               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.2.2022
            COM(2022) 36 final
            2022/0024(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil seoses ÜRO eeskirjade nr 0, 9, 10, 13, 39, 46, 51, 53, 55, 63, 78, 79, 90, 107, 108, 109, 116, 117, 121, 125, 141, 142, 148, 149, 152, 154, 160, 161, 162 ja 163 muudatusettepanekutega, ettepanekuga naastrehve käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta, ettepanekuga elektrisõidukite sisese aku tööaega käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta, ettepanekuga konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatuste kohta, ettepanekuga lubada koostada ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatus nr 4 ning ettepanekuga lubada koostada uus ÜRO üldine tehniline norm pidurdamisega seotud heitkoguste kohta

               SELETUSKIRI

               1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (edaspidi „ÜRO“) Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil (29 töörühm) seoses olemasolevate ÜRO eeskirjade muudatuste ja olemasolevate ÜRO üldiste tehniliste normide muudatuste vastuvõtmisega.

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.1958. ja 1998. aasta kokkulepe

               ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppe (milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „muudetud 1958. aasta kokkulepe“)) ning kokkuleppe (mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“)) eesmärk on töötada välja ühtlustatud nõuded, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt UNECE kokkuleppeosaliste vahel ja tagada, et neil sõidukitel oleks kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse tase. Kokkulepped jõustusid ELis vastavalt 24. märtsil 1998 ja 15. veebruaril 2000. Neid mõlemat haldab UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (29 töörühm ehk WP.29).

               2.2. UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (29 töörühm ehk WP. 29)

               WP.29 pakub sõidukeid käsitlevate eeskirjade ülemaailmseks ühtlustamiseks unikaalset raamistikku. WP.29 on ÜRO institutsioonilises raamistikus alaline töörühm, millel on konkreetne mandaat ja töökord. See toimib ülemaailmse foorumina, mis võimaldab avatud arutelusid mootorsõidukeid käsitlevate eeskirjade üle ning kus arutatakse 1958. aasta muudetud kokkuleppe ja paralleelse kokkuleppe rakendamist. Kõik ÜRO liikmesriigid ja ÜRO liikmesriikide loodud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid võivad WP.29 tegevuses täielikult osaleda ja saada WP.29 poolt hallatavate sõidukeid käsitlevate kokkulepete osaliseks. Euroopa Liit on nende kokkulepete osaline
                  1
               .

               UNECE WP.29 koosolekuid peetakse kolm korda aastas, st märtsis, juunis ja novembris. Igal istungil võidakse võtta tehnika arengu võimaldamiseks vastu uusi ÜRO eeskirju, ÜRO resolutsioone, ÜRO üldisi tehnilisi norme, olemasolevate ÜRO eeskirjade ja resolutsioonide (1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel) muudatusi ning olemasolevate ÜRO üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide (paralleelse kokkuleppe alusel) muudatusi. Enne iga WP.29 koosolekut arutatakse neid muudatusi esmalt tehnilisel tasandil WP.29 spetsiaalsetes allorganites.

               Seejärel toimub WP.29 tasandil hääletus (st 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel esitatud ettepanekute puhul kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamusega ning paralleelse kokkuleppe alusel esitatud ettepanekute puhul kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste ühehäälse heakskiiduga).

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel uute ÜRO eeskirjade ja ÜRO üldiste tehniliste normide, nende muudatuste, täienduste ja paranduste ning resolutsioonide kohta, määratakse kindlaks enne iga WP.29 koosolekut nõukogu otsusega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel.

               2.3. WP.29 kavandatav õigusakt

               Oma 8.–11. märtsil 2022 toimuval 186. istungil võib WP.29 võtta vastu ÜRO eeskirjade nr 0, 9, 10, 13, 39, 46, 51, 53, 55, 63, 78, 79, 90, 107, 108, 109, 116, 117, 121, 125, 141, 142, 148, 149, 152, 154, 160, 161, 162 ja 163 muudatusettepanekud, ettepaneku naastrehve käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta, ettepaneku elektrisõidukite sisese aku tööaega käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta, ettepaneku konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatuste kohta, ettepaneku lubada koostada ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatus nr 4 ning ettepaneku lubada koostada uus ÜRO tehniline norm pidurdamisega seotud heitkoguste kohta.

               3. LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

               WP.29 süsteem tugevdab sõidukistandardite rahvusvahelist harmoneerimist. 1958. aasta kokkuleppel on selle eesmärgi saavutamisele väga suur mõju, kuna ELi tootjad saavad rakendada ühtset tüübikinnituseeskirjade kogumit, teades et kokkuleppeosalised tunnistavad nende tooted oma riiklikele õigusaktidele vastavaks. Näiteks on tänu sellele süsteemile määrusega (EÜ) nr 661/2009 mootorsõidukite üldise ohutuse kohta kehtetuks tunnistatud rohkem kui 50 ELi direktiivi ja asendatud need vastavate 1958. aasta kokkuleppel põhinevate eeskirjadega.

               Sarnast lähenemisviisi kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858,
                  2
                milles sätestatakse kõigi uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Nimetatud määrusega inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele.

               Kui WP.29 on vastu võtnud ÜRO eeskirjade muutmise või uute eeskirjade koostamise ettepanekud ja kui UNECE tegevsekretär on need õigusaktid kokkuleppeosalistele teatavaks teinud, võivad õigusaktid kuus kuud hiljem lõpuks jõustuda ja need võib iga kokkuleppeosalise riiklikesse õigusnormidesse üle võtta, juhul kui blokeeriva vähemuse moodustavad kokkuleppeosalised ei ole vastuväiteid esitanud. ELis on ülevõtmine lõpule viidud pärast nende õigusaktide avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seega on vaja kindlaks määrata liidu seisukoht järgmiste õigusaktide suhtes:

               –ettepanekud muuta ÜRO eeskirju nr 0, 9, 10, 13, 39, 46, 51, 53, 55, 63, 78, 79, 90, 107, 108, 109, 116, 117, 121, 125, 141, 142, 148, 149, 152, 154, 160, 161, 162 ja 163, mis käsitlevad terviksõiduki rahvusvahelise tüübikinnituse sätete ajakohastamist, kolmerattaliste sõidukite mürataset, elektromagnetilist ühilduvust, raskesõidukite pidurisüsteeme, kiirusmõõdikut ja läbisõidumõõdikut, kaudse nähtavuse seadmeid, M- ja N-kategooria sõidukite mürataset, valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist L3-kategooria sõidukitele, mehaanilisi haakeseadiseid, mopeedide müraemissiooni, pidurisüsteeme (L-kategooria sõidukid), roolimehhanismi, pidurite varuosi, M2- ja M3-kategooria sõidukeid, sõiduautode, tarbesõidukite ja nende haagiste protekteeritud rehve, vargusevastaseid ja alarmsüsteeme, rehvide veeretakistusjõudu, veeremismüra ja märghaardumist, juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähiseid, juhi eesmist vaatevälja, rehvirõhu jälgimissüsteeme, rehvide paigaldamist, valgussignaalseadmeid, tee valgustusseadmeid, täiustatud hädapidurdussüsteemi,

                  kergsõidukite ülemaailmset ühtlustatud katsemenetlust,

                sündmuste salvestit, omavolilist kasutamist takistavaid seadmeid, käivitustõkesteid, sõiduki alarmsüsteeme;

               –ettepanek naastrehve käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta;

               –ettepanek elektrisõidukite sisese aku tööaega käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta ning

               –konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepanek,

               mis esitatakse hääletamiseks WP.29 2022. aasta istungil, mis toimub 8.–11. märtsil 2022. Lisaks sellele on vaja kindlaks määrata liidu seisukoht järgmistes küsimustes:

               –ettepanek lubada koostada mootorrataste pidurisüsteeme käsitleva ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatus nr 4 ning

               –ettepanek lubada koostada pidurdamisega seotud heitkoguseid käsitlev uus ÜRO üldine tehniline norm.

               Liit peaks eespool nimetatud õigusakte toetama, kuna need on kooskõlas liidu siseturupoliitikaga autotööstuse valdkonnas ning liidu transpordi-, kliima- ja energiapoliitikaga.

               Kõigil nendel õigusaktidel on väga positiivne mõju ELi autotööstuse konkurentsivõimele ja rahvusvahelisele kaubandusele. Nende õigusaktide poolt hääletamine edendab tehnoloogia arengut, pakub mastaabisäästu eeliseid, hoiab ära siseturu killustumise ning tagab, et kogu liidus kohaldatakse võrdseid autotööstuste standardeid.

               ÜRO eeskirja nr 117
                  3
                (rehvide, veeretakistusjõud, veeremismüra ja märghaardumine) muudatusettepanekud ei ole 2022. aasta märtsis toimuval WP.29 koosolekul hääletamiseks valmis ning neid arutatakse täiendavalt UNECE WP.29 spetsiaalsetes allorganites.

