(5) Komisjon algatas 28. juunil 2002. aastal[7] määruse (EÜ) nr 2597/1999 osalise vahepealse läbivaatamise, mis hõlmas lõplike tasakaalustavate meetmete vormi ja eriti ühe India eksportiva tootja hinnakohustuse ettepaneku heakskiitmise uurimist, vastavalt algmääruse artiklile 19. Nimetatud uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr XXX/2006.[8](6) 22. novembril 2003. aastal[9] algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1676/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis hõlmab lõplike dumpinguvastaste meetmete vormi. Nimetatud uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr XXX/2006,[10] millega muudeti määrust (EÜ) nr 1676/2001.(7) 10. detsembril 2004. aastal[11] algatas komisjon lõplike tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamise. Nimetatud läbivaatamine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr ZZZ/2006, millega jäeti lõplikud tasakaalustavad meetmed alles.(8) 23. augustil 2005[12] algatas komisjon määruste (EÜ) nr 1975/2004 and 1976/2004 läbivaatamise seoses Iisraeli tootja esitatud taotlusega laiendatud meetmetest vabastamiseks. Nimetatud uurimine on nõukogu määrusega (EÜ) nr 101/2006[13] lõpetatud.2. Läbivaatamistaotlus(9) 5. novembril 2004. aastal esitati nõukogu määruse (EÜ) nr 1676/2001 osalise vahepealse läbivaatamise taotlus, mis hõlmas dumpinguvastaste meetmete taset, järgmiste ühenduse tootjate poolt: Du Pont Teijin Films , Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA (edaspidi „taotlejad”). Nimetatud taotlejad annavad suure osa ühenduse PET-kile toodangust. Toray Plastics Europe toetas taotlust, kuigi ta ei olnud ametlik taotleja.(10) Taotlejad väitsid, et viie India tootja (kelle ettepanekud hinnakohustuste võtmiseks komisjoni otsusega 2001/645/EÜ heaks kiideti) PET-kile impordi suhtes , kehtivate olemasolevate meetmete tase ei ole enam piisav, et tõrjuda kahjustava dumpinguhinnaga importi..3. Uurimine(11) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisav tõendusmaterjal, mis õigustab osalise vahepealse läbivaatamise algatamist ja teatas 4. jaanuaril 2005. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteadaandes[14] osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.(12) Läbivaatamine hõlmab viie India eksportiva tootja dumpingu uurimist ja nende hinnakohustuste ettepanekute heakskiitmist ning jääktollimaksumäära taset, et hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, kõrvaldamise või taseme muutmise vajadust. Uurimisperiood oli 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004.(13) Komisjon teavitas ametlikult eksportivaid tootjaid, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjaid osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates ettenähtud tähtaja jooksul.(14) Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud asjaomastele eksportivatele tootjatele, kes kõik tegid koostööd ja vastasid küsimustikule. Kontrollkäigud tehti järgmiste India eksportivate tootjate valdustesse:Ester Industries Limited , New DelhiFlex Industries Limited , New DelhiGarware Polyester Limited , AurangabadMTZ Polyfilms Limited , MumbaiPolyplex Corporation Limited , New DelhiB. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(15) Vaatlusalune toode, nagu on määratletud esialgses uurimises, on Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mida tavaliselt deklareeritakse KN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all.2. Samasugune toode(16) Tehti kindlaks, et nagu ka esialgses uurimises oli Indias toodetaval ja siseriiklikul turul müüdaval PET-kilel ja Indiast ühendusse eksporditaval PET-kilel ühed ja samad füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutusotstarve. Seetõttu on need samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPING1. Normaalväärtus(17) Et määrata kindlaks normaalväärtust, kontrolliti kõigepealt, kas iga eksportiva tootja kogu kodumaine müük on küllalt tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st et see moodustab vähemalt 5% ühendusse eksporditava vaadeldava toote kogu müügimahust. Kõikide äriühingute puhul leiti kogu müügimaht olevat tüüpiline.