				|

		52013PC0301

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja seoses kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul /* COM/2013/0301 final - 2013/0156 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ettepaneku taust
·      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
a) Kaasrahastamise kehtivusaja pikendamine
liikmesriikides, keda ähvardavad tõsised finantsstabiilsusega seotud probleemid
Jätkuv finants- ja majanduskriis on muutnud
liikmesriikide finantsvahendite olukorra pingeliseks, kuna liikmesriigid viivad
ellu eelarve konsolideerimiseks vajalikku poliitikat. Selles kontekstis on
eriti oluline tagada ühtekuuluvuspoliitika programmide sujuv rakendamine, et
investeerida majanduskasvu ja tööhõive suurendamisse.
Programmide rakendamine on sageli keeruline, ning
tihti on selle põhjuseks eelarve konsolideerimisega seotud
likviidsusprobleemid. Eespool öeldu kehtib eelkõige nende liikmesriikide
suhtes, keda majanduskriis on kõige tugevamalt tabanud ning kes on saanud
kohandamiskava alusel rahalist abi. Praeguseks on rahalist abi saanud ja
komisjoniga makromajandusliku kohandamiskava suhtes kokkuleppele jõudnud seitse
riiki. Need riigid on Küpros, Ungari, Rumeenia, Läti, Portugal, Kreeka ja
Iirimaa (edaspidi „programmi osalisriigid”). Ungari, Rumeenia ja Läti
kohandamiskavas enam ei osale.
Tagamaks, et need liikmesriigid (või mõni muu
liikmesriik, kes kõnealuse programmi kaudu võib tulevikus abi saada) jätkaksid
ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamist ja maksaksid projektide jaoks
vahendeid välja, sisaldab käesolev ettepanek sätteid, mis võimaldavad
komisjonil suurendada neile riikidele tehtavaid väljamakseid nii kaua, kuni nad
toetusprogramme rakendavad, muutmata seejuures nende jaoks ühtekuuluvuspoliitika
2007–2013 raames ette nähtud üldsummasid. Sellega antakse liikmesriikidele
kriitilisel ajal täiendavaid ressursse ja lihtsustatakse programmide
rakendamise jätkamist.
b) Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta
järelduste järelmeetmed, punkt 87.
Euroopa Ülemkogu on kutsunud komisjoni üles otsima
Rumeenia ja Slovakkia puhul praktilisi lahendusi, kuidas vähendada ohtu, et
aastateks 2007–2013 ettenähtud vahendid jäävad automaatselt kasutamata,
sealhulgas võimalust muuta määrust (EÜ) nr 1083/2006[1] (edaspidi „üldmäärus”), (8.
veebruari 2013. aasta järeldused, punkt 87). Euroopa Ülemkogu 8. veebruari
kokkuleppe sätted, mille kohaselt ajavahemikuks 2014–2020 ettenähtud eraldiste
maksimummäär ei tohi olla suurem kui 110 % ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud
eraldiste tegelikust väärusest, mõjutavad nii Slovakkiat kui ka Rumeeniat
(järelduste punkt 46). See kajastub [ühissätete määruse IIIb lisa (milles
käsitletakse finantsraamistikku) punktis 13].
Eespool nimetatud elementide rakendamine sõltub
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel praegu peetavate
läbirääkimiste tulemustest ning mitmeaastase finantsraamistiku ja ühissätete
määrustega seotud õigusloomeprotsessist ja kõnealuste dokumentide
heakskiitmisest.
Vaadeldes praktilisi lahendusi probleemile, kuidas
vähendada ohtu, et Rumeenia ja Slovakkia jaoks ettenähtud vahendid jäävad
automaatse kulukohustusest vabastamise tõttu kasutamata, on selge, et seda ohtu
ei ole üldmäärust muutmata võimalik oluliselt vähendada. Seepärast tuleks
Euroopa Ülemkogu järeldustes kirjeldatud kokkuleppe rakendamiseks ning Rumeenia
ja Slovakkia jaoks ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud vahendite kasutamise
hõlbustamiseks pikendada kõnealuse kahe liikmesriigi automaatse
kulukohustustest vabastamise tähtaega. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu
järelduste punkti 8, milles rõhutatakse, et kulukohustustest vabastamise
eeskirjade, eelkõige automaatse kulukohustustest vabastamise eeskirjade range
järgimine kõikides eelarve rubriikides on mitmeaastase finantsraamistiku
lahutamatu osa, hõlmab tähtaja kavandatav pikendamine 2011. ja 2012. aasta
kulukohustusi. Sel juhul ei kohaldata 2011. aasta kulukohustustest automaatset
vabastamist mitte 2013. aasta lõpus, vaid 2014. aasta lõpus, ning 2012. aasta
kulukohustustest vabastamist mitte 2014. aasta lõpus, vaid 2015. aasta lõpus.
