title: Ettepanek : Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, millega luuakse ELi tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu (mikrokrediidirahastu „Progress”) {KOM(2009)340 lõplik} {SEK(2009) 907}

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0333

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.7.2009KOM(2009) 333 lõplik2009/0096 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega luuakse ELi tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu (mikrokrediidirahastu „Progress”){KOM(2009)340 lõplik}{SEK(2009) 907}SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTMajanduslangus avaldab kõige suuremat mõju inimestele: tänase ELi peamiseks väljakutseks peab olema hoida ära ulatuslik tööpuudus, hoogustada töökohtade loomist ja sillutada teed majanduse elavdamisele ning jätkusuutlikule taastumisele ja kasvule. EL reageeris kriisile kiiresti Euroopa majanduse taastamise kava kaudu, milles rõhutati vajadust võidelda tagajärgede vastu, mida kriis põhjustab tööhõivele. Juba kava esialgne mõju on lootustandev ning sotsiaalsed „ohutusvõrgud” täidavad stabiliseerivat otstarvet. Ent sedamööda, kuidas olukord tööturgudel majanduslanguse tagajärjel jätkuvalt halveneb, on vaja täiendavaid meetmeid.Euroopal tuleb majanduslangus mitte lihtsalt üle elada, vaid pöörata see võimaluseks luua produktiivsem, innovaatilisem, paremini oskustega varustatud ja vähem CO2-heitmeid tekitav majandus, mille avatud ja kaasamisaldis tööturg toob ühiskonnas kaasa suurema ühtekuuluvuse ja võrdõiguslikkuse ning töökohad, mis on paindlikud vanuselise ja soolise võrdõiguslikkuse ning töö- ja eraelu tasakaalustamise suhtes; samuti peab see majandus tunnustama ja toetama ettevõtlust[1]. Meetmed, mida on vaja, et tulla toime praeguse kriisi sotsiaalsete ja tööhõivealaste tagajärgedega, käivad käsikäes vajalike struktuurireformidega, millega lahendatakse üleilmastumise ning demograafiliste ja kliimamuutuste pikemaajalisi probleeme.Kriis toob suuri muutusi Euroopa tööturgudele. Töötajatele ja ettevõtjatele tuleb anda vajalikud vahendid, et nad suudaksid muutuvate oludega kohaneda: säilitada elujõulisi töökohti, parandada oskusi kõikidel tasanditel, tuua inimesed tagasi tööle ja tagada tingimused uute töökohtade loomiseks.Komisjoni teatises „Euroopa majanduse elavdamine”[2] visandati rida punkte, mis aitavad liikmesriikidel asjakohast ja tulemuslikku tööhõivepoliitikat välja kujundada ja ellu viia. Selle põhjal määrati kevadisel Euroopa Ülemkogul ja kolmel tööhõivealasel seminaril, mis toimusid aprillis 2009 Madridis, Stockholmis ja Prahas, kindlaks kolm peamist prioriteeti: säilitada tööhõive, luua töökohti ja edendada liikuvust; ajakohastada oskusi ja viia need vastavusse tööturu vajadustega; parandada juurdepääsu tööhõivele. Ka 7. mail 2009 toimunud tööhõivealane tippkohtumine kujutas endast arvamuste vahetust nende prioriteetide üle ning seal jõuti üksmeelele 10 meetme osas[3].Lähtudes nendest ühistest jõupingutustest, võttis komisjon 3. juunil vastu teatise „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”[4], mille eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel ning ELi sotsiaalpartnerite vahel kolme peamise prioriteedi alal, keskendudes konkreetsetele algatustele ja tuginedes kõigile kättesaadavatele ühenduse instrumentidele, iseäranis Euroopa Sotsiaalfondile (ESF) ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile.Et leevendada kriisi sotsiaalseid tagajärgi, on oluline inimesi tööturul hoida ning neid rohkem tööturule tuua, eriti naisi, eakamaid töötajaid ja muid diskrimineeritavaid ühiskonnagruppe, ning hoida ära pikaajalist töötust ja tööturult eemale jäämist. Parim viis tõrjutusest pääseda on tööl käia: sotsiaalne Euroopa saab alguse tööst – juba enne kriisi ei olnud töövõimalusi paljudel ELi kodanikel, kes soovinuks või võinuks tööturule tulla.2. SISUOma 3. juuni teatises tegi komisjon ettepaneku uue ELi tööhõive elavdamise mikrokrediidirahastu[5] (programmi „Progress” mikrokrediidirahastu) loomiseks, et pakkuda töötutele võimalust uueks alguseks ja luua võimalused Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele, sealhulgas noortele, ettevõtluse alustamiseks. Uus rahastu laiendab eesmärgipärast rahalist toetust uutele ettevõtjatele, kelle võimalused laenu saada on praegu väikesed. Lisaks intressitoetusele ESFist toetatakse üksikettevõtjaid ja mikroettevõtete asutajaid ka nõustamise, koolituse, juhendamise ja suutlikkuse suurendamise kaudu.Mikrokrediidirahastu „Progress” täiendab teisi ühenduse programme, pakkudes riskijagamise vahendeid, võlakohustuste ja omakapitali kaudu rahastamist. Selles kasutatakse rahvusvaheliste finantsasutuste, näiteks EIP grupi (Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond) kogemusi. Ühise haldamiskorra põhiselt tagavad rahvusvahelised finantsasutused lisavahendid, toetades mikrokrediidi andjaid (pangad või muud) kogu Euroopa Liidus.3. SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUSVõttes arvesse praegu vähenenud laenutegevust ja tagastamata laenude olulist vähenemist (nagu näitab käesolevale ettepanekule lisatud eelhinnang), tuleb tugevdada ühenduse ja riikide pingutusi pakkuda piisavas ulatuses mikrokrediiti mõistliku aja jooksul, et vastata selle suurele nõudlusele nende hulgas, kes seda praegusel kriisiajal kõige enam vajavad, st töötud või haavatavamad isikud, kes soovivad alustada või arendada mikroettevõtteid, sealhulgas hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks, kuid kellele ei anta kommertspankades laenu.Ühenduse vahendite kasutamine on asjakohane ja vastavuses Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooniga[6]. Peale selle aitab rahastu sihipäraselt kasutada rahvusvaheliste finantsasutuste eraldatavaid vahendeid. Kogu ELi hõlmav rahastu hoiab ära erinevused lähenemisviisis, suurendades nii kõigis liikmesriikides mikrokrediidi andmist.4. ÕIGUSAKTI VALIKKomisjon teeb ettepaneku luua programmi „Progress” mikrokrediidirahastu otsusega, milles määratletakse vaid komisjoni roll ja vastutus ja millega ei anta ei õigusi ega kohustusi ei liikmesriikidele ega üksikisikutele. Seega on otsus parim vahend, millega saavutatakse soovitud eesmärk.5. MÕJU EELARVELEKooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega[7] Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) tuleb rahastu luua olemasoleva eelarve kulusid ümber jaotades. 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe tingimuste kohaselt lisas EP täiendavad 114 miljonit eurot[8] programmi „Progress” eelarvele, suurendades seeläbi eelarvet komisjoni algses ettepanekus esitatud summalt 628 800 000 eurot 743 250 000 euroni. Neid täiendavaid vahendeid pidi järk-järgult kohaldatama programmi hilisemate aastatel, st alates 2009. aastast. Pärast kõigi võimalike valikute uurimist tehakse ettepanek, et rahastamine toimuks programmi „Progress”[9] eelarvest 100 miljoni euro ümberjaotamise teel (4 aasta jooksul) tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu „Progress” (mikrokrediidirahastu „Progress”) tarvis. Suunates ümber need 100 miljonit eurot olemasolevast eelarvest, loodaks võimalus kasutada enam kui 500 miljonit eurot ühises algatuses finantsasutustega, eelkõige EIP grupiga.2009/0096 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega luuakse ELi tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu (mikrokrediidirahastu „Progress”)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 159 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutvõttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,võttes arvesse Regioonide Komitee arvamusttegutsedes asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud korrasning arvestades järgmist:(1) Komisjoni teatises „Euroopa algatus mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet”[10] määratleti neli prioriteetset tegevusvaldkonda: õigusliku ja institutsioonilise raamistiku parandamine liikmesriikides; ettevõtlusele soodsama õhkkonna loomine; parimate tavade edendamine; mikrokrediidiga tegelevatele asutustele täiendava finantskapitali pakkumine. Nimetatud tegevuskava rakendamiseks panid komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) 2008. aastal kõigepealt aluse algatusele JASMINE, mille raames nõustatakse muid mikrokrediiti andvaid finantsasutusi kui pangad ning kasutatakse rahastamiseks EIP pakutavat 20 miljoni euro suurust üldsummat.(2) Oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament, et komisjon suurendaks oma jõupingutusi mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet, ja pakkus veel 4 miljonit eurot pilootmeetme toetuseks, mida tuleb rakendada algatuse JASMINE raames. Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles ka kaasfinantseerima eelkõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele suunatud mikrokrediidi projekte.(3) Tuleb tugevdada ühenduse ja riikide jätkuvaid pingutusi pakkuda piisavas ulatuses mikrokrediiti mõistliku aja jooksul, et vastata selle suurele nõudlusele nende hulgas, kes seda praegusel kriisiajal kõige enam vajavad, st töötud ja haavatavamad isikud, sealhulgas noored, kes soovivad alustada või arendada mikroettevõtteid, sealhulgas need, kes soovivad hakata füüsilisest isikust ettevõtjateks, kuid kellele ei anta kommertspankades laenu.(4) Komisjoni teatises „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”[11] rõhutati vajadust pakkuda uut võimalust töötutele ja luua võimalused Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele, sealhulgas noortele, ettevõtluse alustamiseks. Lisaks praegustele vahenditele on vaja erimeetmeid, millega veelgi enam tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, toetades Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja teiste rahvusvaheliste finantsasutuste võetavaid meetmeid, ilma et see piiraks liikmesriikide meetmeid. Seetõttu tegi komisjon ettepaneku uue ELi mikrokrediidirahastu loomiseks, et parandada teatavate riskigruppide võimalusi saada mikrokrediiti ning veelgi enam toetada ettevõtluse, sotsiaalse ettevõtluse ja mikroettevõtete arengut.