(18) Seejärel tuvastati, kas iga tootetüübi kogu kodumaine müük moodustas vähemalt 5% ühendusse eksporditava sama tüüpi toote kogu müügimahust. Kahe äriühingu puhul leiti, et nad müüvad kodumaisel turul teise klassi kilet, kuid ühendusse mitte. Kuna teise klassi kile ei ole otseselt võrreldav esimese klassi kilega, arvati teise klassi kile müük normaalväärtuse arvutamisest välja. Teine äriühing müüs kodumaisel turul kolme eri klassi kilet, kuid ühendusse ainult parima kvaliteediga kilet. Nimetatud puhul müüs äriühing tihti esimese ja teise klassi kilet en masse koos kolmanda klassi kilega ja kolmanda klassi kile hinnaga. Seda selgitati lao tühjendusmüügiga. Seega jäeti nimetatud müük arvutusest välja.(19) Üks äriühing müüs kodumaisel turul kauplejatele kaupu, mis olid mõeldud ekspordiks. Neid kaupu olid lihtne eristada kui ekspordiks määratud kaupu, kuna nende suhtes kohaldati kodumaisel turul normaalmüügist erinevat maksukorraldust. Äriühing polnud võimeline näitama, kas kaupade lõppsihtkoht on ühendus või mõni kolmas riik. Seetõttu arvati nimetatud müük arvutusest välja.(20) Nende tootetüüpide puhul, mille kodumaine müük moodustas vähemalt 5% ühendusse eksporditava sama tüüpi toote kogu müügimahust, uuriti seejärel, kas tavakaubanduse käigus on toimunud piisav müük vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Iga tootetüübi puhul, mille tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud nimetatud tüüpi toote müügimaht moodustas vähemalt 80% müügi kogumahust ja kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludega võrdne või nendest kõrgem, määrati normaalväärtus kindlaks kaalutud keskmise hinna põhjal, mida nimetatud tootetüübi puhul kodumaisel turul kogumüügi eest tegelikult maksti, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte. Nende tootetüüpide puhul, mille kasumlik müügimaht moodustas 80% või vähem, kuid mitte alla 10% müügist, või kus kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, määrati normaalväärtus kindlaks kaalutud keskmise hinna põhjal, mida tegelikult maksti ainult nimetatud tootetüübi kasumliku müügi eest kodumaisel turul.(21) Nende tootetüüpide puhul, mille eksportivate tootjate kodumaiseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlakstegemisel kasutada nende ebapiisava tüüpilisuse või piisava müügi puudumise tõttu tavakaubanduse käigus, konstrueeriti normaalväärtus ühendusse eksporditud tootetüüpide tootmiskulude põhjal, mida asjaomased eksportivad tootjad kandsid ning millele algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt liideti sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis.(22) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud sellistel eksportivate tootjate poolt seoses vaadeldava toote kodumaise müügiga kantud kuludel, mis leiti olevat tüüpilised. Kasumimarginaal arvutati iga äriühingu kaalutud keskmise kasumimarginaali põhjal nende tootetüüpide kohta, mida kodumaisel turul müüdi piisavates kogustes tavakaubanduse käigus.(23) Pärast uurimise tulemuste avaldamist vaidlustas üks eksportiv tootja ühe konkreetse tooraine eest makstud hinna korrektsiooni. Pärast vaidlustatud korrektsiooni uuesti läbi vaatamist muudeti korrigeerimismäära ja arvutati ka uus dumpingumarginaal.(24) Veel üks äriühing väitis, et tuleb arvestada ka mitte parima kvaliteediga kilet ning teha kohandusi võimaldamaks võrrelda seda kilet parima kvaliteediga kilega. Samuti väideti, et kõnealuste lisaarvutuste tõttu tuleb kasumimarginaal uuesti arvutada.(25) Arvutusest välja jäänud teise- ja kolmandajärgulise kile maht moodustas vähem kui 3% kogu kodumaisest müügist. Seetõttu peetakse ülejäänud kodumaiste tehingute mahtu normaalväärtuse täpseks arvutamiseks piisavaks ning seega ei ole kasumimarginaali vaja uuesti arvutada.(26) Arvutuste tulemused saadeti eksportivatele tootjatele ning nad esitasid märkusi. Komisjon võttis märkusi arvesse ja korrigeeris arvutusi, niivõrd kui need leiti olevat õigustatud.2. Ekspordihind(27) Ekspordihindade kindlaksmääramisega seoses tuleks meenutada, et käesoleva uurimise eesmärgiks on teha kindlaks, kas dumpingutase on muutunud ja kas seda muutust saab pidada püsivaks. Selles kontekstis ei saa ekspordihindade kindlaksmääramisel piirduda eksportija varasema käitumise uurimisega, vaid tuleks uurida ka ekspordihindade tõenäolist arengut tulevikus. Teiste sõnadega, tuleb kindlaks määrata, kas varasemad ekspordihinnad on tulevaste tõenäoliste ekspordihindade usaldusväärsed näitajad. Käesoleval juhul ja pidades silmas asjaolu, et hinnakohustused kiideti heaks, uuriti eelkõige seda, kas nimetatud kohustused on mõjutanud varasemaid ekspordihindu nii, et neid ei saa usaldada tulevase ekspordikäitumise prognoosimisel.