Programmiperioodi kulutuste abikõlblikkuse
lõpptähtajaks jääb endiselt 31. detsember 2015. Nende tähtaegade pikendamine
peaks aitama Rumeenial ja Slovakkial lahendada kõik programmi rakendamisega
seotud probleemid ning vähendama kulukohustustest vabastamise ohtu 2013. ja
2014. aastal, ilma et see mõjutaks programmiperioodi 2007–2013 õigeaegseks
lõpetamiseks vajalikku eelarvedistsipliini ja stiimuleid. See võimaldab
viivitamata keskenduda 2014–2020. aasta programmide rakendamiseole.
·
Üldine taust ja ettepaneku valdkonnas kehtivad
õigusnormid
Üldmääruse artiklis 77 on sätestatud, et vahe- ja
lõppmaksete arvutamisel kohaldatakse iga prioriteetse suuna kaasrahastamise
määra, mis on sätestatud komisjoni otsuses, millega asjaomane rakenduskava
vastu võetakse. Üldmääruses on sätestatud ka programmi osalisriikide
kaasrahastamise määra suurendamise kord. Seda sätet kohaldatakse praegu kuni
31. detsembrini 2013.
Üldmääruse artiklis 93 on sätestatud, et komisjon
kohaldab automaatset vabastamist kulukohustuste selle osa suhtes, mille kohta
ta ei ole saanud väljamaksetaotlust teise aasta lõpuks (nende liikmesriikide
puhul, mille SKP oli ajavahemikus 2001–2003 alla 85 % ELi keskmisest SKPst,
tuleb 2008.–2010. aasta programmidega seotud kulukohustuste väljamaksetaotlus
esitada kolmanda aasta lõpuks), 2007. aasta kohustuste suhtes aga on
kehtestatud erand.
·
Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete
ja eesmärkidega
Ettepanek on kooskõlas muude ettepanekute ja
algatustega, mille komisjon on vastusena finantskriisile vastu võtnud.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
·
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Väliste sidusrühmadega ei konsulteeritud.
·
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
·
Mõjuanalüüs
Ettepanek võimaldab komisjonil anda programmi
osalisriikidele täiendavaid toetusi ajavahemiku 2007–2013 lõpuni. Väljamakse
suurendamise määr arvutatakse nii, et programmi prioriteetse suuna
kaasrahastamise määrale lisatakse kuni maksete piirmäära saavutamiseni 10 %
asjaomasel perioodil uuesti tõendatud kuludest.
Samas võimaldab see Rumeenial ja Slovakkial
esitada 2011. aasta kohustustega seotud kulunõudeid 2013. aasta lõpu asemel
2014. aasta lõpuni ja 2012. aasta kohustustega seotud kulunõudeid 2014. aasta
lõpu asemel programmiperioodi lõpuni. See vähendab 2011. ja 2012. aasta
kulukohustustest automaatse vabastamise ohtu.
Selleks ajavahemikuks asjaomastele riikidele ja
programmidele fondidest ette nähtud rahaline kogueraldis ei muutu.
3.           Ettepaneku õiguslik külg
·
Kavandatud meetmete kokkuvõte
Tehakse ettepanek muuta üldmääruse artiklit 77, et
võimaldada komisjonil jätkata ajavahemiku 2007–2013 lõpuni asjaomase perioodi
uute kinnitatud kulude hüvitamist suurema väljamakse abil, mille arvutamiseks
lisatakse prioriteetse suuna puhul kohaldatavale kaasrahastamise määrale 10 %.
Siinkohal ei muutu programmi kaasrahastamise määr
rohkem kui 10 % üldmääruse III lisas ette nähtud maksimaalsest piirmäärast.
Lisaks sellele ei saa asjaomasel prioriteetsel suunal fondidest antav abi olla
suurem summast, mis on märgitud komisjoni otsuses, millega rakenduskava heaks
kiidetakse.