(5) Ühenduse vahendite kasutamine on asjakohane ja vastavuses Euroopa Parlamendi 2009. aasta märtsikuu resolutsiooniga. Kogu ELi hõlmav rahastu tagaks rahvusvaheliste finantsasutuste eraldatavate vahendite sihipärase kasutamise ja hoiaks ära erisuguse lähenemise suurendades nii kõigis liikmesriikides mikrokrediidi andmist. Et kasutada ära rahvusvaheliste finantsasutuste, eelkõige Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi kogemusi, peaks mikrokrediidirahastu põhinema ühisel haldamisel.(6) Rahastu rahastatavad meetmed peaksid olema ühtsed ja sobima kokku muu ühenduse poliitikaga ning kooskõlas asutamislepingute sätetega ja selle alusel vastuvõetud õigusaktidega. Rahastu meetmed ja muud ühenduse meetmed, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendid, algatus JASMINE ja Euroopa Sotsiaalfond, peaksid üksteist vastastikku täiendama.(7) Käesolevas otsuses osutab „väikerahastamine” mikrokrediidile ja riskijagamisele. Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta[12]) on „mikrokrediit” defineeritud laenudena, mis on väiksemad kui 25 000 eurot, ja „mikroettevõte” ettevõttena, milles on vähem kui 10 töötajat, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad, ning mille aastakäive ja/või aastabilanss on kuni 2 miljonit eurot; need määratlused kehtivad ka käesolevas otsuses,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1 Asutamine1. Käesolevaga asutatakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu, mida nimetatakse mikrokrediidirahastu „Progress” (edaspidi „rahastu”).Artikkel 2 Eesmärk1. Rahastu tagab ühenduse vahendid, millega suurendatakse mikrokrediidi saamise võimalusta) isikute jaoks, kes on oma töö kaotanud või keda ohustab töökaotus ja kes soovivad alustada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad;b) ebasoodsas olukorras olevate isikute, sealhulgas noorte jaoks, kes soovivad alustada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad;c) mikroettevõtete ja sotsiaalsete ettevõtete jaoks, mis võtavad tööle inimesi, kes on kaotanud töö, või ebasoodsas olukorras olevaid inimesi, sealhulgas noori.Artikkel 3 Eelarve1. Ühenduse eelarvest eraldatakse ajavahemikuks 1. jaanuar 2010 kuni 31. detsember 2013 rahastu tarvis 100 miljonit eurot.2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.3. Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud abimeetmeteks eraldatav kogueelarve ei ületa 1 % rahastu eelarvest, nagu on sätestatud lõikes 1.4. Rahalise toetusega kaetakse rahastu kõik kulud, sealhulgas artikli 5 lõikes 2 osutatud ühenduse toetust haldavate rahvusvaheliste finantsasutuste halduskulud ning kõik muud abikõlblikud kulud.Artikkel 4 Abikõlblikud meetmed ja toetusesaajad1. Rahastu rakendamiseks kasutatakse vajadusest lähtuvalt järgmisi meetmeid:a) tagatised ja riskijagamisvahendid;b) kapitaliväärtpaberid;c) võladokumendid;d) toetusmeetmed, nagu teabevahetus, järelevalve, kontroll, audit ja hindamine, mis on otseselt vajalikud käesoleva otsuse tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks.2. Rahastut võivad kasutada kõik liikmesriikides asuvad avalik- ja eraõiguslikud organid, mis annavad mikrokrediiti isikutele ja mikroettevõtetele liikmesriikides.Artikkel 5 Haldamine1. Komisjon haldab rahastut kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.2. Et rakendada artikli 4 lõikes 1 nimetatud meetmeid, v.a artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud toetusmeetmeid, sõlmib komisjon rahvusvaheliste finantsasutustega, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondiga (EIF), kokkulepped kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikliga 53d ja komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 43. Need kokkulepped sisaldavad üksikasjalikke sätteid neile asutustele antud ülesannete täitmise kohta, sealhulgas vajadust tagada vastastikune täiendavus riiklike kavadega.3. Lõikes 2 osutatud finantsasutused võivad saadud tulud, sealhulgas dividendid ja tagasimaksed, alates rahastu alustamiskuupäevast kuue aasta jooksul uuesti investeerida artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud meetmetesse. Rahastu sulgemise korral makstakse Euroopa ühendustele võlgnetav osa Euroopa Ühenduste üldeelarvesse.4. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud finantsasutused sõlmivad kirjalikud kokkulepped artikli 4 lõikes 2 nimetatud avalik- ja eraõiguslike mikrokrediidi väljastajatega, sätestades nende kohustused, mille kohaselt nad peavad kasutama rahastu rahalisi vahendeid kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ja esitama teabe artikli 8 lõikes 1 osutatud aastaaruannete koostamiseks.5. Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud toetusmeetmete eelarvet haldab komisjon.Artikkel 6 Nõuetele vastavusRahastu rahastatavad meetmed peavad vastama asutamislepingu sätetele ja selle alusel vastu võetud aktidele.Artikkel 7 Ühenduse finantshuvide kaitse1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete puhul kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega, alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95[13] ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96[14] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999[15].2. Käesoleva otsuse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul on OLAF-ile antud volitused korraldada inspekteerimisi määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 alusel mis tahes üleastumise puhul ühenduse õiguse sätetest, sealhulgas rahastuga seoses ettenähtud lepingulise kohustuse täitmatajätmise puhul, mille on põhjustanud ettevõtja tegevus või tegematajätmine, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu on kahjustanud või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet.3. Kõigis käesoleva otsuse rakendusmeetmes esitatakse viited eespool nimetatud lõigetele ja nähakse eelkõige ette järelevalve ja finantskontroll komisjoni või tema volitatud esindaja poolt ning Euroopa Kontrollikoja tehtavate auditite kaudu, mis teostatakse vajadusel kohapeal.Artikkel 8 Aastaaruanne1. Komisjon saab artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvahelistelt finantsasutustelt rakendamise aastaaruanded, milles esitatakse toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid, rahaliste vahendite jaotus sektorite ja toetusesaajate lõikes, esitatud taotlused, sõlmitud kokkulepped, rahastatud meetmed, tulemused ja võimaluse korral mõju.2. Alates aastast 2011 esitab komisjon enne iga aasta 31. detsembrit Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse aruande eelmisel aastal käesoleva otsuse alusel võetud meetmete kohta. Aastaaruanne peab põhinema lõikes 1 osutatud rakendamisaruannetel ja neis peab peamiselt keskenduma saadud tulemustele ning eelkõige peab selles olema esitatud teave esitatud taotluste, sõlmitud lepingute, rahastatud meetmete kohta, sealhulgas nende meetmete ja teiste ühenduse meetmete, eelkõige ESF, vastastikuse täiendavuse kohta.3. Aastaaruanne edastatakse teavitamiseks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele.Artikkel 9 Hindamine1. Komisjon korraldab omal algatusel ja tihedas koostöös artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvaheliste finantsasutustega vahepealseid ja lõpphindamisi. Vahehindamine viiakse ellu neli aastat pärast rahastu tegevuse algust ja lõpphindamine hiljemalt üks aasta pärast artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvahelistele finantsasutustele antud mandaadi lõppemist. Lõpphindamise käigus uuritakse eelkõige, mil määral on rahastu tervikuna saavutanud oma eesmärgid.2. Hindamiste tulemused edastatakse teavitamiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele.Artikkel 10 JõustumineKäesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSMikrokrediidirahastu „Progress”2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED ja VÕRDSED VÕIMALUSEDTegevuspõhise eelarvestamise meede 04 04 – Tööhõive, sotsiaalne solidaarsus ja sooline võrdõiguslikkus3. EELARVEREAD3.1. EelarvereadUued eelarveread04 04 13 Mikrokrediidirahastu „Progress”04 01 04 11 Mikrokrediidirahastu „Progress” – halduskulud3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:01/01/2010 – 31/12/20133.3. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajaduse korral ridu ):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |04 04 13 | Mittekohustuslik | Liigendatud | JAH | EI | EI | Nr 1a |04 01 04 11 | Mittekohustuslik | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr 1a |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kaks kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | > 2013 | Kokku |Tegevuskulud[16] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 99,00 |Maksete assigneeritud | b | 9,00 | 16,00 | 20,00 | 20,00 | 34,00 | 99,00 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[17] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 100,00 |Maksete assigneeringud | b+c | 9,25 | 16,25 | 20,25 | 20,25 | 34,00 | 100,00 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[18] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 9,50 | 16,50 | 20,50 | 20,50 | 34,00 | 101,00 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, tuleks allpool esitatud tabelis näidata, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |…………………… | f |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Käesolev ettepanek on seotud ettepanekuga programmi „Progress” jaoks eraldatava rahasumma läbivaatamise kohta, mida vähendatakse 100 miljoni euro võrra, mis eraldatakse mikrokrediidi rahastu tarvis.