(28) Selleks, et uurida, kas ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid usaldusväärsed, ning seoses hinnakohustustega, analüüsiti ühendusse suunatud ekspordi hindade seost kohustustekohaste minimaalsete impordihindadega. Oli vaja tuvastada, kas ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid kehtestatud teatavale tasemele peamiselt kohustuste tõttu kehtestatud minimaalsete impordihindade tõttu ja kas need seetõttu olid jätkusuutlikud või mitte. Seetõttu kaaluti iga äriühingu kaalutud keskmise põhjal, kas EÜ turul kasutatud müügihinnad olid minimaalsetest impordihindadest märkimisväärselt kõrgemad või mitte, võttes arvesse kõnealuse toote eripärasid ja turgusid, kus toodet uurimisperioodi ajal müüdi, ning milline oli nende hindade tase võrreldes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindadega. Kui keskmiselt olid ühendusse suunatud ekspordi hinnad äriühingu tasandil minimaalsetest impordihindadest tunduvalt kõrgemad, siis otsustati, et nimetatud ekspordihinnad olid kehtestatud kohustustest piisavalt sõltumatult ning olid seetõttu usaldusväärseks näitajaks, mille alusel prognoosida, kuidas eksportijad tulevikus tõenäoliselt hindasid kehtestavad. Samas kui ühendusse suunatud ekspordi hinnad ei olnud keskmiselt piisavalt suuremad minimaalsetest impordihindadest ning lisaks sellele olid märkimisväärselt kõrgemad ka kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindadest, loeti ekspordihindasid kohustuste poolt mõjutatuks ning seetõttu mitte küllalt usaldusväärseks, et neid kasutada dumpingu arvutamisel vahepealse läbivaatamise kontekstis algmääruse artikli 2 lõike 8 tähenduses.(29) Kahe India eksportija Flex ja Polyplex puhul leiti, et nende ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid oluliselt kõrgemad minimaalsetest impordihindadest. Seetõttu peeti neid ühendusse suunatud ekspordi hindasid usaldusväärseks ning kasutati dumpingu arvutamisel.(30) Ülejäänud kolme eksportiva tootja Ester, Garware ja MTZ puhul leiti, et ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid väga lähedal minimaalsetele impordihindadele. Leiti ka, et nimetatud kolme äriühingu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid tootetüüpide kaupa kaalumisel märgatavalt madalamad ühendusse suunatud ekspordi hindadest, mistõttu on tõenäoline, et hinnakohustuste puudumisel ühtlustatakse ühendusse suunatud ekspordi ja kolmandatesse riikidesse suunatud sama tüüpi toodete hinnad. Seetõttu tehti järeldus, et nimetatud kolme äriühingu ühendusse suunatud ekspordihindasid ei saa käesoleva uurimise kontekstis kasutada usaldusväärsete ekspordihindade kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 8 tähenduses.(31) Siiski leiti, et usaldusväärsete hindade puudumise tõttu nimetatud kolme India eksportija puhul (käesoleval juhul kohustuste olemasolu tõttu) ei peaks läbivaatamist lõpetama, kui oleks võimalik muul viisil kindlaks teha, et dumpinguga seotud asjaolude muutus on püsivat laadi, eriti ekspordihindade osas. Sel eesmärgil ja arvestades, et eksportivad tootjad müüsid kõnealust toodet maailmaturul, otsustati ühendusse müüdud mudelite ekspordihind kindlaks määrata kõikide kolmandate riikide tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.(32) Pärast seda, kui avaldati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha nõukogu määruse (EÜ) 1676/2001 muudatusettepanek, andsid mitmed huvitatud isikud endast teada ja esitasid märkusi.(33) Mitmed India eksportivad tootjad ja India valitsus väitsid, et ei algmääruse artikli 2 lõige 8 ega 9 anna õiguslikku alust ekspordihindade arvutamiseks kolmandate riikide hindade alusel. Nad väitsid, et ühendusse eksportimise hinnad on olemas ning et nende hindade kõrvalejätmiseks ei ole esitatud piisavalt põhjendusi. Nad väitsid, et ühendusse eksportimise hinnad on usaldusväärsed ja et kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade asemel tuleks kasutada neid hindu.