               Selle ettepaneku puhul ei ole välisekspertide arvamusi vaja kasutada. Siiski vaatab selle läbi mootorsõidukite tehniline komitee.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

               4.1.
                     Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.
                     Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, „millega [---] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab õigusakte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel õiguslikud tagajärjed. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.
                     Kohaldamine käesoleval juhul

               WP.29 on organ, kus UNECE kokkuleppeosalised arutavad 1958. aasta muudetud kokkuleppe ja paralleelse kokkuleppe rakendamist.

               Õigusaktid, mille WP.29 peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid.

               Kavandatava õigusakti kohased ÜRO eeskirjad on liidule siduvad ning võivad koos ÜRO üldiste tehniliste normide ja ÜRO resolutsioonidega avaldada otsustavat mõju ELi õigusaktide sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas.

               Kavandatavate õigusaktidega ei täiendata ega muudeta kokkuleppe institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.
                     Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.
                     Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2. Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud õigusaktide ühtlustamisega. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114.

               4.3.
                     Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2022/0024 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil seoses ÜRO eeskirjade nr 0, 9, 10, 13, 39, 46, 51, 53, 55, 63, 78, 79, 90, 107, 108, 109, 116, 117, 121, 125, 141, 142, 148, 149, 152, 154, 160, 161, 162 ja 163 muudatusettepanekutega, ettepanekuga naastrehve käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta, ettepanekuga elektrisõidukite sisese aku tööaega käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta, ettepanekuga konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatuste kohta, ettepanekuga lubada koostada ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatus nr 4 ning ettepanekuga lubada koostada uus ÜRO üldine tehniline norm pidurdamisega seotud heitkoguste kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega 97/836/EÜ
                  5
                ühines Euroopa Liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe“). 1958. aasta muudetud kokkulepe jõustus 24. märtsil 1998.

               (2)Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ
                  6
                ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“). Paralleelne kokkulepe jõustus 15. veebruaril 2000.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858
                  7
                sätestatakse kõigi uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Nimetatud määrusega inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele.

               (4)1958. aasta muudetud kokkuleppe artikli 1 ja paralleelse kokkuleppe artikli 6 kohaselt võib ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (edaspidi „UNECE WP.29“) võtta vastu ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide muudatusettepanekuid ning uute ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide ettepanekuid, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust. Lisaks sellele võib UNECE WP.29 nende sätete kohaselt võtta vastu ettepanekuid lubade andmiseks töötada välja ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi või uusi ÜRO üldisi tehnilisi norme ning ettepanekuid ÜRO üldiste tehniliste normidega seotud volituste pikendamiseks.

               (5)UNECE WP.29 võib 8.–11. märtsil 2022 toimuva ülemaailmse foorumi 186. istungil võtta vastu ettepanekud teha muudatusi ÜRO eeskirjades nr 0, 9, 10, 13, 39, 46, 51, 53, 55, 63, 78, 79, 90, 107, 108, 109, 116, 117, 121, 125, 141, 142, 148, 149, 152, 154, 160, 161, 162 ja 163, ettepaneku naastrehve käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta, ettepaneku elektrisõidukite sisese aku tööaega käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta ning ettepaneku konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatuste kohta. UNECE WP.29 võtab lisaks vastu ettepaneku lubada koostada mootorrataste pidurdamist käsitleva ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatus nr 4 ning ettepaneku lubada koostada uus ÜRO üldine tehniline norm pidurdamisega seotud heitkoguste kohta.

               (6)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel UNECE WP.29-s võetav seisukoht seoses kõnealuste ettepanekute vastuvõtmisega, sest ÜRO eeskirjad on liidu jaoks siduvad ja võivad koos ÜRO üldiste tehniliste normide ja ÜRO resolutsioonidega avaldada otsustavat mõju liidu õiguse sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas.

               (7)Arvestades kogemusi ja tehnika arengut on vaja muuta, parandada või täiendada nõudeid, mis on seotud teatavate elementide või tunnusjoontega, mida reguleeritakse ÜRO eeskirjadega nr 0, 9, 10, 13, 39, 46, 51, 53, 55, 63, 78, 79, 90, 107, 108, 109, 116, 117, 121, 125, 141, 142, 148, 149, 152, 154, 160, 161, 162 ja 163.

               (8)Tehnika arengu võimaldamiseks, sõidukite ohutuse parandamiseks ja keskkonnajalajälje vähendamiseks tuleb vastu võtta naastrehve käsitlev uus ÜRO eeskiri ja elektrisõidukite sisese aku tööaega käsitlev uus ÜRO üldine tehniline norm.

               (9)Lisaks sellele on vaja muuta valgusallikate kategooriate ühtset tehnilist kirjeldust käsitleva ÜRO resolutsiooni R.E.5 teatavaid sätteid,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 8.–11. märtsil 2022 toimuval UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi 186. istungil, on hääletada käesoleva otsuse lisas loetletud ettepanekute poolt.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

                     (3)

                        ÜRO eeskirja nr 117 uute 03-seeria muudatuste ettepanek.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

                     (6)

                        Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,10.2.2022
            COM(2022) 36 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil seoses ÜRO eeskirjade nr 0, 9, 10, 13, 39, 46, 51, 53, 55, 63, 78, 79, 90, 107, 108, 109, 116, 117, 121, 125, 141, 142, 148, 149, 152, 154, 160, 161, 162 ja 163 muudatusettepanekutega, ettepanekuga naastrehve käsitleva uue ÜRO eeskirja kohta, ettepanekuga elektrisõidukite sisese aku tööaega käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi kohta, ettepanekuga konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatuste kohta, ettepanekuga lubada koostada ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 muudatus nr 4 ning ettepanekuga lubada koostada uus ÜRO üldine tehniline norm pidurdamisega seotud heitkoguste kohta

               LISA

                        Eeskiri nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi viide
                           1

                        0

                        ÜRO eeskirja nr 0 (terviksõidukite rahvusvaheline tüübikinnitus (IWVTA)) 04-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek

                        (ECE/TRANS/WP.29/1161, punkt 64, WP.29-185-10 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/2

                        9

                        ÜRO eeskirja nr 9 (kolmerattaliste sõidukite müratase) 08-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punkt 3, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/23 põhjal, nagu seda on muudetud GRBP-74-43-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/3

                        10

                        ÜRO eeskirja nr 10 (elektromagnetiline ühilduvus) 06-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 35, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/10 põhjal, nagu seda on muudetud GRE-85-06-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/33

                        13

                        ÜRO eeskirja nr 13 (raskeveokid: pidurdamine) uute 12-seeria muudatuste ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punkt 91, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/25 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/12

                        39

                        ÜRO eeskirja nr 39 (kiirusmõõdik ja läbisõidumõõdik) 01-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 56, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/20/Rev.1 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/21

                        46

                        ÜRO eeskirja nr 46 (kaudse nähtavuse seadmed) 05-seeria muudatuste ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 41, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/18 põhjal, nagu seda on muudetud GRSG-122-08-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/52

                        51

                        ÜRO eeskirja nr 51 (M- ja N-kategooria sõidukite müratase) 03-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punkt 5, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/22 põhjal ja aruande punkt 5)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/4

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine L3-kategooria sõidukitele) 01-seeria muudatuste 22. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 37, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/23 põhjal, nagu seda on muudetud GRE-85-27-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/34

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine L3-kategooria sõidukitele) 02-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 37, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/23 põhjal, nagu seda on muudetud GRE-85-27-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/35

                        53

                        ÜRO eeskirja nr 53 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine L3-kategooria sõidukitele) 03-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 37, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/23 põhjal, nagu seda on muudetud GRE-85-27-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/36

                        55

                        ÜRO eeskirja nr 55 (mehaanilised haakeseadised) 01-seeria muudatuste 2. paranduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 58, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/21 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/39

                        55

                        ÜRO eeskirja nr 55 (mehaanilised haakeseadised) 02-seeria muudatuste 1. paranduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 58, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/21 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/40

                        63

                        ÜRO eeskirja nr 63 (mopeedide müraemissioon) 02-seeria muudatuste 5. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punkt 10, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/24 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/5

                        78

                        ÜRO eeskirja nr 78 (mootorrattad: pidurdamine) 05-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punkt 99, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/26 põhjal, nagu seda on muudetud GRVA-11-22-ga (aruande V lisa), ning ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/27)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/13

                        78

                           ÜRO eeskirja nr 78 (mootorrattad: pidurdamine) 04-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punkt 99, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/26 põhjal, nagu seda on muudetud GRVA-11-22-ga (aruande V lisa), ja ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/27)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/48

                        78

                           ÜRO eeskirja nr 78 (mootorrattad: pidurdamine) 03-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punkt 99, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/26 põhjal, nagu seda on muudetud GRVA-11-22-ga (aruande V lisa), ja ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/27)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/49

                        79

                        ÜRO eeskirja nr 79 (roolimehhanism) 02-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punkt 72, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/8 põhjal, nagu seda on muudetud GRVA-11-17-ga (aruande III lisa))

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/14

                        79

                        ÜRO eeskirja nr 79 (roolimehhanism) 03-seeria muudatuste 7. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punkt 72, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/8 põhjal, nagu seda on muudetud GRVA-11-17-ga (aruande III lisa))