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[19] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB: kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 3 | 3 | 3 | 3 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusMajanduskriisi tingimustes on mikrokrediidirahastu „Progress” ette nähtud selleks, et pakkuda uut võimalust töötutele ja luua võimalused ettevõtluse alustamiseks Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele.Majanduskriisi tõttu tuleb kohe meetmeid võtta, et abistada oma töö kaotanuid või sotsiaalse tõrjutusega silmitsi seisjaid, kes soovivad asutada oma ettevõtet või seda edasi arendada. Üldine krediidinappus koosmõjus värskelt töötuks jäämisega tähendab seda, et paljud inimesed, kes muidu hakkaksid füüsilisest isikust ettevõtjateks või asutaksid mikroettevõtte, ei saa seda teha. Peale selle puudub ESFi tüüpilistel toetusesaajatel[21]piisav võimalus saada mikrokrediiti, sest enamik panku peab seda sihtrühma liiga riskantseks ja (suhteliselt väikeste laenusummade tõttu) kulukaks.5.2. Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku kooskõla teiste rahastamisvahenditega ning võimalik koostoimeKomisjon on tunnustanud mikrokrediidi tähtsust oma 2007. aasta teatises. Teatises selgitatakse, et mikrokrediiti kasutatakse palju vähem kui eeldaks potentsiaalne nõudlus selle järele, mille põhjuseks on suhteliselt kõrge riskiprofiil, tehingukulud ja vahendajate puudumine mõnes liikmesriigis.Praegu on kogu ühendust hõlmav peamine rahastamisvahend väikeettevõtete loomise ja kasvu rahastamiseks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm. Programmi raames pakub VKEde tagatissüsteem mikrokrediidi tagatisi, mis teevad pankadele ja muudele väikerahastamisega tegelevatele finantsasutustele, näiteks nagu Hispaania MicroBank ja Prantsusmaa ADIE, võimalikuks tagada rohkem laenuraha mikroettevõtetele, vähendades nende avatust riskidele. Süsteem pakub vastu-, kaas- ja otsetagatisi finantsvahendajatele kuni 25 000 euro suuruste laenude puhul kuni üheksa töötajaga mikroettevõtetele, eriti uut ettevõtet asutavatele ettevõtjatele.Nii ESF kui ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond pakuvad liikmesriikidele võimalust kasutada rahalisi vahendeid mikrokrediidiks, kuid liikmesriigid ei ole seda kasutanud. Pidades silmas vajadust praegusele kriisile kiiresti reageerida, võtaksid teadlikkuse suurendamise algatused laenutegevuse ergutamiseks liiga palju aega.JASMINE on komisjoni ja EIP grupi ühine algatus mikrokrediidi pakkujate sektori arendamiseks. Selle alla kuulub tehnilise abi vahend suutlikkuse suurendamiseks, mida rahastab komisjon, ja kaasfinantseerimisvahend, mida toetab EIP (20 miljonit eurot). Algatust JASMINE haldab Euroopa Investeerimisfond.Et edendada mikrokrediidi arendamist Euroopas, on Euroopa Parlament vastu võtnud ettevalmistava meetme, mille 2009. aasta eelarve on 4 miljonit eurot, mis on eelkõige pangandusväliste asutuste stardifondi arendamise jaoks. Meedet rakendatakse praegu algatuse JASMINE raames.Mikrokrediidirahastu „Progress” raames paigutatakse raha (100 miljonit eurot 4 aasta jooksul) väikerahastamisstruktuuridesse rahvusvaheliste finantsasutuste kaudu, parandades seeläbi mikrokrediidi saamist nende jaoks, keda pangad ei pea tavaliselt toetuskõlblikuks.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesTegevuspõhise eelarvestamise meetmele 04 04 – Tööhõive, sotsiaalne solidaarsus ja sooline võrdõiguslikkus lisatakse täiendav erieesmärk:Anda abi töötutele ja ebasoodsas olukorras olevatele isikutele, sealhulgas noortele, kes soovivad asutada oma ettevõtet või seda edasi arendada.Väljundeid aitavad mõõta kaks näitajat :-  krediidi suurus-  laenusaajate arv.5.4. Rakendamise meetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[22].ٱ Tsentraliseeritud haldamineٱ otse, haldaja on komisjonٱ kaudselt, haldamine on delegeeritud:ٱ täitevasutusteleٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöösٱ liikmesriikidegaٱ kolmandate riikidegaX Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Mandaatidele kirjutab alla komisjon ja rahvusvahelised finantsasutused, nagu EIP ja Euroopa Investeerimisfond.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. Järelevalve kordAlates aastast 2011 esitab komisjon enne iga aasta 31. detsembril Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse aruande eelmisel aastal võetud meetmete kohta. Aastaaruanne peab põhinema rahvusvahelistelt finantsasutustelt saadavatel rakendamisaruannetel, milles on vaatluse all toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid, esitatud taotlused, sõlmitud kokkulepped, rahastatud meetmed, tulemused ja võimaluse korral mõju.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEelhinnang on lisatud ettepanekule mikrokrediidirahastu „Progress” loomise kohta. Selle on koostanud komisjon ja see sisaldab teavet täidetavate vajaduste, saavutatavate eesmärkide, ettepanekuga seotud riskide ja alternatiivsete stsenaariumide kohta.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Eelhindamise käigus vaadatakse läbi ühenduse mikrokrediidiga seotud algatused, nagu JASMINE ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm.Ettepanek mikrokrediidirahastu „Progress” loomise kohta on koostoimes praeguste meetmetega ja suurendab oluliselt vastavate meetmete tõhusust ja tõenäoliselt ka edu.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusMikrokrediidirahastu „Progress” puhul korraldatakse vahepealseid ja lõpphindamisi. Nende hindamiste käigus uuritakse asjakohasust, kooskõla ja koostoimeid, tõhusust, tulemuslikkust, jätkusuutlikkust, kasulikkust ning võimaluse ja vajaduse korral rahaliste vahendite jaotust sektorite ja toetusesaajate lõikes. Lõpphindamise käigus uuritakse lisaks sellele, mil määral on mikrokrediidirahastu „Progress” tervikuna saavutanud oma eesmärgid.Vahehindamine viiakse ellu neli aastat pärast rahastu tegevuse algust ja lõpphindamine hiljemalt üks aasta pärast rahvusvahelistele finantsasutustele antud mandaatide lõppemist.7. Pettusevastased meetmedKomisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamise puhul kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega, alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999.Käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramine ühenduse õiguse sätte või lepingulise kohustuse mis tahes rikkumist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis on kahjustanud või oleks võinud kahjustada ühenduse üldeelarvet või selle juhitavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Meede 1…. | Rahastut rakendatakse rahvusvahelistele finantsasutustele antavate mandaatide kaudu |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ametnikud või ajutine personal[24] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[25] | 2 | 2 | 2 | 2 |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[26] |KOKKU | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusPeamised ülesanded meetme rakendamisel on:-  pidada rahvusvaheliste finantsasutustega läbirääkimisi mandaatide üle-  vaadata läbi ja kiita heaks tehinguid-  programmi rakendamise järelevalve-  koostada rakendamise aastaaruanne-  uurida koostoimet mikrokrediidirahastu „Progress” sees ja teiste täiendavate ühenduse programmidega ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfondiga8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik)(Rohkem kui ühe variandi nimetamise korral märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigusX Ametikoht, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on 2010. aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtudPersonali- ja haldusressursside vajadused kaetakse vahendite piires, mis võidakse eraldada haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud )miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida 04 01 04 11 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi |- sise- |- välis |Tehniline ja haldusabi kokku | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,488 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,512 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.1*122 000 = 122 000 aastasArvestus – Art. XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.2*64 000 = 128 000 aastas8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[28] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] Komisjon teatis „Kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”, KOM(2008)394 (lõplik), 25.6.2008.[2] KOM(2009) 114, 4.3.2009.[3] Vt: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=103&langId=en&eventsId=173&furtherEvents=yes[4] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[5] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[6] P6_TA-PROV(2009)0166[7] (2006/C 139/01)[8] 100 miljonit eurot 2004. aasta hindades[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1672/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress (ELT L 315, 15.11.2006, lk 1).[10] KOM(2007) 708.[11] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[12] ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.[13] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.[14] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.[15] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.[16] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[17] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[18] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[19] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.[20] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.[21] Eelkõige need, keda peetakse „pangandusvälisteks”, st need, kes ei saa tavaliste krediidisüsteemide raames laenu; noored või need inimesed, kes elavad rahalises ebakindluses (üksikemad, puuetega inimesed, migrandid, koondatud töötajad).[22] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.[23] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.[24] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[25] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[26] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[27] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[28] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