Lisaks sellele tehakse ettepanek muuta üldmääruse
artiklit 93, mis võimaldaks ühe aasta võrra pikendada Rumeenia ja Slovakkia 2011.
ja 2012. aasta kulukohustuste automaatse vabastamise tähtaega.
·
Õiguslik alus
Üldmääruses on kindlaks määratud kolme fondi
suhtes kohaldatavad ühised eeskirjad. Komisjoni ja liikmesriikide ühisjuhtimise
põhimõttest lähtudes sisaldab käesolev määrus uut programmitöö korda ning
programmijuhtimise (sh finantsjuhtimise), järelevalve, finantskontrolli ja
projektide hindamise korda.
·
Subsidiaarsuse põhimõte
Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas
niivõrd, kuivõrd selle eesmärk on anda struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi
kaudu täiendavat toetust teatavatele liikmesriikidele, kes on sattunud
tõsistesse raskustesse, mis on eelkõige seotud majanduskasvu ja
finantsstabiilsuse puudumise ning suureneva eelarvepuudujäägi ja
võlakoormusega, seda ka rahvusvahelise majandus- ja rahanduskeskkonna tõttu.
Seepärast on vaja Euroopa Liidu tasandil luua ajutine mehhanism, mis võimaldab
komisjonil suurendada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi raames tõendatud
kulude alusel makstavaid hüvitisi.
Ettepanek on kooskõlas ka subsidiaarsuse
põhimõttega, kuivõrd see annab teatavatele liikmesriikidele rohkem aega 2011.
ja 2012. aasta kulukohustuste täitmiseks. See eeskiri on juba sätestatud ELi
tasandil.
·
Proportsionaalsuse põhimõte
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas.
Suurema kaasrahastamismäära kohaldamise tähtaja
pikendamine on proportsionaalne jätkuva majanduskriisi ja kõnealuste
liikmesriikide abistamiseks tehtud muude jõupingutustega.
Automaatse kulukohustustest vabastamise tähtaja
pikendamine on proportsionaalne ka seetõttu, et see keskendub liikmesriikidele,
kus ajavahemikuks 2014–2020 ettenähtud rahaliste eraldiste suhtes kohaldatakse
Euroopa Ülemkoguga sõlmitud kokkuleppes sätestatud ülemmäära, et vähendada ohtu
jääda ilma ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud täiendavatest eraldistest
automaatse kulukohustustest vabastamise tõttu.
·
Vahendi valik
Kavandatud õigusakt: praeguse õigusakti muutmine.
Komisjon on uurinud õigusraamistiku pakutavat
tegevusruumi ja peab saadud kogemustele tuginedes vajalikuks teha ettepanek
üldmääruse muutmiseks.
4.           Mõju eelarvele
Mõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna
programmiperioodiks 2007–2013 ettenähtud rakenduskavades sätestatud
struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta.
Maksete assigneeringute seisukohalt ei mõjuta
ülemmäära käsitlev ettepanek eelarvet. Ettepaneku tõttu võivad suureneda
asjaomastele liikmesriikidele 2014. aastal makstavad hüvitised, kuid 2017.
aasta lõpuks peaks tasakaal taastuma. Käesoleva ettepaneku kohased täiendavad
makseassigneeringud toovad kaasa makseassigneeringute suurenemise (2014. aastal
ligikaudu 484 miljonit eurot), mis kompenseeritakse programmiperioodi lõpuks.
Seega jäävad makseassigneeringud programmiperioodi lõikes üldkokkuvõttes
samaks.
Käesolev ettepanek, mille kohaselt Rumeenia ja
Slovakkia kulukohustustest automaatse vabastamise tähtaega pikendatakse ühe
aasta võrra, ei mõjuta kulukohustuste kogusummat. Siiski võib käesolev
ettepanek kulukohtustustest vabastamise ohu vähenemise tõttu avaldada
järgmistel aastatel maksekohustustele kokkuvõttes positiivset mõju.
2013/0156 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste
liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud
raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja seoses
kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 177,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide
parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust,[2]
võttes arvesse Regioonide Komitee seisukohta,[3]
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
1)         Enneolematu ulatusega
ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on oluliselt pärssinud mitme
liikmesriigi majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult
halvendanud nende finants- ja majandustingimusi. Teatavad liikmesriigid on
sattunud tõsistesse raskustesse või neid ähvardavad raskused, nagu
majanduskasvu ja finantsstabiilsuse puudumine ning suurenev eelarvepuudujääk ja
võlakoormus, seda ka rahvusvahelise majandus- ja rahanduskeskkonna tõttu.