(34) Seoses kolmandate riikide ekspordihindade kasutamisega tuleb märkida, et algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt on sellise läbivaatamise eesmärk teha kindlaks, kas meetmete jätkuv kohaldamine on dumpingu kõrvaldamiseks vajalik. Asjaomaste eksportijate dumpingutaseme uurimisel on vajalik uurida dumpingutaseme muutust võrreldes esialgsete järeldustega dumpingu kohta. Tuleb märkida, et muudesse kolmandatesse riikidesse eksportimise hindade kasutamine ühendusse eksportimise hindade asemel kolme India eksportiva tootja puhul ei põhine algmääruse artikli 2 lõigetel 8 ja 9. See on tingitud vajadusest hinnata, kui tõenäoline on selliste ühendusse eksportimise hindade püsimine ja järelikult ka dumpingu kordumine tulevikus, nagu on ka selgitatud eespool põhjendustes 27 ja 28.(35) Nimetatud hindamise tulemusel leiti, et kõnealuse kolme India eksportiva tootja ekspordihindu ühendusse mõjutasid minimaalsed impordihinnad, sest ekspordihinnad olid kehtestatud minimaalsete impordihindade lähedasele tasemele. Seega ei olnud ekspordihindu kujundanud mitte üksnes turutingimused ja tõenäoliselt ei püsi need tulevikus samal tasemel. Seega järeldati, et puudusid ekspordihinnad ühendusse, mida oleks saanud kasutada dumpingu arvutamiseks. Ühendusse eksportimise hinna puudumisel leiti, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse on mõistlik ja korrektne alus dumpingu arvutamiseks ja ekspordihindade kindlaksmääramiseks uurimisperioodil.(36) Üks India eksportija väitis, et tema ühendusse suunatud müügi hindade tagasilükkamine ja kolmandatesse riikidesse suunatud müügi hindade kasutamine on diskrimineerimine, sest nii koheldakse teda teistmoodi, kui neid eksportijaid, kelle puhul kasutati nende tegelikke ekspordihindu ühendusse.(37) Siinkohal tuleb märkida, et ekspordihindade kehtestamisel ei esinenud diskrimineerimist, sest kõikide India eksportijate suhtes kasutati ühesugust lähenemisviisi. Dumpingu arvutamiseks vajalike ühendusse eksportimise hindade olemasolu uuriti iga eksportiva tootja puhul eraldi. Selleks võrreldi iga eksportiva tootja ühendusse eksportimise hindu minimaalsete impordihindadega, selgitamaks kas ekspordihinnad olid kehtestatud neist sõltumatult või mitte. Nagu on selgitatud põhjenduses 28, leiti juhul, kui ekspordihinnad olid minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad, et impordihinnad ei olnud neid mõjutanud ning et neid võis dumpingu arvutamisel kasutada kui usaldusväärseid näitajaid kõnealuse eksportiva tootja tõenäolise hinnadünaamika kohta tulevikus.(38) Kui leiti, et ekspordihinnad ühendusse olid mõjutatud minimaalsetest impordihindadest, ei peetud neid hindu usaldusväärseteks näitajateks kõnealuse eksportiva tootja tõenäolise hinnadünaamika kohta tulevikus ning neid ei kasutatud dumpingu arvutamiseks; sel juhul kasutati kolmandatesse riikidesse eksportimise hindu. Seega ei ole asjaolu, et mõnede eksportijate puhul kasutati nende tegelikke ekspordihindu ja mõnede eksportijate puhul kolmandatesse riikidesse eksportimise hindu, mõningaid eksportijaid diskrimineeriv kohtlemine.(39) Mitmed India eksportijad ei nõustunud järeldusega, et nende ekspordihinnad ühendusse olid kehtestatud minimaalsetele impordihindadele väga lähedasel tasemel ja et seetõttu ei saanud neid kasutada dumpingu arvutamisel. Nad leidsid, et nende hinnad olid minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad ja toonitasid, et nende pakutud hinnakohustuse kohaselt oli neil üksnes kohustus mitte kehtestada müügihinda alla minimaalsete impordihindade taseme. Üks eksportija väitis, et minimaalsete impordihindadega võrdlemine ei ole õige meetod otsustamaks, kas ekspordihinnad ühendusse on mõistlikud ja usaldusväärsed; võrdlemine teiste India eksportijate või ühenduse tootmisharu hindadega oleks asjakohasem.(40) Selles suhtes leidsid ühenduse institutsioonid, et kolme eksportiva tootja hinnad ei olnud minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad ega seega ka kehtestatud neist sõltumatult. Järelikult ei olnud kõnealused hinnad dumpingu arvutamiseks sobivad. Asjaolu, et pakutud hinnakohustuse kohaselt oli eksportivatel tootjatel üksnes kohustus mitte kehtestada müügihinda alla minimaalsete impordihindade taseme, peeti sedalaadi analüüsi silmas pidades tähtsusetuks ning isegi ei vaidlustatud.