				|

		52012PC0416

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumiste ajastamist käsitlevate sätete täpsustamiseks /* COM/2012/0416 final - 2012/0202 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           SISSEJUHATUS
Direktiiviga 2003/87/EÜ loodi ELi
heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) ning seega ka maailma esimene suur
CO2-turg ja kogu ELis kehtiv CO2-hind. Seda turgu
peetakse üldiselt likviidseks turuks, mis tugineb hästitoimivale taristule. Osa
sellest taristust on seotud saastekvootide enampakkumisel müümise korraldusliku
küljega, kus rakendusvolitused on direktiivi kohaselt antud komisjonile, kes
pidi selleks eelkõige vastu võtma enampakkumise ajastamist, haldamist ja muid
aspekte käsitleva määruse. Komisjon on neid volitusi juba kasutanud ja
kõnealust määrust on nüüdseks ka mitu korda muudetud.
Käimasolevatel aruteludel selle üle, kas ja
milliseid uusi meetmeid tuleks võtta nõudluse ja pakkumise vahelise tasakaalu
parandamiseks, on aga teatavad sidusrühmad seadnud küsimuse alla komisjonis
seni kasutatud tõlgenduse tema volituste ulatuse kohta. Direktiivi seda punkti
tuleks kiiremas korras täpsustada, et kõrvaldada ebaselgus komisjoni volituste
ulatuse suhtes ning tagada komisjoni poolt selle alusel tulevikus võetavate
meetmete õiguskindlus.
2.           ÕIGUSLIK RAAMISTIK
2. etapilt (2008–2012) 3. etapile
(2013–2020) ülemineku ja seni vastuvõetud rakendussätete üks tunnusjoon on
eeldus, et saastekvootide ja rahvusvaheliste arvestusühikute pakkumine lähiajal
ajutiselt olulisel määral suureneb. See võimendab veelgi selliste niigi
oluliste ettearvamatute makromajanduslike arengusuundade mõju, tänu millele on
heide märkimisväärselt vähenenud ega suurene ilmselt oluliselt ka 2012. ja
2013. aastal. Niisugune suurema netopakkumise ja väiksema nõudluse
kombinatsioon takistab järjest rohkem Euroopa CO2-turu nõuetekohast
toimimist üleminekul 3. etapile.
Sellises erandlikus olukorras uurib komisjon
praegu, kas enampakkumiste ajakava tuleb uuesti muuta ning palub kliimamuutuste
komisjoni ekspertidel kaaluda komisjoni
määruse (EL) nr 1031/2010 muutmise eelnõud ja esitada hinnang
selle kohta, millised asjakohased meetmed tuleb võtta enne käesoleva aasta
lõppu. Komisjon kutsub üles ka teisi huvitatud sidusrühmi esitama oma
seisukohad kõnealuse eelnõu kohta ning teeb nendega selles küsimuses aktiivselt
koostööd. Lisateave on komisjoni talituste töödokumendis „Information
provided on the functioning of the EU Emission Trading System, the volumes of
greenhouse gas emission allowances auctioned and freely allocated and the
impact on the surplus of allowances in the period up to 2020” (ELi
heitkoguste kauplemise süsteemi toimimise kohta esitatud andmed,
kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumisel müüdud ja tasuta eraldatud maht
ning saastekvootide ülejäägi mõju 2020. aastani). Samal ajal peaks
seadusandlik menetlus komisjoni volituste ulatuse täpsustamiseks käesoleva
ettepaneku kaudu toimuma kiiresti ja kliimamuutuste komisjoniga peetavate
nõupidamiste tulemustest sõltumatult.
Komisjon kinnitab veelkord oma kindlat
kavatsust täita energiatõhususe direktiivi käsitleva lepinguga võetud kohustus
kiiremas korras uurida ja pakkuda välja tegevusvõimalusi täiendavate
struktuurimeetmete vastuvõtmiseks, et ELi HKSi 3. etapis tugevdada ja
tõhustada.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Õiguskindluse huvides tuleks täpsustada, et
turu nõuetekohase toimimise tagamiseks on komisjonil õigus kohandada komisjoni
määruse (EL) nr 1031/2010 kohast enampakkumiste ajakava.
Kavandatud muudatusega tuleks see täpsustus ELi HKSi direktiivi asjakohastesse
sätetesse selgesõnaliselt sisse viia.
2012/0202 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ
kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumiste ajastamist käsitlevate sätete
täpsustamiseks
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[1],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[2],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse
ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse
nõukogu direktiivi 96/61/EÜ)[3]
artikli 10 lõikes 4 ei ole täpsustatud, kuidas tuleb
kauplemisperioodil jaotada enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht.
(2)       Õiguskindluse ja turu
prognoositavuse huvides tuleks täpsustada, et turu nõuetekohase toimimise
tagamiseks on komisjonil erandlikel asjaoludel õigus kohandada
direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 kohast enampakkumiste
ajakava.
(3)       Seepärast tuleks direktiivi
2003/87/EÜ vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10
lõike 4 esimesele lõigule lisatakse järgmine lause:
„Vajaduse korral kohandab komisjon iga perioodi
ajakava, et tagada turu nõuetekohane toimimine.”
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT C […], […], lk […].
[2]               ELT C […], […], lk […].
[3]               ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0509