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/15

                        79

                        ÜRO eeskirja nr 79 (roolimehhanism) 04-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punkt 72, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/8 põhjal, nagu seda on muudetud GRVA-11-17-ga (aruande III lisa))

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/16

                        90

                           ÜRO eeskirja nr 90 (pidurite varuosad) 02-seeria muudatuste 8. täienduse ettepanek

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punkt 101, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/28 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/17

                        107

                        ÜRO eeskirja nr 107 (M2- ja M3-kategooria sõidukid) 10-seeria muudatuste ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 7, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/17 põhjal, nagu seda on muudetud GRSG-122-05-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/53

                        108

                        ÜRO eeskirja nr 108 (sõiduautode ja nende haagiste protekteeritud rehvid) 6. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punkt 17, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/15 põhjal, nagu seda on muudetud aruande III lisaga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/6

                        109

                        ÜRO eeskirja nr 109 (tarbesõidukite ja nende haagiste protekteeritud rehvid) 11. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punktid 18 ja 19, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/18 ja ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/16 põhjal, nagu neid on muudetud aruande IV lisaga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/7

                        116

                        ÜRO eeskirja nr 116 (vargusevastased ja alarmsüsteemid) algversiooni 9. täienduse ettepanek

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 71, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/27 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/50

                        117

                        ÜRO eeskirja nr 117 (rehvide veeretakistusjõud, veeremismüra ja märghaardumine) 02-seeria muudatuste 14. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punkt 21, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/17 põhjal, nagu seda on muudetud GRBP-74-31-Rev.1-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/8

                        121

                        ÜRO eeskirja nr 121 (juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähised) 01-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 90, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/30 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/22

                        125

                        ÜRO eeskirja nr 125 (juhi eesmine vaateväli) 01-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 97, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/11 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/23

                        125

                        ÜRO eeskirja nr 125 (juhi eesmine vaateväli) 02-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 99, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/31 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/24

                        141

                        ÜRO eeskirja nr 141 (rehvirõhu jälgimissüsteem) 01-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punkt 25, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/19 ja ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/20 põhjal, nagu seda on muudetud GRBP-74-37-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/9

                        142

                        ÜRO eeskirja nr 142 (rehvide paigaldamine) 01-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punkt 28, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/21 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/10

                        148

                        ÜRO eeskirja nr 148 (valgussignaalseadmed) algse muudatusteseeria 4. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 8, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/11 põhjal, nagu seda on muudetud GRE-85-11-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/37

                        149

                        ÜRO eeskirja nr 149 (tee valgustusseadmed) algse muudatusteseeria 5. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 11, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/12 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/38

                        152

                        ÜRO eeskirja nr 152 (M1- ja N1-kategooria sõidukite täiustatud hädapidurdussüsteem) algversiooni 5. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punkt 78, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/22 põhjal, nagu seda on muudetud GRVA-11-40-ga (aruande IV lisa))

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/18

                        152

                        ÜRO eeskirja nr 152 (M1- ja N1-kategooria sõidukite täiustatud hädapidurdussüsteem) 01-seeria muudatuste 4. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punkt 78, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/22 põhjal, nagu seda on muudetud GRVA-11-40-ga (aruande IV lisa))

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/19

                        152

                        ÜRO eeskirja nr 152 (M1- ja N1-kategooria sõidukite täiustatud hädapidurdussüsteem) 02-seeria muudatuste 2. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/11, punktid 78 ja 80, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/22 põhjal, nagu seda on muudetud GRVA-11-40-ga (aruande IV lisa), ja ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/23)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/20

                        154

                        ÜRO eeskirja nr 154 (kergsõidukite ülemaailmne ühtlustatud katsemenetlus) 02-seeria muudatuste ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/84, punkt 16, ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2021/21 põhjal, nagu seda on muudetud 2. lisandiga, ja ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, punkt xx.)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/41/Rev.1

                        154

                        ÜRO eeskirja nr 154 (kergsõidukite ülemaailmne ühtlustatud katsemenetlus) 03-seeria muudatuste ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/84, punkt 16, ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/22 põhjal, nagu seda on muudetud 3. lisandiga, ja ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85 punkt xx.)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/42/Rev.1

                        160

                        ÜRO eeskirja nr 160 (sündmuste salvesti) algversiooni 1. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 109, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/33 põhjal, nagu seda on muudetud GRSG-122-36-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/25/Rev.1

                        160

                        ÜRO eeskirja nr 160 (sündmuste salvesti) 01-seeria muudatuste 1. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 109, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/34 põhjal, nagu seda on muudetud GRSG-122-37-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/26

                        161

                        ÜRO eeskirja nr 161 (omavolilist kasutamist takistavad seadmed) algversiooni 1. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 76, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/24 põhjal, nagu seda on muudetud GRSG-122-13-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/27

                        161

                        ÜRO eeskirja nr 161 (omavolilist kasutamist takistavad seadmed) algversiooni 2. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 78, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/28 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/28

                        162

                        ÜRO eeskirja nr 162 (käivitustõkestid) algversiooni 1. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 82, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/25 põhjal, nagu seda on muudetud GRSG-122-13-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/29

                        162

                        ÜRO eeskirja nr 162 (käivitustõkestid) algversiooni 2. täienduse ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 82, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/29 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/30

                        163

                        ÜRO eeskirja nr 163 (sõiduki alarmsüsteem) algversiooni 1. täienduse ettepanek

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/101, punkt 86, ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2021/26 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/51

                        Uus eeskiri [164]

                        Uue ÜRO eeskirja nr [164] (naastrehvide kohta) ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, punkt 30, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/5/Rev.1 põhjal, nagu seda on muudetud GRBP-74-32-ga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/43

                        Üldine tehniline norm nr

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi viide

                        Uus üldine tehniline norm

                        Uue ÜRO üldise tehnilise normi (elektrisõidukite sisese aku tööaja kohta) ettepanek (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/84, punkt 10, ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2021/18 põhjal, nagu seda on muudetud 1. lisandiga)

                        Ettepanek lõpliku olukorra aruande kohta, mis käsitleb elektrisõidukite sisese aku tööaega käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi väljatöötamist (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/84, punkt 10, GRPE-84-02 põhjal, nagu seda on muudetud IV lisaga)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/45

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/46

                        Mitme-sugust

                        Päevakorrapunkti pealkiri

                        Dokumendi viide

                        Konsolideeritud resolutsioon

                        Ettepanek valgusallikate kategooriate ühtset tehnilist kirjeldust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.5) 8. muudatuse kohta (ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, punkt 29, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/24 põhjal)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/44

                        Loa andmine

                           ÜRO üldise tehnilise normi nr 3 (mootorrattad: pidurdamine) 4. muudatuse väljatöötamise loa taotlus

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/47

                        Loa andmine

                           Pidurdamisega seotud heitkoguseid käsitleva uue ÜRO üldise tehnilise normi väljatöötamise luba

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/59

                     (1)

                        Kõik tabelis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil:
                  (WP.29) eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (186. istung) |
                   UNECE