2)         Kuigi peamised meetmed
kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud, sealhulgas õigusliku
raamistiku muudatused, on finantskriisi mõju reaalmajandusele, tööturule ja
kodanikele laialdaselt tuntav. Surve liikmesriikide finantsvahenditele on
kasvamas ja tuleks võtta täiendavaid meetmeid selle surve leevendamiseks
struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite maksimaalse ja optimaalse
kasutamise kaudu. Jätkuvate finantsraskuste taustal on vajalik pikendada
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1311/2011 muudatusega[4] kehtestatud meetmete
kohaldamist. Need meetmed võeti vastu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
artikli 122 lõikega 2 ning artiklitega 136 ja 143.
3)         Selleks et lihtsustada liidu
rahastamise juhtimist, kiirendada investeeringute tegemist liikmesriikides ja
piirkondades ning parandada rahastamise kättesaadavust majandusele, muudeti
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1311/2011 nõukogu 11. juuli
2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa
Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999),[5] eesmärgiga anda luba suurendada
struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist tehtavaid vahemakseid kümne
protsendi võrra praegusest prioriteetse suuna kohta kehtivast kaasrahastamise
määrast liikmesriikide puhul, kes on tõsistes finantsstabiilsusega seotud
raskustes ning on taotlenud selle meetme kaudu abi saamist.
4)         Määruse (EÜ) nr 1083/2006
artikli 77 lõike 6 kohaselt võib suuremat kaasrahastamise määra kohaldada 31.
detsembrini 2013. Samas, kuna liikmesriikidel on ikka veel tõsiseid
finantsstabiilsusega seotud probleeme, ei peaks suurema kaasrahastamise määra
kohaldamist lubama tingimata vaid 31. detsembrini 2013.
5)         [Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EL) nr … (CPR)] [tulevane ühissätete määrus] eesmärk on
aidata saavutada Ühtekuuluvusfondi vahendite asjakohane jaotamine kõige vähem
arenenud piirkondadele ja liikmesriikidele. Erinevuste vähendamiseks elaniku
kohta antava keskmise abi osatähtsuses tuleb kavandatavates määrustes ette näha
igale üksikule liikmesriigile fondidest kantavate summade suhtes maksimummäär
2,35% vastava liikmesriigi SKPst. Ülemmäärasid kohaldatakse aastapõhiselt ning
kohaldamise korral vähendatakse nendega proportsionaalselt kõiki ülekandeid
(välja arvatud ülekanded enam arenenud piirkondadele ja ülekanded Euroopa
territoriaalse koostöö raames) asjaomastele liikmesriikidele, et saavutada
ülekannete maksimummäär. Liikmesriikide puhul, kes ühinesid liiduga enne 2013.
aastat ja kelle keskmine SKP reaalkasv aastatel 2008–2010 oli alla -1 %,
kehtestatakse ülekannete maksimummäär 2,59 %.
6)         Määrusega (EL) nr …[ühissätete
määrus] seatakse liikmesriikidele tehtavate eraldiste piirmääraks 110 %
nende tegelikust tasemest ajavahemikul 2007–2013. Liikmesriike, keda see
piirang mõjutab, tuleb paremini kaitsta ajavahemiku 2007–2013 eraldiste suhtes
automaatse kulukohustustest vabastamise kohaldamise eest.
7)         Euroopa Ülemkogu kutsus oma
8. veebruari 2013. aasta järeldustes komisjoni üles uurima Rumeenia ja
Slovakkia puhul praktilisi lahendusi, kuidas vähendada ohtu, et aastate
2007–2013 riiklikud assigneeringud jäävad automaatselt kasutamata, sealhulgas
võimalust muuta määrust (EÜ) nr 1083/2006.
8)         Euroopa Ülemkogu rõhutas
vajadust tagada kõigi rubriikide kohaste maksete hallatav tase ja profiil, et
piirata täitmata eelarvelisi kulukohustusi, eelkõige kohaldades automaatse kulukohustustest
vabastamise eeskirju kõigi rubriikide puhul. Seega tulevad sätted, mis
vabastavad kulukohustuste eeskirjade kohaldamisest liikmesriigid, keda mõjutab
määrusega (EL) nr …/…[ühissätete määrus] kehtestatud piirmäär, viia tasakaalu
nende arvatava mõjuga täitmata eelarvelistele kulukohustustele.