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)  /* KOM/2009/0509 lõplik - CNS 2009/0137 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 29.9.2009KOM(2009) 509 lõplik2009/0137 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust• Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKomisjon aitab kaasa SIS II uute funktsioonide kasutuselevõtmisele ja koos sellega õigusel, vabadusel ja turvalisuse rajaneva ala julgeoleku tagamisele. Nüüd, kui on lõppenud analüüsi- ja paranduste tegemise periood, mille käigus kõrvaldati palju probleeme ja vigu ning töötati välja ja osaliselt ka juurutati puuduste kõrvaldamise lahendused, soovib komisjon anda uut hoogu SIS II arengule.Käesoleva ettepanekuga ja sama teemat käsitleva määruse ettepanekuga soovitakse vältida olukorda, kus otsus 2008/839/JSK, millega reguleeritakse migreerumist Schengeni infosüsteemi praegusest versioonist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), aegub enne, kui luuakse tehnilised eeldused migratsiooniks. Muudetakse paindlikumaks ka SIS II arendamise õigusraamistikku, sätestades alternatiivse tehnilise stsenaariumi (SIS 1+ RE) juhuks, kui tuleb muuta SIS II väljatöötamise arenguteed.Lisaks luuakse programmi üldjuhtimise nõukogu (edaspidi „juhtnõukogu”) SIS II arendamise tõhustamiseks ja uue süsteemi kasutuselevõtu paremaks korraldamiseks. Juhtnõukogu on eksperdirühm, kelle eesmärk on tõhustada terve SIS II arendamise programmi ja sellega seotud meetmete juhtimist ja koordineerimist ning parandada kesksüsteemi ja liikmesriikide süsteemide arendamise sidusust. Ettepanek on kooskõlas nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustega, milles kutsuti komisjoni üles esitama ettepanekud SIS II projekti juhtimisstruktuuri parandamiseks vastavalt õigusraamistikule ning SIS II programmi üldjuhtimise raames saadud ja nõukogu 26.–27. veebruari järeldustes sedastatud kogemustele ja teadmistele.Euroopa Parlamenti teavitatakse SIS II arendamise käigust aruandekohustuse kohaselt.• Üldine taustEuroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis ’ kohaldamise seisukohast on väga suur tähtsus Schengeni infosüsteemil (edaspidi „SIS”) ja selle edasiarendusel SIS 1+, mis on loodud 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, edaspidi „Schengeni konventsioon”) IV jaotise alusel.Teise põlvkonna SISi (edaspidi „SIS II”) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsusele 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta. SIS II asendab süsteemi SIS 1+. SIS II väljatöötamisel arvestatakse infotehnoloogia valdkonna viimaseid arengusuundi ning see võimaldab lisada täiendavaid funktsioone.SIS II loomist, toimimist ja kasutamist käsitlevad sätted on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006,[1] mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK,[2] mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist. Vastavalt kõnealustele õigusaktidele kohaldatakse nende sätteid süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide suhtes alles alates kuupäevadest, mis määratakse kindlaks nõukogu otsusega, mille teevad ühehäälselt süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide valitsusi esindavad liikmed. Alates nendest kuupäevadest asendatakse SIS 1+ käsitlevad Schengeni acquis ’ sätted, eelkõige Schengeni konventsiooni asjakohased sätted, nimetatud aktidega.Enne nimetatud asendust peavad SIS 1+ kasutajad migreeruma SIS II keskkonda. SIS 1+ asemel SIS II keskkonna kasutuselevõtmiseks loodi asjakohane õigusraamistik. Teenusehäirete riski vähendamiseks migreerumise ajal on loodud SIS 1+ ajutine tehniline arhitektuur, mis võimaldab süsteemil SIS 1+ ja SIS II teatud tehnilistel osadel toimida üleminekuperioodil samaaegselt.On saanud selgeks, et migratsiooni käsitlevates õigusaktides ettenähtud ajakava, eriti aga nende kehtivuse kaotamise kuupäev (hiljemalt 30. juuni 2010) ei vasta praegusele olukorrale. Seetõttu on ettepaneku eesmärk vältida nõukogu otsuse 2008/839/JSK kehtivuse kaotamist enne, kui uus süsteem on kasutusele võetud. Juhtnõukogu ülesanne on ühitada SIS II arendamise osaliste ja sidusrühmade tegevust. Juhtnõukogu aitab komisjonil ja liikmesriikidel tervet programmi koordineerida, arvestades osalejate kohustuste ja tegevusega nii kesksüsteemi arendamisel kui ka liikmesriikide SIS II projektide elluviimisel.Ettepanekuga muudetakse juhtimist sujuvamaks, ilma et see mõjutaks muudetavates õigusaktides ettenähtud kohustuste jaotust komisjoni, Prantsusmaa ja osalevate liikmesriikide vahel.• Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid-  Konventsioon, 19. juuni 1990, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta[3] (edaspidi „Schengeni konventsioon”);-  nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta,[4] muudetud nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1988/2006[5];-  nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta,[6] muudetud nõukogu 21. detsembri 2006. aasta otsusega 2006/1007/JSK[7];-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist;-  nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist;-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)[8];-  komisjoni otsused 2007/170/EÜ ja 2007/171/EÜ, 16. märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule[9];-  nõukogu määrus (EÜ) nr 189/2008, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[10];-  nõukogu otsus 2008/173/EÜ, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[11];-  nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[12];-  nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[13].Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine• Konsulteerimine huvitatud isikutegaLiikmesriikide eksperdid osalevad SIS II väljatöötamises eelkõige SIS-VISi komitee raames. Peale selle on SIS II väljatöötamise küsimusi arutatud nõukogu ettevalmistavates organites. Nõukogu 4.–5. juuli 2009. aasta järeldustes kutsutakse komisjoni üles esitama võimalikult peatselt, kuid hiljemalt 2009. aasta oktoobriks, ettepanekud selle kohta, milliseid õigusakte on vaja vastu võtta migratsiooni käsitlevate õigusaktide muutmiseks.• Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKäesolevas ettepanekus on võetud arvesse liikmesriikidega eelkõige artikliga 36 moodustatud komitee raames peetud ulatuslike arutelude tulemust.• Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineKäesoleva ettepaneku ettevalmistamisel ei kasutatud väliseksperte.• Mõju hindamineKäesoleva nõukogu otsuse ettepaneku mõju ei ole vaja hinnata, kuna see ei kuulu komisjoni iga-aastasesse õigusloome- ja töökavva ning on tehnilise projekti järg, millel puudub selge majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju.3. Ettepaneku õiguslik külg• Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva ettepaneku eesmärk on vältida nõukogu otsuse 2008/839/JSK kehtivuse kaotamist enne uuele süsteemile üleminekut, muuta paindlikuks SIS II arendamise õigusraamistik, nähes ette alternatiivse, süsteemil SIS 1+ põhineva tehnilise stsenaariumi (SIS 1+ RE) juhuks, kui tuleb muuta SIS II väljatöötamise arenguteed, ning muuta võimalikult tõhusaks SIS II arendamise ja sellele ülemineku juhtimine, eriti komisjoni ja liikmesriikide projektide koordineerimine. Viimase eesmärgi täitmiseks moodustatakse juhtnõukogu, mis koosneb ekspertidest ja kelle pädevusse kuulub kogu programmi juhtimine.• Õiguslik alusKäesoleva otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktid a ja b, artikli 31 lõike 1 punktid a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkt c, sest nendes sätetes käsitletakse pädevate ametiasutuste vahelist operatiivkoostööd kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise valdkonnas ning asjakohase teabe kogumist, säilitamist, töötlemist, analüüsimist ja vahetamist. Lisaks hõlbustatakse ja kiirendatakse käesoleva ettepanekuga liikmesriikide pädevate ministeeriumide ja kohtute või muude vastavate asutuste vahelist koostööd, mis vajaduse korral hõlmab ka koostööd Eurojusti kaudu.• Subsidiaarsuse põhimõteEttepanekus peetakse kinni subsidiaarsuse põhimõttest, sest kavandatava meetme peamist eesmärki, nimelt migreerumist süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei saa liikmesriigid üksinda saavutada.• Proportsionaalsuse põhimõteKäesolev ettepanek ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest komisjoni tegevus on piiratud SIS II kesksüsteemi, koordineerimistegevuse ja sellise tehnilise vahendi (vahelüli) loomisega, mis võimaldab vahetada SIS 1+ andmeid süsteemi SIS 1+ ja süsteemi SIS II vahel. Juhtnõukogu aga juba tegutseb, olles koordineerimisega tegelev mitteametlik nõuandeorgan, mille loomine oli ette nähtud kehtivate õigusaktidega. Selleks et SIS II oleks edukas, on vaja komisjoni ja liikmesriikide tegevust koordineerida.• Vahendi valikNagu märgitud juba käesoleva dokumendi alguses, saab nõukogu otsuse 2008/839/JSK kehtivusaega pikendada vaid nõukogu otsusega. Nõukogu otsus võimaldab kõige paremini täita ka muid käesolevas ettepanekus käsitletud eesmärke (SIS II arendamise ja selle kasutuselevõtu ühtsete eeskirjade ja menetluse kehtestamine). Otsus on selgelt sõnastatud ja selle sätted tingimusteta kohaldatavad.Raamotsus ei ole asjakohane õigusakti liik, sest ettepaneku eesmärk ei ole ühtlustada liikmesriikide õigusakte.Arvestades asjaolu, et SIS II kuulub kahe samba reguleerimisalasse, lisatakse käesolevale kavandatavale nõukogu otsusele ka nõukogu määrus, mis tugineb EÜ asutamislepingu artiklile 66.4. Mõju eelarveleNõukogu määruses (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu otsuses 2001/886/JSK (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta) on sätestatud, et SIS II väljatöötamisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklile 5 ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 533/2007 artiklile 5 kaetakse ka SIS II kesksüsteemi ja sideinfrastruktuuri sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud Euroopa Liidu üldeelarvest. Iga N.SIS II sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik.Nagu eespool juba nimetatud, on vastavalt määruse (EÜ) nr 1104/2008 artiklile 15 ja nõukogu otsusele 2008/839/JSK Euroopa Liidu üldeelarves ettenähtud vahendid kesksüsteemi (SIS II kesksüsteem ja kommunikatsiooniinfrastruktuur) katsetamise, migreerumise, hoolduse ja arendamisega seotud täiendavate kulude katmiseks. Riiklike süsteemide, sealhulgas N.SIS II katsetamise, migreerumise, hoolduse ja arendamisega seotud kulud kannab endiselt asjaomane liikmesriik.Käesoleva ettepanekuga ei muudeta õigusaktide peamisi koostisosi, kuid sellega pikendatakse aluseks olevate õigusaktide (määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja nõukogu otsus 2008/839/JSK) kehtivusaega 30. juuni 2010. aasta järgsele ajale kuni migratsioonini. Lisaks nähakse ette, et käesoleva ettepaneku kohaselt moodustatava juhtnõukogu koosolekute korraldamisega, sealhulgas nõukogu liikmete ja ekspertide osalemisega seotud kulud kantakse Euroopa Liidu eelarvest. Juhtnõukogu koosolekute korraldamise kulude katmiseks kasutatakse 2010.–2013. aasta finantsplaneeringus Schengeni infosüsteemile (SIS II) ettenähtud assigneeringuid.SIS 1+ tasandi tegevusega, sealhulgas liikmesriikide nimel (süsteemi SIS 1+ vallas) tegutseva Prantsusmaa täiendava tegevusega seotud kulud kaetakse ka edaspidi kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 119. Selle artikliga nähakse ette, et liikmesriigid katavad ühiselt konventsiooni artikli 92 lõikes 3 osutatud süsteemi SIS 1+ tehnilise abi üksuse loomise ja kasutamise kulud, kaasa arvatud kaabelduskulud, mis kaasnevad ühenduse pidamisega Schengeni infosüsteemi riiklike osade ja tehnilise abi üksuse vahel, kuid Schengeni infosüsteemi riikliku osa moodustamise ja kasutamise kulud kannab iga liikmesriik iseseisvalt.Komisjon koostas finantsselgituse, mis on lisatud käesolevale ettepanekule.5. Täiendav teave• Seniste õigusaktide muutmineEttepaneku vastuvõtmisega kaasneb nõukogu otsuse 2008/839/JSK muutmine.• Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek sisaldab kohandatud aegumisklauslit. Otsuse kehtivuse uue lõppkuupäeva kehtestab nõukogu vastavalt nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2.• AjakavaSelleks et tagada ettevalmistuste jätkumine ja vajaliku tegevuse õigeaegne elluviimine, tuleb käesolev nõukogu otsus võtta vastu hiljemalt juunis 2010.2009/0137 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkte a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkti c,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[14],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[15]ning arvestades järgmist:1.  Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist,[16] ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist[17].2.  Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise tingimused, menetlused ja kohustused on kehtestatud nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[18] ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[19]. Need õigusaktid kaotavad kehtivuse hiljemalt 30. juunil 2010.3.  30. juuniks 2010 ei suudeta luua migreerumiseks vajalikke tingimusi. Selleks et SIS II määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaselt kasutusele võtta, peavad määrus (EÜ) nr 1104/2008 ja otsus 2008/839/JSK kehtima migreerumise lõpuleviimiseni.4.  Komisjon ja liikmesriigid peaksid ka kogu migratsiooni ajal tegema tihedat koostööd, et viia protsess lõpule. Praegust organisatsioonilist struktuuri tuleks täiendada ja lisada sellesse eksperdirühm.5.  Komisjon peaks endiselt vastutama keskse SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri eest. Keskset SIS II ja selle kommunikatsiooniinfrastruktuuri on vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada. Keskse SIS II edasiarendamine peaks alati hõlmama vigade parandamist. Komisjon peaks koordineerima ja toetama ühist tegevust.6.  Vastu tuleks võtta SIS II funktsioonide väljatöötamise tehniline varukava. Sellest tulenevalt tuleks kohandada migratsiooniks vajaliku arhitektuuri tehnilisi komponente ja näha ette veel üks tehniline lahendus keskse SIS II arendamiseks.7.  