(41) Seoses olemasolevate minimaalsete impordihindade mõju hindamisega ühendusse eksportimise hindadele tuleb märkida, et kui on pakutud hinnakohustus, tuleb uurida, kas ekspordihinnad ühendusse on usaldusväärsed ja võimaldavad nõuetekohaselt arvutada dumpingumarginaali. Kui ekspordihindu ühendusse mõjutavad lisaks turujõududele veel muud tegurid, nagu näiteks hinnakohustusega kehtestatud minimaalsed impordihinnad, ei peeta neid hindu mõistlikeks ega usaldusväärseteks. Sellistel juhtudel peeti iga eksportiva tootja hinnadünaamika hindamisel asjakohasemaks pigem hinnavõrdlust tema muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud müügiga kui võrdlust teiste India eksportivate tootjatega või ühenduse tootmisharuga, sest nii oli võimalik saada parem ülevaade konkreetse eksportiva tootja äritegevusest.(42) Ühenduse tootmisharu väitis, et hinnakohustusega kehtestatud minimaalsete impordihindade moonutava mõju tõttu oleks pidanud kõikide India eksportivate tootjate puhul ühendusse suunatud müügi tegelikud hinnad kõrvale jätma ja kasutama kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu. Nad väljendasid ka muret selle üle, et need India eksportivad tootjad, kelle madalad dumpingumarginaalid arvutati ühendusse suunatud ekspordihindade alusel, ei säilita tõenäoliselt oma hinnataset tulevikus.(43) Vastuseks sellele väitele tuleb märkida, nagu selgitatud põhjenduses 32, et kõikide India eksportivate tootjate suhtes kasutati ühesugust lähenemisviisi. Ühendusse suunatud ekspordi hindade kasutamine või mittekasutamine sõltus igale eksportijale eraldi antud hinnangust selle kohta, kas minimaalsed impordihinnad olid mõjutanud tema ekspordihindu või mitte, ning ühendusse ja kolmandatesse riikidesse suunatud müügi hindade erinevusest, nagu on selgitatud põhjenduses 28.(44) Ühenduse tootmisharu väitis samuti, et ekspordihindade ja minimaalsete impordihindade võrdlemine kaalutud keskmise alusel, leidmaks kas ühendusse suunatud müügi hindade alusel on võimalik usaldusväärselt prognoosida hinnadünaamikat tulevikus ja kindlaks määrata dumpingut, ei ole kooskõlas meetmete vormi käsitleva läbivaatamise tulemustega, mille kohaselt minimaalsete impordihindade kohaldamine ei ole enam asjakohane.(45) Siinkohal tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete vormi käsitleva uurimise eesmärk oli selgitada, kas pakutud hinnakohustused olid jätkuvalt asjakohased (st kas neil oleks dumpinguvastaste tollimaksu määra kehtestamisega samaväärne mõju) nende toodete ekspordi puhul, mille suhtes neid meetmeid kohaldatakse (vt nõukogu määruse XXX põhjendust 8). Nimetatud läbivaatamise tulemusena leiti, et mõningate tooterühmade puhul olid ühendusse suunatud müügi tegelikud hinnad võrreldes esialgse uurimisega märkimisväärselt muutunud (nii langenud kui tõusnud), ning tehti järeldus, et algsetel hindadel põhinevad konkreetsed minimaalsed impordihinnad ei olnud hetkeolukorras enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Käesoleva läbivaatamise eesmärk on selgitada, kas hinnakohustusega kehtestatud minimaalsed impordihinnad mõjutavad ühendusse suunatud ekspordi hindu, st kas nende mõju on jätkuv. Võib väita, et kui ekspordihinnad on minimaalsetest impordihindadest oluliselt kõrgemad, ei ole minimaalsed impordihinnad neid mõjutanud. See kehtib olenemata sellest, kas hinnakohustused on kõnealuse toote puhul asjakohane meetme vorm või mitte. Käesoleval juhul on ekspordihinnad kujunenud turujõudude mõjul ja on seega dumpingu hindamiseks sobivad. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.3. Võrdlus(46) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi seejärel tehasehindade põhjal. Kohanduste näol võeti nõuetekohaselt arvesse hinda ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Tehti kohandused arvestamaks ka erinevusi allahindlustes, hinnavähendites, transpordis, kindlustuses, käitlemises, laadimises ja lisakuludes, pakendamises, krediteerimises ja komisjonitasus, kus see oli asjakohane ja kinnitatud tõendusmaterjaliga. Ekspordihindasid kohandati algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohaselt ka mõnede Ester, Garware ja MTZ mudelite puhul seoses erinevustega kolmandatele turgudele müüdavate toodete füüsikalistes omadustes, võrreldes ühendusse müüdava tootega.