9)         Eelarvelisest
kulukohustusest automaatse vabastamise tähtaega, mis on seotud aastatega 2011
ja 2012, tuleks pikendada ühe aasta võrra, kuid 2012. aasta kulukohustused, mis
31. detsembriks 2015 on veel avatud, tuleb nimetatud kuupäevaks põhjendada. See
peaks võimaldada rakenduskavade jaoks ette nähtud vahendite paremat kasutamist
liikmesriikides, keda mõjutab tulevaste Ühtekuuluvusfondist tehtavate eraldiste
piiramine 110 %le nende tegelikust tasemest ajavahemikul 2007–2013.
Selline paindlikkus on vajalik rakenduskavade oodatust aeglasema rakendamise
tõttu, eriti kõnelustes liikmesriikides.
10)       Kriisi enneolematut mõju
arvestades on kiiresti vaja vastu võtta toetusmeetmed, mistõttu on asjakohane,
et käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
11)       Määrust (EÜ)
nr 1083/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1083/2006 muudetakse
järgmiselt.
1) Artiklis 77 jäetakse välja lõige 6.
2) Artiklit 93 muudetakse järgmiselt:
a) lisatakse lõige 2b:
„2b. Liikmesriikide puhul, kelle
ühtekuuluvuspoliitika eraldistele programmiperioodil 2014–2020 on seatud
piirmäär 110 % nende tegelikust tasemest ajavahemikul 2007–2013, on lõikes
1 osutatud tähtaeg erandina lõike 1 esimesest lõigust ja lõikest 2 nende
liikmesriikide rakenduskavades sisalduvate, ajavahemikus 2007–2012 võetud
iga-aastaste eelarvekohustuste täitmise aastale järgneva kolmanda aasta 31.
detsember.”
b) lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:
„Esimene lõik ei piira artikli 93 lõikes 2b
sätestatud tähtaja kohaldamist selles lõikes osutatud liikmesriikide 2012.
aasta eelarveliste kulukohustuste suhtes.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu
Teatajas avaldamise kuupäeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourgis,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU NIMETUS
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr
(EÜ) 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste
liikmesriikide suhtes, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud
raskustesse või kellel on oht sellistesse raskustesse sattuda, ja seoses
kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul
2.           TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA
EELARVESTAMISE RAAMISTIK
Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega
seonduvad meetmed:
Regionaalpoliitika; tegevuspõhise eelarvestamise
meede 13.03
Tööhõive ja sotsiaalküsimused; tegevuspõhise
eelarvestamise meede 04.02
Ühtekuuluvusfond, tegevuspõhise eelarvestamise
meede 13.04
3.           EELARVEREAD
3.1.        Eelarveread
(tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read
(endised B.A read)):
Uusi kavandatavaid meetmeid rakendatakse
järgmiste eelarveridade alusel:
·      13.031600 Lähenemine (ERDF)
·      13.031800 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ERDF)
·      04.0217 Lähenemine (ESF)
·      04.0219 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ESF)
·      13.04.02 Ühtekuuluvusfond
3.2.        Meetme kestus ja finantsmõju:
Ükski kavandatud
muudatus ei oma finantsmõju. Rahalist toetust saavate liikmesriikide
maksenõuete suurenemine 2014. aastal tasakaalustatakse rakenduskavade
lõpetamisel 2017. aastal. Võrreldes olukorraga, kus lisatoetust ei anta,
võimaldab see mehhanism mõningal määral koondada maksed perioodi algusesse .
Automaatse kulukohustustest vabastamise eeskirjade kehtivuse pikendamisel võib
olla positiivne mõju järgnevate aastate makseassigneeringutele, sest väheneb
maksekohustustest vabastamise oht.