Iga liikmesriik peaks ka edaspidi vastutama siseriikliku süsteemi eest (N.SIS II). N.SIS II süsteeme on endiselt vaja hooldada ja vajaduse korral edasi arendada.8.  Prantsusmaa peaks ka edaspidi vastutama C.SISi eest.9.  Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri loomist ja andmete migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud subsidiaarsuse põhimõttega. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.10.  Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[20] artikli 8 lõike 2 kohaselt.11.  Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[21] artikli 6 lõike 2 kohaselt.12.  Käesolev otsus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis ’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on kindlaks määratud nõukogu otsuses 2000/365/EÜ ja otsuses 2002/192/EÜ.13.  Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)[22] tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ[23] artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.14.  Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[24] tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK[25] (sõlmida Euroopa Liidu nimel nimetatud leping) artikliga 3.15.  Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/262/EÜ (protokolli Euroopa Liidu poolt allakirjutamise ja selle teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta)[26] artikliga 3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:„ Artikkel 1Otsust 2008/839/JSK muudetakse järgmiselt:1) Artikli 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:„Süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise tagamiseks tehakse vajalikul määral kättesaadavaks järgmised komponendid:”2) Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Konverter konverteerib andmeid vastavalt vajadusele kahes suunas C.SIS-i ja keskse SIS II vahel ning tagab C.SIS-i ja keskse SIS II sünkroniseerimise.”3) Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II.”4) Lisatakse artikkel 17a järgmises sõnastuses:„Artikkel 17aProgrammi üldjuhtimise nõukogu1. Ilma et see piiraks komisjoni, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide kohustusi ja tegevust, luuakse käesoleva otsusega tehnilistest ekspertidest koosnev rühm, mida nimetatakse programmi üldjuhtimise nõukoguks (edaspidi „juhtnõukogu”). Juhtnõukogu abil koordineeritakse keskse SIS II ja siseriiklike süsteemidega seotud projekte.2. Juhtnõukokku kuulub kuni kümme eksperti. Nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni ametnike seast kaks eksperti ja kaks asendajat. Juhtnõukogu koosolekutel võivad osaleda teised komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi.3. Juhtnõukogu võib lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks kutsuda oma koosolekutele teisi eksperte.4. Juhtnõukogu koosolekud toimuvad komisjoni ruumides. Sekretariaaditeenuste eest hoolitseb komisjon.5. Juhtnõukogu kodukorra koostab juhtnõukogu ise. See jõustub pärast heakskiitva arvamuse saamist komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektorilt.6. Ilma et see piiraks artikli 15 lõike 2 kohaldamist, kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest need juhtnõukogu tegevusest tulenevad haldus- ja reisikulud, mida ei kaeta muudest allikatest. Nõukogus tegutsevad liikmesriikide nimetatud juhtnõukogu ekspertide ja käesoleva artikli lõike 3 alusel kutsutud ekspertide juhtnõukogu tegevuses osalemisega seotud reisikulude suhtes kohaldatakse komisjoni eeskirju väljastpoolt komisjoni koosolekutel osalema kutsutud ekspertide kulude hüvitamise kohta.”5) Artikli 19 viimane lause asendatakse järgmisega:„Otsus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2.”Artikkel 2Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUSKäesolev selgitus on lisatud kahele õigusakti ettepanekule:Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)Ettepanek: nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Jaotis 18: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev alaPeatükk 18 02: Solidaarsus – Välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:18 02 04 01 – Schengeni infosüsteem (SIS II)3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Kuna nende muutvate õigusaktidega pikendatakse muudetavate õigusaktide kehtivuse aega, arvestatakse vaid kulusid, mis tulenevad arendamis- ja migratsioonietapi pikendamisest 30. juuni 2010. aasta järgsele ajale. Siia ei kuulu kuni 30. juunini 2010 võetavad kulukohustused.Samuti ei arvestata tegevuskulusid, mis kaetakse vastavalt muudele teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist käsitlevatele õigusaktidele, eeskätt 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ja 12. juuni 2007. aasta otsusele 2007/533/JSK.Muutvatest õigusaktidest tulenevad kulukohustuste assigneeringud nähakse ette ajavahemikuks 30. juunist 2010 kuni migratsiooni lõpuleviimiseni, millega koos kaotavad kehtivuse suurte IT-süsteemide rahastamispaketti kuuluvad rahastamisvahendid.3.3. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsraamistiku rubriik |18 02 04 01 | Mittekohustuslik | Liigendatud[27] | EI | EI | EI | 3a |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku |Tegevuskulud[28] |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Maksete assigneeringud | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[29] |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Maksete assigneeringud | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[30] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu): Ei kohaldata.-  Norra ja Islandi osamaks moodustab Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36) artikli 12 lõike 1 teise lõigu kohaselt vastavalt 2,200081 % ja 0,113386 % tegevuskuludest (2007. aasta andmed).-  Šveitsi osamaks moodustab Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, ELT L 53, 27.2.2008, lk 52) artikli 11 lõike 3 teise lõigu kohaselt 2,402999 % tegevuskuludest (2007. aasta andmed).Islandi ja Norra puhul põhinevad käesolevad ettepanekud Schengeni acquis ’l, nagu see on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) A lisas. Kõnealuse lepingu artikli 12 lõike 1 viimases lõigus on sätestatud: „Kui tegevuskulusid eraldatakse Euroopa Ühenduse üldeelarvesse, osalevad Island ja Norra nende tasumisel, makstes nimetatud eelarvesse igal aastal summa vastavalt sellele, milline on nende riikide rahvamajanduse kogutoodangu protsent kõikide osalevate riikide rahvamajanduse kogutoodangust”.Šveitsi puhul kujutavad käesolevad ettepanekud endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses. Kõnealuse lepingu artikli 11 lõikes 2 on sätestatud: „Schengeni teise põlvkonna infosüsteemi (SIS II) arendamise kuludeks maksab Šveits Euroopa ühenduste üldeelarvesse alates 2002. eelarveaastast iga eelarveaasta kohta osamakse, mille suurus arvutatakse vastavalt sellele, milline on riigi sisemajanduse kogutoodangu suhe kõikide osalevate riikide sisemajanduse kogutoodangusse.”4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. Juhtnõukogu koosolekute korraldamise kulude katmiseks kasutatakse 2010.–2013. aasta finantsplaneeringus Schengeni infosüsteemile (SIS II) eraldatud assigneeringuid( Ettepanekuga kaasneb finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[31] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine)4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Töötajaid kokku | 50 | 50 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusEttepaneku eesmärk on pikendada migratsiooni aluseks olevate õigusaktide kehtivust ajani, kui luuakse tehnilised eeldused migratsiooniks, ning luua rahvusvahelisele heale juhtimistavale vastav juhtimisstruktuur. Lisaks muudetakse ettepanekuga paindlikuks SIS II funktsioonide väljatöötamiseks vajalik õigusraamistik, kuna nähakse ette ka teine, süsteemil SIS 1+ põhinev tehniline stsenaarium juhuks, kui kasutada tuleb just nimelt seda üleminekuviisi. Ettepanekuga ei muudeta ülesannete üldjaotust ega rahastamise struktuuri.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeKuna Schengeni acquis ’ kuulub Euroopa Liidu institutsioonide raamistikku ning SIS II kuulub nii ühenduse kui ka liidu pädevusse, osaleb kõnealuse suure ühise IT-süsteemi loomisel ka ühendus.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEttepaneku peamine eesmärk on tagada, et SIS II rakenduks edukalt. Käesoleva ettepaneku oodatav tulemus on andmete sujuv migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II ning täielik üleminek süsteemile SIS II. Asjakohaseks näitajaks on see, et kõikides osalevates liikmesriikides peaks andmete ja süsteemide migratsioon olema edukas.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused: Ei kohaldata.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordTehtud edusamme hinnatakse korrapäraselt ning tegevust mõõdetakse kehtestatud nõuete ja eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumite alusel. Selleks on sõlmitud leping kvaliteedi tagamise eest vastutava alltöövõtjaga.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEelhinnang on esitatud SIS II edasisi arengusuundasid käsitlevas mõju hindamise ja võrdlusaruandes, mille nõukogule esitas eesistujariik ja komisjon. Selle alusel märgitakse nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustes, et lõppenud on SIS IIs paranduste tegemise ja selle analüüsi periood, mille käigus parandati palju probleeme ja vigu ning töötati välja ja osaliselt ka viidi ellu lahendused puuduste kõrvaldamiseks. Nõukogu jõudis järeldusele, et SIS II tuleks ka edaspidi arendada praeguse SIS II väljatöötamise projekti raames ning et SIS 1+ RE jääb varukavaks.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Arvestades kogemusi, mida on saadud SIS II arendamise juhtimisest muudetavate õigusaktidega moodustatud tööorgani kaudu, luuakse käesolevate ettepanekutega programmi üldjuhtimise nõukogu.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusEdasist hindamist viiakse läbi vastavalt nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustega kehtestatud „poolaastatähistele”.7. Pettusevastased meetmedJuhul kui ilmneb vajadus sõlmida uusi lepinguid, kohaldatakse komisjoni lepingute sõlmimise korda, mis tagab vastavuse riigihankelepinguid käsitlevatele ühenduse õigusaktidele.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |2010. aasta | 2011. aasta |Ametnikud või ajutised teenistujad[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad[33] | 17 | 17 |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatavad teised töötajad[34] |KOKKU | 50 | 50 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus-  Programmi koordineerimine-  Projektijuhtimine-  Tehniline haldus-  Hindamine ja aruanded-  Hanked, lepingute haldus ja finantsjuhtimine8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisulised töötajad)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)Ei kohaldata.8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 2010. aasta (proportsionaalselt alates 1. juulist) | 2011. aasta (proportsionaalselt kuni migratsiooni eeldatava toimumiseni) |Ametnikud ja ajutised teenistujad (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | 0,580 | 0,870 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 2,593 | 3,890 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad |AD/AST – 122 000 eurot aastas * 33 töötajat = 4,026 miljonit eurot |Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatavad töötajad |Lepingulised töötajad (18 01 02 01 03) – 64 000 eurot aastast * 9 töötajat = 0,576 miljonit eurot |Riikide lähetatud eksperdid (18 01 02 01 03) – 73 000 eurot aastast * 8 töötajat = 0,584 miljonit eurot |8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Lähetused hõlmavad ühe töötaja visiite 27 osalevasse riiki igal aastal ja kahe töötaja iganädalasi sõite Strasbourgi kuni migratsiooni eeldatava toimumiseni.Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse vahendite piires, mis eraldatakse haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.[1] ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.[2] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.[3] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19, muudetud nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/839/JSK (ELT L 299, 8.11.2008, lk 43).[4] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.[5] ELT L 411, 30.12.2006, lk 1.[6] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.[7] ELT L 411, 30.12.2006, lk 78.[8] ELT L 381, 28.12.2006, lk 1.[9] ELT L 79, 20.3.2007, lk 20 ja ELT L 79, 20.3.2007, lk 29.[10] ELT L 57, 1.3.2008, lk 1.[11] ELT L 57, 1.3.2008, lk 14.[12] ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.[13] ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.[14] ELT C […], […], lk […].[15] ELT C […], […], lk […].[16] ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.[17] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.[18] ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.[19] ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.[20] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[21] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[22] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[23] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[24] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.[25] ELT L 53, 27.2.2008, lk 50.[26] ELT L 83, 26.3.2008, lk 5.[27] Liigendatud assigneering.[28] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[29] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[30] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[31] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[32] Võrdlussumma EI SISALDA nende ametikohtade kulusid.[33] Võrdlussumma EI SISALDA nende ametikohtade kulusid.[34] Need kulud sisalduvad võrdlussummas.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.8.2017
            COM(2017) 425 final
            2017/0191(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses ettepanekutega puu- ja köögivilja kvaliteedistandardite kehtestamiseks, mis võetakse vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni põllumajanduse kvaliteedistandardite töörühmas (UNECE WP.7)