                            EUROOPA
                            KOMISJON
                                                     Brüssel, 16.2.2022
                                                     COM(2022) 62 final
                                                     2022/0042 (NLE)
                                          Ettepanek:
                                    NÕUKOGU OTSUS,
   millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni
   osaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles võetav seisukoht, milles käsitletakse
    vastuvõetavat otsust, millega kehtestatakse kõnealuse konventsiooni artikli 11 lõike 2
                       kohaselt elavhõbedajäätmete künnisväärtused
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                SELETUSKIRI
   1.         KAVANDATAV REGULEERIMISESE
   Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel
   Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles
   (COP4.2) võetav seisukoht kavatsuse kohta võtta vastu otsus, millega kehtestatakse kõnealuse
   konventsiooni artikli 11 lõike 2 kohaselt künnisväärtused elavhõbeda või selle ühenditega
   saastunud jäätmete (edaspidi „elavhõbedaga saastunud jäätmed“) puhul.
   2.         ETTEPANEKU TAUST
   2.1.       Minamata elavhõbedakonventsioon
   Minamata elavhõbedakonventsioon (edaspidi „konventsioon“) on peamine rahvusvaheline
   õigusraamistik, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda elavhõbeda ja selle
   ühendite inimtekkelise heite eest ning sellise heite õhku, vette ja pinnasesse sattumise eest.
   Selles käsitletakse elavhõbeda kogu olelusringi alates elavhõbedamaagi kaevandamisest kuni
   elavhõbedajäätmete kõrvaldamiseni. Konventsioon jõustus 16. augustil 2017. Euroopa Liit,
   nagu ka kõik liikmesriigid, on konventsiooni1 osaline.
   Konventsiooni artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et konventsiooni tähenduses on
   elavhõbedajäätmed ained või objektid, mis a) koosnevad elavhõbedast või selle ühenditest, b)
   sisaldavad elavhõbedat või selle ühendeid või c) on saastunud elavhõbeda või selle
   ühenditega sellises koguses, mis ületab konventsiooniosaliste konverentsi kehtestatud
   künnisväärtust, ning mis kõrvaldatakse või mis tuleb kõrvaldada või mille kõrvaldamist
   nõutakse siseriiklike seaduste või konventsiooni sätetega. Osutatud sätte kohaselt ei kuulu
   elavhõbedajäätmete määratluse alla kaevandamisel tekkivad jäätmed – lasund, aheraine ja
   rikastusjäätmed – (välja arvatud elavhõbeda põhimaavarana kaevandamisel tekkivad
   jäätmed), milles sisalduv elavhõbeda või selle ühendite kogus ei ületa künnisväärtusi, mis
   konventsiooniosalised konverentsil määravad.
   Konventsiooni artikli 11 lõikes 3 on sätestatud, et artikli 11 lõike 2 kohaste
   elavhõbedajäätmete hulka kuuluvaid jäätmeid tuleb käidelda keskkonnaohutul viisil.
   Konventsiooniosaliste konverentsi kolmandal istungil (25.–29. november 2019) võeti vastu
   otsus MC-3/5,2 milles on sätestatud järgmine.
   Ühest küljest peetakse konventsiooni artikli 11 lõike 2 tähenduses elavhõbedajäätmeteks
   igasuguseid jäätmeid, mis koosnevad elavhõbedast või selle ühenditest või mis sisaldavad
   neid, seda olenemata sellest, kui palju elavhõbedat või selle ühendeid need jäätmed sisaldavad
   Elavhõbeda põhimaavarana kaevandamisel tekkiva lasundi ja aheraine puhul aga ei ole vaja
   künnisväärtuseid kindlaks määarata, mis tähendab, et selliste jäätmete suhtes kohaldatakse
   konventsiooni artiklit 11.
   1
        Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/939 Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu
        nimel sõlmimise kohta (ELT L 142, 2.6.2017, lk 4).
   2
        Otsus MC-3/5 „Mercury waste thresholds“ (Elavhõbedajäätmete künnisväärtused), Minamata
        elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi aruanne kolmanda istungi kohta, UNEP/MC/COP.3/23,
        7.1.2020,                                     kättesaadav                                  aadressil:
        https://www.mercuryconvention.org/sites/default/files/documents/final_report/UNEP-MC-COP-3-23-
        Report-EN.pdf.
ET                                                       1                                                    ET
 ---pagebreak---    Teisest küljest ja mis puudutab elavhõbeda või selle ühenditega saastunud jäätmeid (edaspidi
   „elavhõbedaga saastunud jäätmed“), sealhulgas elavhõbeda põhimaavarana kaevandamisel
   tekkivaid rikastusjäätmeid, mille osas konventsiooniosalised kokku leppida ei ole suutnud,
   peab konventsiooniosaliste konverentsi teisel istungil (19.–23. november 2018) loodud
   tehniliste ekspertide töörühm jätkama arutelusid kohaldatavate künnisväärtuste üle neljandale
   istungile eelneval istungitevahelisel ajal.
   2.2.      Konventsiooniosaliste konverents
   Konventsiooniosaliste konverents täidab talle konventsiooniga pandud ülesandeid ning seega
   tuleb konverentsi raames arutada ja võtta muu hulgas lisameetmeid, mis võivad olla vajalikud
   konventsiooni eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas võetakse vastu asjakohaseid suunised.
   Vastavalt konventsiooni artiklile 28 ning kodukorda käsitlevale otsusele MC-1/1, mis võeti
   vastu konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil (24.–29. september 2017), on igal
   konventsiooniosalisel          üks     hääl.     Samas         Euroopa        Liidul     kui     piirkondliku
   majandusintegratsiooni organisatsioonil on tema pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju
   hääli, kui palju tema liikmesriike on konventsiooniga ühinenud. Liit ei kasuta oma
   hääleõigust, kui seda kasutab tema mis tahes liikmesriik, ja vastupidi.
   2.3.      Konventsiooniosaliste konverentsi kavandatav akt
   Ekspertide töörühma eespool mainitud istungitevahelise töö tulemusena on konventsiooni
   sekretariaat koostanud vastavasisulise aruande, milles on esitatud ka elavhõbedajäätmete
   künnisväärtuseid käsitleva konventsiooniosaliste otsuse eelnõu (edaspidi „kavandatav akt“),3
   mida eelseisval konverentsil (COP4.2) tuleks arutada ja mis tuleks võimalusel vastu võtta.
   Kavandatava aktiga kehtestatakse künnisväärtused, mille alusel saab määrata kindlaks
   elavhõbedaga saastunud jäätmeid, mille suhtes tuleb kohaldada konventsiooni artiklit 11.
   Sellest tulenevalt määratakse kavandatavas aktis ka kindlaks, millises ulatuses kohaldatakse
   konventsiooni sätteid, eriti selle artikli 11 lõiget 3, milles käsitletakse kohustust käidelda
   asjakohaseid elavhõbedajäätmeid keskkonnaohutul viisil.
   3.        LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT
   Konventsiooniosaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles on kavas võtta liidu nimel
   seisukoht, millega toetatakse ELi õigustikuga kooskõlas oleva otsuse vastuvõtmist.
   Kuna kavandatav akt täiendab otsust MC-3/5, käsitledes veel üht elavhõbedajäätmete (st
   elavhõbedaga saastunud jäätmete) kategooriat, on praegu kavandatud seisukoht täielikult
   kooskõlas konventsiooniosaliste kolmandal konverentsil (COP.3) võetud ELi seisukohaga,
   mis oli aluseks kõnealuse otsuse väljatöötamisel ja milles on juba selliste jäätmete
   künnisväärtuse küsimust käsitletud4.
   Elavhõbedajäätmetega seonduv on ELi tasandil reguleeritud eelkõige Euroopa Parlamendi ja
   nõukogu 17. mai 2017. aasta määrusega (EL) 2017/852 (elavhõbeda kohta ja millega
   3
        UNEP/MC/COP.4/8
   4
        Nõukogu 21. novembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2119 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta
        Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi kolmandal istungil seoses kavatsusega võtta vastu
        otsus, millega kehtestatakse konventsiooni artikli 11 lõikes 2 osutatud elavhõbedajäätmete künnisväärtused
        (ELT L 3210, 11.12.2019, lk 117).
ET                                                         2                                                       ET
 ---pagebreak---    tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008),5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu
   19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid,6 Euroopa
   Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiviga 2006/21/EÜ (kaevandustööstuse
   jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta)7 ning komisjoni 3. mai
   2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse
   jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete
   nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva
   nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu)8.