3.3.      Eelarve tunnusjooned:
 Eelarverida || Kulu liik || Uus || EFTA osamakse || Taotlejariikide osamaksud || Finantsperspektiivi rubriik
 13.031600 || Mittekohustuslik || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Nr 1b
 13.031800 || Mittekohustuslik || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Nr 1b
 04.0217 || Mittekohustuslik || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Nr 1b
 13.0402 || Mittekohustuslik || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Nr 1b
 04.0219 || Mittekohustuslik || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Nr 1b
4.           ÜLEVAADE VAHENDITEST
4.1.        Rahalised vahendid
4.1.1.     Ülevaade kulukohustuste
assigneeringutest ja maksete assigneeringutest
Järgmistes tabelites on näidatud ajavahemikuks
2014–2017 kavandatavate meetmete hinnangulist mõju. Kuna uusi rahalisi
vahendeid ei ole kulukohustuste jaoks kavandatud, on tabelis arvude asemel
märge „ei kohaldata”. Ettepanek on seega kooskõlas 2007.–2013. aasta
mitmeaastase finantsraamistikuga.
Maksete osas võib lisatoetuse mehhanismi
pikendamise ettepanek tuua asjaomastele liikmesriikidele kaasa ulatuslikuma
hüvitamise, mis tasakaalustatakse rakenduskava lõpetamisel. Kõige viimaste
liikmesriikidelt saadud prognooside kohaselt moodustavad asjaomastele
liikmesriikidele 2012. aastal väljamakstud lisatoetused ja 2013. aasta
eelarvesse kantud täiendavad makseassigneeringud kokku ligikaudu
484 miljonit eurot 2014. aasta eelarvest. See summa tasakaalustatakse rakenduskava
lõpetamisel 2017.
Kulukohustuste või maksete assigneeringute
kogusummat ei mõjuta ka ettepanek pikendada automaatse kulukohustustest
vabastamise eeskirjade kehtivust Rumeenia ja Slovakkia puhul ühe aasta võrra
seoses aastatega 2011 ja 2012. Samas võib sellel olla positiivne mõju
järgnevate aastate makseassigneeringutele, sest väheneb maksekohustustest
vabastamise oht.
Komisjon on läbi vaadanud täiendavate
makseassigneeringute vajaduse ja teeb eelarvepädevale asutusele ettepaneku
asjakohaste meetmete kohta.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   Kulu liik || Jao nr ||   ||   Aasta n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 jj ||   Kokku
 Operational expenditure[6] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kulukohustuste assigneeringud || 8.1 || a || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Maksete assigneeritud ||   || b || Ei kohaldata || +0.484 || Ei kohaldata ||  ei kohaldata || -0.484 || ei kohaldata || 0.
 Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] ||   ||   ||   ||
 Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) || 8.2.4 || c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 VÕRDLUSSUMMA KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kulukohustuste assigneeringud ||   || a+c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Maksete assigneeringud ||   || b+c || ei kohaldata || +0.484 || Ei kohaldata || ei kohaldata || -0.484 || ei kohaldata || 0,000
 Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] ||   ||
 Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) || 8.2.5 || d || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) || 8.2.6 || e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Meetme soovituslik finantskulu kokku
 Kulukohutuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU ||   || a+c+d+e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU ||   || b+c+d+e || Ei kohaldata || ei kohaldata || Ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || Ei kohaldata
Kaasrahastamise andmed
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Kaasrahastav asutus ||   ||   Aasta n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 jj ||   Kokku
 …………………… || f || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU || a+c+d+e+f || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
4.1.2.     Kooskõla
finantsplaneeringuga
x     Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.
¨      Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi
ümberplaneerimine
¨      Ettepanekuga seoses võib olla vajalik
institutsioonidevahelise kokkuleppe[9]
sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi
läbivaatamine).
4.1.3.     Finantsmõju tuludele
x      Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele
¨      Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:
miljonites
eurodes (üks koht pärast koma)
   ||   || Enne meetme rakendamist [aasta n-1] ||   || Olukord pärast meetme rakendamist
 Eelarverida || Tulud ||   || [aasta n] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][10]
   || a) Tulud absoluutväärtuses ||   ||   || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 b) Tulude muutus ||  D ||   || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe
eelarvereaga, täpsustage kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile
vajalikul arvul ridu.)
4.2.        Täistööajale
taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline
personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.