               SELETUSKIRI

               Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) standardeid kehtestavaid tegevusi teostab põllumajanduse kvaliteedistandardite töörühm (WP.7) vastavalt Genfi kokkuleppele põllumajanduse kvaliteedistandardite kohta
                  1
               .

               UNECE põllumajanduse kvaliteedistandardite vastuvõtmisel kohaldab WP.7 oma pädevust
                  2
                ja töökorda
                  3
               . UNECE puu- ja köögiviljade kvaliteedistandardite ettepanekud valmistavad ette vastavalt värske puu- ja köögivilja standardimise sektsioon ning kuivade ja kuivatatud toodete standardimise sektsioon. Ettepanekud võtab seejärel konsensuslikult vastu UNECE WP.7 või saadetakse need tagasi sektsioonidele arutamiseks. Kõnealune menetlus toimub igal aastal.

               Kõik ÜRO või selle spetsialiseeritud allasutuste liikmed võivad UNECE põllumajanduse kvaliteedistandardite väljatöötamises osaleda. Euroopa Liidu liikmesriigid osalevad selles töös korrapäraselt. Euroopa Liit osaleb vaatlejana UNECE WP.7 ja selle sektsioonide töös, kus käsitletakse värske puu- ja köögivilja ning kuivade ja kuivatatud toodete standardimist.

               Määruse (EL) nr 1308/2013
                  4
                artikli 75 lõike 1 ja artikli 76 lõike 1 kohaselt võib liidu tasandil puu- ja köögiviljasektori tooteid, mis on mõeldud tarbijale värskelt müümiseks, turustada üksnes siis, kui need on vastavuses kohaldatavate turustusstandarditega, veatud, standardse turustuskvaliteediga ning kui on näidatud nende päritoluriik.

               Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 75 lõike 2 kohaselt on komisjonil volitused kehtestada turustamisstandardid puu- ja köögiviljasektoris delegeeritud õigusaktiga. Konkreetsed turustamisstandardid teatavate puu- ja köögiviljatoodete puhul on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 543/2011
                  5
               . Need konkreetsed turustamisstandardid põhinevad UNECE kvaliteedistandarditel asjaomaste toodete jaoks.

               Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et tooted, mis ei ole hõlmatud konkreetse turustamisstandardiga, vastavad üldisele turustamisstandardile, kui need on kooskõlas mis tahes kohaldatava UNECE vastuvõetud standardiga. Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 põhjenduses 6 on ette nähtud, et üksikutele toodetele kehtestatud konkreetsed turustamisstandardid peaksid vastama UNECE vastuvõetud normidele.

               UNECE standardites määratletakse minimaalsed kvaliteedinormid, et luua ühine keel õiglase kaubanduse lihtsustamiseks, tehniliste kaubandustõkete ennetamiseks ning turgude läbipaistvuse suurendamiseks. Nendega edendatakse jätkusuutlike kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmist, hoitakse madala kvaliteediga põllumajandustooted turult eemal ja kaitstakse tarbijate huve. Olemuslikult aitavad need kaasa puu- ja köögivilja standardite rahvusvahelisele ühtlustamisele ning nende abil luuakse raamistik, mis tagab ausa konkurentsi puu- ja köögiviljadega kauplemisel. UNECE standardid on välja töötatud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) tehniliste kaubandustõkete lepinguga
                  6
               .

               Enne nende vastuvõtmist UNECE WP.7 poolt, arutavad puu- ja köögiviljasektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid ettepanekuid põhjalikult standardimise sektsioonides, milles osalevad liikmesriikide eksperdid.

               Ettepanekute vastuvõtmist UNECE WP.7s tuleks seetõttu toetada, tingimusel et tagatakse nende vastavus liidu õigusele, eelkõige määrusele (EL) nr 1308/2013, ning kooskõla liidu huvide ja eesmärkidega põllumajanduspoliitika valdkonnas. Kui komisjonil on küsimusi, mida ei ole arutatud standardimise sektsioonides või kui on kättesaadavad uued teaduslikud või tehnilised andmed, tuleb tagada, et neid küsimusi arutataks nõuetekohaselt enne, kui otsus ettepaneku kohta UNECE WP.7s vastu võetakse. Samuti kui piisav arv liikmesriike on ettepaneku vastu, siis lükkavad UNECE WP.7s osalevad liikmesriigid otsuse edasi ning tagavad, et ettepanek saadetakse tagasi standardimise sektsioonidele või selleks otstarbeks loodud töörühmadele, kus sellistele küsimused tuleks kõigepealt lahendus leida.

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  UNECE standardites määratletakse minimaalsed kvaliteedinormid, et luua ühine keel õiglase kaubanduse lihtsustamiseks, tehniliste kaubandustõkete ennetamiseks ning turgude läbipaistvuse suurendamiseks. Nendega edendatakse jätkusuutlike kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmist, hoitakse madala kvaliteediga põllumajandustooted turult eemal ja kaitstakse tarbijate huve. Olemuslikult aitavad need kaasa puu- ja köögivilja standardite rahvusvahelisele ühtlustamisele ning nende abil luuakse raamistik, mis tagab ausa konkurentsi puu- ja köögiviljadega kauplemisel. UNECE standardid on välja töötatud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) tehniliste kaubandustõkete lepinguga.

                  Nagu eespool selgitatud, mõjutavad UNECE puu- ja köögivilja kvaliteedistandardid liidu õigust. Seepärast tuleks kindlaks määrata liidu seisukoht kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada kõnealune liidu seisukoht, kohaldades kindlaksmääratud tingimusi ja menetlusi.

                  UNECE kvaliteedistandardite läbivaatamine ja vastuvõtmine on pidev protsess, millega tagatakse, et standardid on ajakohastatud ning kooskõlas praeguse teadusliku ja tehnilise teabega. Seepärast on vaja kehtestada menetlus, millega määrataks kindlaks liidu seisukoht määramata ajaks. Koordineerimiskoosolekud peaksid toimuma kord aastas enne kvaliteedistandardite läbivaatamist ja/või vastuvõtmist UNECEs.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi puu- ja köögivilja turustamisstandardite õigusraamistikuga, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 75 ja 76 ning komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 543/2011. Sellega tagatakse, et liidu seisukoht UNECE kvaliteedistandardite kohta, millele on osutatud eespool esitatud sätetes, on nõuetekohaselt kindlaks määratud.

                •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Samal viisil on liidu seisukoht kindlaks määratud mitmete rahvusvaheliste organisatsioonide puhul, mis kehtestavad standardeid, mis mõjutavad liidu õigust, eelkõige seoses standarditega, mis on vastu võetud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni poolt.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 43 ja artikli 218 lõige 9.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

                  Ükski muu vahend ei ole käesoleva algatuse puhul kättesaadav.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõju hindamine

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Käesolev ettepanek põhiõigusi ei mõjuta.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ettepanek ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Euroopa Komisjon osaleb nõukogu pädeva töörühma koordineerimiskoosolekul, mis korraldatakse vajaduse korral igal aastal enne UNECE WP.7 koosolekut.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               2017/0191 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses ettepanekutega puu- ja köögivilja kvaliteedistandardite kehtestamiseks, mis võetakse vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni põllumajanduse kvaliteedistandardite töörühmas (UNECE WP.7)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni põllumajanduse kvaliteedistandardite töörühm (UNECE WP.7) vaatab läbi ja võtab vastu ettepanekuid, millega luuakse uusi või muudetakse olemasolevaid UNECE kvaliteedistandardeid puu- ja köögiviljade jaoks. Need ettepanekud valmistavad ette UNECE standardimissektsioonid. UNECE WP.7 võtab ettepanekud vastu osalevate liikmete konsensuse alusel.