   ELi jäätmeõigus põhineb direktiivi 2008/98/EÜ artiklites 13 ja 17 sätestatud põhikohustusel,
   mille kohaselt võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada jäätmete käitlemine viisil,
   mis ei sea ohtu inimeste tervist ega kahjusta keskkonda. Nende sätetega rakendatakse
   konventsiooni artikli 11 lõikes 3 sätestatud kohustust käidelda jäätmeid keskkonnaohutul
   viisil.
   ELil oli oluline roll konventsiooni, sh elavhõbedajäätmeid käsitlevate sätete, väljatöötamisel
   ja ELi eksperdid andsid suure panuse kavandatava akti koostamisse, samas läheb ELi
   jäätmealane õigustik konventsiooni artiklist 11 kaugemale, sest kõik selles sättes osutatud
   elavhõbedajäätmetega seonduv on ELi tasandil reguleeritud ja jäätmeid käideldakse
   keskkonnaohutul viisil, olenemata sellest, kui palju elavhõbedat või selle ühendeid neis
   jäätmetes on.
   Liidu seisukoht on vajalik, sest pärast vastuvõtmist peavad konventsiooniosalised
   kavandatavat akti rakendama.
   4.       ÕIGUSLIK ALUS
   4.1.     Menetlusõiguslik alus
   4.1.1.   Põhimõtted
   Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on
   ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad
   seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud
   õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.
   Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi
   suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud
   vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada
   otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“9.
   4.1.2.   Kohaldamine käesoleval juhul
   Konventsiooniosaliste konverents on Minamata elavhõbedakonventsiooni kohaselt loodud
   organ.
   5
        ELT L 137, 24.5.2017, lk 1.
   6
        ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.
   7
        ELT L 102, 11.4.2006, lk 15.
   8
        EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.
   9
        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12,
        ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
ET                                                3                                               ET
 ---pagebreak---    Kavandatav akt, mille konventsiooniosaliste konverents peab vastu võtma, on õigusliku
   toimega akt, sest konventsiooniosalised peavad võtma meetmeid, et tagada selle rakendamine
   ja täitmine.
   Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta konventsiooni institutsioonilist raamistikku.
   Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
   4.2.     Materiaalõiguslik alus
   4.2.1.   Põhimõtted
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige
   selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui
   kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte
   neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise
   lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka
   eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.
   4.2.2.   Kohaldamine käesoleval juhul
   Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.
   Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.
   4.3.     Kokkuvõte
   Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192
   lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.
ET                                               4                                                ET
 ---pagebreak---                                                                     2022/0042 (NLE)
                                                      Ettepanek:
                                                NÕUKOGU OTSUS,
    millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni
      osaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles võetav seisukoht, milles käsitletakse
      vastuvõetavat otsust, millega kehtestatakse kõnealuse konventsiooni artikli 11 lõike 2
                                kohaselt elavhõbedajäätmete künnisväärtused
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes
   artikli 218 lõikega 9,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Liit sõlmis Minamata elavhõbedakonventsiooni10 (edaspidi „konventsioon“) vastavalt
            nõukogu otsusele 2017/939/EL11 ja see jõustus 16. augustil 2017.
   (2)      Vastavalt kodukorda käsitlevale otsusele MC-1/1, mis võeti vastu
            konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil, peavad konventsiooniosalised
            tegema kõik selleks, et jõuda kõigis sisulistes küsimustes kokkuleppele konsensuse
            teel.
   (3)      Konventsiooniosaliste konverentsi kolmandal, 25.–29. novembrini 2019 toimunud
            istungil võeti vastu otsus MC-3/5,12 millega kehtestati künnisväärtused, mida
            kohaldatakse kõnealuse konventsiooni artikli 11 lõikes 2 osutatud jäätmete suhtes, mis
            koosnevad elavhõbedast või selle ühenditest või sisaldavat elavhõbedat või selle
            ühendeid, ning paluti, et konventsiooniosaliste konverentsi teisel istungil (19.–23.
            november 2018) loodud tehniliste ekspertide töörühm töötaks välja künnisväärtused,
            mida kohaldataks elavhõbeda või selle ühenditega saastunud jäätmete (edaspidi
            „elavhõbedaga saastunud jäätmed“) suhtes, sealhulgas elavhõbeda põhimaavarana
            kaevandamisel tekkivate rikastusjääkide suhtes.
   (4)      Konventsiooniosaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles 21.–25. märtsil 2022
            on kavas võtta vastu ostus (edaspidi „kavandatav otsus“), millega kehtestatakse
            konventsiooni artikli 11 lõikes 2 osutatud elavhõbedaga saastunud jäätmete
            künnisväärtused ning määrataks sellest tulenevalt kindlaks konventsiooni artikli 11
   10
            Minamata         elavhõbedakonventsiooni      kinnitatud   ärakiri   on      kättesaadav aadressil:
            https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf
   11
            Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/939 Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu
            nimel sõlmimise kohta (ELT L 142, 2.6.2017, lk 4).
   12
            Otsus MC-3/5 „Mercury waste thresholds“ (Elavhõbedajäätmete künnisväärtused), Minamata
            elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi aruanne kolmanda istungi kohta, UNEP/MC/COP.3/23,
            7.1.2020,                                      kättesaadav                               aadressil:
            https://www.mercuryconvention.org/sites/default/files/documents/final_report/UNEP-MC-COP-3-23-
            Report-EN.pdf.
ET                                                          5                                                   ET
 ---pagebreak---           kohaldamisala selliste jäätmete puhul. Elavhõbedaga saastunud jäätmed, mis
          hakkaksid kuuluma konventsiooni artikli 11 lõike 2 kohaldamisalasse, tuleks
          konventsiooni artikli 11 lõikest 3 tulenevalt käidelda keskkonnaohutul viisil.
   (5)    Kuna kavandataval otsusel on õiguslik toime, sest konventsiooniosalised peavad
          võtma meetmeid selle rakendamiseks riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil, on
          asjakohane määrata konventsiooniosaliste konverentsil kindlaks liidu nimel võetav
          seisukoht.
   (6)    Liit on andnud olulise panuse konventsiooni jäätmesätete väljatöötamisse ja otsuse
          MC-3/5 alusel loodud ekspertide töörühma istungitevahelisse töösse, mille tulemusena
          on valminud kavandatav otsus. Arvestades, et liidu õigustiku kohaselt on juba praegu
          kohustuslik käidelda kõiki konventsiooni artikli 11 lõikes 2 osutatud
          elavhõbedajäätmeid (sealhulgas elavhõbedaga saastunud jäätmeid) viisil, mis ei sea
          ohtu inimeste tervist ega kahjusta keskkonda, olenemata sellest, kui palju sellised
          jäätmed elavhõbedat sisaldavad.
   (7)    Liit peaks toetama konventsiooniosaliste konverentsil üksnes sellise otsuse
          vastuvõtmist, mis on kooskõlas liidu õigustikuga,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   Konventsiooniosaliste konverentsi neljanda istungi teises pooles liidu nimel võetav seisukoht
   on toetada elavhõbedaga saastunud jäätmete künnisväärtusi käsitleva ja liidu õigustikuga
   kooskõlas oleva otsuse vastuvõtmist.
                                              Artikkel 2
   Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
   Brüssel,
                                                  Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
ET                                                 6                                             ET