   Aastane vajadus ||   Aasta n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 ||   n + 5 jj
 Personal kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
5.           TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID
5.1.        Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetav vajadus
Jätkuv finants-
ja majanduskriis avaldab survet riikide rahalistele vahenditele, kuna
liikmesriigid on sunnitud oma eelarvet vähendama. Siinkohal on
ühtekuuluvuspoliitika programmide sujuv rakendamine eriti oluline, sest sellega
tehakse rahasüste majandusse. Tagamaks, et need liikmesriigid jätkavad
struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi programmide rakendamist ja maksavad
projektide jaoks vahendeid välja, sisaldab ettepanek sätteid, mis võimaldavad komisjonil
suurendada liikmesriikidele tehtavaid väljamakseid nii kaua, kuni nad
toetusprogramme rakendavad. See annab teatavatele liikmesriikidele rohkem aega
2011. ja 2012. aasta kulukohustuste täielikuks täitmiseks.
5.2.        Ühenduse meetme
lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja
võimalik koostoime
Ettepanek
võimaldab programmide rakendamist jätkata, süstida raha majandusse ja vähendada
samal ajal riigi kulutusi.
5.3.        Ettepaneku eesmärgid,
oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise
raames
Eesmärk on aidata liikmesriikidel, keda
finantskriis kõige raskemini tabanud on, jätkata programmide rakendamist ja
teha nii rahasüste majandusse.
5.4.        Rakendamise meetod
(soovituslik)
Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud
meetod(id).
·
Koos liikmesriikidega
6.           JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
6.1.        Järelevalvekord
Ei ole vajalik,
kuna järelevalvet tehakse struktuurifondide järelevalve raames.
6.2.        Hindamine
6.2.1.     Eelhindamine
Käesolev ettepanek on koostatud Euroopa Komisjoni
presidendi büroo palvel, lähtudes ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta
järeldustest.
6.2.2.     Vahe-/järelhindamise järel
võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)
Ei kohaldata
6.2.3.     Edasise hindamise tingimused
ja sagedus
Ei kohaldata
7.           PETTUSEVASTASED MEETMED
Puudub.
8.           ANDMED VAHENDITE KOHTA
8.1.        Ettepaneku eesmärgid nende
finantskulu järgi
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) || Väljundi liik || Keskmine kulu || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 jj || KOKKU
 Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku
 TEGEVUSEESMÄRK:NR 1: säilitada rakenduskavade rakendamine ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
8.2.        Halduskulud
8.2.1.     Ametikohtade arv ja liigid
 Ametikoha liik ||   || Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv)
   ||   || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5
 Ametnikud või ajutised teenistujad (XX 01 01) || A*/AD || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 B*, C*/AST || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 KOKKU || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
8.2.2.     Meetmest
tulenevate ülesannete kirjeldus
Ei kohaldata
8.2.3.     Ametikohtade jaotus
(koosseisuline personal)
(Rohkem kui ühe variandi nimetamise korral
märkige ametikohtade arv iga variandi puhul)
¨      Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi
haldamiseks praegu ette nähtud
¨      Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse
eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud
¨      Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia /
esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus
¨      Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades
asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)
¨      Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta
poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames
ette nähtud
8.2.4.     Võrdlussummas sisalduvad muud
halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Eelarverida (number ja nimetus) || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad || KOKKU
 1      Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Täitevasutused || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Muu tehniline ja haldusabi || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 - sise- || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 - välis- || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Tehniline ja haldusabi kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
8.2.5.     Võrdlussummast
välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Ametikoha liik || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad
 Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Arvestus – Ametnikud
ja ajutised teenistujad
Vajaduse
korral tuleb viidata punktile 8.2.1.
ei kohaldata
Arvestus – Artikli
XX 01 02 kohaselt rahastatav personal
Vajaduse
korral tuleb viidata punktile 8.2.1.
ei kohaldata
8.2.6.     Võrdlussummast välja jäävad
muud halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad || KOKKU
 XX 01 02 11 01 – Lähetused || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 03 – Komiteed || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
  2     Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 3      Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
 Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata
Arvestus – Võrdlussummast
välja jäävad muud halduskulud
ei kohaldata
[1]               Nõukogu määrus
(EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette
üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi
kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999
[2]               ELT L, . lk…
[3]               ELT L, . lk…
[4]               ELT L 337, 20.12.2011, lk 5.
[5]               ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.
[6]               Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01
alla.
[7]               Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.
[8]               Kulud, mis kuuluvad peatükki xx 01 alla, välja arvatud
artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.
[9]               Vt institutsioonidevahelise lepingu punktid 19 ja 24.
[10]             Kui meede kestab üle kuue aasta, lisage vajadusel
täiendavaid veerge.