               (2)UNECE puu- ja köögiviljade kvaliteedistandardid aitavad kaasa puu- ja köögiviljastandardite rahvusvahelisele ühtlustamisele ning nende abil luuakse raamistik, mis tagab ausa konkurentsi puu- ja köögiviljadega kauplemisel.

               (3)Euroopa Liit osaleb UNECE WP.7 ja selle standardimissektsioonide töös vaatlejana. Liikmesriigid on UNECE liikmed ning osalevad UNECE WP.7 ja standardimissektsioonide töös. Liikmesriigid võivad UNECE WP.7 liikmetena osaleda UNECE WP.7 põllumajanduse kvaliteedistandardite vastuvõtmise otsuste tegemisel.

               (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013
                  7
                artikli 75 lõike 1 ja artikli 76 lõike 1 kohaselt võib puu- ja köögiviljasektori tooteid, mis on mõeldud tarbijale värskelt müümiseks, turustada üksnes siis, kui need on vastavuses kohaldatavate turustusstandarditega, veatud, standardse turustuskvaliteediga ning kui on näidatud nende päritoluriik.

               (5)Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 75 lõike 2 kohaselt on komisjonil volitused kehtestada turustamisstandardid puu- ja köögiviljasektoris delegeeritud õigusaktiga. Konkreetsed turustamisstandardid teatavate puu- ja köögiviljatoodete puhul on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 543/2011
                  8
               . Need konkreetsed turustamisstandardid põhinevad UNECE kvaliteedistandarditel asjaomaste toodete jaoks.

               (6)Rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 3 lõike 1 kohaselt peavad puu- ja köögiviljad, mis ei ole hõlmatud konkreetse turustamisstandardiga, vastama üldisele turustamisstandardile, mis on sätestatud kõnealuse rakendusmääruse I lisa A osas. Tooteid, mis vastavad UNECE vastuvõetud mis tahes kohaldatavale standardile, loetakse üldisele turustamisstandardile vastavaks.

               (7)Kuna UNECE põllumajanduse kvaliteedistandardid puu- ja köögiviljade puhul mõjutavad liidu õigust, on vaja kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel UNECE WP.7s seoses kõnealuste kvaliteedistandarditega.

               (8)Kvaliteedistandardite ettepanekuid, mille on ette valmistanud värske puu- ja köögivilja standardimise sektsioon ning kuivade ja kuivatatud toodete standardimise sektsioon, arutavad põhjalikult puu- ja köögiviljasektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid. Neid ettepanekuid peaksid liikmesriigid liidu nimel toetama, tingimusel et need on liidu huvides ning ei ole vastuolus ELi õigusega ja eelkõige määrusega (EL) nr 1308/2013 ning niikaua kui selleks otstarbeks loodud menetlust on järgitud.

               (9)Kui komisjonil on küsimusi, mida ei ole arutatud standardimise sektsioonides või kui enne UNECE WP.7 kohtumist või selle ajal ilmneb uut teaduslikku või tehnilist teavet, tuleks ettepaneku vastuvõtmine edasi lükata ning ettepanek tuleks standardimise sektsioonidele täiendavaks aruteluks tagasi saata, et küsimused või uued andmed saaksid nõuetekohaselt käsitletud.

               (10)Kui selline arv liikmesriike, mis võrdub blokeeriva vähemusega, mis on kehtestatud aluslepingu artikli 238 lõike 3 punkti a teise lõiguga, on ettepaneku vastu, siis peaksid UNECE WP.7 koosolekul osalevad liikmesriigid otsuse edasi lükkama ja jätkama arutelusid selleks otstarbeks kokku kutsutud koosolekutel või töörühmades.

               (11)Selleks et võimaldada vajalikku paindlikkust UNECE WP.7 kohtumise ajal või enne seda toimuvatel läbirääkimistel, tuleks liikmesriikidel pärast komisjoni teavitamist lubada nõustuda kõnealuste ettepanekute muudatustega, tingimusel et need muudatused ei muuda ettepanekute sisu,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kui UNECE WP.7 kutsutakse üles kehtestama uusi UNECE puu- ja köögiviljade kvaliteedistandardeid või muutma olemasolevaid UNECE puu- ja köögiviljade kvaliteedistandardeid, on liikmesriikidel, kes osalevad UNECE WP.7 töös, tegutsedes ühiselt Euroopa Liidu nimel, õigus nõustuda ettepanekutega, mille on ette valmistanud värske puu- ja köögivilja standardimise sektsioon ning kuivade ja kuivatatud toodete standardimise sektsioon, et kehtestada uued UNECE kvaliteedistandardid puu- ja köögiviljade jaoks või muuta olemasolevaid UNECE puu- ja köögiviljade kvaliteedistandardeid, järgides artiklis 2 sätestatud korda ja järgmistel tingimustel:

               (a)uued puu- ja köögivilja kvaliteedistandardid või olemasolevate puu- ja köögivilja kvaliteedistandardite muudatused on liidu huvides ja kooskõlas eesmärkidega, mida liit oma põllumajanduspoliitika raames taotleb; ning

               (b)uued puu- ja köögivilja kvaliteedistandardid või olemasolevate puu- ja köögivilja kvaliteedistandardite muudatused ei ole vastuolus ELi õigusega ega eelkõige määrusega (EL) nr 1308/2013, ilma et see piiraks komisjoni õigust kohandada liidu eeskirju delegeeritud õigusaktiga, eelkõige seoses puu- ja köögiviljade turustamisstandarditega, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 75.

               Artikkel 2

               1.
                     Selleks et määrata kindlaks ELi seisukoht ja see, kuidas liikmesriigid rakendavad seda artiklis 1 osutatud küsimuste puhul, kutsutakse nõukogu pädev töörühm kokku piisavalt enne UNECE WP.7 koosolekut.

               2.
                     Erandina artiklist 1, kui komisjon teatab nõukogu pädeva töörühma koosolekul, millele on osutatud lõikes 1, konkreetsest probleemist, mis on seotud värske puu- ja köögivilja standardimise sektsiooni või kuivade ja kuivatatud toodete standardimise sektsiooni asjaomase ettepanekuga ja kui kõnealust probleemi ei ole arutatud üheski standardimise sektsioonis, nõuavad osalevad liikmesriigid, et otsus ettepaneku kohta tuleb UNECE WP.7s edasi lükata, kuni probleemi on nõuetekohaselt arutatud standardimise sektsioonis.

               3.
                     Erandina artiklist 1, kui värske puu- ja köögivilja standardimise sektsiooni või kuivade ja kuivatatud toodete standardimise sektsiooni ettepanekut mõjutab tõenäoliselt uus teaduslik või tehniline teave, mis ilmnes pärast lõikes 1 osutatud koosolekut, kuid siiski enne UNECE WP.7 koosolekut või selle ajal, nõuavad UNECE WP.7s osalevad liikmesriigid, et otsus ettepaneku kohta tuleb UNECE WP.7s edasi lükata, kuni ettepanekut on arutatud standardimise sektsioonides kõnealuse uue teadusliku või tehnilise teabe alusel.

               4.
                     Erandina artiklist 1, kui selline arv liikmesriike, mis võrdub blokeeriva vähemusega, mis on kehtestatud aluslepingu artikli 238 lõike 3 punkti a teise lõiguga, on lõikes 1 osutatud nõukogu pädeva töörühma koosolekul vastu ettepanekutele seoses UNECE uute puu- ja köögiviljade kvaliteedistandarditega või olemasolevate UNECE puu- ja köögiviljade kvaliteedistandardite muudatustega, siis UNECE WP.7 töös osalevad liikmesriigid lükkavad otsuse edasi ning jätkavad arutelusid värske puu- ja köögivilja standardimise sektsioonis või kuivade ja kuivatatud toodete standardimise sektsioonis või selleks otstarbeks loodud töörühmas.

               Artikkel 3

               Liikmesriigid, kes osalevad UNECE WP.7 töös, tegutsedes ühiselt Euroopa Liidu nimel ning olles teavitanud komisjoni, võivad UNECE WP.7s nõustuda puu- ja köögivilja kvaliteedistandardeid käsitlevate ettepanekute väikeste muudatustega, mis ei muuda nende ettepanekute sisu.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/GenevaUnderstanding_E.pdf

                     (2)
                  UNECE põllumajanduse kvaliteedistandardite töörühma pädevus:

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/ToR_eng.doc

                     (3)
                  UNECE põllumajanduse kvaliteedistandardite töörühma töökord, vastu võetud töörühmas 2010. ja muudetud 2012. aastal:

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/WorkingProcedures_2012_e.doc

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

                     (5)
                  Komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (ELT L 157, 15.6.2011, lk 1).

                     (6)
                  Tehniliste kaubandustõkete leping:

                     https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt_e.htm

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

                     (8)
                  Komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (ELT L 157, 15.6.2011, lk 1).