                            EUROOPA
                            KOMISJON
                                                    Brüssel, 15.2.2022
                                                    COM(2022) 49 final
                                                    2022/0034 (NLE)
                                         Ettepanek:
                                    NÕUKOGU OTSUS
   seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel partnerlusnõukogus, mis on loodud
       ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt
   Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga,
   seoses kodanikuühiskonna foorumi korraldamise suuniste kavandatava vastuvõtmisega
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                             SELETUSKIRI
   1.        KAVANDATAV REGULEERIMISESE
   Komisjon teeb nõukogule ettepaneku määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel
   partnerlusnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa
   Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi
   vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“)1 seoses
   kõnealuse lepingu kohase kodanikuühiskonna foorumi korraldamise suuniste kavandatava
   vastuvõtmisega.
   2.        ETTEPANEKU TAUST
   2.1.      Kaubandus- ja koostööleping
   Kaubandus- ja koostöölepinguga kehtestatakse liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste ulatuslike
   suhete alus. Leping jõustus 1. mail 2021 ja seda on ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist
   2021.
   Kaubandus- ja koostöölepinguga kehtestatakse institutsiooniline raamistik, sealhulgas
   mehhanismid poolte konsulteerimiseks kodanikuühiskonnaga lepingu ja selle lisalepingute
   rakendamise üle, eelkõige artiklites 13 ja 14 osutatud sisenõuanderühmade ja
   kodanikuühiskonnaga suhtlemise kaudu.
   Kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 14 on sätestatud, et pooled hõlbustavad
   kodanikuühiskonna foorumi korraldamist, et pidada dialoogi lepingu teise osa rakendamise
   üle. Partnerlusnõukogu võtab vastu foorumi korraldamise tegevussuunised.
   Kodanikuühiskonna foorum koosneb Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi kodanikuühiskonna
   esindajatest ning see tuleb kokku vähemalt kord aastas, kui pooled ei ole kokku leppinud
   teisiti.
   2.2.      Partnerlusnõukogu kavandatav otsus
   Partnerlusnõukogu kavandatava akti eesmärk on kehtestada kodanikuühiskonna foorumi
   korraldamise peamised suunised. Partnerlusnõukogu peaks need tegevussuunised vastu võtma
   enne kodanikuühiskonna foorumi esimest koosolekut.
   3.        LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT
   Nõukogu kavandatava otsuse eesmärk on määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel kaubandus-
   ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogus võetav seisukoht kodanikuühiskonna foorumi
   suuniste vastuvõtmise kohta.
   Tehakse ettepanek luua kodanikuühiskonna foorum, mis koosneks ELi ja Ühendkuningriigi
   kodanikuühiskonna esindajatest ning hõlmaks piiratud arvul füüsilisi osalejaid mõlemalt
   poolelt ja laiemat osalemist elektrooniliste vahendite abil. Foorum korraldatakse igal aastal
   kaubanduspartnerluse komitee koosoleku toimumisega ajaliselt haakuvalt ning see võimaldab
   füüsilist ja digitaalset osalemist. Korraldamise eest vastutab koosolekut korraldav pool ja see
   vaheldub igal aastal. Päevakord koostatakse poolte kokkuleppel ning see hõlmab kaubandus-
   ja koostöölepingu II osa (kaubandus, lennundus, maanteetransport, sotsiaalkindlustuse
   koordineerimine ja lühiajaliste külastuste viisad, kalandus ja muud sätted) rakendamisega
   seotud küsimusi. Pooled püüavad enne päevakorras kokkuleppimist konsulteerida võimalike
   1
            ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.
ET                                                 1                                               ET
 ---pagebreak---    päevakorrapunktide osas         kaubandus-     ja   koostöölepingu     artiklis 13    sätestatud
   sisenõuanderühmadega.
   4.        ÕIGUSLIK ALUS
   4.1.      Menetlusõiguslik alus
   4.1.1.    Põhimõtted
   Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on
   ette nähtud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad
   seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud
   õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.
   Termin „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase
   organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka
   sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis
   „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“2.
   4.1.2.    Kohaldamine käesoleval juhul
   Partnerlusnõukogu on lepingus, nimelt kaubandus- ja koostöölepingus, sätestatud organ.
   Akt, mille partnerlusnõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kooskõlas
   kaubandus- ja koostöölepingu artikliga 14 muutub kavandatav akt rahvusvahelise õiguse
   alusel lepinguosalistele siduvaks.
   Kavandatav akt ei täienda ega muuda kaubandus- ja koostöölepingu institutsioonilist
   raamistikku.
   Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu
   (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõige 9.
   4.2.      Materiaalõiguslik alus
   4.2.1.    Põhimõtted
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige
   selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui
   kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht
   neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik
   alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
   4.2.2.    Kohaldamine käesoleval juhul
   Kavandatava akti eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubandus-, kalandus- ja
   transpordipoliitikaga. Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise
   lepingu artiklid 207, 91, 100 ja 43.
   4.3.      Järeldus
   Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artiklid 207, 91, 100 ja
   43 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.
   2
            Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu,
            ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
ET                                                  2                                               ET
 ---pagebreak---                                                           2022/0034 (NLE)
                                              Ettepanek:
                                          NÕUKOGU OTSUS
    seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel partnerlusnõukogus, mis on loodud
        ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt
   Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga,
    seoses kodanikuühiskonna foorumi korraldamise suuniste kavandatava vastuvõtmisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 43, 91, 100 ja 207
   koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Euroopa Liit sõlmis ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse
           ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja
           koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) nõukogu 29. aprilli 2021.
           aasta otsusega (EL) 2021/6893 ning see leping jõustus 1. mail 2021 ja seda on ajutiselt
           kohaldatud alates 1. jaanuarist 2021.
   (2)     Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 14 kohaselt peab partnerlusnõukogu vastu võtma
           kodanikuühiskonna foorumi korraldamise tegevussuunised. Kodanikuühiskonna
           foorum tuleb kokku vähemalt kord aastas, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.
   (3)     Partnerlusnõukogu        võtab  vastu    kodanikuühiskonna    foorumi     korraldamise
           tegevussuunised.
   (4)     Seega on asjakohane määrata kindlaks partnerlusnõukogus liidu nimel võetav
           seisukoht.
   (5)     Selleks et kodanikuühiskonna foorumi suunised saaks õigeaegselt vastu võtta, peaks
           käesolev otsus jõustuma selle vastuvõtmise päeval,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                               Artikkel 1
   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel kaubandus- ja koostöölepinguga loodud
   partnerlusnõukogus seoses kõnealuse lepingu artikli 14 kohaselt tehtava otsusega, põhineb
   käesolevale otsusele lisatud kodanikuühiskonna foorumi suuniste eelnõul.
   3
           ELT L 149, 30.4.2021, lk 2.
ET                                                 3                                               ET
 ---pagebreak---                                             Artikkel 2
   Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
   Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              eesistuja
ET                                              4           ET
 ---documentbreak---                             EUROOPA
                            KOMISJON
                                                   Brüssel, 15.2.2022
                                                   COM(2022) 49 final
                                                   ANNEX
                                           LISA
                                järgmise dokumendi juurde:
                               Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
   seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel partnerlusnõukogus, mis on loodud
       ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt
   Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga,
   seoses kodanikuühiskonna foorumi korraldamise suuniste kavandatava vastuvõtmisega
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                        LIIDE
                          Kaubandus- ja koostöölepingu alusel korraldatava
                         KODANIKUÜHISKONNA FOORUMI SUUNISED
   Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt
   Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi
   „kaubandus- ja koostööleping“) artikli 14 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et pooled hõlbustavad
   Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi
   „Ühendkuningriik“) kodanikuühiskonna esindajatest koosneva kodanikuühiskonna foorumi
   korraldamist, mis tuleb kokku vähemalt kord aastas, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.
   Lisaks on kaubandus- ja koostöölepingus sätestatud, et partnerlusnõukogu võtab vastu
   foorumi korraldamise tegevussuunised.
   1.         OSALEJAD
   Kaubandus- ja koostöölepingu1 artikli 14 lõike 3 kohaselt koondab kodanikuühiskonna
   foorum Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi kodanikuühiskonna esindajaid, nimelt ettevõtjate
   ja tööandjate organisatsioonide (kuid mitte eraettevõtete), ametiühingute, akadeemiliste
   ringkondade ja vabaühenduste esindajaid ühiskonna eri harudest, mis on seotud kaubandus- ja
   koostöölepingu II osaga hõlmatud valdkondadega. Pooled kohaldavad kodanikuühiskonna
   esindajate registreerimisel oma vastavaid eeskirju ja tavasid, et edendada kodanikuühiskonna
   organisatsioonide tasakaalustatud esindatust.
   Praktilistel põhjustel on kodanikuühiskonna foorumil osalevate füüsiliste isikute arv
   kummalgi poolel piiratud 60 kodanikuühiskonna esindajaga, kui pooled ei ole kokku leppinud
   teisiti. Need esindajad saavad osaleda kodanikuühiskonna foorumi koosolekutel füüsiliselt või
   elektrooniliste vahendite abil. Poolte kokkuleppel võib koosolekuid pidada täies ulatuses
   virtuaalselt vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 14 lõikele 2. Kodanikuühiskonna
   foorum on avatud osalemiseks vaatlejatena teistele kodanikuühiskonna organisatsioonide
   liikmetele, kes end eelnevalt registreerivad.
   2.         KOHALDAMISALA
   Kodanikuühiskonna foorumi aruteludel käsitletakse kaubandus- ja koostöölepingu II osas
   nimetatud valdkondi: kaubandus, lennundus, maanteetransport, sotsiaalkindlustuse
   koordineerimine ja lühiajaliste külastuste viisad, kalandus ja muud sätted.
   3.         AJASTUS, KORRALDUS JA PÄEVAKORD
   Kaubandus- ja koostöölepingus on sätestatud, et kodanikuühiskonna foorum tuleb kokku
   vähemalt kord aastas, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti. Kodanikuühiskonna foorumi
   kohtumine haakub ajaliselt kaubanduspartnerluse komitee koosoleku toimumisega, kui pooled
   ei ole kokku leppinud teisiti. Kaubanduspartnerluse komitee ja kaubanduse erikomiteede
   kaaseesistujad ning energeetika, õhutranspordi, lennuohutuse, maanteetranspordi,
   1
            Kodanikuühiskonna foorum on osalemiseks avatud poolte territooriumil asutatud sõltumatutele
            kodanikuühiskonna organisatsioonidele, sealhulgas kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 13 osutatud
            sisenõuanderühmade liikmetele. Kumbki pool edendab tasakaalustatud esindatust, mis hõlmab muu
            hulgas majandus-, säästva arengu, sotsiaal-, inimõiguste, keskkonna- ja muude küsimustega tegelevaid
            vabaühendusi, ettevõtjaid ja tööandjate organisatsioone ning ametiühinguid.
ET                                                         1                                                     ET
 ---pagebreak---    sotsiaalkindlustuse koordineerimise ja kalanduse erikomiteede kaaseesistujad võivad foorumil
   osaleda, kui foorumil arutatakse nende pädevusse kuuluvaid küsimusi.
   Kodanikuühiskonna foorumi korraldab pool, kes vastutab kaubanduspartnerluse komitee
   koosoleku korraldamise eest, mis tähendab, et foorumi asukoht on vaheldumisi Euroopa
   Liidus ja Ühendkuningriigis, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti. Foorumit võõrustav
   pool tagab koha koosoleku korraldamiseks ja hõlbustab koosoleku läbiviimist (nt tagab lingid
   registreerimiseks ja virtuaalseks osalemiseks).
   Pooled püüavad konsulteerida oma vastavate sisenõuanderühmadega võimalike
   päevakorrapunktide osas enne, kui päevakorra kavand teise poolega kokku lepitakse. Pooled
   püüavad avaldada päevakorra kavandi 15 päeva enne kodanikuühiskonna foorumi koosolekut.
   Võõrustav pool teeb kokkuleppel teise poolega kokkuvõtte kodanikuühiskonna foorumi
   tulemustest ja järeldustest 30 päeva jooksul pärast koosoleku toimumist. Iga koosoleku
   tulemusi ja järeldusi jagatakse partnerlusnõukogu, kaubanduspartnerluse komitee ning
   energeetika,    õhutranspordi,      lennuohutuse,    maanteetranspordi,    sotsiaalkindlustuse
   koordineerimise ja kalanduse erikomiteedega ning need tehakse üldsusele kättesaadavaks.
   Partnerlusnõukogu võib käesolevaid         suuniseid  muuta,    sealhulgas  käsitleda   nende
   rakendamisel tekkivaid küsimusi.
ET                                                 2                                              ET