(47) Kaks eksportivat tootjat taotlesid samuti ekspordihinna kohandust piiratud hulga ekspordi jaoks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt, mis imporditollimaksude hüvituskava ( Duty entitlement passbook , ehk DEPB-kava) järgi põhineb eksportimise korral saadaval ekspordijärgsel ekspordisoodustusel. Sellega seoses leiti, et nimetatud kava alusel kõnealuse toote eksportimisel saadud krediiti võib kasutada kõikide kaupade impordilt saada olevate tollimaksude tasaarvestamiseks või selle võib vabalt müüa teistele äriühingutele. Lisaks sellele ei ole ühtegi piirangut, et imporditavaid kaupu peaks kasutama ainult eksporditava toote tootmises. Seetõttu ei ilmnenud, et DEPB-kava ekspordijärgne soodustus oleks mõjutanud hindade võrreldavust ning eriti seda, et kliendid oleksid DEPB soodustuse tõttu maksnud kodumaisel turul pidevalt erinevat hinda. Seetõttu lükati taotlus tagasi.4. Dumpingumarginaal(48) Dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse põhjal, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. Kui ekspordihinnad põhinesid kolmandatesse riikidesse suunatud hindadel, arvutati asjakohased CIF-väärtused, suurendades kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi tehasehinda kaalutud keskmise erinevuse võrra tehasehindade ja ühendusse suunatud ekspordi CIF-hindade vahel tootetüübi kaupa.(49) Arvestades individuaalsete dumpingumarginaalide märkimisväärset vähenemist, võrreldes esialgsete meetmetega, peeti samuti asjakohaseks muuta jääktollimaksu. Algmääruse artikli 11 lõike 9 kohaselt määrati see kindlaks käesoleva läbivaatamisega hõlmatud viie India eksportiva tootja suhtes kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaali põhjal, kuna kõnealust viit äriühingut peeti ekspordimahu poolest koostööd tegevate tootjate valimi (mille põhjal arvutati esialgne jääktollimaks) osas tüüpiliseks.(50) Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril, tollimaksu tasumata, on järgmised:Ester Industries Ltd. | 29,3 % |Flex Industries Ltd. | 3,2 % |Gareware Polyester Ltd. | 20,1 % |MTZ Polyfilms Ltd. | 26,7 % |Polyplex Corporation Ltd. | 3,7 % |Kõik teised äriühingud | 29,3 % |D. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV OLEMUS(51) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 analüüsiti, kas muutunud asjaolusid seoses dumpinguga võiks pidada oma olemuselt püsivaks.(52) Selles osas tuleks märkida, et normaalväärtus määrati kindlaks taotlejate kulude ja hindade põhjal. Eksportijatel on kõnealuse toote osas märkimisväärne kodumaine turg ja kodumaised hinnad on võrreldes esialgse uurimisega kasvanud. Ei leitud tundemärke sellest, et käesoleva läbivaatamise ajal kindlaksmääratud normaalväärtust ei saaks pidada oma olemuselt püsivaks.(53) Võiks väita, et toormaterjalide hinnasuundumus, mis on suurel määral seotud nafta hinnaga, võib normaalväärtust märkimisväärselt mõjutada. Siiski leiti, et kuna toormaterjalid on tarbekaup, mille hind määratakse kindlaks rahvusvahelisel tasandil, mõjutaks hinnatõus kõiki turul osalejaid ning mõjutaks seega nii normaalväärtust kui ka ekspordihinda.(54) Et uurida, nagu juba varem põhjendustes 22 ja 23 on märgitud, kas hinnakohustuste tingimustes võib ühendusse suunatud ekspordi hindasid pidada oma olemuselt püsivaks või mitte, tuli neid analüüsida kohustustekohaste minimaalsete impordihindade suhtes. Lisaks sellele teostati hinnavõrdlus kõnealuse toote ühendusse suunatud ekspordihindade ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindade vahel uurimisperioodi ajal. Nagu on selgitatud põhjenduses 23, leiti juhul, kui ühendusse suunatud ekspordi hinnad ei olnud minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad ning olid märkimisväärselt kõrgemad kui kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad, et ekspordihinnad ei ole usaldusväärsed näitajad, mille alusel prognoosida eksportijate käitumist tulevikus hindade kehtestamisel. Selle asemel kasutati kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindasid, et määrata kindlaks tulevased ekspordihinnad, mida võiks pidada püsivateks.