                             EUROOPA
                             KOMISJON
                                                      Brüssel, 23.2.2022
                                                      COM(2022) 59 final
                                                      2022/0041 (NLE)
                                           Ettepanek:
                                    NÕUKOGU OTSUS
       seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo
   Valitsustevahelise Organisatsiooni ohtlike kaupade veo eksperdikomitee 57. istungjärgul
        seoses rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni C liite teatavate muudatustega
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                   SELETUSKIRI
   1.         KAVANDATAV REGULEERIMISESE
   Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis
   võetakse liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevahelise Organisatsiooni (edaspidi
   „OTIF“) ohtlike kaupade veo ekspertide komitees (edaspidi „RIDi eksperdikomitee“). See on
   seotud rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (edaspidi „COTIF“) C liite lisas esitatud
   tehniliste ja haldussätete teatavate muudatuste kavandatud vastuvõtmisega. Muudatuste kohta
   peab otsuse tegema eespool nimetatud komitee.
   2.         ETTEPANEKU TAUST
   2.1.       Rahvusvahelise raudteeveo konventsioon (COTIF)
   9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsioon, mida on muudetud 3. juuni
   1999. aasta Vilniuse protokolliga, on rahvusvaheline leping, mille osalised on nii liit kui ka 25
   liikmesriiki (osaliste hulka ei kuulu vaid Küpros ja Malta).
   Euroopa Liit ühines COTIFiga nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsusega 2013/103/EL1.
   2.2.       Ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskiri (RID)
   Vastavalt COTIFi artiklile 7 hõlmab COTIF muu hulgas ka selle artiklis 6 osutatud liiteid.
   Nende hulka kuulub ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskiri (RID), mis on
   esitatud konventsiooni C liites. RIDi kohaldatakse juhul, kui deklaratsioonid ei ole esitatud
   kooskõlas COTIFi asjakohaste sätetega2.
   RIDi eesmärk on reguleerida ohtlike kaupade rahvusvahelist vedu raudteel selliste OTIFi
   liikmesriikide vahel, kes kohaldavad RIDi eeskirju (RIDi osalisriigid)3.
   Direktiivis 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta4 on sätestatud, et RIDi kohaldatakse ka
   ELi liikmesriikides toimuvate vedude suhtes.
   2.3.       RIDi eksperdikomitee
   RIDi eksperdikomitee on COTIFi artikli 13 paragrahvi 1 punkti d alusel loodud organ.
   Vastavalt COTIFi artiklile 18 teeb RIDi eksperdikomitee otsuseid konventsiooni muutmise
   ettepanekute kohta. Eksperdikomitee koosneb OTIFi liikmeks olevate RIDi kohaldavate
   riikide ja Euroopa Liidu liikmesriikide esindajatest.
   1
            Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude
            Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta
            rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse
            protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT.L 51, 23.2.2013, lk 1).
   2
            COTIFi artikli 42 paragrahv 1.
   3
            OTIFi liikmesriike on praegu 50 ja RIDi osalisriike 45.
   4
            Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade
            siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).
ET                                                         1                                                      ET
 ---pagebreak---    2.4.     RIDi eksperdikomitee kavandatav akt
   RIDi eksperdikomitee peab oma 57. istungjärgul 25. mail 2022 eeldatavasti vastu võtma rea
   muudatusi, millega ajakohastatakse RIDi lisa (edaspidi „kavandatav akt“), võttes arvesse
   tehnika ja teaduse arengut.
   Kavandatava akti eesmärk on tagada ohtlike kaupade ohutu ja turvaline raudteevedu,
   ajakohastades teatavaid sätteid. Need sätted hõlmavad muu hulgas veoks lubatud ohtlike
   kaupade loetelu, pakendamisjuhiseid, kohaldatavate standardite loetelu ja muid eri mahutite
   suhtes kohaldatavaid tehnilisi nõudeid.
   Tuleb märkida, et ohtlike kaupade vedu käsitlevaid rahvusvahelisi sätteid koostavad eri
   rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks OTIF. Nende organisatsioonide hulka kuuluvad
   ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UNECE) ja mitmesugused Ühinenud Rahvaste
   Organisatsiooni spetsialiseeritud organid, näiteks ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu
   (ECOSOC) ohtlike kaupade veo alane ekspertide allkomitee. Kuna eeskirjad peavad
   omavahel ühilduma, on asjaomase valdkonna organisatsioonide vahel välja töötatud keerukas
   rahvusvaheline kooskõlastamis- ja ühtlustamissüsteem. Sätteid kohandatakse iga kahe aasta
   järel.
   Kõnealuste muudatuste ettevalmistamisel konsulteeriti paljude avaliku ja erasektori
   ekspertidega. Nende muudatuste ettevalmistamise käigus toimusid järgmised tehnilised
   koosolekud.
   –        Ohtlike kaupade veo alases ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu ekspertide
            allkomitees:
   (1)      55. istungjärgul Genfis (1.–5. juuli 2019);
   (2)      56. istungjärgul Genfis (4.–10. detsember 2019);
   (3)      57. istungjärgul Genfis (27. november – 8. detsember 2020);
   –        RIDi eksperdikomitee ja ohtlike kaupade veo küsimuste töörühma UNECE–OTIFi
            ühiskoosolekul:
   (1)      2020. aasta sügisistungjärgul Genfis (10.–18. september 2020);
   (2)      2021. aasta kevadistungjärgul Bernis (15.–19. märts 2021);
   (3)      2021. aasta sügisistungjärgul Genfis (21. september – 1. oktoober 2021);
   (4)      ühiskoosoleku järgmine istungjärk toimub Bernis 14.–18. märtsil 2022;
   –        RIDi eksperdikomitee alalises töörühmas:
   (1)      12. istungjärgul Bernis (videokonverents) (24.–26. november 2020);
   (2)      13. istungjärgul Genfis (15.–19. november 2021).
   Kõnealustel koosolekutel analüüsisid ja töötlesid eespool nimetatud eksperdikomiteed
   konkreetseid muudatusettepanekuid. Enamikul juhtudel toetati soovitatud meetmeid
   ühehäälselt. Teatavate ettepanekute puhul toetab soovitusi enamik eksperte.
   Niipea kui need muudatused on RIDi eksperdikomitees vastu võetud, jõustuvad need
   vastavalt COTIFi artiklile 35 kõigi konventsiooniosaliste suhtes esimesel päeval pärast kuue
   kuu möödumist sellest kuust, mille jooksul peasekretär on teatanud neist
   konventsiooniosalistele. Konventsiooniosaline võib esitada vastuväite nelja kuu jooksul alates
   teatamise kuupäevast. Kui veerand konventsiooniosalistest on esitanud vastuväiteid, siis
   muudatus ei jõustu.
ET                                                 2                                              ET
 ---pagebreak---    COTIFi artikliga 38 on ette nähtud, et artikli 35 paragrahvis 4 sätestatud hääleõiguse ja
   vastuväidete        esitamise       õiguse        kasutamisel          on     sellistel      piirkondlikel
   majandusintegratsiooniorganisatsioonidel nagu Euroopa Liit nii palju hääli, kui neil on
   liikmeid, kes on ka organisatsiooni liikmesriigid.
   Kui konventsiooniosalised ei ole esitanud piisavalt vastuväiteid, peaksid käesoleva ettepaneku
   kohased muudatused jõustuma 1. jaanuaril 2023 ning muutuma siduvaks liidus ja selle
   liikmesriikides, moodustades lahutamatu osa liidu õigustikust.
   3.        LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT
   3.1.      Liidu ainupädevus
   Liit on COTIFi täieõiguslik osaline.
   Lisaks sellele on direktiivi 2008/68/EÜ artiklis 1 sätestatud, et RIDi lisa kohaldatakse ohtlike
   kaupade rahvusvahelise raudteeveo suhtes, mis toimub liikmesriikides või liikmesriikide
   vahel, välja arvatud need liikmesriigid, kus puudub raudteevõrk. Direktiivi 2008/68/EÜ
   artiklis 4, milles käsitletakse kolmandaid riike, on sätestatud, et ohtlike kaupade veoks
   liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel antakse luba juhul, kui vedu vastab ADRi,5 RIDi
   või ADNi6 tingimustele, kui lisades ei ole sätestatud teisiti.
   Selleks on komisjonil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artiklile 8 õigus delegeeritud
   õigusaktiga kohandada kõnealuse direktiivi II lisa jaotist II.1.
   Samuti võib märkida, et direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta7 on kantud
   nende liidu õigusaktide loetellu, mille kaudu liit on teostanud oma pädevust ning mis kehtisid
   ELi ja OTIFi vahelise kokkuleppe sõlmimise ajal8.
   3.2.      Võetav seisukoht
   RIDi muudatused kuuluvad täielikult liidu ainupädevusse, mistõttu on vaja esitada liidu
   seisukoht.
   Tehnika arengut arvesse võttes peetakse kavandatavaid muudatusi asjakohaseks ohtlike
   kaupade ohutuks kulutõhusaks veoks ja seetõttu võib neid toetada.
   4.        ÕIGUSLIK ALUS
   4.1.      Menetlusõiguslik alus
   4.1.1.    Põhimõtted
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...]
   ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu
   nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte,
   5
           Ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkulepe, sõlmitud 30. septembril 1957 Genfis.
   6
           Ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkulepe, sõlmitud 26. mail 2000 Genfis.
   7
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade
           siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).
   8
           Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsuse 2013/103/EL I lisa liide.
ET                                                      3                                                     ET
 ---pagebreak---    välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist
   raamistikku.“
   Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi
   suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised
   õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad
   mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“9.
   4.1.2.    Kohaldamine käesoleval juhul
   Akt, mille RIDi eksperdikomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt
   on rahvusvahelise õiguse alusel liidu jaoks siduv kooskõlas RIDi artikliga 6, mille kohaselt on
   muudetav lisa määruse lahutamatu osa.
   Lisaks kohaldatakse RIDi lisa vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artiklile 1 sellise ohtlike
   kaupade rahvusvahelise raudteeveo suhtes, mis toimub liikmesriikides või liikmesriikide
   vahel, välja arvatud need liikmesriigid, kus puudub raudteevõrk. Direktiivi 2008/68/EÜ
   artiklis 4, milles käsitletakse kolmandaid riike, on sätestatud, et ohtlike kaupade veoks
   liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel antakse luba juhul, kui vedu vastab ADRi, RIDi või
   ADNi tingimustele, kui lisades ei ole sätestatud teisiti.
   Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.
   Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
   4.2.      Materiaalõiguslik alus
   4.2.1.    Põhimõtted
   ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige
   selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab.
   4.2.2.    Kohaldamine käesoleval juhul
   Kavandatava otsuse peamine eesmärk ja sisu on seotud ohtlike kaupade raudteeveoga.
   Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 91.