(55) Selle põhjal tehti järeldus, et võrreldes esialgse dumpingut käsitleva uurimisega võib muutunud asjaolusid mõistlikult pidada oma olemuselt kestvateks, kusjuures tuleb meenutada, et kolme India eksportija puhul, nagu on järeldatud põhjenduses 26, tuli kestev muutus nende dumpinguga seotud ja eriti ekspordihindadega seotud asjaoludes ühendusse müüdud mudelite puhul kindlaks määrata mitte nende ekspordihinna põhjal ühendusse, vaid kõikidele kolmandatele riikidele tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.(56) Valimis olevate äriühingute individuaalsete dumpingumarginaalide arvestatavat vähendamist võrreldes esialgsete meetmetega ning nende püsivat olemust võib pidada tüüpiliseks ka kõikide teiste äriühingute suhtes. Seetõttu tuleb jääktollimaksu vastavalt muuta, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 30.E. JÄRELDUS(57) Pidades silmas dumpinguga ja muutunud asjaolude püsiva olemusega seoses tehtud järeldusi ning võttes arvesse nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2006[15] järeldusi dumpinguvastaste meetmete vormi kohta (kehtivatest kohustustest loobumine), tuleks Indiast pärit kõnealuse toote impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid muuta, et kajastada uusi kehtestatud dumpingumarginaale.(58) Kuna algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt ei tohi ühe ja sama dumpingust või ekspordisubsiidiumidest põhjustatud olukorra kõrvaldamise eesmärgil ühelegi tootele kehtestada nii dumpinguvastast kui ka tasakaalustavat tollimaksu, arvati kehtiv ekspordisubsiidiumitele vastav tasakaalustav tollimaks kohaldatavast dumpinguvastasest tollimaksust maha. Jääktollimaksu puhul vastab mahaarvamine äriühingu ekspordisubsiidiumi marginaalile, mille põhjal dumpingu jääkmarginaal kindlaks määrati.(59) Eespool öeldu alusel ja võttes arvesse lõplike tasakaalustavate tollimaksude aegumist käsitleva läbivaatamise tulemusi (nõukogu määrus EÜ nr ZZZ/2006), on kavandatavad tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:Äriühing | Ekspordi-subsiidiu-mi marginaal | Üldine subsiidiumi-marginaal | Dumpingumarginaal | Tasa-kaalustav tollimaks | Dumpinguvastane tollimaks | Üldine tollimaksumäär |Ester Industries Ltd. | 12,0% | 12,0% | 29,3% | 12,0% | 17,3% | 29,3% |Flex Industries Ltd. | 12,5% | 12,5% | 3,2% | 12,5% | 0,% | 12,5% |Garware Polyester Ltd. | 2,7% | 3,8% | 20,1% | 3,8% | 17,4% | 21,2% |MTZ Polyfilms Ltd. | 8,7% | 8,7% | 26,7% | 8,7% | 18,0% | 26,7% |Polyplex Corporation Ltd. | 19,1% | 19,1% | 3,7% | 19,1% | 0% | 19,1% |Kõik teised äriühingud | 12,0 % 1 | 19,1% | 29,3 % | 19,1% | 17,3 % | 36,4 % |1) Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu arvutamisel kõikide teiste äriühingute jaoks võeti arvesse äriühingu ekspordisubsiidiumi marginaali, millel põhineb kõikide teiste äriühingute dumpingumarginaal.(60) Nagu on kirjeldatud põhjenduses 4 laiendati kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid ka Brasiiliast ja Iisraelist pärit PET-kile impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Brasiiliast ja Iisraelist pärit tootena või mitte. Muudetud dumpinguvastaseid meetmeid, nagu neid on kirjeldatud põhjenduses 59, tuleb jätkuvalt kohaldada Brasiiliast ja Iisraelist pärit PET-kile impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Brasiiliast ja Iisraelist pärit tootena või mitte. Brasiilia ja Iisraeli eksportivad tootjad, kes vabastati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1975/2004 (muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 101/200613 laiendatud meetmetest, tuleb vabastada ka käesoleva määrusega laiendatud meetmetest.(61) Kõiki asjaomaseid osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek nõukogu määruse (EÜ) nr 1676/2001 muutmiseks, ning neile anti võimalus märkuste esitamiseks.(62) Praeguse määrusega igale äriühingule määratavad dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksu määrasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas nende konkreetselt nimetatutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende jaoks kehtivad „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksu määrad.(63) Taotlus kohaldada nimetatud konkreetse äriühingu suhtes ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid, näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva juriidilise isiku asutamist tuleb viivitamata saata komisjonile koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige andmetega võimalike muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis, mis on seotud näiteks selle nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate juriidiliste isikutega. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.(64) Selleks, et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, peab jääktollimaksumäära kohaldama mitte ainult nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei tee, vaid ka nende äriühingute suhtes, kellel ei olnud uurimisperioodi ajal eksporti.(65) Tuleks märkida, et India eksportija MTZ vahetas oma aadressi alates 2005. aasta juulist, ilma et oleks teinud muid äriühingu omandust, struktuuri või tegevust puudutavaid muudatusi. Äriühingu aadressi tuleks seetõttu muuta.(66) Läbipaistvuse eesmärgil ja võttes arvesse määrust XXX/2006, mis on vastu võetud käesoleva määrusega samal päeval ja mis käsitleb samuti lõplike dumpinguvastaste meetmete läbivaatamist, tuleks määruse 1676/2001 artikli 1 uus konsolideeritud versioon lisada käesoleva määruse regulatiivosasse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1676/2001 artikkel 1 asendatakse järgmisega:1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes, mis kuulub CN-koodide ex 3920 62 19 (TARICi koodid: 3920 62 19 03, 3920 62 19 06, 3920 62 19 09, 3920 62 19 13, 3920 62 19 16, 3920 62 19 19, 3920 62 19 23, 3920 62 19 26, 3920 62 19 29, 3920 62 19 33, 3920 62 19 36, 3920 62 19 39, 3920 62 19 43, 3920 62 19 46, 3920 62 19 49, 3920 62 19 53, 3920 62 19 56, 3920 62 19 59, 3920 62 19 63, 3920 62 19 69, 3920 62 76 ja 3920 62 19 94) ja ex 3920 62 90 (TARICi koodid: 3920 62 90 33 ja 3920 62 90 94) ning on pärit Indiast ja Korea Vabariigist.2. Järgnevalt loetletud riikidest pärit toodete vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |India | Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi - 110 003 India | 17,3% | A026 |India | Flex Industries Limited A-1, Sector 60, Noida 201 301, (U.P.), India | 0% | A027 |India | Garware Polyester Limited Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057 India | 17,4% | A028 |India | Jindal Poly Films Limited 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0% | A030 |India | MTZ Polyfilms Limited New Indian Centre, 5th floor, 17th Co-operage Road, Mumbai 400 039 India | 18,0% | A031 |India | Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh India | 0% | A032 |India | Kõik teised äriühingud | 17,3% | A999 |Korea | Kolon Industries Inc. Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea | 0% | A244 |Korea | SKC Co., Ltd. Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074 Korea | 7,5% | A224 |Korea | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D 275 Kongdug-Dong Mapo-Gu Seoul 121-721 Korea | 0,0% | A222 |Korea | HS Industries Co., Ltd Kangnam Building, 5th floor 1321, Seocho-Dong Seocho-Ku Seoul Korea | 7,5% | A226 |Korea | Hyosung Corporation 450, Kongduk-Dong Mapo-Ku Seoul Korea | 7,5% | A225 |Korea | KP Chemical Corporation No. 89-4, Kyungun-Dong Chongro-Ku Seoul Korea | 7,5% | A223 |Korea | Kõik teised äriühingud | 13,4% | A999 |3. Kui mis tahes osapool on esitanud komisjonile piisava tõendusmaterjali,- et ta ei eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupasid esialgse uurimisperioodi ajal,- et ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid ja- et ta on kõnealuseid tooteid eksportinud pärast uurimisperioodi või on sõlminud tühistamatu lepingulise kohustuse märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse,siis võib nõukogu komisjoni ettepanekul, pärast nõuandekomiteega konsulteerimist lihthääleenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades nimetatud osapoole äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, nagu on märgitud artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis.4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrus viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.[3] EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.[4] EÜT L 227, 23.8.2001, lk 56.[5] ELT C 40, 17.2.2005, lk 8.[6] ELT L 342, 18.11.2004, lk 1 ja lk 8.[7] EÜT C 154, 28.6.2002, lk 2.[8] ELT[9] ELT C 281, 22.11.2003, lk 4.[10] ELT[11] ELT C 306, 10.12.2004, lk 2.[12] ELT L 218, 23.5.2005, lk. 3.[13] ELT L 17, 21.1.2006, lk. 1.[14] ELT C 1, 4.1.2005, lk 5.[15] ELT