   4.3.      Kokkuvõte
   Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes
   artikli 218 lõikega 9.
   5.        KAVANDATAVA AKTI AVALDAMINE
   Kuna RIDi eksperdikomitee otsusega muudetakse RIDi lisa, on asjakohane avaldada
   kohtumise tulemusi käsitlev teave pärast otsuse vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.
   9
            Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu,
            ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
ET                                                 4                                               ET
 ---pagebreak---                                                                  2022/0041 (NLE)
                                                     Ettepanek:
                                               NÕUKOGU OTSUS
        seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo
   Valitsustevahelise Organisatsiooni ohtlike kaupade veo eksperdikomitee 57. istungjärgul
         seoses rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni C liite teatavate muudatustega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218
   lõikega 9,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Liit ühines 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (edaspidi
           „COTIF“), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, lähtudes
           nõukogu otsusest 2013/103/EL1.
   (2)     Vastavalt COTIFi artiklile 6 reguleeritakse rahvusvahelist raudteeliiklust ja
           raudteematerjalile rahvusvahelises liikluses kasutamiseks loa andmist eeskirjadega,
           mis on loetletud selles artiklis, eelkõige ohtlike kaupade rahvusvaheliste
           raudteevedude eeskirjas (RID), mis moodustab konventsiooni C liite.
   (3)     Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/68/EÜ2 on sätestatud nõuded ohtlike
           kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedudeks liikmesriikide piires või liikmesriikide
           vahel, viidates RIDile.
   (4)     COTIFi artikli 13 paragrahvi 1 punkti d kohaselt võib Rahvusvahelise Raudteeveo
           Organisatsiooni (OTIF) ohtlike kaupade veo eksperdikomitee (edaspidi „RIDi
           eksperdikomitee“) vastu võtta RIDi lisa muudatusi.
   (5)     RIDi eksperdikomitee peab oma 57. istungjärgul 25. mail 2022 vastu võtma
           muudatused, et kohandada RIDi teaduse ja tehnika arenguga.
   (6)     On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel RIDi eksperdikomitees võetav seisukoht,
           kuna RIDi muudatused on liidule siduvad.
   (7)     Kavandatavate muudatuste eesmärk on tagada ohtlike kaupade ohutu ja tõhus vedu,
           võttes samal ajal arvesse teaduse ja tehnika arengut selles sektoris ning selliste uute
           ainete ja toodete väljatöötamist, mis võivad vedamise ajal endast ohtu kujutada.
   (8)     Tehnika arengut silmas pidades peetakse kavandatavaid muudatusi asjakohaseks, et
           tagada ohtlike kaupade ohutu kulutõhus vedu, ja seetõttu võib neid toetada.
   1
           Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude
           Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta
           rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse
           protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).
   2
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade
           siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).
ET                                                        5                                                      ET
 ---pagebreak---    (9)     Lisas osutatud dokumentidesse tehtavates väikestes muudatustes võib tehnilisel
           tasandil kokku leppida RIDi eksperdikomitee alalise töörühma 14. istungjärgul 23.–24.
           mail 2022, võttes muu hulgas arvesse RIDi eksperdikomitee ja ohtlike kaupade veo
           küsimuste töörühma UNECE ühiskoosoleku soovitusi,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                             Artikkel 1
   Euroopa Liidu nimel 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (muudetud
   3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) raames Rahvusvahelise Raudteeveo
   Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) ohtlike kaupade veo eksperdikomitee (RIDi
   eksperdikomitee) 57. istungjärgul võetav seisukoht on esitatud käesoleva otsuse lisas.
   Lisas osutatud dokumentidesse tehtavates väiksemates muudatustes võivad liidu esindajad
   RIDi eksperdikomitees kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.
                                             Artikkel 2
   RIDi eksperdikomisjoni otsused avaldatakse pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas,
   märkides ära nende jõustumise kuupäeva.
                                             Artikkel 3
   Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
   Brüssel,
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
ET                                               6                                               ET
 ---documentbreak---                              EUROOPA
                             KOMISJON
                                                    Brüssel, 23.2.2022
                                                    COM(2022) 59 final
                                                    ANNEX
                                             LISA
                                 järgmise dokumendi juurde:
                                  Ettepanek: Nõukogu otsus
       seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Raudteeveo
   Valitsustevahelise Organisatsiooni ohtlike kaupade veo eksperdikomitee 57. istungjärgul
        seoses rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni C liite teatavate muudatustega
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                          LISA
 Ettepane Viitedokument              Teema                         Märkused    ELi seisukoht
 k
     1.   OTIF/RID/CE/GTP/2021/2     ADRi ja RIDi ühtlustamine,    Tehniline   Nõus
                                     et võtta õnnetusjuhtumi       konsensus
                                     aruande näidises arvesse      OTIFi
                                     uusi mahuteid                 alalises
                                                                   töörühmas
                                                                   võtta
                                                                   muudetud
                                                                   tekst vastu
     2.   OTIF/RID/CE/GTP/2021/3 and ADRi ja RIDi ühtlustamine     Tehniline   Nõus
          OTIF/RID/CE/GTP/2021/INF.3 seoses kuvatavat teavet       konsensus
                                     käsitlevate nõuetega          OTIFi
                                                                   alalises
                                                                   töörühmas
                                                                   võtta
                                                                   muudetud
                                                                   tekst vastu
     3.   OTIF/RID/CE/GTP/2021/4     Ohutusventiilide              Tehniline   Nõus
                                     paigaldamine tuleohtlike      konsensus
                                     veeldatud gaaside paakidele   OTIFi
                                                                   alalises
                                                                   töörühmas
                                                                   võtta
                                                                   muudetud
                                                                   tekst vastu
     4.   OTIF/RID/CE/GTP/2021/5     2020. ja 2021. aasta          Tehniline   Nõus
                                     ühiskoosolekul ning RIDi      konsensus
                                     eksperdikomitee alalises      OTIFi
                                     töörühmas 2020. aasta         alalises
                                     novembris vastu võetud        töörühmas
                                     konsolideeritud tekstid       võtta
                                                                   muudetud
                                                                   tekst vastu
     5.   OTIF/RID/CE/GTP/2021/6     ADRi ja RIDi ühtlustamine,    Tehniline   Nõus
                                     mis muu hulgas hõlmab         konsensus
                                     viidatud standardite kohaselt OTIFi
                                     projekteeritud, ehitatud ja   alalises
                                     katsetatud muude kui ÜRO      töörühmas
                                     heakskiidetud survemahutite   võtta
                                     projekteerimist, ehitamist ja muudetud
                                     esmast kontrollimist ning     tekst vastu
ET                                         1                                             ET
 ---pagebreak---                                                katsetamist
  6.       OTIF/RID/CE/GTP/2021/INF.4          Punktiga 6.8.2.4.6 seotud  Tehniline    Nõus
                                               üleminekumeede             konsensus
                                               (menetlused, mida pädev    OTIFi
                                               asutus kasutab ekspertide  alalises
                                               heakskiitmiseks,           töörühmas
                                               paakvagunite               võtta
                                               kontrollimiseks ja         muudetud
                                               selliste kontrollide       tekst vastu
                                               vastastikuseks
                                               tunnustamiseks)
  7.       OTIF/RID/CE/GTP/2021/INF.11         Ettepanekud selle kohta,   Tehniline    Nõus
                                               kuidas kohandada RIDi      konsensus
                                               peatükki 6.8, et võtta     OTIFi
                                               arvesse ülisuuri           alalises
                                               paakkonteinereid           töörühmas
                                                                          võtta
                                                                          muudetud
                                                                          tekst vastu
     Kõik eespool nimetatud dokumendid on kättesaadavad OTIFi veebisaidil
     (http://otif.org/en/?page_id=1119) ja neid tuleb käsitada muudatustena, mida arutati RIDi
     eksperdikomitee alalises töörühmas 2021. aasta novembris ja mis kajastuvad dokumendi
     OTIF/RID/CE/GTP/2021-A (RIDi eksperdikomitee alalise töörühma 13. istungjärgu
     lõpparuanne, Genf (hübriidkohtumine), 15.–18. november 2021) I lisas, mis on samuti
     kättesaadav OTIFi veebisaidil (http://otif.org/en/?page_id=254).
ET                                                    2                                        ET