title: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta

text:
|

52010PC0815

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 22.12.2010KOM(2010) 815 lõplik2010/0395 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohtaSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUSTKäesolevas ettepanekus võetakse arvesse viimasel ajal finantsmäärusega[1] seoses toimunud õiguslikku ja poliitilist arengut.1.  Õigusliku selguse huvides ja selleks, et hõlbustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu (edaspidi „seadusandja”) läbirääkimisi, asendab käesolev ettepanek kaks varasemat komisjoni ettepanekut, mis käsitlevad finantsmääruse läbivaatamist, ja ühendab need üheks tekstiks tavapärases õiguslikus vormingus (tegemist ei ole nn uuestisõnastamisega). Kaks varasemat ettepanekut käsitlesid ühelt poolt finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuvat läbivaatamist (KOM(2010)260 (lõplik)), mis kajastas vajadust vaadata praeguses majanduslikus kontekstis üle eelarve raames tulemuste saavutamise mehhanismid, pidades ühtlasi silmas tulevasi poliitilisi väljakutseid, ja teiselt poolt finantsmääruse läbivaatamist, et viia see vastavusse Lissaboni lepinguga (KOM(2010)71 (lõplik), sealhulgas liikmesriikide sisekontrolli ja auditiga seonduvaid kohustusi ning nendest tulenevaid kohustusi eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega. Seepärast võetakse kaks varasemat ettepanekut (KOM(2010)260 (lõplik)) ja (KOM(2010)71 (lõplik)) tagasi.2.  Lisaks hõlmab käesolev ettepanek neid muudatusi, mis on tehtud finantsmääruses tulenevalt määruse nr 1081/2010[2] (mis käsitleb Euroopa välisteenistuse loomist) vastuvõtmisest.1.1. MenetlusAlates Lissaboni lepingu jõustumisest tuleb finantsmäärus läbi vaadata kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 322 sätestatud seadusandliku tavamenetlusega. Selleks et seadusandjal oleks võimalik saada üldine ülevaade kõigist kavandatavatest muudatustest, esitatakse finantsmääruse rakenduseeskirjad[3] komisjoni talituste töödokumendina finantsmäärusega ühes paketis. Rakenduseeskirjad, milles esitatakse finantsmäärust täiendavad üksikasjalikumad sätted, võetakse vastu komisjonile delegeeritud volituste alusel kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290.Käesolev ettepanek ei sisalda võrreldes punktis 1 nimetatud varasemate ettepanekutega sisulisi muudatusi. Sellest tulenevalt jääb komisjoni talituste töödokument, mis käsitleb finantsmääruse rakenduseeskirju (SEK(2010)) ja mille komisjon esitas iga kolme aasta tagant toimuva läbivaatamise raames, täielikult kehtima.1.2. AjakavaTuleks meenutada, et praegune finantsmääruse läbivaatamine toimub samal ajal, kui on käimas ka ettevalmistused 2013. aastale järgnevateks programmideks, mistõttu läbivaatamist tuleks vaadelda laiemas kontekstis. Seepärast on oluline, et kõik asjaomased õigusloome protsessi osalised, eelkõige Euroopa Parlament ja nõukogu, järgiksid käesoleva läbivaatamise ambitsioonikat ajakava ja arvestaksid vajadust tagada finantsmääruses sätestatud finantseeskirjade ja valdkondlike õiguslike aluste sisu vaheline ühtsus. Selleks et läbivaatamine oleks tulemuslik, peaksid nad seadma eesmärgiks jõuda paketi (finantsmäärus + rakenduseeskirjad) suhtes kokkuleppele selliselt, et see jõustuks 1. jaanuaril 2012, mis seadusandlikust tavamenetlusest endast tulenevaid piiranguid arvestades on väga ambitsioonikas ajakava.ETTEPANEKU EESMÄRKEelarve on üks olulisemaid ELi poliitikavaldkondades tulemuste saavutamise vahendeid. 2011. aastal on plaanis eraldada Euroopa Liidu ja selle kodanike hüvanguks ELi poliitikavaldkondadele üle 126 miljardi euro. Praeguses majanduslikus kontekstis on veelgi olulisem, et eelarve abil tulemuste saavutamise mehhanismid toimiksid võimalikult tõhusalt ja hõlbustaksid ELi poliitika rakendamist, kindlustades samal ajal usaldusväärse ümberkäimise Euroopa maksumaksjate rahaga. Eelkõige on oluline, et need mehhanismid oleksid lihtsad ja läbipaistvad (eriti lõplike ELi vahendite saajate jaoks), pakuksid võimalust saada finantsvõimendust ELi eelarve välistele vahenditele ja tugevdaksid samal ajal komisjoni vastutust eelarve täitmise eest vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 317 sätestatule.Finantsmääruses on sätestatud kõik eelarve täitmist reguleerivad põhimõtted ja eeskirjad. See on oma laadilt horisontaalne, olles kohaldatav kõigi kulu- ja tuluvaldkondade suhtes.2.1. Käesoleva läbivaatamise alusFinantsmäärus peaks sisaldama üksnes aluspõhimõtteid (finantsmääruse II jaotis) ning eelarvehalduse ja finantsjuhtimise peamisi eeskirju, jättes üksikasjade täpsustamise rakenduseeskirjadele ja mittesiduvale õigusele, nagu asutusesisesed suunised. Kõnealuseid põhimõtteid tuleb järgida kõigis seadusandlikes aktides[4] ja kõigi institutsioonide poolt; need peaksid püsima stabiilsena ning nende suhtes tehtavaid erandeid tuleks hoida rangelt minimaalsena.Mis puutub sisusse, siis säilitada tuleks finantsreformi põhielemendid, milleks on eelkõige finantsjuhtimises osalejate roll, tegevuskulude puhul volinike kolleegiumi poolt vastu võetava rahastamisotsuse tähtsus, kontrollide integreerimine tegevtalituste tasandil, siseauditi funktsioon, tegevuspõhine eelarvestamine ning raamatupidamispõhimõtete ja toetuste suhtes kohaldatavate põhieeskirjade moderniseerimine. Hankelepingute sõlmimise kord tuleks säilitada oma praegusel kujul kooskõlas riigihankedirektiividega.Lisaks tuleks meeles pidada, et kaugeltki mitte kõikide eeskirjade kohaldamisel ette tulnud probleemide lahendamiseks ei ole tingimata vaja muuta finantsmäärust. Suurel enamikul juhtudest ei olnud avaliku konsultatsiooni käigus tõstatatud probleemide allikaks finantsmäärus või saaks neid lahendada eeskirjade tõlgendamise kaudu. Raskused tulenevad ka valdkondlikest määrustest, mille üksikasjalikkuse ja keerukuse tase suurendab märkimisväärselt vigade ja valesti tõlgendamise ohtu.Mis puutub meetoditesse, siis on iga sisulist muudatust hinnatud selle põhjal, kas see aitab kaasa järgmistele eesmärkidele:-  vähendab abisaajate, töövõtjate ja eelarvet täitvate partnerite halduskoormust;-  hõlbustab võimaluse korral eelarve assigneeringutele finantsvõimenduse andmist;-  aitab komisjonil täita aluslepingu artiklis 317 sätestatud kohustust täita eelarvet ja saavutada poliitikaeesmärgid, täiustades tulemuste saavutamise vahendeid ning lihtsustades eeskirju ja menetlusi;-  tagab usaldusväärse finantsjuhtimise ning kaitseb Euroopa Liidu finantshuve pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse eest[5].2.2. REFORMI VAJADUSReform on vajalik selleks, et viia finantseeskirjad vastavusse uute eelarve täitmise nõuetega (kaasrahastamine koos teiste rahastajatega, konkreetsed rahastamisvahendid, avaliku ja erasektori partnerlused), ning selliste juhtumite lahendamiseks, kus aluspõhimõtted põhjustavad ebaproportsionaalse töökoormuse (eelmaksete intressid) või võivad alusetult takistada tõhusust (keeld täita eelarvet erasektori asutuste kaudu). Lihtsustada tuleks ka väikeste toetuste andmist ja hankelepingute sõlmimist väikesemahuliste hangete puhul.Lisaks peaks Lissaboni lepingus sätestatud uus rakenduseeskirjade suhtes kohaldatav menetlus viima finantsmääruse ja rakenduseeskirjade vahelise uue liigenduseni, mis tähendab, et kogu finantseeskirjade pakett tuleks tervikuna läbi vaadata. Sellega seoses tuleks mõned rakenduseeskirjade sätted, millega praegu nähakse ette finantsmääruse sätetest tehtavad erandid või kõrvalekaldumised, kaasata finantsmäärusesse endasse, selliselt et rakenduseeskirjad piirduksid üksnes tehniliste üksikasjadega ja rakendamisviisidega[6].Seda konteksti silmas pidades tugineb komisjon oma ettepanekus järgmistele eesmärkidele:-  suurendada eelarvepõhimõtete kohaldamisel võimaldatavat paindlikkust, mis peaks paremini vastama tegevusvajadustele ja leevendama Euroopa Liidu vahendite saajate jaoks ülemäärast halduskoormust;-  ühtlustada suhteid eelarvet täitvate partneritega, kellele komisjon delegeerib programmide või programmitöö meetmete osade (projektide) haldamise, võttes eelkõige arvesse seda, mis liiki eelarvet täitva partneriga on tegemist (liikmesriigid, ametid, EIP, avaliku ja erasektori ettevõtjad jne), ja kaasnevaid finantsriske (proportsionaalsus);-  viia toetuste andmise kord tegelikel kuludel (sisenditel) põhinevalt haldamiselt üle tulemuspõhistele (väljunditel põhinevatele) skeemidele, et poliitikaeesmärke sihipärasemalt täita ning saavutada menetlus- ja dokumentidele esitatavate nõuete märkimisväärne lihtsustamine, millest abisaajatel peaks kasu olema, ning lihtsustada ühekordsete maksete kasutamist;-  tagada usaldusväärne finantsjuhtimine, jättes samal ajal eelarvevahendite käsutajatele olulise tegevusvabaduse, et nad saaksid kohandada oma vahendid oma tegevuspiirangute ja oma tegevuses esinevate finantsriskidega;-  moderniseerida riskijuhtimise süsteemi ja kontrollimeetmeid, et muuta need vigade tõenäosuse ja asjaomaste kuludega proportsionaalsemaks.2.3. LISSABONI LEPINGUGA VASTAVUSSE VIIMINELissaboni lepinguga (Euroopa Liidu toimimise leping), mis jõustus 1. detsembril 2009, nähakse esimest korda viimaste aastakümnete jooksul ette olulised muudatused eelarve- ja finantsvaldkonnas. Neid muudatusi tuleks kajastada ka finantsmääruses ja need peaksid kätkema eelkõige järgmist:– mitmeaastase finantsraamistiku lisamine aluslepingusse ja selle seostamine iga-aastase eelarvemenetlusega. Tulenevalt asjaolust, et mitmeaastane finantsraamistik on lisatud Euroopa Liidu toimimise lepingusse, tuleks finantsmäärusesse üle võtta mõned eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sätted;– uus iga-aastane eelarvemenetlus ning kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamise lõpetamine. Need mõjutavad ümberpaigutusi ja ajutisi kaheteistkümnendikke käsitlevaid sätteid;– Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 317 ette nähtud uued sätted, mis käsitlevad liikmesriikide kontrolli- ja auditeerimiskohustusi eelarve täitmisel koos eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 44 (vt punkt 4.3.1).Käesolevas ettepanekus on ette nähtud ka finantsmääruse tehniline kohandamine ja selle aegunud sätete väljajätmine, et viia finantsmäärus kooskõlla Lissaboni lepinguga.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSEDKäesolevas ettepanekus tuginetakse 19. oktoobri 2009. aasta avaliku konsultatsiooni[7] tulemustele. Konsultatsiooni käigus saadi 235 panust erinevatelt Euroopa Liidu vahendeid rakendavatelt või saavatelt sidusrühmadelt, nagu kodanikud, avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud ettevõtjad ning regionaalsed ja riigi ametiasutused. Ettepaneku eesmärk on käsitleda eelkõige avaliku konsulteerimise käigus esile kerkinud põhiprobleemi, milleks on Euroopa Liidu vahendite saajate ülemäärane halduskoormus.Komisjon on tuginenud ka laiaulatuslikus komisjonisiseses konsultatsioonis osalenud tegevtalituste kogemustele ja varasematest läbivaatamistest saadud õppetundidele.ETTEPANEKU ÜKSIKASJALIK SISUKäesoleval läbivaatamisel on kolm peamist eesmärki.4.1. LihtsustamineSelleks et lihtsustada toetuste andmise menetlusi ja võtta aluseks rohkem tulemustele orienteeritud lähenemisviis, teeb komisjon ettepaneku lihtsustada ühekordsete maksete ja muude rahastamisvahendite kasutamist , võimaldades komisjonil mõistlikult hinnata projekti teostamiseks vajalikku summat ja see eelnevalt kindlaks määrata. Tulevikus tuginetakse toetuse väljamaksmisel suuremas ulatuses sellisele eelhinnangule, kui eelnevalt on saadud tõendid selle kohta, et projekt on teostatud.Lisaks teeb komisjon ettepaneku vaadata üle eeskirjad, millega nõutakse intresside arvestamist. Praegu kehtiva finantsmääruse kohaselt on toetusesaajate halduskoormus ebaproportsionaalne, sest selleks, et maksta tagasi saadud vahenditelt kogunenud intress, peavad nad avama eraldi pangakonto. Praktikas on asjaomased summad sageli väga väikesed. Komisjon teeb ettepaneku hakata rakendama vastupidist lähenemisviisi: üldpõhimõttena ei tuleks Euroopa Liidule eelmaksetelt intresse maksta, välja arvatud juhul, kui toetuslepinguga on proportsionaalsusest (nt kui tegemist on väga suurte summadega) ja usaldusväärsest finantsjuhtimisest tulenevatel põhjustel ette nähtud, et intressid tuleb investeerida projekti või tagasi maksta.Seoses hankelepingute sõlmimise korraga muudetakse sätteid, mis käsitlevad töövõtja esitatavaid pangatagatisi ja madala maksumusega hankelepingute sõlmimise menetlusi, eesmärgiga neid lihtsustada.4.2. Rohkem tulemusi piiratud vahenditega (finantsvõimendus)Komisjon näeb vajadust suurendada Euroopa Liidu vahendite finantsvõimendust, võttes arvesse kaht poliitilist suundumust: poliitilised suunised, mille komisjoni president Barroso võttis vastu 2009. aastal oma teiseks ametiajaks ja milles ta tegi ettepaneku maksimeerida investeeringuid ja töötada välja uuenduslikke rahastamisvahendeid, ning eelarvepiirangud nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu tasandil, mis mõjutavad läbirääkimisi tulevase (2013. aastale järgneva) mitmeaastase finantsraamistiku üle.Euroopa Liidu vahendite finantsvõimenduseks on välja pakutud mitu võimalust, sealhulgas:-  vahendite koondamine välissuhete valdkonnas: koos sihtotstarbelist välistulu käsitlevate ülevaadatud eeskirjadega võimaldab Euroopa Liidu usaldusfondide loomine eri allikatest (liikmesriigid, Euroopa Liidu eelarve, kolmandad riigid) pärinevate vahendite koondamist;-  koostoime EIP omavahenditega: ettepaneku eesmärk on edendada kombineeritud vahendite (ELi vahendid / EIP vahendid riskikapitali tagatisfondide ja pikaajaliste laenude puhul) süstemaatilist kasutust, võttes arvesse ELi lepingust tulenevat EIP nn privilegeeritud partneri staatust ja tema rolli siseturu tugevdamisel;-  koostoime erasektori vahendite ning avaliku ja erasektori partnerlustega: komisjon teeb ettepaneku lihtsustada avaliku ja erasektori partnerluste loomist. Komisjon võiks kas lihtsalt delegeerida volitused eraõiguslikule üksusele, kes on edukalt läbinud eelkontrolli (suutlikkus hallata avalikke vahendeid kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega), või usaldada alusaktiga ELi avalik-õiguslikule asutusele avaliku ja erasektori partnerluse rakendamise nn kerge raammääruse raames;-  teadus- ja arendustegevuse sektori auhinnad kui finantsvõimendus : toetudes muu maailma edukatele kogemustele, teeb komisjon ettepaneku muuta selgemaks auhindade andmise eeskirju, mida võiks tulevikus laiemalt kasutada, et stimuleerida erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse.4.3. Vastutuse suurendamine: eelarvet täitvate partnerite vastutus ja aktsepteeritav vigade esinemise risk4.3.1. Eelarve täitmise eri viiside ümberkujundamineEttepaneku eesmärk on lihtsustada erinevaid eelarve täitmise viise (tsentraliseeritud otsene/kaudne eelarve täitmine, koostöös liikmesriikidega toimuv eelarve täitmine, detsentraliseeritud eelarve täitmine ja ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuv eelarve täitmine), et muuta eelarve täitmise eri viiside suhtes kohaldatavad eeskirjad ühtsemaks ja tugevdada eelarvet täitvate partnerite vastutust, et toetada komisjoni aluslepingust tema tulenevate ülesannete täitmisel.Komisjon teeb ettepaneku ühiste põhimõtete kohta , mida kohaldatakse kõikide kaudse eelarve täitmise juhtude puhul, s.t alati, kui komisjon delegeerib Euroopa Liidu eelarve täitmise kolmandatele isikutele. Need põhimõtted (mida võib täiendada valdkondlike eeskirjadega) on järgmised:-  ELi vahendite haldamise suutlikkuse eelkontroll, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomase tegevusega kaasnevaid riske (paindlikkus ja proportsionaalsus);-  haldamis-, kontrolli- ja auditikohustused (usaldusväärne finantsjuhtimine);-  üks vastutusahel, mille aluseks on eelkõige iga-aastased Euroopa Liidu vahendite haldajate kinnitused, millele kirjutavad alla komisjoni eelarvet täitvad partnerid, ning raamatupidamise aastaaruande regulaarne kontroll ja heakskiitmine.Liikmesriigid on komisjoni tähtsaimad partnerid ning neil on eelarve täitmisel äärmiselt oluline roll (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 lõige 5). Praegu kehtivas finantsmääruses ja komisjoni ettepanekus võetakse seda arvesse, nähes ette konkreetsed eeskirjad, mis kajastavad nimetatud ühiseid põhimõtteid.Koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise kohta tehtud ettepanek põhineb senisel olukorral, mis on osutunud selles valdkonnas hästi toimivaks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 põhjal, millega nähakse ette, et finantsmääruses tuleb sätestada liikmesriikide kontrolli- ja auditikohustused eelarve täitmisel ning sellest tulenev vastutus, määratakse ettepanekuga kindlaks juhtimis- ja kontrollisüsteemide peamised funktsioonid eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega. Liikmesriikidele võimaldatakse oma olemasolevate haldusstruktuuride kohandamisel nende funktsioonide täitmiseks märkimisväärset paindlikkust.4.3.2. Aktsepteeritava vigade esinemise riski mõisteSeni on selle mõõtmisel, kuidas komisjon on riske juhtinud, kasutatud võrdlusalusena standardset 2 % olulisuse künnist, mida kontrollikoda kohaldab kogu eelarve suhtes, sõltumata iga poliitikavaldkonnaga kaasnevatest riskidest ja kontrollikuludest. Selleks et komisjoni riskijuhtimist asjakohasemalt mõõta, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu ja Euroopa Parlament määravad aktsepteeritava vigade esinemise riski iga poliitikavaldkonna puhul kindlaks pärast komisjoni ettepanekut, milles hinnatakse kontrollikulusid ja -tulusid.Seega oleks iga poliitikavaldkonna puhul kindlaksmääratud aktsepteeritav vigade esinemise risk komisjoni käsutuses olev kasulik vahend, mille abil eelnevalt kohandada programmide haldamist vastavalt kaasnevatele riskidele. See ei mõjuta kontrollikorda või parandusmeetmeid, mida kohaldatakse vigade tuvastamise korral. Samuti ei tähendaks aktsepteeritav vigade esinemise risk eri riskitasemete kohaldamist mitte eri liikmesriikide, vaid üksnes ELi eri poliitikavaldkondade suhtes.2010/0395 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 322, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[8],võttes arvesse kontrollikoja arvamust[9],olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:3.  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta)[10] on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, sealhulgas selleks, et võtta arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid muudatusi, tuleks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 selguse huvides asendada käesoleva määrusega.4.  Määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestati eelarvepõhimõtted ja finantseeskirjad, mida tuleb järgida kõigis seadusandlikes aktides ja kõigi institutsioonide poolt. Kõnealuse määruse aluspõhimõtted, kontseptsioon ja struktuur, samuti eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aluspõhimõtted tuleks säilitada. Neist aluspõhimõtetest tehtavad erandid tuleks läbi vaadata ja neid kus vähegi võimalik lihtsustada, võttes arvesse seda, kas need on endiselt asjakohased ja annavad Euroopa Liidu aastaeelarve (edaspidi „eelarve”) jaoks lisaväärtust, samuti seda, millist koormust need sidusrühmade jaoks põhjustavad. Finantsreformi põhielemendid, milleks on finantsjuhtimises osalejate roll, kontrollide integreerimine tegevtalituste tasandil, siseaudiitorid, tegevuspõhine eelarvestamine, raamatupidamispõhimõtete ja -eeskirjade moderniseerimine ning toetuste aluspõhimõtted, tuleb säilitada ja neid tugevdada.5.  Euroopa Keskpank tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta, arvestades tema eripära ja ülesandeid, peamiselt aga seda, et ta haldab oma rahalisi vahendeid iseseisvalt.6.  Praktilisi kogemusi arvestades tuleks käesolevasse määrusesse lisada teatavad eeskirjad, et kaasas käia eelarve täitmise muutuvate vajadustega, nagu kaasrahastamine koos teiste rahastajatega, et suurendada välisabi tõhusust ning hõlbustada teatavate rahastamisvahendite kasutamist, mis on näiteks kokku lepitud Euroopa Investeerimispangaga, ja eelarve täitmist avaliku ja erasektori partnerluste kaudu.7.  Määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 piirduti aluslepingutega hõlmatud kogu eelarvevaldkonda käsitlevate üldpõhimõtete ja põhieeskirjade sätestamisega, samal ajal kui rakendussätted sätestati komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad),[11] et õigusnormide tähtsuse järjekord oleks selgem ja et määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 oleks hõlpsamini loetav. Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel võib komisjonile delegeerida õiguse võtta vastu üldkohaldatavaid akte, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Seda arvestades peaks mõned määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatud sätted inkorporeerima käesolevasse määrusesse. Komisjoni vastuvõetavad käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad peaksid piirduma tehniliste ja rakendamise üksikasjadega8.  Kriminaalasjades tehtav politseikoostöö ja õigusalane koostöö on muudetud teiste Euroopa Liidu poliitikavaldkondade ja sisemeetmete lahutamatuks osaks. Seetõttu ei ole enam alust kohaldada selles poliitikavaldkonnas spetsiifilisi finantssätteid ja need tuleks käesolevast määrusest välja jätta.9.  Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega[12] loodud 2007.–2013. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ei ole välistegevuse tagatisfondile enam erikorda ette nähtud. Eelarvest sellele fondile tehtavad maksed kantakse nüüd asjaomasele eelarvereale. Asjaomased spetsiifilised finantssätted ei ole enam vajalikud ja seepärast tuleks need käesolevast määrusest välja jätta.10.  Eelmaksetelt kogunenud intresse käsitlevaid eeskirju tuleks lihtsustada, sest need tekitavad ülemäärast halduskoormust nii Euroopa Liidu vahendite saajatele kui ka komisjoni talitustele ja põhjustavad komisjoni talituste ning ettevõtjate ja partnerite vahel arusaamatusi. Selleks et eeskirju eelkõige toetusesaajate jaoks lihtsustada ja viia need kooskõlla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, tuleks kaotada kohustus eelmaksetelt intresse arvestada ja need sisse nõuda. Siiski peaks olema võimalik lisada see kohustus delegeerimislepingusse, et eelmaksetelt kogunenud intresse saaks uuesti kasutusse võtta programmide jaoks, mille haldamine on delegeeritud, või et need intressid saaks sisse nõuda.11.  Sihtotstarbelise tulu järgmisse eelarveaastasse ülekandmist käsitlevates eeskirjades tuleks võtta arvesse sihtotstarbelise välis- ja sisetulu erinevust. Selleks et pidada kinni rahastaja seatud eesmärgist, tuleks sihtotstarbeline välistulu automaatselt järgmisse eelarveaastasse üle kanda ja enne asjaomase programmi või meetmega seotud tegevuse lõpuleviimist ära kasutada. Kui sihtotstarbeline välistulu on saadud programmi või meetme rakendamise viimasel aastal, peaks saama seda kasutada ka jätkuprogrammi või -meetme rakendamise esimesel aastal. Sihtotstarbelist sisetulu peaks olema võimalik kanda järgmisse eelarveaastasse üle ainult üks kord, kui kohaldatavast alusaktist ei tulene teisiti või kui ei ole tegu põhjendatud erandlike asjaoludega.12.  Ajutiste kaheteistkümnendikega seoses tuleks eeskirjadega selgemalt reguleerida olukorda, kus Euroopa Parlament otsustab vähendada ajutisi kaheteistkümnendikke ületavateks täiendavateks kuludeks ettenähtud summasid, mille nõukogu on vastu võtnud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 315.13.  Aluslepinguga on ette nähtud, et mitmeaastane finantsraamistik tuleb kehtestada määruse vormis. Seepärast tuleb käesolevasse määrusesse inkorporeerida teatavad sätted 2007.–2013. aasta mitmeaastasest finantsraamistikust. Eelarvedistsipliini tagamiseks tuleb eelkõige luua seos mitmeaastase finantsraamistiku ja iga-aastase eelarvemenetluse vahel. Lisada tuleb ka sätted selle kohta, et Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on ette nähtud struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates alusaktides.14.  Sihtotstarbelise tulu suhtes kohaldatavat erandit tuleks muuta, et eristada ühelt poolt sihtotstarbelist sisetulu, mis tuleneb eelarvepädevate institutsioonide heakskiidetud assigneeringutest, ning teiselt poolt sihtotstarbelist välistulu, mis on kogutud rahastajatelt või eraldatud nende poolt teatava programmi või meetme jaoks. Välisrahastajatel peaks samuti olema võimalik kaasrahastada välistegevust, eriti humanitaarabimeetmeid, isegi juhul, kui alusaktis ei ole selline kaasrahastamine selgesõnaliselt ette nähtud. Kinnisvara haldamise lihtsustamiseks peaks ka hoonete müügist ja sellega samastatud tehingutest saadav tulu kuuluma sihtotstarbelise sisetulu hulka.15.  Selleks et sihtotstarbeline tulu oleks eelarveprojektis kajastatud läbipaistvamalt, tuleks ette näha, et eelarveprojekti tuleb kanda sellised sihtotstarbelise tulu summad, mille suurus on eelarveprojekti koostamise kuupäeva seisuga kindel.16.  Sihtotstarbelisuse põhimõttega seoses ei eristata enam kohustuslikke ja mittekohustuslikke kulusid. Seepärast tuleks ümberpaigutusi käsitlevaid sätteid vastavalt muuta.17.  Assigneeringute ümberpaigutamist reguleerivaid eeskirju tuleks samuti teatavates punktides lihtsustada ja selgitada, sest praktikas on need osutunud tülikaks ja ebaselgeks. Eelarve täitmist on vaja parandada, eriti selliste maksete assigneeringute, sihtotstarbeliste tulude ja haldusassigneeringute puhul, mis jagunevad mitme jaotise vahel. Selleks tuleks ümberpaigutuste liigitust lihtsustada ja sätestada paindlikum menetlus teatavate ümberpaigutuste heakskiitmiseks. Säte, mis võimaldab komisjonil rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriiside korral otsustada kasutamata eelarveliste assigneeringute ümberpaigutamise üle, on osutunud asjakohaseks ja tõhusaks. Seda võimalust tuleks seepärast laiendada, nii et see hõlmaks ka pärast 1. detsembrit toimuvaid samalaadseid sündmusi. Nimetatud juhtudel peaks komisjon läbipaistvuse huvides eelarvepädevaid institutsioone oma otsusest viivitamata teavitama. Komisjonil peaks samuti olema võimalus teatavates piirides iseseisvalt otsustada hädaabireservist tehtavate ümberpaigutuste üle.18.  Proportsionaalsuse põhimõttega seoses tuleks sätestada aktsepteeritava vigade esinemise riski mõiste, mida eelarvevahendite käsutaja kasutab riskianalüüsi tegemisel. Institutsioonidel peaks olema võimalik kalduda kõrvale üldisest 2 % olulisuse künnisest, mida kontrollikoda kasutab järelduste tegemiseks raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Lähtumine aktsepteeritava vigade esinemise riski ettenähtud tasemest võimaldab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutaval institutsioonil komisjoni riskijuhtimise kvaliteeti asjakohasemalt hinnata. Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid seega määrama iga poliitikavaldkonna puhul kindlaks aktsepteeritava vigade esinemise riski taseme, võttes arvesse kontrollikulusid ja -tulusid.19.  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 316 kohaldamiseks tuleks sätestada, et Euroopa Ülemkogu ja nõukogu vahendid nähakse ette ühes ja samas eelarvejaos.20.  Käesolevas määruses tuleks kajastada Euroopa Liidu toimimise lepinguga iga-aastases eelarvemenetluses tehtud muudatusi.21.  Seoses eelarve koostamisega on oluline üheselt kindlaks määrata komisjoni koostatava eelarveprojekti struktuur ja esitusviis. Eelarveprojekti ette lisatava üldise sissejuhatuse sisu tuleks täpsemalt kirjeldada. Samuti on vajalik lisada säte, mis käsitleb järgnevate aastate finantsplaneeringut, ning säte, mis käsitleb komisjoni võimalust esitada töödokumente eelarvetaotluste toetamiseks.22.  Seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitika eripäradega tuleks ajakohastada seda, millises vormis võivad alusaktid Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Liidu lepingu V ja VI jaotise alusel esineda. Lisaks tuleks kohandada välistegevuse valdkonna ettevalmistavate meetmete vastuvõtmise menetlust nii, et see oleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga.23.  Eelarve täitmise viiside suhtes kohaldatavad eeskirjad, mis eelkõige reguleerivad eelarve täitmise volituste delegeerimist kolmandatele isikutele, on muutunud aastate jooksul liiga keeruliseks ja neid peaks lihtsustama. Samal ajal peaks säilitama kolmandatele isikutele delegeerimise algse eesmärgi: tagada, et ükskõik millisel viisil eelarvet ka ei täidetaks, tuleks kulude kandmisel tagada komisjoni talitustelt oodatavaga samaväärne kontrolli ja läbipaistvuse tase. Seetõttu peaks selgelt eristama olukordi, kus eelarvet täidetakse otseselt komisjoni või tema rakendusametite poolt, olukordadest, kus eelarvet täidetakse kaudselt kolmandate isikute kaudu. See peaks võimaldama ühise korra kehtestamist kaudse eelarve täitmise suhtes koos võimalusega kohandada seda kooskõlas valdkondlike eeskirjadega, eelkõige juhul, kui eelarvet täidetakse kaudselt koostöös liikmesriikidega. Sellise ühise korraga peaks eeskätt ette nägema aluspõhimõtted, mida komisjon järgib, kui ta otsustab eelarvet täita kaudselt, ja aluspõhimõtted, mida järgivad isikud, kellele eelarve täitmine on delegeeritud. Komisjonil peaks olema võimalik kohaldada Euroopa Liidu eeskirju ja menetlusi või aktsepteerida volitatud üksuse eeskirjade ja menetluste kohaldamist, juhul kui viimane tagab Euroopa Liidu finantshuvide samaväärse kaitse.24.  Eelhindamise eeskirju, mida kohaldatakse muude üksuste kui liikmesriikide suhtes (viimaste puhul eelhindamist ei tehta), tuleks kohandada tagamaks, et kõik volitatud üksused ja isikud pakuksid Euroopa Liidu finantshuvidele kaitset, mis oleks käesoleva määruse kohaselt nõutavaga samaväärsel tasemel. Osana komisjoni järelevalveülesannetest tuleb ette näha kontrolli- ja auditikohustused, sealhulgas raamatupidamise aastaaruande kontrollimise ja heakskiitmise menetlused kõigi eelarve täitmise viiside puhul.25.  Selleks et võtta arvesse tegevusvajadusi ja hõlbustada eelarve täitmist potentsiaalsete abisaajate või eelarvet täitvate partnerite poolt, peaksid nõuded jääma meetme asjaomaste riskide ja selle üldise kontrollikeskkonnaga proportsionaalseks. Selle hindamisel, milline on kolmanda isiku või üksuse suutlikkus kõnealuseid nõudeid täita, tuleks arvesse võtta ülesannete iseloomu ning meetmeid, mida komisjon võtab osana meetme rakendamise järelevalvest ja toetamisest. Lisaks peaks käesolev määrus võimaldama kasutada uusi rahastamisvahendeid, nagu rahastamisvahendid ning avaliku ja erasektori partnerlused, mille eesmärk on parandada eelarve rakendamise mõju ja poliitikavaldkondade raames tulemuste saavutamist.26.  Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 kohaselt Euroopa Liidu asutustena institutsionaliseeritud avaliku ja erasektori partnerlustega saadud kogemused näitavad, et vahendite valiku suurendamiseks tuleks lisada täiendavaid alternatiive, kaasates asutused, mille eeskirjad on Euroopa Liidu institutsioonide suhtes kohaldatavatest paindlikumad ja erasektori partnerite jaoks hõlpsamini täidetavad. Sellised alternatiivid peaksid toimima kaudse eelarve täitmise raames. Üheks alternatiiviks peaks olema asutus, mis on asutatud alusaktiga ja millel on oma finantseeskirjad, milles tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis on vajalikud Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks. Need põhimõtted tuleks vastu võtta delegeeritud määrusega ja peaksid tuginema põhimõtetele, mida peavad järgima kolmandest isikutest üksused, kellele on delegeeritud eelarve täitmise ülesanded. Teiseks alternatiiviks peaks olema avaliku ja erasektori partnerluste rakendamine liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutuste poolt.27.  Põhilised kontrolli- ja auditeerimiskohustused, mida liikmesriigid peavad täitma, kui eelarvet täidetakse kaudselt koostöös liikmesriikidega, ning mis on praegu ette nähtud üksnes valdkondlikes määrustes, tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 kohaldamiseks kaasata käesolevasse määrusesse. Seetõttu on vaja lisada sätted, millega kehtestatakse sidus raamistik kõigile asjaomastele poliitikavaldkondadele, liikmesriigi tasandil ühtne haldusstruktuur, nende struktuuride ühised juhtimis- ja kontrollikohustused, iga-aastane Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitus koos selle suhtes antava sõltumatu auditiarvamusega ning liikmesriikide iga-aastane kinnitus, millega nad võtavad vastutuse neile delegeeritud Euroopa Liidu vahendite haldamise eest, ning komisjoni rakendatavad finantskontrolli ja heakskiitmise, maksete peatamise ja parandusmeetmete mehhanismid. Üksikasjalikud sätted peaksid jääma valdkondlikesse määrustesse.28.  Volitatud eelarvevahendite käsutaja ülesannetega seoses tuleks täpsustada mõnesid sätteid, mis seonduvad eelkõige sisekontrollimenetlustega, mille ta kehtestab eelnevalt ja järgnevalt, ning tema aruandekohustustega. Seda silmas pidades tuleks ajakohastada tema iga-aastase tegevusaruande sisu kooskõlas tavaga, mille kohaselt see peaks sisaldama nõutavat finants- ja haldusteavet, mis toetab tema kinnitavat avaldust oma ülesannete täitmise kohta.29.  Selgitada tuleks komisjoni peaarvepidaja kohustusi, eelkõige tuleks täpsustada, et tema on ainus isik, kellel on õigus kehtestada raamatupidamiseeskirjad ja ühtlustatud kontoplaan, samal ajal kui kõigi teiste institutsioonide peaarvepidajad kehtestavad oma institutsioonis kohaldatava raamatupidamisarvestuse korra.30.  Selleks et hõlbustada teatavate programmide ja meetmete rakendamist, mis on delegeeritud finantseerimisasutustele, tuleks käesolevasse määrusesse lisada usalduskontode avamise võimalus. Sellised pangakontod tuleks avada komisjoni nimel ja eest finantseerimisasutuse arvepidamises. Kõnealune finantseerimisasutus peaks neid haldama eelarvevahendite käsutaja vastutusel ja neid peaks olema võimalik avada ka muudes vääringutes peale euro.31.  Seoses tulutoimingutega on vaja ühtlustada saadaolevate summade eelarvestuse suhtes kohaldatavaid eeskirju, et võtta arvesse eelarve vajadusi. Registreerimist peaks nõudma, kui tulu oodatakse teatava tõenäosuse astmega ja kui seda saab piisavalt ligilähedaselt numbriliselt väljendada. Lihtsustamine tuleks saavutada erisätete lisamise teel saadaolevate summade eelarvestuse kohandamise või tühistamise korra kohta.32.  Sissenõudmise eeskirju tuleks muuta selgemaks ja rangemaks. Eelkõige on vaja selgitada, et kindlaksmääratud saadaoleva summa tühistamine ei tähenda, et Euroopa Liit loobuks oma kindlaksmääratud nõudest. Lisaks sellele ei tohiks liikmesriigid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse tugevdamiseks käsitleda Euroopa Liidu vahendite tagasimaksenõudeid ebasoodsamalt, kui käsitletakse nende territooriumil avalik-õiguslike äriühingute nõudeid.33.  Võttes arvesse komisjoni teatist ajutiselt sissenõutud trahvide haldamise kohta,[13] tuleks trahve, rahalisi karistusi ja sanktsioone ning neist tulenevat võimalikku tulu kajastada eelarvetuluna sellele eelarveaastale järgneval aastal, mil on ammendunud kõik õiguskaitsevahendid, mida saab nende määramise otsuste vastu rakendada. Erandina sellest reeglist tuleks teatav osa, mille ülemmääraks on 2 % eelarvesse kantud trahvide või rahaliste karistuste kogusummast, kinni pidada, kandes selle kõnealuse teatisega loodud fondi.34.  Seoses maksetega tuleks kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega lisada selgitus maksete erinevate liikide kohta. Lisaks peaks vastutav eelarvevahendite käsutaja eelmakseid korrapäraselt tasaarvestama kooskõlas komisjoni peaarvepidaja kehtestatud raamatupidamiseeskirjadega. Sel eesmärgil tuleks lepingutesse, toetuse andmise otsustesse, toetuslepingutesse ja kolmandate isikutega sõlmitud delegeerimislepingutesse lisada asjakohased sätted.35.  Institutsioonidel peaks olema õigus anda eelnev nõusolek, et ametlikult aktsepteerida dokumentide elektroonilist edastamist. Lisaks sellele tuleks kooskõlas komisjoni otsustega elektrooniliste ja digiteeritud dokumentide kohta ajakohastada kulukohustuste suhtes kohaldatavaid kontrolle käsitlevaid finantssätteid ja tunnustada neis selgesõnaliselt elektrooniliste korralduste vormide ja arvete õiguslikku jõudu juriidiliste kohustuste võtmisel.36.  Menetlusest kõrvalejätmise eeskirju tuleks täiustada, et tugevdada Euroopa Liidu finantshuvide kaitset. Lisada tuleks säte rahapesu kohta, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta[14]. Lisaks taotlejatele või pakkujatele, kes on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos või pettuses, korruptsioonis, kriminaalses ühenduses osalemises, rahapesus või samalaadses kuriteos, mis kahjustab Euroopa Liidu finantshuve, tuleks menetlusest kõrvale jätta ka samas olukorras olevad isikud, kellel on volitused kõnealuseid taotlejaid või pakkujaid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida. Proportsionaalsuse huvides ei tohiks siiski kohaldada menetlusest kõrvalejätmist nende taotlejate ja pakkujate suhtes, kes suudavad tõendada, et nad on võtnud asjakohaseid meetmeid neid esindavate isikute vastu, kes on sellises olukorras. Institutsiooni tegevuse järjepidevuse tagamiseks tuleks sätestada, et menetlusest kõrvalejätmise kohustusest, mis tuleneb pankrotist või samalaadsest olukorrast, ametialaste käitumisreeglite raskest rikkumisest või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega seotud kohustuste täitmata jätmisest, võib teha erandi, kui läbirääkimistega hankemenetluse puhul saab tehnilistel, kunstilistel või ainuõiguse kaitsmisega seotud põhjustel lepingu sõlmida ainult teatava ettevõtjaga.37.  Kuigi Euroopa Keskpangal (EKP) ja Euroopa Investeerimispangal (EIP) on Euroopa Liidu raames eristaatus, mõjutab nende omavahendite kasutamine Euroopa Liidu finantshuve. Seepärast peaks neil olema juurdepääs Euroopa Liidu finantshuvide kaitseks loodud menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevas keskandmebaasis sisalduvale teabele, mida nad peaksid oma vastutusel võtma arvesse lepingute sõlmimisel vastavalt oma hankelepingute sõlmimise korrale. Euroopa Keskpank ja Euroopa Investeerimispank peaksid samuti edastama komisjonile teabe pakkujate kohta, kes on lõpliku kohtuotsusega mõistetud süüdi pettuses või samalaadses kuriteos, mis kahjustab Euroopa Liidu finantshuve.38.  Haldus- ja rahaliste karistuste kohaldamist käsitlevate otsuste avaldamiseks tuleks luua kindel õiguslik alus kooskõlas andmekaitse nõuetega. Andmekaitse ja õiguskindluse huvides ei tohiks selliste otsuste avaldamine aga olla kohustuslik.39.  Õigusliku selguse ja lihtsustamise huvides tuleks läbi vaadata Euroopa Liidu toetuste andmise ja nende kasutamise järelevalve raamistik, eelkõige erisätted läbipaistvuse, võrdse kohtlemise, kaasrahastamise, kasumi taotlemise keelamise, tegevustoetuste järkjärgulise vähendamise andmise, tagasiulatuvate toetuste mitteandmise ja kontrollipõhimõtete rakendamiseks.40.  Euroopa Liidu toetuste andmise ja nende järelevalve raamistiku rakendamiseks ning pidades silmas praktilisi kogemusi, tuleks selgitada ühekordsete maksete kasutamise korda (ühekordsed maksed, ühikuhindade standardiseeritud astmik ja kindlamääralised maksed) ning eristada seda selgelt tegelike kulude järelkontrollist. Seoses sellise uue lähenemisviisiga tuleks kohandada kontrollimeetmeid, sätestades võimaluse nõuda tegevusauditit ja järeldada, et auditileiud, mis on tehtud sama abisaaja projektide kohta, milles on tuvastatud korduvaid vigu, laienevad ka tema samalaadsetele auditeerimata projektidele. Lisaks tuleks teatavatel tingimustel laiendada abisaaja võimalust jagada toetust kolmandate isikutega, et hõlbustada selliste programmide nõuetekohast rakendamist, mis on suunatud suurele arvule füüsilistele isikutele, kelleni jõudmiseks on vaja vahendajat. Toetuse ümberjagamist tuleks lubada tingimusel, et algne abisaaja esitab piisavad tagatised ning et toetuslepingusse lisatakse asjakohased klauslid, millega piiratakse tema kaalutlusõigust edasiste abisaajate valimisel ning nendele jagatava toetuse summat.41.  Kuna auhinnad kujutavad endast uut rahalise toetuse liiki, ei tuleks nende andmist reguleerida toetuste andmise korraga, vaid erisätetega, mis ei loo sidet eeldatavate kuludega. Auhindu tuleks anda iga-aastase tööprogrammi raames ning juhul kui toetusesaaja või töövõtja määratud auhind ületab teatavat piirmäära, peaks komisjon selle andmise tingimused ja kriteeriumid eelnevalt heaks kiitma.42.  Euroopa Liidu vahendite mõju mitmekordistamisel on üha olulisem koht rahastamisvahenditel, kui Euroopa Liidu vahendid koondatakse muude vahenditega või kui neid kasutatakse finantsvõimendusena. Kuna nimetatud rahastamisvahendeid ei saa käsitada teenuste ega toetustena, tuleks ette näha uus asjaomane rahalise toetuse liik.43.  Seoses raamatupidamisarvestust ja raamatupidamise aastaaruannet käsitlevate eeskirjadega tuleks raamatupidamise aastaaruande esitamist lihtsustada, sätestades, et Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne koosneb ainult konsolideeritud finantsaruannetest ja eelarve täitmise koondaruannetest. Samuti tuleks Euroopa Keskpanga sõltumatu eristaatuse arvessevõtmiseks selgitada, et konsolideerimismenetlus hõlmab üksnes eelarvest rahastatavaid institutsioone.44.  Komisjoni peaarvepidaja ülesannete ja vastutuse selgeks eristamiseks nende institutsioonide ja asutuste peaarvepidajate ülesannetest ja vastutusest, kelle raamatupidamise aastaaruanded konsolideeritakse, tuleks sätestada, et iga institutsioon ja asutus peaks koostama eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande ning saatma selle järgneva eelarveaasta 31. märtsiks eelarvepädevatele institutsioonidele ja kontrollikojale.45.  Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirju ja -põhimõtteid on vaja ajakohastada, et tagada nende ühtsus rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite eeskirjadega.46.  Esialgset ja lõplikku raamatupidamise aastaaruannet käsitlevaid sätteid peaks ajakohastama eelkõige selleks, et näha ette, milline aruandlusteave tuleb esitada koos komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks saadetava raamatupidamise aastaaruandega. Osutama peaks ka esitiskirjale, mille eelarvest rahastatavad institutsioonid ja asutused lisavad oma kontrollikojale edastatavale lõplikule raamatupidamise aastaaruandele, ja samuti esitiskirjale, mis lisatakse edastatavale lõplikule Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele. Lisaks tuleks sätestada kontrollikojale lühem tähtaeg tähelepanekute tegemiseks teiste institutsioonide kui komisjoni ja eelarvest rahastatavate asutuste esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta, et nad saaksid oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamisel kontrollikoja märkusi arvesse võtta.47.  Seoses teabega, mille komisjon peab esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, peaks komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 318 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rahanduse hindamisaruande, mis põhineb saavutatud tulemustel. Seepärast tuleks kooskõlas olemasolevate aruandlust käsitlevate sätetega lisada käesolevasse määrusesse kõnealust aruannet käsitlevad sätted.48.  Seoses käesolevas määruses sisalduvate erisätetega, mis käsitlevad struktuurifonde, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala fonde, mille puhul eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, tuleks säilitada ettemaksete tagasimaksmise ja assigneeringute uuesti kättesaadavaks tegemise võimalus, mis on sätestatud komisjoni deklaratsioonis, mis on lisatud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta[15]. Lisaks sellele tuleks erandina järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eeskirjadest lubada kuni programmi lõpetamiseni järgmisse eelarveaastasse üle kanda eelarveaasta lõpus kättesaadavad kulukohustuste assigneeringud, mis tulenevad ettemaksete tagasimaksmisest, ning neid kasutada, kui muud kulukohustuste assigneeringud ei ole enam kättesaadavad.49.  Lisaks sellele on tarvis selgitada Teadusuuringute Ühiskeskuse osalemist hanke- ja toetuste andmise menetlustes, kui keskus rakendab meetmeid, mida rahastatakse täielikult või osaliselt muudelt eelarveridadelt kui keskuse jaoks tavapäraselt teadusuuringute vahendite all ettenähtud eelarveread. Kui Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb avaliku hanke ja toetuste andmise menetlustes kolmanda isikuna, ei tohiks tema suhtes kohaldada sätteid, milles käsitletakse menetlusest kõrvalejätmise kriteeriume, haldus- ja rahalisi karistusi, majandusliku ja finantssuutlikkuse nõudeid ning tagatise esitamise nõuet. Lisaks tuleb arvesse võtta teadustehnilisi teenuseid, mida Teadusuuringute Ühiskeskus osutab teistele institutsioonidele või komisjoni talitustele sisemiste halduskokkulepete alusel ja mille suhtes ei kohaldata avaliku hanke lepingute sõlmimise korda. Selliste ülesannete tõhusa täitmise tagamiseks tuleks nende ülesannetega seotud tegevusest saadavat tulu käsitada erandkorras sihtotstarbelise välistuluna.50.  Välistegevuse rakendamist käsitlevaid erisätteid on vaja kohandada eelarve täitmise viiside puhul kavandatavate muudatustega.51.  Euroopa Liidu rahvusvahelise rolli tugevdamiseks välistegevuse ja arengu valdkonnas, samuti Euroopa Liidu tegevuse nähtavuse ja tõhususe suurendamiseks tuleks komisjonil lubada asutada ja hallata Euroopa usaldusfonde, millest rahastataks hädaolukorra aegseid, hädaolukorra järgseid või temaatilisi meetmeid. Ehkki usaldusfondide vahendeid ei integreerita eelarvesse, tuleks neid Euroopa Liidu vahendite kasutamise turvalisuse ja läbipaistvuse tagamiseks vajalikus ulatuses hallata kooskõlas käesoleva määrusega. Selleks peaks komisjon olema eesistujaks nõukogus, mis tuleks luua iga usaldusfondi juurde, et tagada rahastajate esindatus ja teha otsuseid vahendite kasutamise üle. Lisaks peaks komisjoni peaarvepidaja olema ühtlasi ka iga usaldusfondi peaarvepidaja.52.  Üksuste puhul, kellele on eelarve kaudse täitmise raames delegeeritud välismeetmete rakendamine, peaks tähtaeg, mille jooksul nad tohivad toetuse andmise üle otsustada või lepinguid sõlmida, piirduma kolme aastaga alates komisjoniga delegeerimislepingule allakirjutamisest; kõnealusest tähtajast võib teha erandi vaid konkreetsete erandlike ja väliste asjaolude korral. Kõnealust tähtaega ei tohiks siiski kohaldada struktuurifondide menetluste alusel rakendatavate mitmeaastaste programmide suhtes. Selliste mitmeaastaste programmide puhul tuleks assigneeringute vabastamise üksikasjalikud eeskirjad sätestada valdkondlikes eeskirjades.53.  Välistegevuse valdkonna hankeid käsitleva hankelepingute sõlmimise erikorraga tuleks lubada kolmandate riikide kodanikel hankemenetlustes osaleda, kui programmi rakendatakse alusaktita ja kui ilmnevad nõuetekohaselt põhjendatud erandlikud asjaolud.54.  Haldusassigneeringuid käsitlevate erisätete osas tuleks institutsioonidel võimaldada kujundada välja pikaajaline kinnisvarapoliitika ja saada kasu madalamatest intressimääradest tänu Euroopa Liidu soodsale krediidireitingule finantsturul. Selleks tuleks neil lubada võtta kinnisvara ostmiseks eelarvevälist laenu. Sellega loodaks võimalus lihtsustada praegust keerulist süsteemi, vähendada kulusid ja saavutada suurem läbipaistvus.55.  Teadusuuringute raamprogrammidega seoses leitakse praktilistele kogemustele tuginedes, et täpsemalt tuleks selgitada füüsilisest isikust ekspertide spetsiaalse valikumenetluse reguleerimisala, kuna ekspertide abi on vajalik projektiettepanekute, toetustaotluste, projektide ja pakkumuste hindamiseks ning ekspertidelt on võimalik küsida arvamust ja nõu.56.  Komisjonile tuleks anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas aluslepingu artikliga 290, et kehtestada käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, raamfinantsmäärus Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel asutatud asutustele ning näidisfinantsmäärus avaliku ja erasektori partnerlustele, et näha ette usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks vajalikud põhimõtted.57.  Käesolev määrus tuleks läbi vaadata ainult vajaduse korral. Käesoleva määruse liiga sage läbivaatamine toob kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulusid seoses haldusstruktuuride ja -menetluste kohandamisega uutele eeskirjadele. Lisaks sellele võib vahepealne aeg olla liiga lühike, et teha põhjendatud järeldusi kehtivate eeskirjade kohaldamise kohta.58.  Praegu rakendatavate programmide järjepidevuse tagamiseks tuleks sätteid, milles käsitletakse liikmesriikide kontrolli- ja auditeerimiskohustusi, mida nad peavad täitma koostöös liikmesriikidega toimuva kaudse eelarve täitmise raames, kohaldada alles järgmise põlvkonna valdkondlike määruste suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:ESIMENE OSAÜLDSÄTTEDI JAOTIS REGULEERIMISESE JA REGULEERIMISALAArtikkel 1 ReguleerimiseseKäesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa Liidu aastaeelarve (edaspidi „eelarve”) koostamise ja täitmise ning raamatupidamise aastaaruande esitamise ja auditeerimise eeskirjad.Artikkel 2 ReguleerimisalaKõik mõnes muus seadusandlikus aktis sisalduvad sätted, mis käsitlevad eelarve täitmist tulude ja kuludena, peavad olema kooskõlas II jaotises sätestatud eelarvepõhimõtetega.Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa välisteenistuse (edaspidi „institutsioonid”) suhtes.Käesolevat määrust ei kohaldata Euroopa Keskpanga suhtes.Käesolevat määrust kohaldatakse eelarves Euratomi Tarneagentuuri jaoks ettenähtud assigneeringutega seotud halduskulude kandmise suhtes.II JAOTISEELARVEPÕHIMÕTTEDArtikkel 3 EelarvepõhimõttedEelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise ning läbipaistvuse põhimõtete kohaselt, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.1. PEATÜKKÜHTSUSE JA EELARVE ÕIGSUSE PÕHIMÕTTEDArtikkel 4 Eelarve määratlus1. Eelarve on dokument, milles prognoositakse ja kiidetakse igaks eelarveaastaks heaks kõik Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vajalikuks peetavad tulud ja kulud.2. Euroopa Liidu tulude ja kulude hulka kuuluvad:a) Euroopa Liidu tulud ja kulud, sealhulgas halduskulud, mis tulenevad institutsioonidele Euroopa Liidu lepingu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevatest sätetest, ja nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulud kantakse eelarvest;b) Euroopa Aatomienergiaühenduse kulud ja tulud.Artikkel 5 Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid käsitlevad eeskirjad1. Kui artiklist 80 ei tulene teisiti, ei tohi tulusid sisse nõuda ega kulusid maksta, kui neid ei ole kantud mõnele eelarvereale.2. Ei tohi võtta ega heaks kiita kulukohustusi, mis ületavad heakskiidetud assigneeringuid.3. Eelarvesse võib kanda üksnes need assigneeringud, mis vastavad vajalikuks peetavatele kuludele.4. Euroopa Liidule kuuluvatelt vahenditelt kogunenud intresse ei tasuta Euroopa Liidule, kui lepingust, mis on sõlmitud artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides ii–viii loetletud volitatud üksustega, või toetuse andmise otsusest või toetusesaajaga sõlmitud toetuslepingust ei tulene teisiti. Viimasena nimetatud juhtudel antakse intressid uuesti asjaomase programmi kasutusse või nõutakse sisse.2. PEATÜKKAASTASUSE PÕHIMÕTEArtikkel 6 MääratlusEelarvesse kantud assigneeringud kiidetakse heaks üheks eelarveaastaks, mis kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.Artikkel 7 Assigneeringute liik1. Eelarve sisaldab liigendatud assigneeringuid, mis koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, ning liigendamata assigneeringuid.2. Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad jooksval eelarveaastal võetud juriidiliste kohustuste kogumaksumust, kui artikli 83 lõikest 2 ja artikli 180 lõikest 2 ei tulene teisiti.3. Maksete assigneeringud hõlmavad makseid, mis tehakse jooksval eelarveaastal ja/või eelmistel eelarveaastatel võetud juriidiliste kohustuste täitmiseks.4. Lõiked 1 ja 2 ei piira teise osa I, IV ja VI jaotise erisätete kohaldamist. Need ei takista assigneeringute üldist kulukohustustega sidumist ega eelarveliste kulukohustuste jaotamist mitme aasta peale.Artikkel 8 Tulude ja assigneeringutega seotud raamatupidamiseeskirjad1. Eelarveaasta tulud kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamisarvestusse kõnealuse eelarveaasta jooksul laekunud summade alusel. Siiski võib järgneva eelarveaasta jaanuarikuu omavahendid tasuda ettemaksuna nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000[16] kohaselt.2. Käibemaksupõhiseid omavahendeid, täiendavaid kogurahvatulu põhiseid vahendeid ja võimalikke osamaksusid käsitlevaid kirjeid võib kohandada lõikes 1 osutatud määruse kohaselt.3. Teatavaks eelarveaastaks heakskiidetud assigneeringuid võib kasutada üksnes selliste kulukohustuste katmiseks, mis võetakse ja makstakse kõnealusel eelarveaastal, ja eelmiste eelarveaastate kulukohustustest tulenevate summade katmiseks.4. Kulukohustused kirjendatakse raamatupidamisarvestusse 31. detsembrini võetud juriidiliste kohustuste põhjal, kui artikli 83 lõikes 2 osutatud üldistest kulukohustustest ja artikli 180 lõike 2 kohastest kolmandate riikidega sõlmitud lepingutest, mis kirjendatakse raamatupidamisarvestusse 31. detsembrini võetud eelarveliste kulukohustuste põhjal, ei tulene teisiti.5. Maksed kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamisarvestusse maksete alusel, mille peaarvepidaja on teinud hiljemalt kõnealuse eelarveaasta 31. detsembril.6. Erandina lõigetest 3, 4 ja 5 kirjendatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kulud eelarveaasta raamatupidamisarvestusse teise osa I jaotises sätestatud eeskirjade kohaselt.Artikkel 9 Assigneeringute tühistamine ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmine1. Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarvesse need on kantud, tühistatakse.Need võib lõigete 2 ja 3 kohaselt siiski kanda üle üksnes järgmisse eelarveaastasse asjaomase institutsiooni otsusega, mis on tehtud hiljemalt 15. veebruaril, või kanda need järgmisse eelarveaastasse üle automaatselt lõike 4 kohaselt.2. Liigendatud kulukohustuste assigneeringutest ja liigendamata assigneeringutest, mis on jäänud eelarveaasta lõpuks veel kulukohustustega sidumata, võib järgmisse eelarveaastasse üle kanda:a) summad, mis vastavad kulukohustuste assigneeringutele, mille puhul enamik kulukohustustega sidumise menetluse ettevalmistusjärkudest on 31. detsembriks läbitud. Seejärel tohib need summad kulukohustustega siduda järgneva eelarveaasta 31. märtsini;b) summad, mida on tarvis juhul, kui seadusandja on eelarveaasta viimases kvartalis vastu võtnud alusakti, kuid komisjon ei ole jõudnud selleks ette nähtud assigneeringuid 31. detsembriks veel kulukohustustega siduda.3. Maksete assigneeringutest võib järgmisse eelarveaastasse üle kanda summad, mida on vaja olemasolevate kulukohustuste või nende kulukohustuste katmiseks, mis on seotud järgmisse eelarveaastasse ülekantud kulukohustuste assigneeringutega, kui järgneva eelarveaasta asjaomastel eelarveridadel ettenähtud assigneeringud ei kata vajadust. Asjaomane institutsioon kasutab kõigepealt jooksvaks eelarveaastaks heakskiidetud assigneeringuid ega kasuta eelnevast eelarveaastast ülekantud assigneeringuid enne, kui esimesena nimetatud on ammendunud.4. Liigendamata assigneeringud, mis vastavad eelarveaasta lõpu seisuga nõuetekohaselt lepingute alusel võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnes järgnevasse eelarveaastasse.5. Asjaomane institutsioon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid”) hiljemalt 15. märtsil oma otsusest assigneeringuid järgmisse eelarveaastasse üle kanda ja täpsustab iga eelarverea kohta, kuidas lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimusi on iga järgmisse eelarveaastasse ülekandmise puhul kohaldatud.6. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, ei või reservi arvatud assigneeringuid ja personalikuludeks mõeldud assigneeringuid järgmisse eelarveaastasse üle kanda.Artikkel 10 Sihtotstarbelise tulu järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eeskirjadKasutamata tulud ja assigneeringud, mis on kättesaadavad 31. detsembril ja tulenevad artiklis 18 nimetatud sihtotstarbelisest tulust, kantakse järgmisse eelarveaastasse üle järgmiselt:a) sihtotstarbeline välistulu kantakse järgmisse eelarveaastasse üle automaatselt ja tuleb enne asjaomase programmi või meetmega seotud tegevuse lõpuleviimist täielikult ära kasutada; programmi või meetme viimasel aastal saadud sihtotstarbelist välistulu võib kasutada jätkuprogrammi või -meetme esimesel aastal;b) sihtotstarbeline sisetulu kantakse üle ainult järgmisse eelarveaastasse, kui kohaldatavast alusaktist ei tulene teisiti või kui see ei ole põhjendatud erandlike asjaoludega; kõigepealt tuleb ära kasutada aga olemasolevad asjaomased assigneeringud.Artikkel 11 Assigneeringute vabastamineKui assigneeringud vabastatakse nendest rahastatavate meetmete täieliku või osalise rakendamata jätmise tõttu mis tahes eelarveaastal, mis järgneb eelarveaastale, mil assigneeringud eelarvesse kanti, tühistatakse asjaomased assigneeringud, ilma et see piiraks artiklite 170 ja 174 kohaldamist.Artikkel 12 Assigneeringute sidumine kulukohustustegaEelarvesse kantud assigneeringud võib kulukohustustega siduda alates 1. jaanuarist pärast seda, kui eelarve on lõplikult vastu võetud, kui teise osa I ja VI jaotises ei ole sätestatud teisiti.Artikkel 13 Eelarve vastuvõtmise hilinemise korral kohaldatavad eeskirjad1. Kui eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks lõplikult vastu võetud, kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 315 esimest lõiku nende kuludega seotud kulukohustuste võtmise ja väljamaksmise suhtes, mida on olnud võimalik kanda teatavasse eelarvepeatükki viimase nõuetekohaselt vastuvõetud eelarve täitmise raames.2. Kulukohustusi võib võtta iga peatüki kohta kõige rohkem ühe neljandiku piires eelnenud eelarveaastaks asjaomases peatükis ettenähtud assigneeringute kogusummast pluss üks kaheteistkümnendik iga möödunud kuu eest.Makseid võib teha igas kuus iga peatüki kohta kõige rohkem ühe kaheteistkümnendiku piires eelnenud eelarveaastaks asjaomases peatükis ettenähtud assigneeringutest.Koostatavas eelarveprojektis ettenähtud assigneeringuid ei tohi ületada.3. Kui Euroopa Liidu tegevuse järjepidevus ja haldusvajadused seda nõuavad, võib nõukogu komisjoni ettepanekule tuginedes anda kvalifitseeritud häälteenamusega loa kasutada nii kulukohustuste kui ka maksete puhul kahte või enamat ajutist kaheteistkümnendikku lisaks nendele, mis muutuvad automaatselt kättesaadavaks lõigete 1 ja 2 alusel. Nõukogu edastab loa andmise otsuse viivitamata Euroopa Parlamendile.Otsus jõustub kolmkümmend päeva pärast selle vastuvõtmist, kui Euroopa Parlament ei ole selle aja jooksul oma liikmete häälteenamusega otsustanud asjaomast kulu vähendada.Kui aga Euroopa Parlament otsustab seda kulu vähendada, vaatab nõukogu loa andmise otsuse läbi, arvestades Euroopa Parlamendis heakskiidetud summa suurust.Täiendavad kaheteistkümnendikud kiidetakse heaks tervikuna ja need ei ole jagatavad.3. PEATÜKKTASAKAALU PÕHIMÕTEArtikkel 14 Määratlus ja reguleerimisala1. Eelarvetulud ja maksete assigneeringud peavad olema tasakaalus.2. Eelarve raames ei või Euroopa Liit, Euroopa Aatomienergiaühendus ega artiklis 200 osutatud Euroopa Liidu poolt asutatud asutused võtta laenu.Artikkel 15 Eelarveaasta saldo1. Iga eelarveaasta saldo kantakse järgneva eelarveaasta eelarvesse tuluna või maksete assigneeringutena olenevalt sellest, kas tegu on eelarve ülejäägi või puudujäägiga.2. Selliste tulude ja maksete assigneeringute eelarvestused kantakse eelarvemenetluse käigus ja artikli 35 kohaselt esitatava kirjaliku muutmisettepaneku abil. Need koostatakse kooskõlas nõukogu määrusega, millega rakendatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlevat otsust.3. Pärast raamatupidamise aastaaruande esitamist kantakse kõik eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused järgmise eelarveaasta eelarvesse paranduseelarve abil, mis käsitleb üksnes neid lahknevusi. Sel juhul peab komisjon esitama paranduseelarve projekti 15 päeva jooksul esialgse raamatupidamise aastaaruande esitamisest arvates.4. PEATÜKKARVESTUSÜHIKU PÕHIMÕTEArtikkel 16 Euro kasutamineMitmeaastane finantsraamistik ja eelarve koostatakse ja neid täidetakse ning raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes. Artiklis 65 osutatud rahavoogude juhtimiseks lubatakse peaarvepidajal ja avansikontode puhul nende haldajatel ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse haldusjuhtimise vajaduste täitmiseks vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehinguid omavääringus, nagu on sätestatud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.5. PEATÜKKKÕIKEHÕLMAVUSE PÕHIMÕTEArtikkel 17 Määratlus ja reguleerimisalaKogutulu katab maksete assigneeringute kogusumma, kui artiklist 18 ei tulene teisiti. Kõiki tulusid ja kulusid kajastatakse täies mahus neid vastastikku korrigeerimata, kui artiklist 20 ei tulene teisiti.Artikkel 18 Sihtotstarbeline tulu1. Sihtotstarbelisi välis- ja sisetulusid kasutatakse teatavate kulukategooriate rahastamiseks.2. Sihtotstarbeliste välistulude hulka kuuluvad:a) liikmesriikide rahaline osalus teatavates teadusprogrammides nõukogu määruse kohaselt, millega rakendatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlevat otsust;b) liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik-õiguslike ja riigi osalusega asutuste ning juriidiliste ja füüsiliste isikute rahaline osalus teatavates välisabiprojektides või -programmides, mida rahastab Euroopa Liit ja haldab komisjon nende nimel;c) intressid hoiustelt ja viivised trahvidelt, mis on ette nähtud määrusega, mis käsitleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamist ja selgitamist;d) teatavad sihtotstarbelised tulud, nagu sihtkapitalina saadud tulu, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised tulud;e) kolmandate riikide ja mitmesuguste asutuste rahaline osalus Euroopa Liidu meetmetes;f) artikli 173 lõikes 2 ja artikli 175 lõikes 2 osutatud sihtotstarbeline tulu.3. Sihtotstarbeliste sisetulude hulka kuuluvad:a) tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest;b) tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;c) tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest;d) tulu teistele talitustele, institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud ehitustööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või asutuste tagasimaksed päevaraha eest, mis on makstud nende nimel;e) laekunud kindlustusmaksed;f) müügi-, rendi- ja muude kinnisvaraga seotud õigusi käsitlevate lepingute alusel saadud tulu;g) väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist saadud tulu.4. Kohaldatava alusaktiga võidakse samuti ette näha, et selle põhjal saadavat tulu kasutatakse sihtotstarbeliselt teatavateks kuludeks. Selline tulu kuulub sihtotstarbelise sisetulu hulka, kui kohaldatavast alusaktist ei tulene teisiti.5. Eelarve sisaldab ridu, millele on kantud sihtotstarbelised välis- ja sisetulud ning võimaluse korral märgitud ka summad.Eelarveprojekti võib kanda üksnes sellised sihtotstarbelise tulu summad, mille suurus on eelarveprojekti koostamise kuupäeva seisuga kindel.Artikkel 19 Annetused1. Komisjon võib vastu võtta kõik Euroopa Liidule tehtud annetused, nagu sihtkapital, toetused, kinked ja annakud.2. Annetusi, mille väärtus on 50 000 eurot või üle selle ja millega kaasnevad rahalised kulud, sealhulgas järelkulud, mis ületavad 10 % tehtud annetuse väärtusest, võib komisjon vastu võtta ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu loal, kusjuures mõlemad teevad otsuse kahe kuu jooksul komisjoni taotluse saamise kuupäevast arvates. Kui selle aja jooksul ei ole vastuväiteid esitatud, teeb komisjon vastuvõtmise kohta lõpliku otsuse.Artikkel 20 Mahaarvamist ja vahetuskursierinevuste korrigeerimist käsitlevad eeskirjad1. Artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses võidakse täpsustada juhtumid, mil teatavad tulud võib maha arvata maksetaotlustest, mis seejärel kinnitatakse maksmiseks netosumma alusel.2. Euroopa Liidule tarnitud toodete või osutatud teenuste maksumus, mis sisaldab maksusid, mille kolmandad riigid asjaomaste kokkulepete põhjal tagastavad, kantakse eelarvesse maksusid sisaldava summana. Tagastatud makse käsitatakse vastavalt artikli 18 lõikele 2 sihtotstarbelise tuluna.3. Eelarve täitmisel ilmnevate vahetuskursierinevustega seoses võib teha korrigeerimisi. Lõplik kasum või kahjum kajastatakse eelarveaasta saldos.6. PEATÜKKSIHTOTSTARBELISUSE PÕHIMÕTEArtikkel 21 Üldsätted1. Assigneeringud kantakse eelarvesse sihtotstarbelistena jaotiste ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks.2. Komisjon võib artiklis 23 ettenähtud viisil oma eelarvejao piires iseseisvalt assigneeringuid ümber paigutada või taotleda artiklis 24 ettenähtud juhtudel assigneeringute ümberpaigutamiseks eelarvepädevate institutsioonide heakskiitu.3. Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarveridadele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatud märkega „ pro memoria ”.4. Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber paigutada üksnes juhul, kui sellist tulu kasutatakse sellele tulule määratud otstarbel.Artikkel 22 Teiste institutsioonide kui komisjoni ümberpaigutused1. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao piires assigneeringuid ümber paigutada:a) ühest jaotisest teise maksimaalselt 10 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse;b) ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise ilma piiranguteta.2. Kolm nädalat enne lõikes 1 osutatud ümberpaigutuste tegemist teatavad institutsioonid eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsustest. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse aja jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.3. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib eelarvepädevatele institutsioonidele teha ettepaneku ümberpaigutusteks oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise, kui need ületavad ülemmäära, milleks on 10 % eelarveaasta assigneeringutest eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse. Nende ümberpaigutuste suhtes kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.4. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao piires teha ümberpaigutusi artiklite sees ilma eelarvepädevaid institutsioone sellest eelnevalt teavitamata.Artikkel 23 Komisjoni ümberpaigutused oma eelarvejao piires1. Komisjon võib oma eelarvejao piires iseseisvalt:a) kulukohustuste assigneeringuid ümber paigutada iga peatüki piires;b) maksete assigneeringuid ümber paigutada iga jaotise piires;c) mitme jaotise vahel jagunevate personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise;d) tegevuskulude puhul paigutada sama jaotise piires assigneeringuid ümber ühest peatükist teise kokku kuni 10 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse.2. Tingimusel et ta teavitab sellest viivitamata eelarvepädevaid institutsioone, võib komisjon otsustada teha oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise järgmisi ümberpaigutusi:a) paigutada ümber assigneeringuid artiklis 43 nimetatud „kindlaksmääramata otstarbega assigneeringute” jaotisest, kui assigneeringute reservist vabastamise ainsaks tingimuseks on alusakti vastuvõtmine Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse korras;b) rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevate nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtude korral, mis tekivad eelarveaastal pärast 1. detsembrit, võib komisjon paigutada mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigile vastavates eelarvejaotistes veel kättesaadavad jooksva eelarveaasta kasutamata eelarveassigneeringud ümber eelarvejaotistesse, mis käsitlevad kriisi- ja humanitaarabi meetmeid.Artikkel 24 Komisjoni ümberpaigutusettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele1. Komisjon esitab ümberpaigutusi käsitleva ettepaneku korraga Euroopa Parlamendile ja nõukogule.2. Eelarvepädevad institutsioonid teevad otsuse assigneeringute ümberpaigutamise kohta lõigetes 3–6 sätestatu kohaselt, kui teise osa I jaotises ei ole sätestatud teisiti.3. Otsuse komisjoni ettepaneku kohta teevad Euroopa Parlament ja kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu kuue nädala jooksul alates iga neile esitatud ümberpaigutusettepaneku kättesaamisest, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel.4. Ümberpaigutusettepanek kiidetakse heaks, kui kuue nädala jooksul leiab aset ükskõik milline järgnevatest sündmustest:a) Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad selle heaks;b) kas Euroopa Parlament või nõukogu kiidab selle heaks ja teine institutsioon ei tee selle kohta otsust;c) Euroopa Parlament ega nõukogu ei tee selle kohta otsust või ei tee komisjoni sellekohasele ettepanekule vastupidist otsust.5. Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei nõua teisiti, lühendatakse lõikes 4 nimetatud kuuenädalane tähtaeg kolme nädalani ükskõik millisel järgmistest juhtudest:a) ümber paigutatakse vähem kui 10 % selle eelarverea assigneeringutest, millelt ümberpaigutus tehakse, ning ümberpaigutuse summa ei ületa 5 miljonit eurot;b) ümber paigutatakse üksnes maksete assigneeringuid ja ümberpaigutuse kogusumma ei ületa 100 miljonit eurot.6. Kui kas Euroopa Parlament või nõukogu muudab ümberpaigutusettepanekut, kuid teine institutsioon kiidab selle heaks või ei tee selle kohta otsust, või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu muudavad ettepanekut, käsitatakse heaks kiidetuna väiksemat nendest summadest, mille Euroopa Parlament või nõukogu on heaks kiitnud, välja arvatud juhul, kui komisjon võtab ettepaneku tagasi.Artikkel 25 Erisätete alusel toimuv ümberpaigutamine1. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile, struktuurifondidele, Ühtekuuluvusfondile, Euroopa Kalandusfondile, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondile ja teadusuuringute jaoks ettenähtud eelarvejaotiste piires toimub ümberpaigutamine teise osa I, II ja III jaotise erisätete alusel.2. Ümberpaigutuste üle, mille eesmärk on võimaldada hädaabireservi kasutamist, otsustavad komisjoni ettepaneku põhjal eelarvepädevad institutsioonid; kui ümberpaigutus ei ületa 10 % eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse, otsustab selle üle komisjon.Kohaldatakse artikli 24 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korda. Kui ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole komisjoni ettepanekuga nõus ja selle reservi kasutamise suhtes ei jõuta ühisele seisukohale, ei tee Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni esitatud ümberpaigutamist käsitleva ettepaneku kohta otsust.7. PEATÜKKUSALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE PÕHIMÕTEArtikkel 26 Säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõte1. Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, nimelt säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtte kohaselt.2. Säästlikkuse põhimõte tähendab, et vahendid, mida institutsioon oma tegevuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ning et nende kogus ja kvaliteet on sobivad ja nende hind võimalikult soodne.Tõhususe põhimõte tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.Tulemuslikkuse põhimõte tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist.3. Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Nende eesmärkide saavutamist jälgitakse iga tegevuse jaoks ettenähtud tulemusnäitajate abil ja kulude eest vastutavad asutused esitavad eelarvepädevatele institutsioonidele vastava teabe. Selline teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt eelarveprojektile lisatavates dokumentides.4. Otsuste tegemise parandamiseks teevad institutsioonid nii eel- kui ka järelhindamisi komisjoni antud juhiste kohaselt. Selliseid hindamisi tehakse kõikide programmide ja tegevuste puhul, millega kaasnevad märkimisväärsed kulud, ja hindamistulemustest teatatakse kulude eest vastutavatele, seadusandlikele ja eelarvepädevatele institutsioonidele.Artikkel 27 Kohustuslik finantsselgitus1. Kõikidele ettepanekutele või algatustele, mille komisjon, Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) või liikmesriik esitab seadusandjale ja mis võivad mõjutada eelarvet, sealhulgas muuta ametikohtade arvu, peab olema lisatud finantsselgitus ja artikli 26 lõikes 4 osutatud hinnang.Kõikide seadusandjale esitatud ettepanekute või algatuste muudatustele, mis võivad eelarvet märgatavalt mõjutada, sealhulgas muuta ametikohtade arvu, peab olema lisatud muudatusettepanekut esitava institutsiooni koostatud finantsselgitus.2. Pettuse ja rikkumiste ohu vähendamiseks esitatakse lõikes 1 osutatud finantsselgituses teave loodud sisekontrollisüsteemi, asjaomase riskianalüüsi ning olemasolevate ja kavandatavate pettuse ärahoidmise ja kaitsemeetmete kohta.Artikkel 28 Eelarve täitmise sisekontroll1. Eelarvet täidetakse iga eelarve täitmise viisi puhul asjakohast tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli rakendades ning vastavalt asjaomastele valdkondlikele määrustele.2. Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi ning see on loodud piisava kindluse tagamiseks järgnevate eesmärkide saavutamisel:a) tegevuse tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus;b) aruandluse usaldusväärsus;c) varade ja teabe säilimine;d) pettuse ja rikkumiste ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine;e) raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide piisav juhtimine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.Artikkel 29 Aktsepteeritav vigade esinemise riskSeadusandja otsustab asjaomase eelarvevaldkonna puhul aktsepteeritava vigade esinemise riski üle vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 322 sätestatud menetlusele. Kõnealust otsust võetakse arvesse artikli 157 lõikega 2 ettenähtud iga-aastase eelarvele heakskiidu andmise menetluse käigus.Aktsepteeritava vigade esinemise riski tase põhineb kontrollikulude ja -tulude analüüsil. Komisjoni taotluse korral annavad artikli 55 lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigid, üksused ja isikud talle aru oma kontrollikulude ning eelarvest rahastatavate meetmete arvu ja mahu kohta.Aktsepteeritava vigade esinemise riski taset jälgitakse tähelepanelikult ja kontrollitingimustes toimuvate suurte muutuste korral vaadatakse see läbi.8. PEATÜKKLÄBIPAISTVUSE PÕHIMÕTEArtikkel 30 Raamatupidamise aastaaruande, eelarve ja aruannete avaldamine1. Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamise aastaaruanne esitatakse kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.2. Euroopa Parlamendi president laseb lõplikult vastuvõetud eelarve ja paranduseelarved avaldada Euroopa Liidu Teatajas .Eelarve avaldatakse kolme kuu jooksul alates selle lõpliku vastuvõtmise kuupäevast.Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja iga institutsiooni koostatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 31 Euroopa Liidu vahendite saajaid käsitleva ja muu teabe avaldamine1. Teave laenutehingute kohta, mille Euroopa Liit on sõlminud kolmandate isikute kasuks, esitatakse eelarve lisas.2. Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe eelarvest tulenevate vahendite saajate kohta, kui eelarvet täidetakse tsentraliseeritult ja otseselt tema talituste või Euroopa Liidu delegatsioonide poolt kooskõlas artikli 53 teise lõiguga, ning teabe vahendite saajate kohta, mille on esitanud üksused, kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded.3. Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse nõudeid, eelkõige isikuandmete kaitset, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ[17] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) 45/2001,[18] ning turvalisuse nõudeid, võttes arvesse iga artiklis 53 osutatud eelarve täitmise viisi eripärasid ning järgides vajaduse korral asjakohaseid valdkondlikke eeskirju.III JAOTISEELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR1. PEATÜKK EELARVE KOOSTAMINEArtikkel 32 Tulude ja kulude eelarvestusEuroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Liidu Kohus, kontrollikoda, Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, ombudsman, Euroopa andmekaitseinspektor ja Euroopa välisteenistus teevad oma tulude ja kulude eelarvestuse, mille nad saadavad komisjonile igal aastal enne 1. juulit.Euroopa välisteenistus teeb oma tulude ja kulude eelarvestuse, mille ta saadab komisjonile igal aastal enne 1. juulit. Kõrge esindaja konsulteerib komisjoni volinikega, kes vastutavad arengupoliitika, naabruspoliitika ning rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise eest nende vastutusaladesse kuuluvates küsimustes.Igal aastal saadavad kõnealused institutsioonid hiljemalt 1. juulil oma eelarvestused teadmiseks ka eelarvepädevatele institutsioonidele. Komisjon teeb oma eelarvestused, mille ta saadab samuti eelarvepädevatele institutsioonidele samaks kuupäevaks.Oma eelarvestuste tegemisel kasutab komisjon artiklis 33 osutatud teavet.Artikkel 33 Artiklis 200 osutatud asutuste eelarve prognoosIga artiklis 200 osutatud asutus saadab oma asutamisakti kohaselt komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal 31. märtsiks oma tulude ja kulude eelarvestuse, sealhulgas ametikohtade loetelu, ja oma tööprogrammi kavandi.Artikkel 34 Eelarveprojekt1. Komisjon esitab eelarveprojekti sisaldava ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt eelarve täitmise eelarveaastale eelneva aasta 1. septembril.Eelarveprojektis esitatakse Euroopa Liidu kulude ja tulude koondarvestus ja selles konsolideeritakse artiklis 32 osutatud eelarvestused.Eelarveprojekti koostamisel järgitakse artiklites 41–46 sätestatud struktuuri ja esitusviisi.Eelarveprojekti igale jaole eelneb asjaomase institutsiooni koostatud sissejuhatus.Komisjon koostab eelarveprojekti üldise sissejuhatuse. Üldine sissejuhatus sisaldab finantstabeleid, milles on esitatud jaotiste kaupa kõige olulisemad andmed ja mitmeaastase finantsraamistiku kulukategooriate kaupa põhjendused eelneva eelarveaastaga võrreldes assigneeringutes tehtud muudatuste kohta.2. Kui see on asjakohane, lisab komisjon eelarveprojektile järgnevate aastate finantsplaneeringu.Finantsplaneeringut ajakohastatakse pärast eelarve vastuvõtmist, et kaasata sellesse eelarvemenetluse tulemused ja muud võimalikud asjaomased otsused.3. Komisjon lisab eelarveprojektile ka kõik töödokumendid, mida ta peab vajalikuks oma eelarvetaotluste toetamiseks.4. Kooskõlas nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine)[19] artikli 8 lõikega 5 ning selleks, et tagada Euroopa Liidu välistegevuse valdkonna eelarve läbipaistvus, edastab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele koos eelarveprojektiga töödokumendi, milles esitatakse ülevaatlikult:a) kõik Euroopa Liidu välistegevusega, sealhulgas ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ülesannetega seotud haldus- ja tegevuskulud, mida rahastatakse eelarvest;b) Euroopa välisteenistuse eelneva eelarveaasta halduskulude kogusumma, jaotatuna iga delegatsiooni kantud kulude ja välisteenistuse keskasutuse kulude lõikes, ning tegevuskulud, jaotatuna geograafiliste piirkondade (regioonid, riigid), teemavaldkondade, Euroopa Liidu delegatsioonide ja missioonide lõikes.Peale selle sisaldab töödokument järgmist:a) ametikohtade arv iga kategooria iga palgaastme kohta ning alaliste ja ajutiste ametikohtade, kaasa arvatud lepinguliste ja kohalike töötajate arv, mis on eelarveassigneeringute piires lubatud igas Euroopa Liidu delegatsioonis ja välisteenistuse keskasutuses;b) ametikohtade arvu suurenemine või vähenemine välisteenistuse keskasutuses ning kõigis Euroopa Liidu delegatsioonides palgaastmete ja kategooriate kaupa, tuginedes eelnenud aasta andmetele;c) eelarveaastaks kinnitatud ametikohtade arv ja eelnenud eelarveaastaks kinnitatud ametikohtade arv, samuti nende ametikohtade arv, mida täidavad liikmesriikide lähetatud diplomaadid ning nõukogu ja komisjoni töötajad;d) üksikasjalik ülevaade Euroopa Liidu delegatsioonide kogu isikkooseisust eelarveprojekti esitamise ajal, kaasa arvatud jaotus geograafiliste piirkondade, riikide ja missioonide lõikes, näidates ära töökohad ametikohtade loetelus, lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid ning eelarveprojektis kõnealust muud liiki töötajate jaoks taotletud assigneeringud koos asjakohase täistööaja ekvivalendi prognoosiga töötajate puhul, keda oleks taotletud assigneeringute piires võimalik palgata.Artikkel 35 Eelarveprojekti kirjalik muutmisettepanekKuni Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 314 nimetatud lepituskomitee kokkukutsumiseni võib komisjon omal algatusel või kui mõni teine institutsioon seda oma eelarvejao puhul taotleb, esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule korraga eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku, mis põhineb uuel teabel, mis ei olnud projekti koostamise ajal kättesaadav, sealhulgas sellise kirjaliku muutmisettepaneku, millega ajakohastatakse põllumajanduskulude eelarvestust.Artikkel 36 Lepituskomitees saavutatud kokkuleppe heakskiitmineKui ühine tekst on lepituskomitees kokku lepitud, teevad Euroopa Parlament ja nõukogu jõupingutusi selle nimel, et see niipea kui võimalik Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõike 6 kohaselt vastavalt oma kodukorrale heaks kiita.Artikkel 37 Eelarve vastuvõtmine1. Euroopa Parlamendi president kuulutab eelarve lõplikult vastuvõetuks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõikes 9 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „Euratomi asutamisleping”) artikli 177 lõikes 7 sätestatud korras.2. Kui eelarve on kuulutatud lõplikult vastuvõetuks, on iga liikmesriik järgneva eelarveaasta 1. jaanuarist või eelarve lõplikult vastuvõetuks kuulutamise päevast, kui see on pärast 1. jaanuari, kohustatud tegema Euroopa Liidule maksed, mis tuleb teha nõukogu määruse kohaselt, millega rakendatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlevat otsust.Artikkel 38 Paranduseelarve projektid1. Kui ilmnevad vältimatud, erandlikud või ettenägematud asjaolud, võib komisjon esitada paranduseelarve projekte.Paranduseelarve koostamise taotlused, mille teevad eelnevas lõigus osutatud asjaoludel teised institutsioonid peale komisjoni, saadetakse komisjonile.Enne paranduseelarve projekti esitamist vaatavad komisjon ja teised institutsioonid läbi asjaomaste assigneeringute ümberjaotamise ulatuse, võttes arvesse assigneeringute võimalikku oodatavat alakasutamist.2. Komisjon esitab kõik paranduseelarve projektid korraga Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal hiljemalt 1. septembril, välja arvatud erandlikel asjaoludel. Ta võib lisada arvamuse paranduseelarve koostamise taotlustele, mille on esitanud teised institutsioonid.3. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad paranduseelarve projektide arutamisel asjakohaselt arvesse nende kiireloomulisust.Artikkel 39 Eelarvestuste ja eelarveprojekti varane edastamineKomisjon ja eelarvepädevad institutsioonid võivad kokku leppida, et teatavad eelarvestuste edastamise ning eelarveprojekti vastuvõtmise ja edastamise tähtpäevad muudetakse varasemaks. Selle kokkuleppega ei või siiski lühendada ega pikendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 314 ja Euratomi asutamislepingu artikliga 177 nende tekstide läbivaatamiseks ettenähtud aega.2. PEATÜKKEELARVE STRUKTUUR JA ESITUSVIISArtikkel 40 Eelarve struktuurEelarve koosneb järgmistest osadest:a) tulude ja kulude koondarvestus;b) eraldi iga institutsiooni eelarvejagu, milles on esitatud tulude ja kulude eelarvestus.Euroopa Ülemkogu ja nõukogu vahendid nähakse ette ühes ja samas eelarvejaos.Artikkel 41 Eelarve liigendus1. Eelarvepädevad institutsioonid liigendavad komisjoni tulud ja teiste institutsioonide tulud ja kulud nende liigi või otstarbe järgi jaotisteks, peatükkideks, artikliteks ja punktideks.2. Komisjoni käsitleva jao kulude eelarvestus põhineb eelarvepädevate institutsioonide vastuvõetud liigendusel ja selles on kulud liigendatud otstarbe järgi.Jaotis vastab teatavale poliitikavaldkonnale ja peatükk üldjuhul teatavale tegevusalale.Iga jaotis võib sisaldada tegevusassigneeringuid ja haldusassigneeringuid.Jaotises sisalduvad haldusassigneeringud koondatakse ühte peatükki.Artikkel 42 Negatiivsete tulude kajastamise keeldEelarve ei või sisaldada negatiivseid tulusid.Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse alusel makstud omavahendid on netosummalised ja need kajastatakse sellistena eelarves tulude koondarvestuses.Artikkel 43 Kindlaksmääramata otstarbega assigneeringud1. Igas eelarvejaos võib olla „kindlaksmääramata otstarbega assigneeringute” jaotis. Assigneeringud kantakse sellesse jaotisse, kui:a) eelarve koostamise ajal puudub asjaomase meetme kohta alusakt;b) on põhjendatult alust kahelda assigneeringute piisavuses või võimaluses kasutada asjaomastele eelarveridadele kantud assigneeringuid usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt.Selle jaotise assigneeringuid võib kasutada alles pärast artikli 23 lõike 1 punkti d kohast ümberpaigutust, kui alusakti vastuvõtmine toimub Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud korras, ning muudel juhtudel pärast artikli 24 kohast ümberpaigutust.2. Suurte eelarve täitmise raskuste korral võib komisjon teha eelarveaasta käigus ettepanekuid assigneeringute ümberpaigutamiseks jaotisse „kindlaksmääramata otstarbega assigneeringud”. Eelarvepädevad institutsioonid otsustavad need ümberpaigutused artikli 24 kohaselt.Artikkel 44 NegatiivreservKomisjoni eelarvejagu võib sisaldada „negatiivreservi”, mille ülemmääraks on 200 miljonit eurot. See eraldi jaotisse kantav reserv võib sisaldada nii kulukohustuste assigneeringuid kui ka maksete assigneeringuid.Reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta lõppu artiklites 21 ja 23 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.Artikkel 45 Hädaabireserv1. Komisjoni eelarvejagu sisaldab kolmandatele riikidele antava hädaabi reservi.2. Lõikes 1 osutatud reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta lõppu artiklites 24 ja 25 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.Artikkel 46 Eelarve esitusviis1. Eelarves esitatakse:a) tulude ja kulude koondarvestuses:i) Euroopa Liidu tulude eelarvestus asjaomasel eelarveaastal;ii) eelmise eelarveaasta tulude eelarvestus ja eelarveaasta n - 2 tulud;iii) asjaomase eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;iv) eelmise eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;v) eelarveaastal n - 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud;vi) asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41 lõikes 1 sätestatule;b) igas eelarvejaos tulud ja kulud punktis a näidatud struktuuri kohaselt;c) töötajate kohta:i) iga eelarvejao puhul ametikohtade loetelu, milles on palgaastmete kaupa iga kategooria ja talituse kohta esitatud ametikohtade arv ning alaliste ja ajutiste ametikohtade arv, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires;ii) ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka otsesteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, ja ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka kaudseteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest; ametikohtade loetelu liigendatakse kategooriate ja palgaastmete järgi ning selles eristatakse alalisi ja ajutisi ametikohti, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires;iii) teadus- ja tehniliste töötajate puhul võib liigendus põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt. Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehniliste töötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel;iv) ametikohtade loetelu, milles esitatakse iga artiklis 200 osutatud, eelarvest toetust saava asutuse kohta ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate lõikes. Ametikohtade loeteludes esitatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade arvu kõrval ka eelnevaks eelarveaastaks lubatud ametikohtade arv;d) laenutehingute kohta:i) tulude koondarvestuses asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread, milles peaksid kajastuma kõik tagasimaksed, mis on saadud algselt makseviivituses olnud ja täitmistagatise realiseerimise põhjustanud abisaajatelt. Nimetatud eelarveread varustatakse märkega „ pro memoria ” ja asjakohaste selgitustega;ii) komisjoni eelarvejaos:– eelarveread, mis sisaldavad Euroopa Liidu asjaomaste tehingute täitmistagatisi. Nimetatud eelarveread kannavad märget „ pro memoria ” seni, kuni ei ole tekkinud tegelikku kulu, mis tuleks katta lõplikest eelarvevahenditest;– selgitused, milles viidatakse alusaktile, kavandatud tehingute mahule ja kestusele ning nendele tehingutele Euroopa Liidu poolt antud finantstagatisele;iii) komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis teadmiseks:- pooleliolevad kapitalitehingud ja võlahaldusega seotud toimingud;- kapitalitehingud ja võlahaldus asjaomasel eelarveaastal;e) ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kulude kogusumma, mis kantakse spetsiaalsetest eelarveartiklitest koosnevasse ÜVJP eelarvepeatükki. Nimetatud artiklid hõlmavad ÜVJP kulusid ja sisaldavad eraldi eelarveridasid vähemalt suuremate missioonide jaoks.2. Lisaks lõikes 1 osutatud dokumentidele võivad eelarvepädevad institutsioonid lisada eelarvele ka muid asjakohaseid dokumente.Artikkel 47 Ametikohtade loetelu käsitlevad eeskirjad1. Artikli 46 lõike 1 punktis c kirjeldatud ametikohtade loeteluga kehtestatakse iga institutsiooni ja asutuse jaoks absoluutne ülempiir, mida ametikohtade täitmisel ei tohi ületada.Kui palgaastmed AD 16, AD 15 ja AD 14 välja arvata, võib iga institutsioon või asutus siiski muuta ametikohtade loetelu kuni 10 % ulatuses lubatud ametikohtade arvust, tingimusel et:a) see ei mõjuta tervele eelarveaastale vastavate personaliassigneeringute mahtu jab) ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade koguarvu ei ületata.Kolm nädalat enne teises lõigus osutatud muudatuste tegemist teatavad institutsioonid eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsustest. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse aja jooksul mõjuvaid põhjendusi, ei tee institutsioonid muudatusi ja kohaldatakse tavalist korda.2. Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib osaajalised ametikohad, mille ametisse nimetav asutus on heaks kiitnud personalieeskirjade kohaselt, asendada muude ametikohtadega.3. PEATÜKKEELARVEDISTSIPLIINArtikkel 48 Eelarve kooskõla mitmeaastase finantsraamistikugaEelarve peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga.Artikkel 49 Euroopa Liidu õigusaktide kooskõla eelarve ja mitmeaastase finantsraamistikugaKui Euroopa Liidu õigusakti rakendamisega kaasneb eelarves kättesaadavate või mitmeaastase finantsraamistikuga kavandatavate assigneeringute ületamine, ei või seda õigusakti rahaliselt rakendada enne eelarve muutmist ja vajaduse korral ka finantsraamistiku asjakohast läbivaatamist.IV JAOTISEELARVE TÄITMINE1. PEATÜKK ÜLDSÄTTEDArtikkel 50 Eelarve täitmine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt1. Komisjon täidab eelarvet nii tulude kui ka kulude osas käesoleva määruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires.2. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt.Artikkel 51 Alusakt ja erandid1. Euroopa Liidu meetmeks eelarvesse kantud assigneeringuid võib kasutada alles pärast alusakti vastuvõtmist.Alusakt on õigusakt, mis loob õigusliku aluse meetmele ja sellele vastavate eelarvesse kantud kulude kandmisele.2. Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaldamisel on alusakt õigusakt, mille on vastu võtnud seadusandja ja mis võib olla määruse, direktiivi või Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 288 kohase otsuse vormis.3. Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaldamisel võib alusakt olla ühes vormidest, mis on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artikli 26 lõikes 2, artikli 28 lõikes 1, artiklis 29, artikli 31 lõikes 2 ning artiklites 33 ja 37.4. Soovitused, arvamused, resolutsioonid, järeldused, deklaratsioonid ega muud õigusliku toimeta aktid ei ole alusaktid käesoleva artikli tähenduses.5. Erandina lõigetest 1, 2 ja 3 võib järgmisi assigneeringuid siiski kasutada alusaktita, tingimusel et meetmed, mille rahastamiseks need on mõeldud, kuuluvad Euroopa Liidu pädevusse:a) assigneeringud katseprojektideks, mille eesmärk on kindlaks teha meetme teostatavus ja kasulikkus. Asjaomased kulukohustuste assigneeringud võib kanda eelarvesse kõige rohkem kaheks järjestikuseks eelarveaastaks;b) assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu reguleerimisalasse ja mis on välja töötatud ettepanekute koostamiseks edaspidiste meetmete vastuvõtmise eesmärgil. Ettevalmistavate meetmete puhul tuleb järgida ühtset lähenemisviisi ja need võivad olla mitmesuguses vormis. Asjaomased kulukohustuste assigneeringud võib kanda eelarvesse kõige rohkem kolmeks järjestikuseks eelarveaastaks. Seadusandlik menetlus tuleb lõpule viia enne kolmanda eelarveaasta lõppu. Seadusandliku menetluse käigus tuleb assigneeringute kulukohustustega sidumisel arvesse võtta ettevalmistava meetme eriomaseid tunnusjooni, mis on seotud kavandatava tegevuse, taotletavate eesmärkide ja abisaajatega. Seetõttu ei saa kasutatavate vahendite maht vastata lõpliku meetme rahastamiseks kavandatud vahendite mahule.Koos eelarveprojektiga esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele punktis a ja käesoleva punkti esimeses lõigus osutatud meetmeid käsitleva aruande, milles antakse ka hinnang tulemuste ja kavandatud järelmeetmete kohta;c) assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja nende eesmärk on määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja võetakse vastu vajalikud õigusaktid.Euroopa Liidu kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi, võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua kohapeal tingimused operatsiooni alustamiseks.Ettevalmistavad meetmed kiidab heaks nõukogu Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku alusel.Ettevalmistavate meetmete kiireks rakendamiseks teavitab Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja komisjoni võimalikult varakult nõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige selleks vajalike vahendite hinnangulisest summast. Kooskõlas käesoleva määrusega võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et tagada vahendite kiire väljamaksmine;d) assigneeringud ühekordseteks või määramata kestusega meetmeteks, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euratomi asutamislepingule, välja arvatud tema seadusandliku algatuse õigusest, millele on osutatud punktis b, ja erivolitustest, mis on talle nende aluslepingutega otse antud ja mis on loetletud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses;e) assigneeringud iga institutsiooni halduslikult iseseisvaks toimimiseks.Artikkel 52 Eelarve täitmine teiste institutsioonide pooltKomisjon annab teistele institutsioonidele vajalikud volitused nende eelarvejagude täitmiseks.Komisjoniga võidakse kokku leppida üksikasjalik kord, et lihtsustada Euroopa Liidu delegatsioonide haldusassigneeringute kasutamist. See kord ei tohi sisaldada erandeid käesoleva määruse ega artiklis 199 osutatud delegeeritud määruse sätetest.Artikkel 53 Eelarve täitmise volituste delegeerimineKomisjon ja kõik teised institutsioonid võivad oma üksuste piires delegeerida eelarve täitmisega seotud volitusi käesolevas määruses ja oma sise-eeskirjades ettenähtud tingimuste kohaselt ja delegeerimisdokumendis sätestatud ulatuses. Volitatud isikud võivad tegutseda ainult neile selgesõnaliselt antud volituste piires.Komisjon võib oma jao tegevusassigneeringutega seotud eelarve täitmise volitused siiski delegeerida Euroopa Liidu delegatsioonide juhtidele. Ta teavitab sellest samal ajal kõrget esindajat. Kui Euroopa Liidu delegatsioonide juhid tegutsevad komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, kohaldavad nad komisjoni eelarve täitmise eeskirju ning neil on samad ülesanded, kohustused ja vastutus kui kõigil teistel komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatel.Komisjon võib delegeerimise tagasi võtta vastavalt enda kehtestatud eeskirjadele.Teise lõigu kohaldamiseks võtab kõrge esindaja Euroopa Liidu delegatsioonide ja komisjoni talituste vahelise koostöö hõlbustamiseks vajalikud meetmed.Artikkel 54 Huvide konflikt1. Kõigil finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise, haldamise, auditeerimise või kontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu Euroopa Liidu huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale ametivõimule.2. Huvide konflikt esineb siis, kui lõikes 1 osutatud finantsjuhtimises osaleja või muu isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna-, emotsionaalsete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad kõnealuse isiku ja abisaaja ühistest huvidest.2. PEATÜKKEELARVE TÄITMISE VIISIDArtikkel 55 Eelarve täitmise viisid1. Komisjon täidab eelarvet järgmistel viisidel:a) oma talituste või Euroopa Liidu delegatsioonide kaudu kooskõlas artikli 53 teise lõiguga või artiklis 59 nimetatud rakendusametite kaudu;b) kaudselt, kas koostöös liikmesriikidega või delegeerides eelarve täitmise ülesanded:i) kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;ii) rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele;iii) finantseerimisasutustele, kellele on delegeeritud VIII jaotise kohaste rahastamisvahendite rakendamine;iv) Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile või mis tahes muule nimetatud panga tütarettevõtjale;v) artiklites 200 ja 201 osutatud asutustele;vi) avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kes esitavad piisavad finantstagatised, või avalik-õiguslikele asutustele;vii) liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;viii) isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste meetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis käesoleva määruse artikli 51 tähenduses.2. Liikmesriikidel ning lõike 1 punktis b loetletud üksustel ja isikutel ei ole volitatud eelarvevahendite käsutaja staatust.3. Komisjon ei või delegeerida kolmandatele isikutele oma aluslepingutest tulenevaid täidesaatvaid volitusi, kui sellise delegeerimisega kaasneb ulatuslik kaalutlusõigus, mis tähendaks poliitiliste valikute tegemist.Artikkel 56 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega1. Euroopa Liidu vahendite haldamisel järgivad liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad Euroopa Liidu tegevuse läbipaistvuse. Sel eesmärgil täidavad liikmesriigid kontrolli- ja auditeerimiskohustust ning võtavad endale sellest tuleneva käesolevas määruses sätestatud vastutuse. Valdkondlikes eeskirjades võidakse kehtestada täiendavad sätted.2. Eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel liikmesriigid väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi. Sel eesmärgil teostavad nad eel- ja järelkontrolle, sealhulgas vajaduse korral kohapealseid kontrolle, et tagada eelarvest rahastatavate meetmete tulemuslik elluviimine ja õige rakendamine, nõuavad tagasi alusetult makstud summad ja algatavad vajaduse korral kohtumenetlusi.Liikmesriigid rakendavad vahendite saajate suhtes tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid rahalisi karistusi kooskõlas valdkondlikes eeskirjades ja siseriiklikes õigusaktides sätestatuga.3. Kooskõlas valdkondlike eeskirjadega akrediteerivad liikmesriigid ühe või mitu avalik-õiguslikku asutust, kes on ainuisikuliselt vastutavad nende vahendite nõuetekohase haldamise ja kontrolli eest, mille jaoks neile akrediteering on antud. See ei piira kõnealuste asutuste võimalust täita ka Euroopa Liidu vahendite haldamisega mitteseotud ülesandeid ega nende võimalust delegeerida oma teatavaid ülesandeid teistele asutustele.Akrediteeringu annab liikmesriigi ametiasutus kooskõlas valdkondlike eeskirjadega, millega tagatakse, et asjaomane akrediteeritav asutus on suuteline vahendeid nõuetekohaselt haldama. Valdkondlikes eeskirjades võib kindlaks määrata ka komisjoni rolli akrediteerimismenetluses.Akrediteeriv ametiasutus vastutab akrediteeritud asutuse üle järelevalve tegemise eest ja kõigi meetmete võtmise eest, mis on vajalikud mis tahes puuduste kõrvaldamiseks selle tegevuses, sealhulgas akrediteeringu peatamise või tagasivõtmise eest.4. Käesoleva artikli lõike 3 kohaselt akrediteeritud asutused:a) kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise;b) kasutavad raamatupidamise aastaaruannete koostamise süsteemi, mis annab õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet;c) lasevad akrediteeritud asutusest sõltumatult tegutseval audititalitusel teha enda kohta sõltumatu välisauditi, mis teostatakse kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega;d) tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 Euroopa Liidu vahendite saajate iga-aastase tagantjärele avalikustamise;f) tagavad isikuandmete kaitse kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega.5. Käesoleva artikli lõike 3 kohaselt akrediteeritud asutused esitavad komisjonile järgneva eelarveaasta 1. veebruariks:a) oma raamatupidamise aastaaruande, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude kohta;b) kokkuvõtte kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, sealhulgas süsteemsete või korduvate nõrkuste analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed;c) Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse raamatupidamise aastaaruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, sisekontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise kohta;d) sõltumatu auditeerimisasutuse arvamuse käesoleva lõike punktis c osutatud Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse kohta, mis hõlmab kõiki selle osi.Kui liikmesriik on ühe poliitikavaldkonna kohta akrediteerinud rohkem kui ühe asutuse, esitab ta järgneva eelarveaasta 15. veebruariks komisjonile koondaruande, milles ta annab riigi tasandil ülevaate kõigist asjaomase poliitikavaldkonna raames esitatavatest Euroopa Liidu vahendite haldajate kinnitustest ja nende suhtes antud sõltumatutest auditiarvamustest.6. Komisjon:a) kohaldab menetlusi, mille eesmärk on akrediteeritud asutuste raamatupidamise aastaaruannete õigeaegne finantskontroll ja heakskiitmine, tagades, et raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged, ning võimaldades eeskirjade eiramise juhtumite õigeaegset lahendamist;b) arvab Euroopa Liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud Euroopa Liidu õigust rikkudes.Tingimused, mille korral komisjon võib maksed liikmesriikidele peatada või volitatud eelarvevahendite käsutaja need katkestada, on reguleeritud valdkondlike eeskirjadega.Artikkel 57 Kaudne eelarve täitmine koostöös teiste üksuste ja isikutega kui liikmesriigid1. Üksused ja isikud, kellele on artikli 55 lõike 1 punkti b kohaselt delegeeritud eelarve täitmise ülesanded, järgivad Euroopa Liidu vahendite haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad Euroopa Liidu tegevuse nähtavuse. Euroopa Liidu vahendite haldamisel tagavad nad Euroopa Liidu finantshuvide kaitse taseme, mis on samaväärne käesoleva määruse kohaselt nõutavaga, võttes nõuetekohaselt arvesse järgnevat:a) delegeeritud ülesannete laad ja asjaomased summad;b) seonduvad finantsriskid;c) kindlusaste, mis tuleneb nende süsteemidest, eeskirjadest ja menetlustest, koos meetmetega, mille komisjon on võtnud delegeeritud ülesannete täitmise järelevalveks ja toetuseks.2. Sel eesmärgil lõikes 1 nimetatud üksused ja isikud:a) kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise;b) kasutavad raamatupidamise aastaaruannete koostamise süsteemi, mis annab õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet;c) lasevad asjaomasest üksusest või isikust sõltumatult tegutseval audititalitusel teha enda kohta sõltumatu välisauditi, mis teostatakse kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega;d) kohaldavad toetuste, hangete ja rahastamisvahendite kaudu Euroopa Liidu vahenditest rahastamisel asjakohaseid eeskirju ja menetlusi;e) tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 Euroopa Liidu vahendite saajate iga-aastase tagantjärele avalikustamise;f) tagavad mõistliku isikuandmete kaitse.Artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktis viii osutatud isikud võivad täita kõnealused kohustused järk-järgult. Nad võtavad vastu oma finantseeskirjad komisjoni eelneval nõusolekul.3. Eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel lõikes 1 nimetatud üksused ja isikud väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi. Sel eesmärgil teostavad nad eel- ja järelkontrolle, sealhulgas vajaduse korral kohapealseid kontrolle, et tagada eelarvest rahastatavate meetmete tulemuslik elluviimine ja õige rakendamine, nõuavad tagasi alusetult makstud summad ja algatavad vajaduse korral kohtumenetlusi.4. Komisjon võib peatada maksed lõikes 1 nimetatud üksustele ja isikutele, eelkõige juhul, kui tuvastatakse süsteemseid vigu, mis seavad kahtluse alla asjaomase üksuse või isiku sisekontrollisüsteemide usaldusväärsuse või raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.Volitatud eelarvevahendite käsutaja võib maksed sellistele üksustele ja isikutele täiendava kontrolli eesmärgil kas täielikult või osaliselt katkestada, kui ta saab teavet, mis osutab märkimisväärsetele puudujääkidele sisekontrollisüsteemide toimimises või sellele, et asjaomase üksuse või isiku tõendatud kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega ja neid kulusid ei ole korrigeeritud, tingimusel et katkestamine on vajalik, et vältida Euroopa Liidu finantshuvide olulist kahjustamist.5. Lõikes 1 nimetatud üksused ja isikud esitavad komisjonile:a) neile delegeeritud ülesannete täitmist käsitleva aruande;b) oma raamatupidamise aastaaruande, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude kohta;c) kokkuvõtte kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, sealhulgas süsteemsete või korduvate nõrkuste analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed;d) Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse raamatupidamise aastaaruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, sisekontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise kohta;e) sõltumatu auditeerimisasutuse arvamuse käesoleva lõike punktis d osutatud Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse kohta, mis hõlmab kõiki selle osi.Kõnealused dokumendid, välja arvatud punktis e nimetatud auditiarvamus, esitatakse komisjonile järgneva eelarveaasta 1. veebruariks. Kõnealune auditiarvamus esitatakse hiljemalt 15. märtsiks.Kõnealused kohustused ei piira rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega sõlmitud lepingute sätete kohaldamist. Kõnealuste sätetega nähakse vähemalt ette selliste üksuste kohustus esitada komisjonile igal aastal kinnitus selle kohta, et asjaomasel eelarveaastal on Euroopa Liidult saadud vahendeid kasutatud ja nende üle raamatupidamisarvestust peetud kooskõlas käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuetega ning asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni või kolmanda riigiga sõlmitud lepingus sätestatud kohustustega.6. Komisjon:a) tagab delegeeritud ülesannete täitmise üle järelevalve tegemise ja hindamise;b) kohaldab menetlusi, mille eesmärk on volitatud üksuste ja isikute raamatupidamise aastaaruannete õigeaegne finantskontroll ja heakskiitmine, tagades, et raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged, ning võimaldades eeskirjade eiramise juhtumite õigeaegset lahendamist;c) arvab Euroopa Liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud kohaldatavaid eeskirju rikkudes.7. Käesoleva artikli lõikeid 5 ja 6 ei kohaldata üksuste ja isikute puhul, kelle suhtes eelarvepädevad institutsioonid kohaldavad eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.Artikkel 58 Eelkontrollid ja lepingud kaudse eelarve täitmise raames1. Enne eelarve täitmise ülesannete delegeerimist artikli 55 kõike 1 punktis b loetletud üksustele ja isikutele peab komisjon saama tõendid selle kohta, et täidetud on artikli 57 lõike 2 punktides a−d nimetatud nõuded.Asjaomane üksus või isik teatab komisjonile viivitamata kõigist olulistest muutustest oma süsteemides, eeskirjades ja menetlustes, mis seonduvad neile delegeeritud Euroopa Liidu vahendite haldamisega. Kui toimunud on selline muutus, vaatab komisjon asjaomase üksuse või isikuga sõlmitud lepingud läbi tagamaks, et artikli 57 lõike 2 punktides a−d sätestatud tingimused on endiselt täidetud.2. Artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides ii, iii, vi ja vii loetletud kategooriatesse kuuluvate üksuste valimisel võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse delegeeritavate ülesannete iseloomu, samuti asjaomaste üksuste kogemusi ning tegevus- ja finantssuutlikkust. Valikut põhjendatakse objektiivsetel alustel ja sellest ei tohi tuleneda huvide konflikti.3. Kaudse eelarve täitmise raames sõlmitud lepingutes sätestatakse artikli 57 lõike 2 punktides a−d nimetatud nõuded. Neis määratakse selgelt kindlaks, millised on delegeeritavad ülesanded, ning nähakse ette asjaomase üksuse või isiku kohustus täita artikli 57 lõike 2 punktides e–f sätestatud kohustusi ja hoiduda mis tahes tegevusest, millest võib tuleneda huvide konflikt.Artikkel 59 Rakendusametid1. Rakendusametid on Euroopa Liidu õiguse alusel tegutsevad juriidilised isikud, mis on asutatud komisjoni otsusega ja millele võib delegeerida volitused Euroopa Liidu programmi või projekti täielikuks või osaliseks rakendamiseks komisjoni nimel ja vastutusel kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003[20].2. Vastavate tegevusassigneeringute kasutamise õigus on ameti juhatajal otsese eelarve täitmise raames.Artikkel 60 Volituste delegeerimise piirangud1. Komisjon ei või delegeerida eelarvest tulenevate vahendite haldamist, sealhulgas maksete tegemise ja sissenõudmisega seotud ülesandeid, välistele eraõiguslikele üksustele või asutustele, välja arvatud artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides vi ja vii osutatud juhul või erijuhtudel, kui asjaomased maksed tehakse komisjoni määratud abisaajatele, kui nende suhtes kohaldatakse komisjoni poolt kindlaks määratud tingimusi ja summasid ja kui nendega ei kaasne kaalutlusõiguse kasutamine makseid tegeva üksuse või asutuse poolt.2. Muudele kui avalikke teenuseid osutavatele välistele eraõiguslikele üksustele või asutustele võib lepingu alusel delegeerida tehnilisi erialaseid ülesandeid ja haldus-, ettevalmistus- või abiülesandeid, mis ei hõlma avaliku võimu ega kaalutlusõiguse kasutamist.3. PEATÜKKFINANTSJUHTIMISES OSALEJAD1. JAGUÜLESANNETE LAHUSUSE PÕHIMÕTEArtikkel 61 Ülesannete lahususEelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded seisavad üksteisest lahus ja neid ei või omavahel ühendada.2. JAGUEELARVEVAHENDITE KÄSUTAJAArtikkel 62 Eelarvevahendite käsutaja1. Eelarvevahendite käsutaja ülesandeid täidab institutsioon.2. Käesolevas jaotises kasutatakse mõistet „töötajad” isikute kohta, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju.3. Iga institutsioon määrab oma asutusesisestes halduseeskirjades asjakohase tasandi töötajad, keda ta volitab oma töökorras ettenähtud tingimuste kohaselt täitma eelarvevahendite käsutaja ülesandeid, delegeeritavate volituste ulatuse ja volitatud isikute võimaluse volitusi omakorda edasi delegeerida.4. Eelarvevahendite käsutaja volitusi delegeeritakse või delegeeritud volitusi delegeeritakse edasi üksnes töötajatele.5. Volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad võivad tegutseda üksnes delegeerimisdokumendis või edasidelegeerimisdokumendis sätestatud ulatuses. Vastutavat volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajat võib tema ülesannete täitmisel abistada üks või mitu töötajat, kellele delegeeritakse volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel teatavate eelarve täitmiseks ja raamatupidamise aastaaruande esitamiseks vajalike toimingute tegemine.6. Kui Euroopa Liidu delegatsioonide juhid tegutsevad artikli 53 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, siis alluvad nad komisjonile, kes on nende kui edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate ülesannete ja vastutuse kindlaksmääramise, täitmise, kontrolli ja hindamise eest vastutav institutsioon. Komisjon teavitab sellest samal ajal kõrget esindajat.Artikkel 63 Eelarvevahendite käsutaja volitused ja ülesanded1. Igas institutsioonis vastutab eelarvevahendite käsutaja tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise ning selle tagamise eest, et seaduslikkuse ja korrektsuse nõuded oleksid täidetud.2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel kehtestab volitatud eelarvevahendite käsutaja kooskõlas artikliga 28 ja institutsiooni vastuvõetud miinimumnõuetega oma ülesannete täitmiseks sobiva organisatsioonilise struktuuri ja sisekontrollisüsteemi, võttes nõuetekohaselt arvesse juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud riske. Kõnealuse struktuuri ja süsteemide kehtestamist peab toetama igakülgne riskianalüüs.3. Kulude haldamisel võtavad volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja eelarvelisi kulukohustusi ja juriidilisi kohustusi, tõendavad kulusid ja kinnitavad makseid ning valmistavad ette assigneeringute kasutamist.4. Tulude haldamine hõlmab saadaolevate summade eelarvestuste koostamist, sissenõutavate nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljastamist. Vajaduse korral võib see hõlmata ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.5. Iga toimingu suhtes tehakse vähemalt eelkontroll, mis põhineb dokumentaalsel kontrollil ning toimingu tegevuslike ja finantsaspektidega seoses juba tehtud kontrollide kättesaadavatel tulemustel.Eelkontroll hõlmab toimingu algatamist ja kontrolli.Iga tehingu puhul peab toimingut kontrolliv töötaja olema toimingu algatanud töötajast erinev isik ja ei tohi olla tema alluv.6. Volitatud eelarvevahendite käsutaja võib sisse seada järelkontrollid, et kontrollida eelkontrolli järel juba heakskiidetud toiminguid. Kõnealuseid kontrolle võib olenevalt riskidest korraldada pisteliselt.Eelkontrolle teevad järelkontrollide eest vastutavatest töötajatest erinevad töötajad. Järelkontrollide eest vastutavad töötajad ei tohi olla eelkontrollide eest vastutavate töötajate alluvad.7. Kõikidel töötajatel, kes vastutavad finantstoimingute haldamise kontrolli eest, peavad olema vajalikud kutseoskused. Nad peavad täitma asjaomase institutsiooni kehtestatud kutsenorme.8. Kui töötaja, kes osaleb finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises, leiab, et otsus, mille kohaldamist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teatab ta sellest kirjalikult volitatud eelarvevahendite käsutajale, ja kõnealuse volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevusetuse korral artikli 70 lõikes 6 osutatud toimkonnale. Ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada Euroopa Liidu huve, teatab ta sellest kohaldatavates õigusaktides kindlaks määratud asutustele või organitele.9. Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab institutsioonile oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, mis sisaldab finants- ja haldusteavet, sealhulgas kontrollide tulemusi, ja milles ta kinnitab, et kui määratletud kulu- ja tuluvaldkondadega seotud võimalikes reservatsioonides ei ole täpsustatud teisiti, võib ta piisava kindlusega kinnitada, et:a) aruandes esitatud teave annab õige ja õiglase ülevaate;b) aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks ettenähtud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärkidel ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;c) kehtestatud kontrollimenetlus annab vajaliku tagatise seoses raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega.Kõnealuses aruandes esitatakse tegevuse tulemused, võrreldes neid seatud eesmärkidega, esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse volitatud eelarvevahendite käsutaja käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Komisjon saadab igal aastal hiljemalt 15. juunil eelarvepädevatele institutsioonidele eelmise aasta kohta koostatud tegevusaruannete kokkuvõtte. Eelarvepädevatele institutsioonidele tehakse kättesaadavaks ka volitatud eelarvevahendite käsutajate iga-aastased tegevusaruanded.Artikkel 64 Euroopa Liidu delegatsioonide juhtide volitused ja ülesanded1. Kui Euroopa Liidu delegatsioonide juhid tegutsevad artikli 53 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, teevad nad vahendite nõuetekohasel haldamisel tihedat koostööd komisjoniga, et tagada eelkõige finantstehingute seaduslikkus ja korrektsus, vahendite haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinnipidamine ning Euroopa Liidu finantshuvide tõhus kaitse.Selleks võtavad nad meetmed, mis on vajalikud, et vältida olukordi, millega võiks kaasneda oht komisjonile seoses tema vastutusega neile edasivolitatud eelarve täitmise eest, ja prioriteetide konflikte, mis tõenäoliselt mõjutavad neile edasivolitatud finantsjuhtimisega seotud ülesannete täitmist.Teises lõigus osutatud olukorra või konflikti tekkimisel teavitab Euroopa Liidu delegatsiooni juht viivitamata komisjoni vastutavat peadirektorit ja Euroopa välisteenistuse vastutavat peadirektorit. Peadirektorid võtavad olukorra parandamiseks asjakohaseid meetmeid.2. Kui Euroopa Liidu delegatsioonide juhid satuvad artikli 63 lõikes 8 osutatud olukorda, pöörduvad nad artikli 70 lõike 6 alusel loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonna poole. Ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada Euroopa Liidu huve, teatavad nad sellest kohaldatavates õigusaktides kindlaks määratud asutustele või organitele.3. Artikli 53 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena tegutsevad Euroopa Liidu delegatsioonide juhid annavad aru volitatud eelarvevahendite käsutajale, et viimati nimetatu saaks nende aruanded kaasata oma artikli 63 lõikes 9 osutatud iga-aastasesse tegevusaruandesse. Euroopa Liidu delegatsioonide juhtide aruanded sisaldavad teavet nende delegatsioonis kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhususe ja tulemuslikkuse ning nendele edasivolitatud toimingute haldamise kohta ja samuti artikli 70 lõike 5 kohast kinnitust. Kõnealused aruanded lisatakse volitatud eelarvevahendite käsutaja iga-aastasele tegevusaruandele ja tehakse kättesaadavaks eelarvepädevatele institutsioonidele, võttes seejuures vajaduse korral arvesse nende konfidentsiaalsust.Euroopa Liidu delegatsioonide juhid teevad igakülgset koostööd eelarve täitmisele heakskiidu andmises osalevate institutsioonidega ning annavad vajaduse korral täiendavat teavet. Sellega seoses võidakse neil paluda osaleda asjaomaste organite koosolekutel ja aidata vastutavat volitatud eelarvevahendite käsutajat.4. Artikli 53 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena tegutsevad Euroopa Liidu delegatsioonide juhid vastavad kõigile komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutaja taotlustele, mille ta on esitanud kas omal algatusel või eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames Euroopa Parlamendi nõudmisel.5. Komisjon tagab, et edasidelegeeritud volitused ei takista eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 319.3. JAGUPEAARVEPIDAJAArtikkel 65 Peaarvepidaja volitused ja ülesanded1. Iga institutsioon nimetab ametisse peaarvepidaja, kes vastutab institutsioonis järgmiste ülesannete eest:a) nõuetekohane maksete tegemine, tulude kogumine ja kindlaksmääratud saadaolevate summade sissenõudmine;b) raamatupidamise aastaaruande koostamine ja esitamine IX jaotise kohaselt;c) raamatupidamisarvestuse pidamine IX jaotise kohaselt;d) raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamine IX jaotise kohaselt;e) raamatupidamissüsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks; peaarvepidajal on õigus igal ajal kontrollida heakskiitmise kriteeriumide järgmist;f) sularahahaldus.Euroopa välisteenistuse peaarvepidaja vastutab üksnes välisteenistuse poolt täidetava välisteenistuse eelarvejao eest. Komisjoni peaarvepidaja vastutab kogu komisjoni eelarvejao eest, sealhulgas Euroopa Liidu delegatsioonide juhtidele edasivolitatud assigneeringutega seonduvate raamatupidamistoimingute eest.Komisjoni peaarvepidaja tegutseb välisteenistuse eelarvejao täitmisel ka välisteenistuse peaarvepidajana, kui artiklist 208 ei tulene teisiti.2. Komisjoni peaarvepidaja vastutab raamatupidamiseeskirjade ja ühtlustatud kontoplaani kehtestamise eest IX jaotise kohaselt.3. Peaarvepidaja hangib eelarvevahendite käsutajatelt kogu teabe, mis on vajalik institutsioonide finantsseisundit ja eelarve täitmist õigesti kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, kusjuures eelarvevahendite käsutajad tagavad selle teabe usaldusväärsuse.4. Enne raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist institutsiooni või artiklis 200 osutatud asutuse poolt kirjutab peaarvepidaja sellele alla, tõendades sellega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamise aastaaruanne annab institutsiooni või artiklis 200 osutatud asutuse finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.Sel eesmärgil kontrollib peaarvepidaja, et raamatupidamise aastaaruanne oleks koostatud kooskõlas Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade ja raamatupidamisarvestuse korraga ning et kõik tulud ja kulud oleksid raamatupidamises kajastatud.Volitatud eelarvevahendite käsutajad edastavad kogu teabe, mida peaarvepidajal on oma ülesannete täitmiseks vaja.Eelarvevahendite käsutajad jäävad täielikult vastutavaks nende hallatavate vahendite nõuetekohase kasutamise, nende kontrolli all olevate kulude seaduslikkuse ja korrektsuse ning peaarvepidajale edastatud teabe täielikkuse ja täpsuse eest.5. Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja viia läbi mis tahes täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamise aastaaruande allakirjutamiseks vajalikuks.Vajaduse korral teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnealuste reservatsioonide iseloomu ja ulatust.6. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, on ainuüksi peaarvepidajal õigus hallata raha ja raha ekvivalente. Ta vastutab nende turvalise hoidmise eest.7. Programmi või meetme rakendamise raames võib komisjoni nimel avada tema nimele avada usalduskontod, et võimaldada nende haldamist artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktide iii ja iv esimeses lõigus osutatud üksuse poolt.Kõnealused kontod avatakse programmi või meetme rakendamise eest vastutava eelarvevahendite käsutaja vastutusel kokkuleppel komisjoni peaarvepidajaga.Kõnealust pangakontot hallatakse eelarvevahendite käsutaja vastutusel.Artikkel 66 Volitused, mida peaarvepidaja võib delegeeridaPeaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded talle alluvatele töötajatele.Volitatud isikutele delegeeritud ülesanded täpsustatakse delegeerimisdokumendis.4. JAGUAVANSIKONTODE HALDAJAArtikkel 67 Avansikontod1. Muude tulude kogumiseks peale omavahendite ja väikeste summade maksmiseks vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses kindlaks määratule võib sisse seada avansikontod.Artiklis 118 nimetatud kriisiohjamis- ja humanitaarabioperatsioonide valdkonnas võib avansikontosid siiski kasutada summa suurusele piiranguid seadmata, arvestades samas eelarvepädevate institutsioonide otsustatud assigneeringute taset, mis on esitatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal.2. Avansikontosid varustab vahenditega institutsiooni peaarvepidaja ja nende eest vastutavad tema määratud avansikontode haldajad.4. PEATÜKKFINANTSJUHTIMISES OSALEJATE VASTUTUS1. JAGUÜLDEESKIRJADArtikkel 68 Eelarvevahendite käsutajate volituste peatamine ja tühistamine1. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad ametisse nimetanud asutus igal ajal nende volitamise või edasivolitamise peatada või tühistada.2. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib peaarvepidaja ametisse nimetanud asutus igal ajal tema ametivolitused peatada või tühistada.3. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib avansikontode haldajad ametisse nimetanud asutus nende ametivolitused igal ajal peatada või tühistada.Artikkel 69 Eelarvevahendite käsutaja vastutus ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral1. Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse artiklis 68 osutatud finantsjuhtimises osalejate suhtes kohaldada asjaomaste siseriiklike õigusaktide ja kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja võitlust Euroopa Liidu või liikmesriikide ametnikega seonduva korruptsiooni vastu.2. Ilma et see piiraks artiklite 70, 71 ja 72 kohaldamist, võib eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja ja avansikontode haldaja suhtes rakendada distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust kahju hüvitamise eest, nagu need on sätestatud personalieeskirjades. Ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada Euroopa Liidu huve, suunatakse küsimus kohaldatavates õigusaktides kindlaks määratud asutustele või organitele.2. JAGUVOLITATUD JA EDASIVOLITATUD EELARVEVAHENDITE KÄSUTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD EESKIRJADArtikkel 70 Eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad1. Eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahaliselt vastutav kahju hüvitamise eest.2. Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eelkõige juhul, kui:a) eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või kirjutab maksekorraldusele alla käesolevat määrust ja artiklis 199 osutatud delegeeritud määrust eirates;b) eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või raske hooletuse tõttu jätab koostamata dokumendi, milles määratakse kindlaks saadaolev summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud institutsiooni vastu tsiviilhagi esitada.3. Kui volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille tegemine on tema ülesanne, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab ta sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajale seejärel põhjendatud kirjalikud juhised kõnealuse otsuse tegemiseks, ei saa seda eelarvevahendite käsutajat vastutusele võtta.4. Oma talituste piires edasivolitamise korral jääb volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutavaks sisseseatud asutusesiseste juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhususe ja tulemuslikkuse ning edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest.5. Eelarve täitmise volituste Euroopa Liidu delegatsioonide juhtidele edasivolitamise korral vastutab volitatud eelarvevahendite käsutaja delegatsioonidesiseselt kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide kindlaksmääramise, nende tõhususe ja tulemuslikkuse eest. Euroopa Liidu delegatsioonide juhid vastutavad kõnealuste süsteemide asjakohase sisseseadmise ja toimimise eest vastavalt volitatud eelarvevahendite käsutaja juhistele ning nendele alluvas Euroopa Liidu delegatsioonis hallatavate vahendite ja teostatavate toimingute eest. Enne, kui nad asuvad oma ametiülesandeid täitma, peavad nad läbima eraldi koolituskursused eelarvevahendite käsutajate ülesannete ja vastutuse ning eelarve täitmise kohta kooskõlas artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusega.Euroopa Liidu delegatsioonide juhid annavad oma vastutusvaldkonnast aru vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule kooskõlas artikli 64 lõikega 3.Euroopa Liidu delegatsioonide juhid esitavad igal aastal komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajale kinnituse nende delegatsioonisiseselt kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide, samuti neile edasi volitatud toimingute haldamise ja nende tulemuste kohta, et eelarvevahendite käsutaja saaks esitada enda kinnitava avalduse vastavalt artikli 63 lõikele 9.6. Iga institutsioon moodustab finantsrikkumiste uurimise eritoimkonna või osaleb mitme institutsiooni ühiselt moodustatud toimkonnas. Toimkonnad tegutsevad sõltumatult ja teevad kindlaks, kas on toimunud finantsrikkumine ja missugused on võimalikud tagajärjed.Kõnealuse toimkonna arvamuse põhjal otsustab institutsioon, kas algatada menetlus distsiplinaarvastutuse kohaldamiseks või tekitatud kahju hüvitamiseks. Kui toimkond avastab süsteemseid probleeme, saadab ta selle kohta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale ja volitatud eelarvevahendite käsutajale, tingimusel et viimane ei ole asjaosaline, ning siseaudiitorile.7. Kui Euroopa Liidu delegatsioonide juhid tegutsevad artikli 53 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, on käesoleva artikli lõikes 4 osutatud juhtumite uurimiseks pädev sama lõike kohaselt komisjoni loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkond.Kui toimkond avastab süsteemseid probleeme, saadab ta selle kohta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale, kõrgele esindajale ja komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajale, tingimusel et viimane ei ole asjaosaline, ning siseaudiitorile.Toimkonna arvamuse põhjal võib komisjon nõuda, et kõrge esindaja algataks ametisse nimetava ametiisikuna edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes menetluse distsiplinaarvastutuse kohaldamiseks või tekitatud kahju hüvitamiseks, kui rikkumised seonduvad neile edasivolitatud komisjoni volitustega. Sellisel juhul võtab kõrge esindaja kooskõlas personalieeskirjadega asjakohased meetmed distsiplinaarmenetluses tehtud otsuste täitmiseks ja/või hüvitise sissenõudmiseks, vastavalt komisjoni soovitusele.Liikmesriigid toetavad igakülgselt Euroopa Liitu personalieeskirjade artiklist 22 tuleneva vastutuse rakendamisel nende ajutiste töötajate puhul, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti e.3. JAGUPEAARVEPIDAJATE JA AVANSIKONTODE HALDAJATE SUHTES KOHALDATAVAD EESKIRJADArtikkel 71 Peaarvepidajate suhtes kohaldatavad eeskirjadPeaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju personalieeskirjade ja nendega ettenähtud korra kohaselt. Teda võib vastutusele võtta eeskätt järgmistel ametialaste käitumisreeglite rikkumise juhtudel:a) tema valduses olevad rahalised vahendid, vara või dokumendid lähevad kaduma või saavad kahjustada;b) ta muudab alusetult pangakontosid või postižiirokontosid;c) tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas vastavate sissenõude- või maksekorraldustega;d) ta ei nõua sisse saadaolevat tulu.Artikkel 72 Avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad eeskirjadAvansikontode haldaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju personalieeskirjade ja nendega ettenähtud korra kohaselt. Teda võib vastutusele võtta eeskätt järgmistel ametialaste käitumisreeglite rikkumise juhtudel:a) tema valduses olevad rahalised vahendid, vara või dokumendid lähevad kaduma või saavad kahjustada;b) ta ei suuda esitada nõuetekohaseid tõendavaid dokumente enda tehtud maksete kohta;c) ta teeb makseid isikutele, kellel ei ole õigust neid saada;d) ta ei nõua sisse saadaolevat tulu.5. PEATÜKKTULUTOIMINGUD1. JAGUOMAVAHENDITE KÄTTESAADAVAKS TEGEMINEArtikkel 73 OmavahendidEelarvesse kantakse eurodes Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlevas nõukogu otsuses osutatud omavahenditest moodustuv eelarvestatud tulu. See tehakse kättesaadavaks kõnealust otsust rakendava nõukogu määrusega.2. JAGUSAADAOLEVATE SUMMADE EELARVESTUSArtikkel 74 Saadaolevate summade eelarvestus1. Kui vastutaval eelarvevahendite käsutajal on piisaval hulgal usaldusväärset teavet mis tahes meetme või olukorra kohta, millest võib tuleneda summa võlgnemine Euroopa Liidule, koostab ta kõigepealt saadaolevate summade eelarvestuse.2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja korrigeerib saadaolevate summade eelarvestust niipea, kui ta saab teada asjaoludest, mis muudavad meedet või olukorda, millest ajendatuna ta selle koostas.Sissenõudekorralduse koostamisel seoses meetme või olukorraga, millest tulenevalt on eelnevalt koostatud saadaolevate summade eelarvestus, korrigeerib vastutav eelarvevahendite käsutaja asjaomase eelarvestuse summat sellele vastavalt.Kui sissenõudekorraldus koostatakse samale summale, siis vähendatakse saadaolevate summade eelarvestust nullini.3. Erandina lõikest 1 ei koostata saadaolevate summade eelarvestust enne seda, kui liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlevas nõukogu otsuses määratletud omavahendite summad, mida liikmesriigid maksavad kindlaksmääratud ajavahemike tagant. Vastutav eelarvevahendite käsutaja väljastab nende summade kohta sissenõudekorralduse.3. JAGUSAADAOLEVATE SUMMADE KINDLAKSMÄÄRAMINEArtikkel 75 Saadaolevate summade kindlaksmääramine1. Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja:a) kontrollib võla olemasolu;b) määrab kindlaks võla tegelikkusele vastavuse ja summa või kontrollib seda;c) kontrollib võla tasumisele kuulumise tingimusi.2. Komisjonile kättesaadavaks tehtud omavahendid ja kõik saadaolevad summad, mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad tasumisele, tuleb kindlaks määrata peaarvepidajale antavas sissenõudekorralduses, millele järgneb võlgnikule saadetav võlateade; mõlemad koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja.3. Ebaõigesti makstud summad nõutakse tagasi.4. Tingimused, mille alusel tuleb Euroopa Liidule maksta viivist, sätestatakse artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.4. JAGUSISSENÕUDMISE KINNITAMINEArtikkel 76 Sissenõudmise kinnitamine1. Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel juhised nõuda sisse saadaolev summa, mille esimesena nimetatu on kindlaks määranud.2. Institutsioon võib Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 tähenduses täitmisele pööratava otsusega ametlikult määrata saadaolevana kindlaks summasid, mis on saada muudelt isikutelt kui liikmesriikidelt.5. JAGUSISSENÕUDMINEArtikkel 77 Sissenõudmise eeskirjad1. Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi, mis käsitlevad vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt nõuetekohaselt kindlaksmääratud saadaolevaid summasid. Ta täidab hoolsuskohustust selle tagamisel, et Euroopa Liit saab oma tulu ja et tema õigusi kaitstakse.Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja Euroopa Liidu nõuded võlgnike samaväärsete nõuetega, mis viimastel on Euroopa Liidu suhtes ja mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad tasumisele.2. Kui vastutav volitatud eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses sätestatud korra ja tingimuste kohaselt. Loobumisotsust tuleb põhjendada. Eelarvevahendite käsutaja võib selle otsuse tegemise delegeerida üksnes artiklis 199 osutatud delegeeritud määruse kohaselt.Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib kindlaksmääratud saadaoleva summa osaliselt või täielikult tühistada vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses sätestatud tingimustele. Kindlaksmääratud saadaoleva summa osaline tühistamine ei tähenda, et Euroopa Liit loobuks oma kindlaksmääratud nõudest.Artikkel 78 AegumistähtaegIlma et see piiraks erisätete ja Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse kohaldamist, kohaldatakse kolmandatele isikutele esitatavate Euroopa Liidu nõuete ja Euroopa Liidule esitatavate kolmandate isikute nõuete suhtes viieaastast aegumistähtaega.Kuupäev, millest alates aegumistähtaega arvestama hakatakse, ja aegumistähtaja arvestusperioodi katkestamise tingimused sätestatakse artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.Artikkel 79 Euroopa Liidu nõuete käsitlemine liikmesriikidesEuroopa Liidu saadaolevaid summasid ei käsitleta ebasoodsamalt kui selle liikmesriigi avalik-õiguslike asutuste nõudeid, kus sissenõudmismenetlust läbi viiakse.Artikkel 80 Komisjoni määratud trahvid, rahalised karistused ja kogunenud intressidTrahvide ja rahaliste karistustena saadud ning sanktsioonidest tulenevad summad ning neilt kogunenud võimalikud intressid või neist tulenev muu tulu kajastatakse eelarvetuluna alles siis, kui nende määramise otsuseid ei ole enam võimalik Euroopa Liidu Kohtus tühistada.Esimeses lõigus osutatud summa kajastatakse eelarvetuluna hiljemalt sellele eelarveaastale järgneval aastal, mil on ammendunud kõik õiguskaitsevahendid, ning selles ulatuses, mil neid kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu otsusega üksusele, kes need maksis, tagasi ei maksta.Siiski võib esimeses lõigus osutatud kogusummast teatava osa, mis ei ületa sellest 2 %, tagatisena kinni pidada, et tagada vahenditelt minimaalne tootlus, kui trahvi määramise otsus Euroopa Liidu Kohtu otsusega tühistatakse. Kõnealune osa summast kajastatakse eelarvetuluna järgnevatel eelarveaastatel.Esimest lõiku ei kohaldata raamatupidamise aastaaruande kontrollimist ja heakskiitmist ega finantskorrektsioone käsitlevate otsuste suhtes.6. PEATÜKKKULUTOIMINGUDArtikkel 81 Rahastamisotsus1. Iga kuluartikli suhtes võetakse kulukohustus ning kulu tõendatakse, kinnitatakse ja makstakse.2. Kulukohustuse võtmisele eelneb rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud, välja arvatud assigneeringute puhul, mida artikli 51 lõike 5 punkti e kohaselt võib kasutada alusaktita.1. JAGUKULUKOHUSTUSTE VÕTMINEArtikkel 82 Kohustuste liigid1. Eelarvelise kulukohustuse võtmine on toiming, millega seotakse assigneering, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilisi kohustusi.Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille abil eelarvevahendite käsutaja võtab kohustuse või määrab kindlaks kohustuse, millest tuleneb kulu.Eelarvelise kulukohustuse ja juriidilise kohustuse võtab sama eelarvevahendite käsutaja, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on sätestatud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.2. Eelarveline kulukohustus on individuaalne, kui abisaaja ja kulu suurus on teada.Eelarveline kulukohustus on üldine, kui vähemalt üks individuaalse kulukohustuse kindlaksmääramiseks vajalikest tunnustest ei ole veel teada.Eelarveline kulukohustus on esialgne, kui see on mõeldud artiklis 162 osutatud kulude või jooksvate halduskulude katmiseks ja kui kas summa või lõplik abisaaja ei ole veel lõplikult teada.3. Eelarvelised kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht eelarveaastat hõlmavate meetmetega, võib jaotada mitme eelarveaasta peale üksnes juhul, kui see on alusaktiga ette nähtud, või halduskulude puhul.Artikkel 83 Kohustuste suhtes kohaldatavad eeskirjad1. Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest kantava kulu, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja enne kolmandate isikute ees juriidilise kohustuse võtmist või artikli 178 kohaselt vahendite usaldusfondi kandmist esmalt võtma eelarvelise kulukohustuse.2. Lõikes 1 sätestatud kohustus võtta eelarveline kulukohustus enne juriidilise kohustuse võtmist ei ole kohaldatav juriidiliste kohustuste suhtes, mis on võetud pärast kriisiolukorra väljakuulutamist talitluspidevuse kava raames kooskõlas menetlustega, mille komisjon on vastu võtnud oma haldusliku iseseisvuse raames.3. Kui teise osa IV jaotise erisätetest ei tulene teisiti, katavad üldised eelarvelised kulukohustused neile vastavate, aasta n + 1 31. detsembrini võetud individuaalsete juriidiliste kohustuste kogumaksumuse.Kui artikli 82 lõikest 3 ja artikli 195 lõikest 2 ei tulene teisiti, võetakse individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega seotud individuaalsed juriidilised kohustused hiljemalt aasta n 31. detsembril.Esimeses ja teises lõigus osutatud tähtaegade möödumisel vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja kõnealuste eelarveliste kulukohustuste kasutamata jäänud saldo.Enne üldise kulukohustuse alusel võetud individuaalse juriidilise kohustuse allakirjutamist kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja selle summa eelarve raamatupidamisarvestusse ja arvab selle maha üldisest kulukohustusest. Humanitaarabi-, kodanikukaitse- ja kriisiohjamisoperatsioonide korral võib juhul, kui see on põhjendatud olukorra kiireloomulisusega, kirjendada summad viivitamata pärast neile vastava individuaalse juriidilise kohustuse allakirjutamist.4. Eelarvelistel kulukohustustel ja juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis hõlmavad rohkem kui ühte eelarveaastat, välja arvatud personalikulude korral, on täitmise lõpptähtpäev, mis on kehtestatud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest kuupäevast arvates, vabastatakse artikli 11 kohaselt.Eelarvelise kulukohustuse summa, millele vastava juriidilise kohustusega seoses ei ole kolme aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allakirjutamist tehtud ühtegi makset artikli 87 tähenduses, vabastatakse, välja arvatud juhtumite korral, mille suhtes on pooleli kohtu või vahekohtuorgani menetlus.Artikkel 84 Kohustuste suhtes kohaldatavad kontrollid1. Eelarvelise kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:a) kulud on kantud õigesse eelarvepunkti;b) assigneeringud on kättesaadavad;c) kulud on kooskõlas aluslepingute, eelarve, käesoleva määruse, käesoleva määruse artiklis 199 osutatud delegeeritud määruse ning aluslepingute ja määruste kohaselt vastuvõetud õigusnormidega;d) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. Eelmaksete tegemise võimalus, nende summad ja üldine maksegraafik peab olema vastavuses eelmaksete kavandatud kestuse, nende rakendamisel tehtud edusammude ja kaasnevate finantsriskidega.2. Juriidilise kohustuse registreerimisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja füüsilise või elektroonilise allkirjaga, et:a) kohustus on kaetud vastava eelarvelise kulukohustusega;b) kulud on korrektsed ja kooskõlas aluslepingute, eelarve, käesoleva määruse, käesoleva määruse artiklis 199 osutatud delegeeritud määruse ning aluslepingute ja määruste kohaselt vastuvõetud õigusnormidega;c) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.2. JAGUKULUDE TÕENDAMINEArtikkel 85 Kulude tõendamineKulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja:a) kontrollib võlausaldaja nõudeõiguse olemasolu;b) määrab kindlaks nõude tegelikkusele vastavuse ja summa või kontrollib seda;c) kontrollib makse tasumisele kuulumise tingimusi.3. JAGUKULUDE KINNITAMINEArtikkel 86 Kulude kinnitamineKulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja, olles kindlaks teinud, et assigneeringud on kättesaadavad, annab peaarvepidajale maksekorralduse väljastamise teel juhised maksta kuluna välja summa, mille esimesena nimetatu on tõendanud.Perioodiliste maksete tegemisel seoses osutatud teenuste, sealhulgas renditeenuste, või tarnitud kaupadega, võib eelarvevahendite käsutaja anda oma riskianalüüsi alusel korralduse otsekorralduse süsteemi kohaldamiseks.4. JAGUKULUDE MAKSMINEArtikkel 87 Maksete liigid1. Maksmine toimub siis, kui on tõendatud, et asjaomane meede on kooskõlas alusakti või lepingu sätetega, ja hõlmab üht või mitut järgmistest toimingutest:a) kogu tasumisele kuuluva summa maksmine;b) tasumisele kuuluva summa maksmine mõnel järgmistest viisidest:i) üks või mitu eelmakset, mis tehakse pärast delegeerimislepingule, lepingule või toetuslepingule allakirjutamist või toetuse andmise otsuse kättesaamist;ii) üks või mitu vahemakset, mis tehakse pärast meetme osalist rakendamist;iii) lõppmakse, mis tehakse pärast meetme täielikku rakendamist.2. Lõikes 1 nimetatud eri liiki makseid eristatakse eelarve raamatupidamisarvestuses nende tegemise ajal.3. Artiklis 143 osutatud raamatupidamiseeskirjad hõlmavad eeskirju, mis käsitlevad eelmaksete tasaarvestamist raamatupidamisarvestuses ja kulude rahastamiskõlblikuks tunnistamist.4. Vastutav eelarvevahendite käsutaja tasaarvestab eelmakseid regulaarselt. Sel eesmärgil tuleb lepingutes, toetuse andmise otsustes ja toetuslepingutes ning delegeerimislepingutes, millega eelarve täitmise ülesanded delegeeritakse artikli 55 lõike 1 punktis b osutatud üksustele ja isikutele, näha ette asjakohased sätted.5. Toetusesaajatele ühekordse makse vormis tehtud täiendavaid osamakseid käsitletakse vahemaksetena.Artikkel 88 Maksete tegemine kättesaadavate vahendite piiresPeaarvepidaja tasub kulud kättesaadavate vahendite piires.5. JAGUKULUTOIMINGUTE TÄHTAJADArtikkel 89 Kulutoimingute tähtajadKulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine peab toimuma tähtaegade jooksul, mis on sätestatud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses, milles täpsustatakse ka asjaolud, mille korral on võlausaldajal õigus saada hilinenud makse eest viivist, mis kantakse kuluna põhisummaga samale eelarvereale.7. PEATÜKKIT-SÜSTEEMIDArtikkel 90 Toimingute elektrooniline haldamineKui tulu- ja kulutoiminguid hallatakse arvutisüsteemide abil, võib dokumente allkirjastada arvutisüsteemis või elektrooniliselt.Artikkel 91 Dokumentide edastamine institutsioonide vahelEelneval kokkuleppel asjaomaste institutsioonidega võib igasugune dokumentide edastamine institutsioonide vahel toimuda elektrooniliselt.8. PEATÜKKSISEAUDIITORArtikkel 92 Siseaudiitori ametisse nimetamineIga institutsioon näeb ette siseauditi funktsiooni, mida tuleb täita asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohaselt. Institutsiooni poolt ametisse nimetatud siseaudiitor vastutab institutsiooni ees eelarve täitmise süsteemide ja menetluste nõuetekohase toimimise kontrollimise eest. Siseaudiitoriks ei või olla eelarvevahendite käsutaja ega peaarvepidaja.Euroopa välisteenistuse siseauditi puhul kohaldatakse finantsjuhtimise suhtes, mis on volitatud edasi artikli 53 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena tegutsevatele Euroopa Liidu delegatsioonide juhtidele, komisjoni siseaudiitori kontrollivolitusi.Komisjoni siseaudiitor tegutseb välisteenistuse eelarvejao täitmise puhul ka välisteenistuse siseaudiitorina, kui artiklist 208 ei tulene teisiti.Artikkel 93 Siseaudiitori volitused ja ülesanded1. Siseaudiitor nõustab oma institutsiooni riskide juhtimisel, esitades sõltumatuid arvamusi juhtimis- ja kontrollisüsteemide taseme kohta ning andes soovitusi toimingute teostamise tingimuste parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks.Tema ülesanne on eelkõige:a) hinnata asutusesiseste juhtimissüsteemide sobivust ja tõhusust ning talituste tegevuse tulemuslikkust poliitika, programmide ja meetmete rakendamisel, lähtudes nendega seotud riskidest;b) hinnata kõigi eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrolli- ja -auditisüsteemide tulemuslikkust ja tõhusust.2. Siseaudiitor täidab oma ülesandeid institutsiooni kõigi toimingute ja talituste suhtes. Tal on täielik ja piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, vajaduse korral kohapeal, sealhulgas liikmesriikides ja kolmandates riikides.Siseaudiitor tutvub eelarvevahendite käsutajate aastaaruande ja muude üksikasjalike andmetega.3. Siseaudiitor annab oma leidudest ja soovitustest aru institutsioonile. Institutsioon tagab audititest tulenevate soovituste põhjal meetmete võtmise. Siseaudiitor esitab institutsioonile ka siseauditi aastaaruande, milles on märgitud tehtud siseauditite arv ja liik, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed.4. Igal aastal esitab institutsioon eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aruande, mis sisaldab kokkuvõtet tehtud siseauditite arvust ja liigist, antud soovitustest ja nende soovituste põhjal võetud meetmetest.Artikkel 94 Siseaudiitori sõltumatusInstitutsioon kehtestab siseaudiitori suhtes kohaldatavad erieeskirjad, mis tagavad tema täieliku sõltumatuse oma ülesannete täitmisel ja milles määratakse kindlaks tema vastutus.Kui siseaudiitoriks on koosseisuline töötaja, kannab ta vastutust personalieeskirjade ja artiklis 199 osutatud delegeeritud määruse kohaselt.V JAOTISHANKED1. PEATÜKK ÜLDSÄTTED1. JAGUREGULEERIMISALA JA LEPINGUTE SÕLMIMISE PÕHIMÕTTEDArtikkel 95 Avaliku hanke lepingute määratlus1. Avaliku hanke lepingud on rahalise tasuga seotud lepingud, mis on sõlmitud kirjalikult ühe või enama ettevõtja ja ühe või enama hankija poolt artiklites 111 ja 181 määratletud tähenduses, et täielikult või osaliselt eelarvest tehtava makse eest saada vallas- või kinnisvara või lasta teha ehitustöid või saada teenuseid.Nende lepingute hulka kuuluvad:a) kinnisvaralepingud;b) tarnelepingud;c) ehitustöölepingud;d) teenuslepingud.2. Raamlepingud on ühe või mitme hankija ja ühe või mitme ettevõtja vahel sõlmitud lepingud, mille eesmärk on kehtestada tingimused, mida kohaldatakse teatava aja jooksul sõlmitavate lepingute suhtes, eelkõige seoses hindade ja vajaduse korral seoses kavandatavate kogustega. Neid reguleerivad käesoleva jaotise hankemenetlust, sealhulgas avalikustamist, käsitlevad sätted.3. Käesolevat jaotist ei kohaldata toetuste suhtes, ilma et see piiraks artiklite 100–103 kohaldamist, ega teenuslepingute suhtes, mis on sõlmitud ühelt poolt komisjoni ja teiselt poolt Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi või Euroopa Investeerimispanga mis tahes muu tütarettevõtja vahel.Artikkel 96 Avaliku hanke lepingute suhtes kohaldatavad põhimõtted1. Kõik avaliku hanke lepingud, mida rahastatakse täielikult või osaliselt eelarvest, on kooskõlas läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.2. Kõikide hankelepingute sõlmimiseks kuulutatakse hankemenetlus välja võimalikult laiaulatuslikult, välja arvatud juhul, kui kasutatakse artikli 98 lõike 1 punktis d osutatud läbirääkimistega hankemenetlust.Hankijad ei või kasutada raamlepinguid nõuetevastaselt ega sellisel viisil, et selle eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine.2. JAGUAVALIKUSTAMINEArtikkel 97 Avaliku hanke lepingute avalikustamine1. Kõik lepingud, mis ületavad artiklites 112 või 181 sätestatud piirmäärasid, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Hanke kohta avaldatakse eelnevalt hanketeade, välja arvatud käesoleva määruse artikli 98 lõikes 2 osutatud juhtudel vastavalt käesoleva määruse artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses täpsustatule ning direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisas sätestatud teenuslepingute puhul.Teatava teabe avalikustamisest pärast lepingu sõlmimist võib loobuda, kui see takistaks õigusnormide kohaldamist, oleks vastuolus avalike huvidega või kahjustaks avalik-õiguslike või eraettevõtjate õigustatud ärihuve või võiks moonutada nendevahelist ausat konkurentsi.2. Lepingud, mille maksumus jääb allapoole artiklites 112 või 181 sätestatud piirmäärasid, ning direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisas osutatud teenuslepingud avalikustatakse sobival viisil vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusele.3. JAGUHANKEMENETLUSEDArtikkel 98 Hankemenetlused1. Hankemenetluse vorm võib olla üks järgmistest:a) avatud hankemenetlus;b) piiratud hankemenetlus;c) ideekonkurss;d) läbirääkimistega hankemenetlus;e) võistlev dialoog.Kui avaliku hanke leping või raamleping on kahe või enama institutsiooni, rakendusameti või artiklites 200 ja 201 osutatud asutuse huvides ning kui see võimaldab suurendada tõhusust, püüavad asjaomased hankijad hankemenetluse läbi viia institutsioonidevahelistel alustel.Kui avaliku hanke leping või raamleping on vajalik institutsiooni ja liikmesriigi hankija vahelise ühismeetme rakendamiseks, võivad see institutsioon ja hankija hankemenetluse läbi viia ühiselt vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses täpsustatule.2. Lepingute puhul, mille maksumus ületab artiklites 112 või 181 sätestatud piirmäärasid, on läbirääkimistega hankemenetluse kasutamine lubatud üksnes artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses sätestatud juhtudel.3. Piirmäärad, millest allpool võib hankija kasutada kas läbirääkimistega hankemenetlust või erandina artikli 95 lõike 1 esimesest lõigust lihtsalt tasuda kulud arvete alusel, määratakse kindlaks artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.4. Artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud hankemenetlus, mida kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisa kohaste teenuslepingute ja salajaseks tunnistatud lepingute korral, mille täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed, või kui Euroopa Liidu oluliste huvide kaitse seda nõuab.Artikkel 99 Hankedokumentide sisuHankedokumentides esitatakse lepingu eseme täielik, selge ja täpne kirjeldus ning täpsustatakse lepingu suhtes kohaldatavad menetlusest kõrvalejätmise, kvalifitseerimise ja hindamiskriteeriumid.Artikkel 100 Hankemenetluses osalemisest kõrvalejätmise kriteeriumid1. Taotlejad või pakkujad jäetakse hankemenetluses osalemisest kõrvale, kui:a) nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormidega ettenähtud samasugusest menetlusest;b) nad või isikud, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida, on liikmesriigi pädeva asutuse res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglite rikkumisega seotud süüteos;c) nad on ametialaseid käitumisreegleid olulisel määral rikkunud ja hankija suudab seda mis tahes viisil, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga ja rahvusvaheliste organisatsioonide otsuste abil tõendada;d) nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või hankija riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;e) nad või isikud, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida, on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises, rahapesus või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab Euroopa Liidu finantshuve;f) nende suhtes kehtib artikli 103 lõikes 1 osutatud halduskaristus.Punkte a–d ei kohaldata ostude puhul, mis tehakse erakordselt soodsatel tingimustel kas tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt pankroti, võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe või siseriiklike õigusaktidega ettenähtud muu samalaadse menetluse alusel.Punkte b ja e ei kohaldada, kui taotlejad või pakkujad suudavad tõendada, et on võetud asjakohaseid meetmeid isikute vastu, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida ning kelle suhtes on tehtud ühes neis punktides osutatud kohtuotsus.2. Kui läbirääkimistega hankemenetluse puhul saab tehnilistel, kunstilistel või ainuõiguse kaitsega seotud põhjustel lepingu sõlmida ainult teatava ettevõtjaga, võib institutsioon otsustada mitte jätta kõnealust ettevõtjat menetlusest kõrvale lõike 1 punktides a, c ja d osutatud põhjustel, kui see on hädavajalik institutsiooni tegevuse järjepidevuse tagamiseks. Sellisel juhul põhjendab institutsioon oma otsust.3. Taotlejad või pakkujad peavad tõendama, et nad ei ole üheski lõikes 1 osutatud olukorras. Hankija võib siiski mitte nõuda nimetatud tõendamist väga madala maksumusega lepingute puhul vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses täpsustatule.Lõike 1 nõuetekohaseks kohaldamiseks peab taotleja või pakkuja hankija nõudmisel alati:a) juhul kui taotleja või pakkuja on juriidiline isik, esitama teabe selle kohta, kes on juriidilise isiku omanikud või juhtkonna liikmed, kes juriidilist isikut kontrollib ja kes on tema esindusõiguslikud isikud, ning tõendama, et need isikud ei ole üheski lõikes 1 osutatud olukorras;b) kui nähakse ette allhange, tõendama, et alltöövõtja nad ei ole üheski lõikes 1 osutatud olukorras.4. Artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses määratakse maksimumperiood, mille kestel lõikes 1 osutatud olukorrad annavad alust taotlejate või pakkujate hankemenetlusest kõrvalejätmiseks. Maksimumperiood ei ületa kümmet aastat.Artikkel 101 Hankemenetluse käigus sellest kõrvalejätmise kriteeriumidLepingut ei sõlmita taotleja või pakkujaga, kes asjaomase hankemenetluse käigus:a) on olukorras, kus tal on huvide konflikt;b) on hankemenetluses osalemiseks vajalike, hankija nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud;c) on asjaomase hankemenetluse puhul mõnes hankemenetlusest kõrvalejätmist põhjustavatest olukordadest, millele on osutatud artikli 100 lõikes 1 .Artikkel 102 Kõrvalejätmise juhtumeid käsitlev keskandmebaas1. Komisjon loob keskandmebaasi ja haldab seda vastavalt isikuandmete kaitset käsitlevatele Euroopa Liidu eeskirjadele. Andmebaas sisaldab andmeid taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artiklis 100, artikli 103 lõike 1 punktis b ja artikli 103 lõike 2 punktis a nimetatud olukorras. Andmebaas on institutsioonide, rakendusametite ja artiklis 200 osutatud asutuste jaoks ühine.2. Liikmesriikide ja kolmandate riikide ametiasutused ning lõikes 1 nimetamata organid, kes osalevad eelarve täitmisel vastavalt artiklitele 55 ja 58, edastavad pädevale eelarvevahendite käsutajale teabe taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artikli 100 lõike 1 punktis e nimetatud olukorras, kui asjaomase ettevõtja tegevus on kahjustanud Euroopa Liidu finantshuve. Eelarvevahendite käsutaja saab kõnealuse teabe ja nõuab peaarvepidajalt selle sisestamist andmebaasi.Esimeses lõigus nimetatud ametiasutustel ja organitel on juurdepääs andmebaasis sisalduvale teabele ja nad võivad seda vajaduse korral oma vastutusel arvesse võtta eelarve täitmisega seotud lepingute sõlmimisel.3. Euroopa Keskpangal, Euroopa Investeerimispangal ja Euroopa Investeerimisfondil on enda omavahendite kaitsmiseks juurdepääs andmebaasis sisalduvale teabele ning nad võivad seda vajaduse korral oma vastutusel arvesse võtta lepingute sõlmimisel vastavalt oma hankelepingute sõlmimise korrale.Kõnealused asutused edastavad komisjonile teabe taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artikli 100 lõike 1 punktis c nimetatud olukorras, kui asjaomase ettevõtja tegevus on kahjustanud Euroopa Liidu finantshuve.4. Artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses sätestatakse läbipaistvad ja ühtsed tingimused, et tagada menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide proportsionaalne kohaldamine. Komisjon määrab andmebaasi haldamiseks kindlaks standardsed menetlused ja tehnilised näitajad.Artikkel 103 Haldus- ja rahalised karistused1. Hankija võib määrata haldus- või rahalisi karistusi:a) töövõtjatele, taotlejatele või pakkujatele artikli 101 punktis b osutatud juhtudel;b) töövõtjatele, kelle puhul on leitud, et nad on eelarvest rahastatavate lepingute kohaseid kohustusi olulisel määral rikkunud.Igal juhul peab hankija siiski esmalt andma asjaomasele isikule võimaluse esitada oma seisukohad.2. Lõikes 1 osutatud karistused peavad olema proportsionaalsed lepingu tähtsuse ja rikkumise raskusega ning võivad seisneda järgnevas:a) asjaomasel taotlejal, pakkujal või töövõtjal ei lubata kuni kümme aastat osaleda eelarvest rahastatavates hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes; ja/võib) taotlejale, pakkujale või töövõtjale määratakse rahaline karistus, mille suurus võib ulatuda kuni asjaomase lepingu maksumuseni.3. Institutsioon võib avaldada otsuse või otsuse kokkuvõtte, milles on esitatud ettevõtja nimi, asjaolude lühikirjeldus ja menetlusest kõrvalejätmise kestus või rahalise karistuse summa.Artikkel 104 Lepingu sõlmimisel kohaldatavad hindamiskriteeriumid1. Lepingud sõlmitakse hindamiskriteeriumide alusel, mida kohaldatakse pakkumuste sisu suhtes pärast seda, kui hankedokumentides esitatud kvalifitseerimise kriteeriumide alusel on kontrollitud nende ettevõtjate suutlikkust, keda artiklite 100 ja 101 ning artikli 103 lõike 2 punkti a kohaselt menetlusest kõrvale ei jäetud.2. Lepingud sõlmitakse madalaima hinnaga pakkumuse või majanduslikult soodsaima pakkumuse valimise abil.Artikkel 105 Pakkumuste esitamine1. Pakkumuste esitamise korraga tagatakse, et toimub tõeline konkurents ja et pakkumuste sisu jääb konfidentsiaalseks seni, kuni need kõik samal ajal avatakse.2. Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib hankija nõuda artiklis 199 osutatud delegeeritud määruse kohaselt pakkujatelt eelneva tagatise esitamist, et vältida pakkumuste tagasivõtmist.3. Hankemenetluses osalemise taotlused ja pakkumused avab selleks määratud avamiskomisjon, välja arvatud artikli 98 lõikes 3 osutatud madala maksumusega lepingute puhul. Kõik pakkumused ja hankemenetluses osalemise taotlused, mis kõnealune komisjon tunnistab tingimustele mittevastavaks, lükatakse tagasi.4. Kõiki hankemenetluses osalemise taotlusi või pakkumusi, mille avamiskomisjon on tunnistanud tingimustele vastavaks, hinnatakse hankedokumentides sätestatud kriteeriumide põhjal eesmärgiga teha hankijale ettepanek lepingu sõlmimise või elektroonilise oksjoni läbiviimise kohta.Artikkel 106 Võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõteHankemenetluse vältel peavad kõik hankija ja taotlejate või pakkujate vahelised kontaktid vastama tingimustele, millega tagatakse läbipaistvus ja võrdne kohtlemine. Kontaktid ei või põhjustada lepingu või algse pakkumuse tingimuste muutmist.Artikkel 107 Lepingu sõlmimise otsus1. Kooskõlas kvalifitseerimise kriteeriumide ja hindamiskriteeriumidega, mis on eelnevalt sätestatud hankedokumentides, ja hankelepingute sõlmimise korraga otsustab eelarvevahendite käsutaja, kellega leping sõlmitakse.2. Hankija teeb kõikidele taotlejatele või pakkujatele, kelle hankemenetluses osalemise taotlused või pakkumused on tagasi lükatud, teatavaks tehtud otsuse põhjused ja kõikidele pakkujatele, kes täidavad kvalifitseerimise kriteeriumid, keda ei ole hankemenetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel menetlusest kõrvale jäetud ja kes seda kirjalikult taotlevad, eduka pakkumuse omadused ja suhtelised eelised ning selle pakkuja nime, kellega leping sõlmitakse.Teatavaid andmeid ei ole siiski vaja avalikustada, kui see takistaks õigusnormide kohaldamist, oleks vastuolus avalike huvidega või kahjustaks avalik-õiguslike või eraettevõtjate õigustatud ärihuve või võiks moonutada nendevahelist ausat konkurentsi.Artikkel 108 Hankemenetluse tühistamineHankija võib enne lepingule allakirjutamist kas hankest loobuda või tühistada hankemenetluse, ilma et taotlejatel või pakkujatel oleks õigus nõuda mingisugust hüvitist.Otsus peab olema põhjendatud ja see tuleb taotlejatele või pakkujatele teatavaks teha.4. JaguTagatised ja järelevalveArtikkel 109 Tagatised1. Hankija nõuab töövõtjatelt eelneva tagatise esitamist artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses täpsustatud juhtudel.2. Kui hankija loeb seda asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib ta nõuda töövõtjatelt kõnealuse tagatise esitamist, selleks et:a) tagada lepingu täielik täitmine võib) piirata eelmaksetega seotud finantsriske.Artikkel 110 Vigade, rikkumiste ja pettuse esinemine menetlusesKui selgub, et hankemenetluses on esinenud olulisi vigu, rikkumisi või pettust, peatab hankija menetluse ja võib võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada.Kui pärast lepingu sõlmimist selgub, et hankemenetluses või lepingu täitmisel on esinenud olulisi vigu, rikkumisi või pettust, siis olenevalt etapist, kuhu menetlus jõudnud on, võib hankija kas mitte lepingut sõlmida või peatada lepingu täitmise või vajaduse korral lõpetada lepingu.Kui nendes vigades, rikkumistes või pettuses on süüdi töövõtja, võib hankija olenevalt vigade, rikkumiste või pettuse raskusest lisaks sellele keelduda maksmisest, nõuda tagasi juba makstud summad või lõpetada kõik selle töövõtjaga sõlmitud lepingud.2. PEATÜKKInstitutsioonide poolt nende endi arvel sõlmitavate lepingute suhtes kohaldatavad sättedArtikkel 111 HankijaInstitutsioone käsitatakse hankijana lepingute puhul, mille nad sõlmivad nende endi arvel. Nad delegeerivad hankija ülesannete täitmiseks vajalikud volitused vastavalt artiklile 62.Artikkel 112 Kohaldatavad piirmäärad1. Kui käesoleva määruse teise osa IV jaotisest ei tulene teisiti, sätestatakse direktiivis 2004/18/EÜ piirmäärad, mille abil määratakse kindlaks:a) artiklis 97 osutatud avalikustamiskord;b) artikli 98 lõikes 1 osutatud menetluste valik;c) vastavad tähtajad.2. Kui artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses täpsustatud eranditest ja tingimustest ei tulene teisiti, siis ei kirjuta hankija lepingute puhul, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ, lepingule või raamlepingule eduka pakkujaga alla enne ooteaja möödumist.Artikkel 113 Hankemenetluses osalemise kordHankemenetluses võivad võrdsetel tingimustel osaleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes kuuluvad aluslepingute reguleerimisalasse, ja kõik sellise kolmanda riigi füüsilised ja juriidilised isikud, kellega Euroopa Liit on avalike hangete vallas sõlminud erikokkuleppe, selles kokkuleppes sätestatud tingimustel.Artikkel 114 Maailma Kaubandusorganisatsiooni hankelepingute sõlmimise kordKui kohaldatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud mitmepoolset riigihankelepingut, võivad hangetes osaleda ka kõnealuse lepingu ratifitseerinud riikide kodanikud selles lepingus sätestatud tingimustel.VI JAOTISTOETUSED1. PEATÜKK Toetuste ulatus ja vormArtikkel 115 Toetuste ulatus1. Toetused on eelarvest annetustena antavad sihtotstarbelised rahalised maksed, mille abil rahastatakse ühte järgnevast:a) meedet, mis on kavandatud selleks, et aidata saavutada Euroopa Liidu poliitika osaks olev eesmärk;b) mõne sellise asutuse toimimist, kes tegutseb Euroopa Liidu üldistes huvides või kellel on Euroopa Liidu poliitika osaks olev eesmärk (tegevustoetus).Toetuste kohta sõlmitakse kas kirjalik leping või võetakse vastu komisjoni otsus, millest edukat taotlejat teavitatakse.2. Toetusteks käesoleva jaotise tähenduses ei ole:a) institutsioonide liikmete ja personali kulud ning rahaline toetus Euroopa koolidele;b) artiklis 95 osutatud avaliku hanke lepingud ning makromajandusliku finantsabina ja eelarvetoetusena makstud abi;c) esimese osa VIII jaotises osutatud rahastamisvahendid ning osalus rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) või spetsialiseeritud Euroopa Liidu asutuste, näiteks Euroopa Investeerimisfondi aktsia- või omakapitalis;d) osamaksud, mille Euroopa Liit on tasunud liikmemaksudena organisatsioonidele, mille liikmed nad on;e) kulud, mis on kantud kaudse eelarve täitmise raames artiklite 55, 56 ja 57 tähenduses;f) rahalised toetused, mis on makstud artikli 59 alusel loodud asutustele nende asutamise aluseks oleva alusakti kohaselt;g) kulud, mis seonduvad kalandusturgudega, millele on osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[21] artikli 3 lõike 2 punktis f;h) institutsioonide poolt kutsutud või volitatud isikute kantud reisikulude tagasimaksed ja päevarahad ning kui see on asjakohane, siis neile makstavad mis tahes muud hüvitised;i) konkursi tulemusena antavad auhinnad, mille suhtes kohaldatakse esimese osa VII jaotist.3. Iga institutsioon võib anda toetusi teabevahetustegevuseks, kui nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ei ole avaliku hanke menetluse kasutamine asjakohane.Artikkel 116 Toetuste vormToetused võivad olla järgmises vormis:a) teatava protsendi tegelikult kantud rahastamiskõlblike kulude hüvitamine;b) ühekordsed maksed;c) ühikuhindade standardiseeritud astmik;d) kindlamääralised maksed;e) punktides a–d nimetatud vormide kombinatsioon.2. PEATÜKKPõhimõttedArtikkel 117 Toetuste suhtes kohaldatavad üldpõhimõtted1. Toetuste suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid.2. Toetused ei või kumuleeruda ja neid ei tohi anda tagasiulatuvalt.3. Toetustega peab kaasnema kaasrahastamine, ilma et see piiraks teise osa IV jaotise erisätete kohaldamist.Toetused ei tohi ületada üldist absoluutväärtusena väljendatud ülemmäära, mis kehtestatakse hinnanguliste rahastamiskõlblike kulude alusel.Toetused ei tohi ületada rahastamiskõlblikke kulusid.4. Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla meetme või tööprogrammi raames toetusesaajale kasumi tootmine.Esimest lõiku ei kohaldata:a) meetmete suhtes, mille eesmärk on toetusesaaja finantssuutlikkuse parandamine või tulu teenimine;b) füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadus- ja koolitusstipendiumide suhtes.5. Kui Euroopa Liidu tasandi erakonna tulud ületavad kulusid sellise eelarveaasta lõpuks, mille jooksul erakond on saanud tegevustoetust, võib erandina lõikes 2 sätestatud kasumi taotlemist keelavast eeskirjast teatava osa kõnealusest tulude ja kulude vahest, mis ei ületa 25 % selle eelarveaasta kogutuludest, üle kanda järgmisse eelarveaastasse tingimusel, et see kasutatakse ära enne järgmise eelarveaasta esimese kvartali lõppu.Kasumi taotlemist keelava eeskirja täitmise kontrollimisel ei võeta arvesse omavahendeid, eelkõige Euroopa Liidu tasandi erakonna aastase tegevuse käigus kogutud annetusi ja liikmemakse, mis ületavad 15 % toetusesaaja rahastamiskõlblikest kuludest.Teise lõigu sätteid ei kohaldata, kui Euroopa tasandi erakonna rahaline reserv ületab 100 % erakonna keskmisest aastasissetulekust.6. Ühekordsete maksete, ühikuhindade standardiseeritud astmiku ja kindlamääraliste maksete kasutamise korral võetakse summade kindlaksmääramise või toetustaotluse hindamise ajal piisavad meetmed, et pidada kinni lõigetes 3 ja 4 sätestatud eeskirjadest kasumi taotlemise keelu ja kaasrahastamise kohta.7. Artikleid 122, 123 ja 124 ei kohaldata Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Investeerimisfondile või Euroopa Investeerimispanga mis tahes muule tütarettevõtjale antavate toetuste suhtes.Artikkel 118 Läbipaistvus1. Toetused põhinevad tööprogrammil, mis avaldatakse aasta alguses.Tööprogrammi rakendatakse toetustaotluste esitamise kutsete avaldamise teel, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel või juhul, kui toetusesaaja või asjaomase meetme laadi tõttu ei ole vastava meetme puhul muud valikut või kui toetusesaaja on toetuse saajana kindlaks määratud alusaktis.Esimest lõiku ei kohaldata kriisiohjamis-, kodanikukaitse- ja humanitaarabioperatsioonide korral.2. Kõik eelarveaasta käigus antud toetused tehakse teatavaks kord aastas vastavalt artikli 31 lõigetele 2 ja 3.Artikkel 119 Toetuste mittekumuleerumise põhimõteIga meetme kohta võib ühele ja samale toetusesaajale anda eelarvest ainult ühe toetuse, välja arvatud juhul, kui asjaomaste alusaktidega on lubatud teisiti.Toetusesaajale võib anda eelarvest ainult ühe tegevustoetuse eelarveaasta kohta.Taotleja teavitab eelarvevahendite käsutajaid viivitamata kõigist sama meetme või sama tööprogrammiga seotud mitme toetustaotluse või mitme toetuse juhtudest.Mingil juhul ei rahastata samasid kulusid eelarvest kaks korda.Artikkel 120 Tagasiulatuvad toetused1. Toetust võib anda juba alustatud meetmele üksnes juhul, kui taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuse andmist.Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulud olla kantud enne toetustaotluse esitamise päeva, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on sätestatud alusaktis, või äärmiselt kiireloomulises olukorras kriisiohjamis-, kodanikukaitse- ja humanitaarabioperatsioonide teostamiseks.Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule viidud meetmetele tagasiulatuvalt.2. Tegevustoetus antakse kuue kuu jooksul toetusesaaja majandusaasta algusest arvates. Rahastamiskõlblikud kulud ei tohi olla kantud enne toetustaotluse esitamist ega toetusesaaja majandusaasta algust.Artikkel 121 Toetuste järkjärgulise vähendamise põhimõteKui alusaktis või artikli 51 lõike 5 punkti d kohast toetust käsitlevas rahastamisotsuses ei ole sätestatud teisiti, vähendatakse Euroopa Liidu üldistes huvides tegutsevate asutuste puhul tegevustoetuste pikendamisel enam kui neljaks järjestikuseks aastaks pärast neljandat aastat järk-järgult nende suurust.3. PEATÜKKToetuste andmise menetlusArtikkel 122 Toetustaotlused1. Toetustaotlused esitatakse kirjalikult.2. Toetustaotlus võetakse vastu, kui selle on esitanud:a) juriidiline isik;b) füüsiline isik, kui meetme laad või iseloom või taotleja eesmärk seda nõuab.Punkti a kohaldamiseks võidakse toetustaotlus, mille on esitanud üksused, millel kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt puudub juriidilise isiku staatus, vastu võtta tingimusel, et nende esindajad on volitatud võtma üksuste nimel juriidilisi kohustusi, ja esitavad samaväärse tagatise Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmiseks kui juriidilised isikud.3. Artikleid 100–103 kohaldatakse ka toetuste taotlejate suhtes. Taotlejad peavad tõendama, et nad ei ole üheski artiklites 100–103 osutatud olukorras. Eelarvevahendite käsutaja võib vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses täpsustatule siiski mitte nõuda nimetatud tõendamist:a) väga madala maksumusega toetuste puhul;b) juhul kui selline tõendus on hiljuti esitatud muu toetuste andmise menetluse käigus;c) juhul kui sellist tõendust on praktiliselt võimatu esitada.4. Eelarvevahendite käsutaja võib vastavalt artiklile 103 määrata taotlejatele tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi.Selliseid karistusi võib määrata ka toetusesaajatele, kes on toetustaotluse esitamisel või toetuse rakendamise ajal eelarvevahendite käsutaja nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on andmed esitamata jätnud.Artikkel 123 Kvalifitseerimise kriteeriumid ja hindamiskriteeriumid1. Kvalifitseerimise kriteeriumid peavad võimaldama hinnata taotleja suutlikkust viia lõpule väljapakutud meede või tööprogramm.2. Toetustaotluste esitamise kutses eelnevalt teatavaks tehtud hindamiskriteeriumid peavad võimaldama hinnata esitatud toetustaotluste sisu seatud eesmärkide ja prioriteetide põhjal.Artikkel 124 Hindamismenetlus1. Toetustaotlusi hinnatakse eelnevalt teatavaks tehtud kvalifitseerimise kriteeriumide ja hindamiskriteeriumide põhjal, et kindlaks teha, millised toetustaotlused on rahastamiskõlblikud.2. Seejärel koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja lõikes 1 sätestatud hindamise tulemuste põhjal toetusesaajate ja heakskiidetud summade loendi.3. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teatab taotlejale tema toetustaotluse kohta tehtud otsusest kirjalikult. Kui taotletavat toetust ei anta, põhjendab institutsioon toetustaotluse tagasilükkamist, tuginedes seejuures eeskätt juba teatavaks tehtud kvalifitseerimise kriteeriumidele ja hindamiskriteeriumidele.4. PEATÜKKMaksmine ja järelevalveArtikkel 125 EelmaksetagatisKui vastutav eelarvevahendite käsutaja peab seda asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib ta nõuda toetusesaajalt eelneva tagatise esitamist, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.Artikkel 126 Toetuste maksmine ja järelevalve1. Toetuse summa loetakse lõplikuks alles siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja on lõplikud aruanded ja raamatupidamise aastaaruande heaks kiitnud, ilma et see piiraks institutsiooni õigust teha hilisemaid kontrollimisi.2. Kui toetuste andmise menetluse või toetuse rakendamise käigus esineb olulisi vigu, rikkumisi või pettust, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja võtta mis tahes artiklis 110 nimetatud meetmeid, olles toetusesaajale eelnevalt andnud võimaluse esitada oma seisukohad.3. Kui kontrollimiste või auditite tulemusena ilmneb, et toetusesaaja puhul esineb korduvaid vigu, mis mõjutavad ka auditeerimata projekte, milles toetusesaaja osaleb või on osalenud, võib eelarvevahendite käsutaja järeldada, et need leiud laienevad kõnealustele auditeerimata projektidele, ja nõuda asjaomase summa hüvitamist; seejuures võidakse kõnealuseid projekte veel toetuslepingu alusel auditeerida.Ärakuulamismenetluse käigus võib toetusetoetusesaaja tema suhtes kohaldatud korrektsiooni vaidlustada, tõendades arvutatud korrektsiooni ebaõigsust ja esitades uue arvutuse.5. PEATÜKKRakendamineArtikkel 127 Allhanked ja toetuse ümberjagamine kolmandatele isikutele1. Kui meetme rakendamine või tegevustoetuse puhul tööprogrammi rakendamine eeldab toetusesaajalt hankelepingute sõlmimist, sätestatakse sellekohased menetlused vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusele.2. Kui meetme või tööprogrammi rakendamine eeldab rahalise toetuse andmist kolmandatele isikutele, võib Euroopa Liidult toetust saav toetusesaaja anda sellist rahalist toetust, kui järgmised tingimused on täidetud:a) vastutav eelarvevahendite käsutaja on enne toetuse andmist kontrollinud, et toetusesaaja esitatud tagatised on piisavad komisjonile võlgnetavate summade sissenõudmiseks;b) kõnealuse rahalise toetuse andmise tingimused on rangelt kindlaks määratud toetuse andmise otsuses või toetusesaaja ja komisjoni vahel sõlmitud toetuslepingus, et toetusesaaja ei saaks kasutada kaalutlusõigust;c) asjaomased summad on artiklis 199 osutatud delegeeritud määruse määratluse kohaselt väikesed.3. Igas toetuslepingus või toetuse andmise otsuses peab olema selgesõnaliselt sätestatud komisjoni ja kontrollikoja õigus kontrollida dokumente ja teavet, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal, ja teha kohapealseid kontrolle kõigi kolmandate isikute puhul, kes on saanud Euroopa Liidu rahalisi vahendeid.VII JAOTISAUHINNADArtikkel 128 MääratlusKäesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse auhinnana konkursi tulemusena antud rahalist toetust.Artikkel 129 Üldeeskirjad1. Auhindade suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtet.2. Auhindu antakse artiklis 118 nimetatud tööprogrammi raames, mille kinnitab komisjon, ja nende suhtes kohaldatakse artikli 118 lõiget 2.Konkursieeskirjades määratakse kindlaks vähemalt auhinna andmise tingimused ja kriteeriumid ning auhinna summa ja selle väljamaksmise kord.Auhindu ei tohi anda ilma konkursita ja auhinna andmise kohta avaldatakse teade samamoodi nagu toetustaotluste esitamise kutse puhul.3. Auhinna määrab vastutav eelarvevahendite käsutaja või žürii. Viimati nimetatutel on vabadus otsustada, kas auhind määrata või määramata jätta, sõltuvalt konkursieeskirjade kohaselt taotluste kvaliteedile antud hinnangust.4. Auhinna suurus ei ole seotud selle saaja kantud kuludega.5. Kui toetusesaaja või töövõtja määrab üle 500 000 euro suuruse auhinna, kinnitab selle andmise tingimused ja kriteeriumid komisjon.VIII JAOTISRAHASTAMISVAHENDIDArtikkel 130 Määratlus ja reguleerimisala1. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse rahastamisvahendina Euroopa Liidu meedet, millega eelarvest antakse konkreetse poliitilise eesmärgi saavutamiseks rahalist toetust laenu, tagatise, omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute või osaluse või muu riskiga seotud instrumendi teel, mida võidakse kombineerida toetusega.2. Käesolevat jaotist kohaldatakse ka rahastamisvahenditega otseselt seotud vahendite, sealhulgas tehnilise abi suhtes.3. Komisjon võib rakendada rahastamisvahendeid otsese või kaudse eelarve täitmise raames, delegeerides viimasel juhul eelarve täitmise ülesanded artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides iii ja iv nimetatud üksustele.Artikkel 131 Rahastamisvahendite suhtes kohaldatavad põhimõtted1. Rahastamisvahendid tehakse lõplikele Euroopa Liidu vahendite saajatele kättesaadavaks usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtete kohaselt ning vastavalt eesmärkidele, mis on sätestatud asjaomaste rahastamisvahendite suhtes kohaldatavas alusaktis.2. Ilma et see piiraks artikli 46 lõike 1 punktide d ja e kohaldamist, jäävad rahastamisvahendiga seotud eelarvelised kulud selle jaoks võetud eelarvelise kulukohustuse piiresse.3. Rahastamisvahendiga seotud finantstoimingute teostamises osalevad finantsvahendajad järgivad asjaomaseid rahapesu- ja terrorismivastase võitluse alaseid nõudeid. Kõnealused finantsvahendajad ei tohi asuda territooriumidel, kus ei tehta rahvusvaheliselt kokkulepitud maksustandardite rakendamise valdkonnas Euroopa Liiduga koostööd.4. Igas artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides iii ja iv nimetatud üksuse ja käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud finantsvahendaja vahel sõlmitud lepingus peab olema selgesõnaliselt sätestatud komisjoni ja kontrollikoja õigus kontrollida dokumente ja teavet, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal, ja teha kohapealseid kontrolle kõikide kolmandate isikute puhul, kes on saanud Euroopa Liidu rahalisi vahendeid.IX JAOTIS RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS1. PEATÜKK Raamatupidamise aastaaruande esitamineArtikkel 132 Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande struktuurEuroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne koosneb järgnevast:a) konsolideeritud finantsaruanded, milles esitatud konsolideeritud finantsteave hõlmab eelarvest rahastatavate institutsioonide ja artiklis 200 osutatud asutuste finantsaruandeid ning samuti teiste asutuste finantsaruandeid, kui viimati nimetatud asutuste raamatupidamise aastaaruanded kuuluvad Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade kohaselt konsolideerimisele;b) eelarve täitmise koondaruanded, milles esitatud teave hõlmab eelarvest rahastatavate institutsioonide eelarve täitmise aruannetes sisalduvat teavet.Artikkel 133 Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne1. Iga artiklis 132 osutatud institutsioon ja asutus koostab eelarveaasta kohta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande.Kõnealuse aruande saadavad nad järgneva eelarveaasta 31. märtsiks eelarvepädevatele institutsioonidele ja kontrollikojale.2. Lõikes 1 osutatud aruandes esitatakse vähemalt andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.Artikkel 134 Raamatupidamise aastaaruannet reguleerivad eeskirjadArtiklis 132 osutatud finantsaruanded peavad vastama Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja, ning andma varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest ning rahavoogudest õige ja õiglase ülevaate.Artiklis 132 osutatud eelarve täitmise aruanded peavad vastama käesolevas määruses sätestatud eelarvepõhimõtetele. Need peavad andma eelarve tulu- ja kulutoimingutest õige ja õiglase ülevaate.Artikkel 135 RaamatupidamispõhimõttedArtiklis 132 osutatud finantsaruannetes esitatakse teave, sealhulgas raamatupidamispõhimõtted, sellisel viisil, et see on asjakohane, usaldusväärne, võrreldav ja selgesti arusaadav. Finantsaruanded koostatakse Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjades kirjeldatud üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt.Artikkel 136 Finantsaruanded1. Finantsaruanded koostatakse miljonites eurodes ja need koosnevad järgnevast:a) bilanss ja tulemiaruanne, milles kajastatakse varasid ja kohustusi, finantsseisundit ning majandustulemust eelneva eelarveaasta 31. detsembri seisuga; need esitatakse kooskõlas asjaomaste raamatupidamiseeskirjadega, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja;b) rahavoogude aruanne, milles on näidatud eelarveaasta jooksul laekunud ja väljamakstud summad ning sularahaseis aasta lõpus;c) netovara muutuste aruanne, milles esitatakse ülevaade eelarveaasta jooksul toimunud reservide muutustest ning kumulatiivsed tulemused.2. Finantsaruannete lisad täiendavad ja selgitavad lõikes 1 osutatud aruannetes esitatud teavet ja annavad kogu täiendava teabe, mis on ette nähtud asjaomaste raamatupidamiseeskirjadega, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja.Artikkel 137 Eelarve täitmise aruandedEelarve täitmise aruanded koostatakse miljonites eurodes. Need koosnevad järgnevast:a) eelarve täitmise aruanded, millesse on koondatud kõik eelarve tulu- ja kulutoimingud asjaomasel eelarveaastal;b) eelarve täitmise aruannete lisad, mis täiendavad ja selgitavad aruannetes esitatud teavet.Eelarve täitmise aruannete struktuur on samasugune kui eelarve oma.Artikkel 138 Esialgne raamatupidamise aastaaruanneTeiste artiklis 132 osutatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad saadavad komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgneva eelarveaasta 1. märtsil oma esialgse raamatupidamise aastaaruande.Samuti saadavad teiste artiklis 132 osutatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad komisjoni peaarvepidajale hiljemalt järgneva eelarveaasta 1. märtsil aruandluspaketi, mis on koostatud standardvormi alusel, mille komisjoni peaarvepidaja kehtestab konsolideerimise eesmärgil.Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib need esialgsed raamatupidamise aastaaruanded komisjoni esialgse raamatupidamise aastaaruandega ja saadab kontrollikojale hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. märtsil komisjoni esialgse ja Euroopa Liidu esialgse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande.Artikkel 139 Lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande heakskiitmine1. Kontrollikoda esitab hiljemalt 1. juunil oma tähelepanekud teiste artiklis 132 osutatud institutsioonide ja asutuste esialgsete raamatupidamise aastaaruannete kohta ning hiljemalt 15. juunil oma tähelepanekud komisjoni esialgse raamatupidamise aastaaruande ja Euroopa Liidu esialgse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta.2. Teised institutsioonid peale komisjoni ja iga artiklis 132 osutatud asutus koostab oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande ja saadab selle lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamiseks komisjoni peaarvepidajale, kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgneva eelarveaasta 1. juulil.Samuti saadavad teiste artiklis 132 osutatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad komisjoni peaarvepidajale hiljemalt järgneva eelarveaasta 1. juulil aruandluspaketi, mis on koostatud standardvormi alusel, mille komisjoni peaarvepidaja kehtestab konsolideerimise eesmärgil.3. Iga artiklis 132 osutatud institutsiooni ja asutuse peaarvepidaja saadab oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande esitamise tähtajaga samaks tähtajaks esitiskirja kõnealuse raamatupidamise aastaaruande kohta kontrollikojale ning nimetatud esitiskirja koopia komisjoni peaarvepidajale.Lõplikule raamatupidamise aastaaruandele lisatakse peaarvepidaja deklaratsioon, milles ta kinnitab, et see on koostatud kooskõlas käesoleva jaotisega ning kohaldatavate raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.4. Komisjoni peaarvepidaja koostab lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande teiste artiklis 132 osutatud institutsioonide ja asutuste poolt lõike 2 kohaselt esitatud teabe alusel. Lõplikule konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele lisatakse komisjoni peaarvepidaja deklaratsioon, milles ta kinnitab, et see on koostatud kooskõlas IX jaotisega ning finantsaruannete lisas esitatud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.5. Pärast lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja komisjoni enda lõpliku raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist saadab komisjon need Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale enne järgneva eelarveaasta 31. juulit.Komisjoni peaarvepidaja saadab kontrollikojale samaks tähtajaks ka esitiskirja lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta.6. Lõplik konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt järgneva eelarveaasta 15. novembril koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda on teinud kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 287 ja Euratomi asutamislepingu artikliga 160c.2. PEATÜKKTeave eelarve täitmise kohtaArtikkel 140 Eelarveliste tagatiste ja riskide aruanneLisaks artiklites 136 ja 137 sätestatud aruannetele esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üks kord aastas aruande artikli 46 lõike 1 punktis d osutatud eelarveliste tagatiste ja nendega seotud riskide kohta.See teave edastatakse samal ajal ka kontrollikojale.Artikkel 141 Eelarve täitmise aruanne1. Lisaks artiklites 136 ja 137 sätestatud aruannetele saadab komisjoni peaarvepidaja üks kord kuus Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarve täitmist käsitlevad, vähemalt peatüki tasandil koondatud andmed nii tulude kui ka kulude kohta, võrrelduna koguassigneeringutega.Nendes andmetes esitatakse ka üksikasjalik teave varasematest eelarveaastatest ülekantud assigneeringute kasutamise kohta.Andmed saadetakse kümne tööpäeva jooksul pärast iga kuu lõppu.2. Kolm korda aastas, s.o 31. maile, 31. augustile ja 31. detsembrile järgneva 30 tööpäeva jooksul saadab komisjoni peaarvepidaja Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarve täitmise aruande, mis hõlmab nii tulusid kui ka kulusid liigendatuna peatükkide, artiklite ja punktide kaupa.Selles aruandes esitatakse ka üksikasjalik teave varasematest eelarveaastatest ülekantud assigneeringute kasutamise kohta.3. Kõnealused andmed ja eelarve täitmise aruanne saadetakse samal ajal ka kontrollikojale.3. PEATÜKKRaamatupidamisarvestus1. jaguÜldsättedArtikkel 142 Raamatupidamissüsteem1. Institutsiooni raamatupidamissüsteem on süsteem, mille eesmärk on korraldada eelarve- ja finantsteavet nii, et andmeid saab sisestada, liigitada ja salvestada.2. Raamatupidamisarvestus koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestust peetakse eurodes ja kalendriaasta põhjal.3. Olenemata lõikest 2 võib volitatud eelarvevahendite käsutaja pidada analüütilist arvestust.Artikkel 143 Üldsätted institutsioonide raamatupidamissüsteemi kohta1. Komisjoni peaarvepidaja võtab pärast teiste artiklis 132 osutatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatega konsulteerimist vastu raamatupidamiseeskirjad ja ühtlustatud kontoplaani, mida kohaldatakse kõikides eelarvest rahastatavates institutsioonides, teise osa V jaotises osutatud ametites ja kõikides artiklis 132 osutatud asutustes.2. Lõikes 1 osutatud eeskirjade ja meetodite vastuvõtmisel juhindub komisjoni peaarvepidaja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditest, kuid võib nendest kõrvale kalduda, kui seda õigustab Euroopa Liidu tegevuse eripära.1. jaguÜldine raamatupidamisarvestusArtikkel 144 Üldine raamatupidamisarvestusÜldisse raamatupidamisarvestusse kantakse ajalises järjestuses kahekordse kirjendamise meetodi abil kõik sündmused ja toimingud, mis mõjutavad artiklis 132 osutatud institutsioonide ja asutuste majanduslikku ja finantsseisundit ning nende varasid ja kohustusi.Artikkel 145 Raamatupidamiskirjed1. Liikumised kontodel ja saldod kirjendatakse arvestusraamatutesse.2. Kõik raamatupidamiskirjed, sealhulgas paranduskirjed, põhinevad tõendavatel dokumentidel, millele neis ka viidatakse.3. Raamatupidamissüsteemi peab jääma jälg kõikidest raamatupidamiskirjetest.Artikkel 146 Raamatupidamisarvestuse korrigeerimisedEelarveaasta lõpu ja raamatupidamise aastaaruande esitamise vahelisel ajal teeb peaarvepidaja kõik korrigeerimised, mida on vaja sellise raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, mis annab õige ja õiglase ning Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjadele vastava ülevaate; nimetatud korrigeerimised ei hõlma aga kõnealuse aastaga seonduvaid väljamakseid ega laekumisi.3. jaguEelarve raamatupidamisarvestusArtikkel 147 Eelarve raamatupidamisarvestus1. Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.2. Lõike 1 kohaldamiseks kantakse eelarve raamatupidamisarvestusse kõik eelarvega seotud tulu- ja kulutoimingud, mis on sätestatud esimese osa IV jaotises.4. PEATÜKKVara inventarinimestikudArtikkel 148 Inventarinimestikud1. Iga artiklis 132 osutatud institutsioon ja asutus peab inventarinimestikke, milles on komisjoni peaarvepidaja koostatud näidise järgi näidatud kogu Euroopa Liidu materiaalse, immateriaalse ja finantsvara kogus ja väärtus.Iga artiklis 132 osutatud institutsioon ja asutus teeb kindlaks, kas nimestikus esitatu vastab tegelikule olukorrale.2. Vara müük kuulutatakse välja nõuetekohasel viisil.X JAOTISVÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE1. PEATÜKK VälisauditArtikkel 149 Kontrollikoja tehtav välisaudit1. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon teavitavad kontrollikoda võimalikult kiiresti kõigist otsustest ja eeskirjadest, mis on vastu võetud artiklite 9, 13, 18, 22, 23, 25 ja 37 kohaselt.2. Iga institutsioon teavitab kontrollikoda ja eelarvepädevaid institutsioone kõigist finantsküsimusi reguleerivatest sise-eeskirjadest, mille nad on vastu võtnud.3. Kontrollikojale teatatakse eelarvevahendite käsutajate, siseaudiitorite, peaarvepidajate ja avansikontode haldajate ametissenimetamisest ning artiklite 53, 65, 66, 67 ja 92 kohastest delegeerimisotsustest.Artikkel 150 Auditeerimiseeskirjad ja -menetlused1. Selle kindlakstegemiseks, kas kõik tulud on saadud ja kulud välja makstud seaduslikult ja nõuetekohaselt, võtab kontrollikoda arvesse aluslepingute sätteid, eelarvet, käesolevat määrust, artiklis 199 osutatud delegeeritud määrust ja kõiki muid aluslepingute kohaselt vastuvõetud õigusakte.2. Oma ülesannete täitmisel on kontrollikojal õigus tutvuda artiklis 152 sätestatud viisil kõikide dokumentide ja kogu teabega, mis on seotud talituste ja asutuste finantsjuhtimisega ja käsitlevad Euroopa Liidu rahastatavaid või kaasrahastatavaid meetmeid. Kontrollikojal on õigus teha järelepärimisi kõigile tulu- ja kulutoimingute eest vastutavatele ametnikele ning kasutada kõiki auditeerimismenetlusi, mis on kõnealuste talituste või asutuste puhul asjakohased. Liikmesriikides toimub audit koostöös siseriiklike auditeerimisasutustega või kui neil puuduvad vajalikud volitused, siis pädevate siseriiklike talitustega. Kontrollikoda ja liikmesriikide auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samal ajal oma sõltumatuse.Kontrollikoda võib kogu teabe saamiseks, mida tal on vaja talle aluslepingutega või nende kohaselt vastuvõetud õigusaktidega antud ülesannete täitmiseks, viibida audititoimingute juures, mida tehakse mis tahes institutsiooni poolse või nimel toimuva eelarve täitmise raames, esitades selleks eelnevalt vastava taotluse.Kontrollikoja taotluse korral lubavad institutsioonid Euroopa Liidu hoiuseid hoidvatel finantseerimisasutustel lasta kontrollikojal kindlaks teha, kas väljastpoolt saadud andmed on raamatupidamise aastaaruandega kooskõlas.3. Oma ülasannete täitmiseks teatab kontrollikoda institutsioonidele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat määrust, oma töötajate nimed, kellel on õigus neid auditeerida.Artikkel 151 Väärtpaberite ja sularahaga seonduvad kontrollidKontrollikoda tagab, et kõiki hoiustatud või kassas olevaid väärtpabereid ja kogu hoiustatud või kassas olevat raha kontrollitakse hoiulevõtja allakirjutatud asjaomaste dokumentide alusel või hoitava raha ja väärtpaberite ametlike õiendite alusel. Kontrollikoda võib selliseid kontrollimisi ise teha.Artikkel 152 Kontrollikoja juurdepääsuõigus1. Komisjon, teised institutsioonid, Euroopa Liidu nimel tulusid ja kulusid haldavad asutused ja eelarvest tehtavate maksete lõppsaajad aitavad kontrollikoda igakülgselt ja annavad talle kogu teabe, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks. Nad annavad kontrollikoja käsutusse kõik eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik raha või materiaalse vara arvestusdokumendid, kõik raamatupidamisdokumendid ja tõendavad dokumendid ning nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimestikud ja kõik talituste organisatsiooniskeemid, mida kontrollikoda peab vajalikuks tulemiaruande ja eelarve tulemiaruande auditeerimiseks kas dokumentide põhjal või kohapeal, ja samaks otstarbeks ka kõik magnetkandjal loodud või säilitatavad dokumendid ja andmed.Liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste muud üksused ja siseauditiorganid aitavad kontrollikoda igal viisil, mida viimane peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks.Esimest lõiku kohaldatakse ka füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kes saavad makseid eelarvest.2. Ametnikud, kelle tegevust kontrollikoda kontrollib, on kohustatud:a) esitama kassas oleva raha, kogu ülejäänud raha, väärtpaberite ja materiaalse vara üle peetavat arvestust käsitlevad dokumendid, samuti kõik tõendavad dokumendid nende käsutusse antud rahaliste vahendite haldamise kohta ning kõik eelnimetatutega seonduvad arveraamatud, registrid ja muud dokumendid;b) esitama kirjavahetuse ja kõik muud dokumendid, mida on vaja artikli 150 lõikes 1 osutatud auditi tegemiseks täies ulatuses.Esimese lõigu punktis b osutatud teavet võib nõuda ainult kontrollikoda.3. Kontrollikojal on õigus auditeerida Euroopa Liidu tulude ja kuludega seotud dokumente, mis on institutsioonide talituste, eelkõige kõnealuste tulude ja kuludega seotud otsuste tegemise eest vastutavate talituste, Euroopa Liidu nimel tulusid ja kulusid haldavate asutuste ning eelarvest makseid saavate füüsiliste ja juriidiliste isikute valduses.4. Tulude saamise ja kulude väljamaksmise seaduslikkuse ja nõuetekohasuse ning finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlakstegemine hõlmab ka toetustena saadud Euroopa Liidu vahendite kasutamist institutsioonidevälistes asutustes.5. Institutsioonidevälistele abisaajatele Euroopa Liidu vahendite maksmise eelduseks on abisaajate kirjalik nõusolek või selle puudumisel töövõtjate või alltöövõtjate kirjalik nõusolek kontrollikoja auditiga, mis käsitleb saadud vahendite kasutamist.6. Komisjon esitab kontrollikojale viimase taotlusel kogu teabe laenutehingute kohta.7. Integreeritud arvutisüsteemide kasutamine ei tohi piirata kontrollikoja võimalust tutvuda tõendavate dokumentidega.Artikkel 153 Kontrollikoja aastaaruanne1. Kontrollikoda edastab komisjonile hiljemalt 15. juunil ning teistele artiklis 132 osutatud institutsioonidele ja asutustele hiljemalt 1. juunil kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada kontrollikoja aastaaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojale vastuse hiljemalt 15. oktoobril. Institutsioonide vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.2. Pärast ärakuulamismenetluse lõpuleviimist saadab iga asjaomane institutsioon ja asutus hiljemalt 15. oktoobril oma vastuse kontrollikojale. Institutsioonide ja asutuste vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.3. Aastaaruandes antakse hinnang finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta.4. Aastaaruandes on jagu iga institutsiooni kohta. Kontrollikoda võib oma äranägemise järgi lisada kokkuvõtva aruande või üldised tähelepanekud.Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide institutsioonide vastused tema tähelepanekutele avaldatakse kas iga tähelepanekuga kõrvuti või selle järel.5. Kontrollikoda edastab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele ja teistele institutsioonidele hiljemalt 15. novembril oma aastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas .6. Niipea kui kontrollikoda on edastanud aastaaruande, teavitab komisjon asjaomaseid liikmesriike viivitamata kontrollikoja tähelepanekutest, mis käsitlevad selliste vahendite haldamist, mille eest kõnealused liikmesriigid kohaldatavate eeskirjade alusel vastutavad.Pärast selle teabe kättesaamist teavitavad liikmesriigid komisjoni 100 päeva jooksul meetmetest, mille nad on oma riigiga seonduvaid kontrollikoja eespool nimetatud tähelepanekuid silmas pidades võtnud. Komisjon edastab selle teabe kontrollikojale, nõukogule ja Euroopa Parlamendile.Artikkel 154 Kontrollikoja eriaruanded1. Kontrollikoda edastab asjaomasele institutsioonile või asutusele kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust.Asjaomasel institutsioonil või asutusel on kaks ja pool kuud aega teatada kontrollikojale kõigist vastustest, mida ta soovib nende tähelepanekute kohta esitada.Kui kontrollikoda on asjaomase institutsiooni või asutuse vastused kätte saanud, võtab ta eriaruande lõpliku teksti vastu järgneva kuu jooksul.Eriaruanded koos asjaomaste institutsioonide või asutuste vastustega edastatakse viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kellest kumbki otsustab, vajaduse korral koostöös komisjoniga, milliseid meetmeid tuleks kõnealuseid eriaruandeid ja vastuseid silmas pidades võtta.Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide asjaomaste institutsioonide ja asutuste vastused tema tähelepanekutele avaldatakse kas iga tähelepanekuga vahetult kõrvuti või selle järel.2. Kontrollikoda võib Euroopa Liidu Teatajas avaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikes 4 osutatud arvamused, mis ei ole seotud ettepanekute või eelnõudega, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku konsulteerimismenetlust. Kontrollikoda otsustab avaldamise üle pärast konsulteerimist institutsiooniga, kes taotles arvamuse esitamist või keda see käsitleb. Avaldamisel lisatakse arvamustele asjaomaste institutsioonide võimalikud märkused.Artikkel 155 Esialgsete leidude aruanne1. Kontrollikoda saadab asjaomastele institutsioonidele, asutustele ja liikmesriikidele oma auditi põhjal tehtud esialgsete leidude aruande. Need esialgsed leiud, mis tuleks kontrollikoja arvamuse kohaselt aastaaruandes avaldada, edastatakse hiljemalt aruandes käsitletavale eelarveaastale järgneva eelarveaasta 1. juunil. Esialgsete leidude aruanne peab jääma konfidentsiaalseks.2. Asjaomasel institutsioonil, asutusel või liikmesriigil on kaks ja pool kuud aega teatada kontrollikojale kõigist märkustest, mida ta soovib esialgsete leidude aruande kohta teha.2. PEATÜKKEelarve täitmisele heakskiidu andmineArtikkel 156 Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajakava1. Kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne aasta n + 2 15. maid heakskiidu komisjoni tegevusele aasta n eelarve täitmisel.2. Kui lõikes 1 ettenähtud kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parlament või nõukogu komisjonile edasilükkamise põhjustest.3. Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmisele heakskiitu andva otsuse tegemise edasi, teeb komisjon kõik endast oleneva, et võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks või kõrvaldamise hõlbustamiseks.Artikkel 157 Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus1. Otsus eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta hõlmab Euroopa Liidu kõigi tulude ja kulude kontosid ja nende saldot ning bilansis esitatud Euroopa Liidu varasid ja kohustusi.2. Eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks tutvub Euroopa Parlament, pärast seda, kui nõukogu on seda juba teinud, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 318 osutatud raamatupidamise aastaaruande, finantsaruannete ja hindamisaruandega. Samuti tutvub ta kontrollikoja aastaaruande ja auditeeritud institutsioonide saadetud vastustega, asjaomase eelarveaasta kohta kontrollikoja koostatud võimalike asjaomaste eriaruannetega ja kontrollikoja kinnitava avaldusega, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldatavust ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.3. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab komisjon talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 319 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomast eelarveaastat käsitleva eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.Artikkel 158 Järelmeetmed1. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 319 ja Euratomi asutamislepingu artikli 180b kohaselt võtavad komisjon ja teised institutsioonid kõik asjakohased meetmed, et järgida eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale Euroopa Parlamendi otsusele lisatud tähelepanekuid ja nõukogu vastuvõetud heakskiidu andmise soovitusele lisatud märkusi.2. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral annavad institutsioonid aru kõnealuste tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis nad on andnud oma talitustele, kes vastutavad eelarve täitmise eest. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, teatades talle meetmetest, mis nad on võtnud kõnealuste tähelepanekute järgimiseks, et komisjon saaks neid oma aruande koostamisel arvesse võtta. Institutsioonide aruanded edastatakse ka kontrollikojale.Artikkel 159 Euroopa välisteenistust käsitlevad erisättedEuroopa välisteenistuse puhul järgitakse täies ulatuses menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 319 ja käesoleva määruse artiklites 156, 157 ja 158. Välisteenistus teeb igakülgset koostööd eelarve täitmisele heakskiidu andmises osalevate institutsioonidega ning annab vajaduse korral täiendavat teavet, sealhulgas osaleb asjakohaste organite koosolekutel.TEINE OSAERISÄTTEDI JAOTIS EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDArtikkel 160 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevad erisätted1. Käesoleva määruse esimest ja kolmandat osa kohaldatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) käsitlevates eeskirjades osutatud asutuste ja organite kulude ja tulude suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.2. Meetmeid, mida haldab otseselt komisjon, rakendatakse esimese ja kolmanda osa sätete kohaselt.Artikkel 161 EAGFi vahenditega seotud kulukohustused1. Igaks eelarveaastaks on EAGFile ette nähtud liigendamata assigneeringuid, lisaks kaetakse liigendatud assigneeringutest erandina selle kulud, mis seonduvad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmetega.2. Maksete assigneeringud, mis on eelnevast eelarveaastast üle kantud, kuid mida ei ole eelarveaasta lõpuks kasutatud, tühistatakse.3. Kulukohustustega sidumata assigneeringud, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 nimetatud meetmetega, võib üle kanda üksnes järgmisse eelarveaastasse.Selline ülekandmine ei tohi ületada summat, mille võrra eelmisel eelarveaastal kohandati otsetoetusi vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009[22] artiklile 11, rohkem kui 2 % võrra esimeses lõigus nimetatud esialgsetest assigneeringutest.Järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud kantakse tagasi üksnes eelarveridadele, mis käsitlevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud meetmeid.Sellise ülekandmise tulemusel võib täiendavaid makseid teha ainult lõplikele abisaajatele, kelle suhtes eelneval eelarveaastal kohaldati otsetoetuste kohandamist vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 11.Komisjon teeb järgmisse eelarveaastasse ülekandmise otsuse hiljemalt selle aasta 15. veebruaril, millisesse assigneeringud üle kantakse, ja teatab sellest eelarvepädevatele institutsioonidele.Artikkel 162 EAGFi assigneeringutega seotud üldised esialgsed kulukohustused1. Komisjon hüvitab liikmesriikide kantud kulud.2. Komisjoni otsused, millega kinnitatakse nende maksete suurus, kujutavad endast üldisi esialgseid kulukohustusi ning need ei tohi ületada EAGFile ettenähtud assigneeringute kogusummat.3. Alates 15. novembrist võib EAGF jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgnevaks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada kolme neljandikku kõigist jooksva eelarveaasta vastavatest assigneeringutest. Sellised kohustused võivad olla seotud üksnes kuludega, mis põhinevad kehtival alusaktil.Artikkel 163 EAGFi vahenditega seotud eelarveliste kulukohustuste võtmise ajakava1. EAGFi käsitlevates eeskirjades osutatud asutuste ja organite kulude suhtes võetakse kahe kuu jooksul pärast liikmesriikide saadetud kuluaruannete kättesaamist kulukohustused peatükkide, artiklite ja punktide kaupa. Sellise kulukohustuse võib võtta pärast nimetatud kahekuulise tähtaja möödumist alati, kui on vaja kohaldada asjaomaste eelarveridade assigneeringute ümberpaigutamise menetlust. Summad kantakse eelarvesse maksetena selle sama kahekuulise tähtaja jooksul, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid ei ole veel makset teinud või kui makse rahastamiskõlblikkus ei ole kindel.Eelarvelised kulukohustused arvatakse maha artiklis 162 osutatud üldisest esialgsest kulukohustusest.2. Üldised esialgsed kulukohustused, mis on võetud eelarveaastaks ja mille põhjal ei ole võetud eelarve liigenduse kohaseid konkreetsete eelarveridadega seonduvaid kulukohustusi järgneva eelarveaasta 1. veebruariks, tühistatakse seoses algse eelarveaastaga.3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse juhul, kui raamatupidamise aastaaruande kontrollimisest ja heakskiitmisest ei tulene teisiti.Artikkel 164 EAGFi vahendite kajastamine raamatupidamisarvestusesEelarve raamatupidamisarvestuses kirjendatakse kulud eelarveaasta raamatupidamisarvestusse maksete põhjal, mille komisjon on teinud kulude tagasimaksmiseks liikmesriikidele hiljemalt asjaomase aasta 31. detsembril, tingimusel et peaarvepidaja on maksekorralduse kätte saanud hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. jaanuaril.Artikkel 165 EAGFi assigneeringute ümberpaigutamine1. Kui komisjon võib artikli 23 lõike 1 kohaselt assigneeringuid ümber paigutada, teeb ta oma sellekohase otsuse hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. jaanuaril ja teavitab eelarvepädevaid institutsioone vastavalt artikli 23 lõikele 1.2. Muudel kui lõikes 1 kirjeldatud juhtudel esitab komisjon assigneeringute ümberpaigutamist käsitlevad ettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele hiljemalt järgneva eelarveaasta 10. jaanuaril.Eelarvepädevad institutsioonid otsustavad selliste ümberpaigutuste tegemise artiklis 24 sätestatud korras, kuid kolme nädala jooksul.Artikkel 166 EAGFi vahenditega seotud sihtotstarbelised tulud1. Käesoleva jaotise kohased sihtotstarbelised tulud kantakse eelarvesse nende päritolu järgi artikli 18 lõike 4 kohaselt.2. Määruse (EÜ) 1290/2005 artiklis 30 osutatud raamatupidamise aastaaruande kontrollimist ja heakskiitmist käsitlevate otsuste tulemus kantakse ühte artiklisse.II JAOTISSTRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALANDUSFOND, MAAELU ARENGU EUROOPA PÕLLUMAJANDUSFOND NING VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA FONDID, MILLE PUHUL EELARVE TÄITMINE TOIMUB KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGAArtikkel 167 Muid Euroopa Liidu fonde käsitlevate erisätete reguleerimisala1. Kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti, kohaldatakse käesoleva määruse esimest ja kolmandat osa nende asutuste ja organite kulude ja tulude suhtes, millele on osutatud määruses (EÜ) nr 1290/2005, mis käsitleb Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1080/2006,[23] mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1081/2006,[24] mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi, nõukogu määruses nr (EÜ) 1084/2006,[25] mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi, ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1198/2006,[26] mis käsitleb Euroopa Kalandusfondi, ning nende vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala fondide kulude ja tulude suhtes, mille puhul eelarvet täidetakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 56 koostöös liikmesriikidega (edaspidi „fondid”).2. Meetmeid, mida haldab otseselt komisjon, rakendatakse samuti käesoleva määruse esimeses ja kolmandas osas sätestatud eeskirjade kohaselt.Artikkel 168 Kulukohustuste assigneeringute jaotusest kinnipidamineEuroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on sätestatud asjaomastes struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates alusaktides.Artikkel 169 Muudest Euroopa Liidu fondidest rahalise toetuse maksmine ning vahemaksete ja tagasimaksete tegemine1. Komisjon maksab fondidest rahalist toetust kooskõlas artiklis 167 osutatud määrustega.2. Komisjoni vahemaksete tegemise tähtaeg sätestatakse artiklis 167 osutatud määruste kohaselt.3. Liikmesriikide tagasimaksete käsitlemist ja tagasimaksete mõju fondidest makstava rahalise toetuse suurusele reguleerivad artiklis 167 osutatud määrused.4 . Erandina artiklist 10 võib ettemaksete tagasimaksmisest tulenevad kulukohustuste assigneeringud, mis on kättesaadavad 31. detsembril, kanda järgmisse eelarveaastasse üle kuni programmi lõpetamiseni ning neid võib vajaduse korral kasutada, tingimusel et muud kulukohustuste assigneeringud ei ole enam kättesaadavad.Artikkel 170 Muude Euroopa Liidu fondide assigneeringute vabastamineKomisjon vabastab kulukohustuste assigneeringud automaatselt artiklis 167 osutatud määruste kohaselt.Vabastatud assigneeringud võib uuesti kättesaadavaks teha juhul, kui on tehtud ilmne viga, mida saab süüks panna üksnes komisjonile.Selleks uurib komisjon eelmisel eelarveaastal toimunud assigneeringute vabastamisi ja otsustab assigneeringute vajadust silmas pidades jooksva eelarveaasta 15. veebruariks, kas vastavaid assigneeringuid on vaja uuesti kättesaadavaks teha.Artikkel 171 Muude Euroopa Liidu fondide assigneeringute vastastikune ümberpaigutamineKäesolevas jaotises osutatud tegevuskulude puhul võib komisjon, välja arvatud seoses Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondiga, teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingimusel et asjaomased assigneeringud on ette nähtud samaks otstarbeks artiklis 167 osutatud fonde reguleerivate määruste tähenduses või need on kulud tehniliseks abiks.Artikkel 172 Muude Euroopa Liidu fondide projektide juhtimine, valik ja auditeerimineProjektide juhtimist ja valikut ning auditeerimist reguleerivad artiklis 167 osutatud määrused.III JAOTISTEADUSUURINGUDArtikkel 173 Teadusuuringuteks ettenähtud vahendid1. Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringute suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.Need assigneeringud kantakse mõnda teadusuuringute poliitikavaldkonda käsitlevasse eelarvejaotisse otseste või kaudsete meetmete alla või mõnda teadusuuringuid käsitlevasse peatükki mõnes muus jaotises.Neid kasutatakse artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses loetletud meetmete rakendamiseks.2. Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud, ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolliga asutatud söe ja terase teadusfondi tuluga seonduvaid assigneeringuid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna artikli 18 tähenduses. Selle tuluga seoses tekkivad kulukohustuste assigneeringud tehakse uuesti kättesaadavaks niipea, kui saadaolev summa on eelarvestatud, ja maksete assigneeringud niipea, kui tulu on laekunud.3. Käesolevas jaotises osutatud tegevuskulude puhul võib komisjon teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingimusel et assigneeringuid kasutatakse samaks otstarbeks.4. Eksperdid, kellele makstakse palka teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, võetakse tööle korras, mille nõukogu kehtestab iga teadusuuringute raamprogrammi vastuvõtmisel.Artikkel 174 Teadusuuringuteks ettenähtud vahenditega seotud kulukohustused1. Kulukohustuste assigneeringud, mis vastavad nende teadusuuringutega seotud projektide täieliku või osalise rakendamata jätmise tulemusel vabastatud kulukohustuste summale, mille jaoks need on eelarvesse kantud, võib erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teha uuesti kättesaadavaks, kui see on hädavajalik algselt kavandatud programmi elluviimiseks, välja arvatud juhul, kui jooksva eelarveaasta eelarve sisaldab selleks otstarbeks vahendeid.2. Lõikes 1 märgitud eesmärgil vaatab komisjon iga eelarveaasta alguses eelmisel eelarveaastal vabastatud assigneeringud läbi ja hindab assigneeringute vajadustele tuginedes, kas assigneeringute uuesti kättesaadavaks tegemine on vajalik.Nimetatud hindamise alusel võib komisjon esitada eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohased ettepanekud iga eelarveaasta 15. veebruariks, märkides iga eelarvepunkti puhul ära nende assigneeringute uuesti kättesaadavaks tegemise põhjused.3. Eelarvepädevad institutsioonid teevad komisjoni ettepanekute kohta otsuse kuue nädala jooksul. Kui nimetatud tähtajaks ei ole otsust tehtud, loetakse ettepanekud heakskiidetuks.Kulukohustuste summa, mis eelarveaastal n uuesti kättesaadavaks tehakse, ei tohi mingil juhul ületada 25 % eelarveaastal n-1 samal eelarvereal vabastatud assigneeringute kogusummast.4. Uuesti kättesaadavaks tehtud kulukohustusi ei kanta järgmisse eelarveaastasse üle.Uuesti kättesaadavaks tehtud kulukohustustega seonduvad juriidilised kohustused võetakse eelarveaasta n 31. detsembriks.Eelarveaasta n lõpus vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja selliste uuesti kättesaadavaks tehtud kulukohustuste kasutamata saldo lõplikult.Artikkel 175 Teadusuuringute Ühiskeskuse osalus muudes kui teadusuuringuteks ettenähtud vahenditest rahastatavates meetmetes1. Teadusuuringute Ühiskeskus võib mujale kui artikli 173 lõikes 1 osutatud jaotistesse ja peatükkidesse kantud assigneeringute arvelt saada raha osalemiseks esimese osa V ja VI jaotises kirjeldatud hanke- ja toetuste andmise menetlustes, mida rahastatakse täielikult või osaliselt eelarvest.Hanke- ja toetuste andmise menetlustes osalemise eesmärgil käsitatakse Teadusuuringute Ühiskeskust liikmesriigis asuva juriidilise isikuna.2. Sihtotstarbelise tuluna artikli 18 lõike 2 tähenduses käsitletakse assigneeringuid, mis on seotud:a) hanke- ja toetuste andmise menetlustega, milles Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb, võib) tegevusega, mida Teadusuuringute Ühiskeskus teostab kolmandate isikute nimel, võic) tegevusega, mida teostatakse teiste institutsioonide või komisjoni muude talitustega teadustehniliste teenuste osutamiseks sõlmitud halduskokkulepete alusel.Punktides a ja c osutatud tulust tulenevad kulukohustuste assigneeringud tehakse kättesaadavaks niipea, kui saadaolev summa on eelarvestatud.Punktis c osutatud tegevuse puhul tühistatakse assigneeringud, mida ei ole viie aasta jooksul kasutatud.Nende assigneeringute kasutamist kajastatakse eelarve tulemiaruandes sisalduvas analüütilises arvestuses asjaomaste meetmeliikide kaupa; seda kajastatakse eraldi tuludest, mis saadakse kolmandate (era- või avalik-õiguslike) isikute poolsest rahastamisest, ja tuludest, mis saadakse muude teenuste eest, mida komisjon osutab kolmandatele isikutele.3. Kui Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 hanke- või toetuste andmise menetlustes, ei kohaldata tema suhtes artiklis 100, artikli 101 punktides b ja c, artiklites 102 ja 103 ning artikli 122 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimusi, mis käsitlevad hanke- ja toetuste andmise menetlustest kõrvalejätmist ja sanktsioone.Samuti eeldatakse, et Teadusuuringute Ühiskeskus täidab majandusliku ja finantssuutlikkuse nõudeid.Teadusuuringute Ühiskeskus vabastatakse artiklites 109 ja 125 sätestatud tagatise esitamise nõudest.4. Esimese osa V jaotises käsitletud hankelepingute sõlmimise korda ei kohaldata tegevuse suhtes, mida Teadusuuringute Ühiskeskus teostab kolmandate isikute nimel.5. Erandina artiklist 23 võib komisjon poliitikavaldkonda „Otsene teadustegevus” käsitleva eelarvejaotise piires teha peatükkide vahel ümberpaigutusi kuni 15 % ulatuses selle eelarverea assigneeringutest, kust ümberpaigutus tehakse.IV JAOTISVÄLISTEGEVUS1. PEATÜKK ÜldsättedArtikkel 176 Välistegevus1. Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse eelarvest rahastatava välistegevuse suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.2. Komisjon kasutab lõikes 1 osutatud meetmeteks mõeldud assigneeringuid:a) kas komisjoni enda poolt antava abi raamesb) või partnerluses artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud kolmanda riigiga rahastamiskokkuleppele allakirjutamise kaudu.2. PEATÜKKMeetmete rakendamineArtikkel 177 Välismeetmete rakendamineKäesolevas jaotises kirjeldatud meetmeid võib rakendada kas otseselt komisjon vastavalt artikli 55 lõike 1 punktile a või kaudselt iga artikli 55 lõike 1 punktis b loetletud üksus või isik kooskõlas artiklite 55–60 asjakohaste sätetega. Välistegevuseks mõeldud assigneeringud võib ühise eesmärgi saavutamiseks kombineerida muudest allikatest pärinevate rahaliste vahenditega.Artikkel 178 Välistegevuse usaldusfondidKomisjon võib hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete või temaatiliste meetmete jaoks asutada usaldusfonde pärast kokkuleppe sõlmimist teiste rahastajatega. Iga usaldusfondi asutamisaktis määratakse kindlaks fondi eesmärgid.Euroopa Liidu rahaline toetus ja teiste rahastajate rahaline osalus kantakse selleks otstarbeks ettenähtud pangakontole. Kõnealust rahalist toetust ja rahalist osalust ei integreerita eelarvesse ja neid haldab komisjon volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel. Artikli 55 lõike 1 punktis b osutatud üksustele ja isikutele võib kooskõlas kaudse eelarve täitmise eeskirjadega delegeerida eelarve täitmise.Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi ka usaldusfondi peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamise eest.Komisjoni siseaudiitoril ja kontrollikojal on usaldusfondi suhtes samasugused volitused nagu neil on komisjoni muude meetmete suhtes.Usaldusfondi pangakonto avab ja sulgeb peaarvepidaja.Komisjon tagab, et peaarvepidaja ja eelarvevahendite käsutaja ülesanded hoitakse rangelt lahus.Igal usaldusfondil on nõukogu, mille eesistuja on komisjon ning mille eesmärk on tagada rahastajate esindatus ja teha otsuseid vahendite kasutamise üle.Usaldusfondidesse koondatud vahendeid hallatakse usaldusväärse finantsjuhtimise ning läbipaistvuse põhimõtte kohaselt. Vahendite kulukohustustega sidumise ja väljamaksmise eest vastutavad komisjoni finantsametnikud.Komisjonil on õigus kasutada kuni 7 % usaldusfondi koondatud summast oma halduskulude katteks. Selliseid haldustasusid käsitatakse kogu usaldusfondi tegevusaja jooksul sihtotstarbeliste tuludena finantsmääruse artikli 18 lõike 2 punkti b tähenduses.Peaarvepidaja täidab usaldusfondist rahastatud meetmetega seotud sissenõudekorraldusi. Sissenõudekorralduste alusel tehtud tagasimaksetest saadud tulu kantakse uuesti usaldusfondi pangakontole. Sissenõudekorralduste tühistamine ja sissenõudmisest loobumine toimub finantsmääruse artiklis 77 osutatud eeskirjade kohaselt.Usaldusfondid asutatakse nende asutamislepingus kindlaksmääratud piiratud ajaks. Komisjon võib fondi nõukogu taotluse korral teha otsuse fondi tegevusaja pikendamise kohta.Usaldusfondi likvideerimise kohta teeb komisjon otsuse pärast fondi tegevusaja lõppu.Usaldusfondide haldamise, aruandluse ja juhtimise tingimused on üksikasjalikult sätestatud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.Artikkel 179 Välismeetmete rakendamine kaudse eelarve täitmise raamesKomisjon ja Euroopa Liidu delegatsioonid teostavad järelevalvet kaudse eelarve täitmise raames rakendatavate meetmete üle kooskõlas artikli 53 teise lõiguga. Sellist järelevalvet teostatakse kas eelneva heakskiitmise, järelkontrolli või liitmenetluse abil.Artikkel 180 Välismeetmete rakendamist käsitlevad lepingud1. Rakendatavate meetmete kohta sõlmitakse üks või mitu järgmist lepingut:a) leping komisjoni ja artiklis 177 osutatud üksuse vahel;b) toetus- või muu leping komisjoni ja meetmete rakendamise eest vastutavate füüsiliste või juriidiliste isikute vahel.Välisabi andmise tingimused kehtestatakse dokumendis, mille alusel käesoleva lõike punktides a ja b sätestatud lepinguid või toetusi hallatakse.2. Lõike 1 punktis a osutatud lepingud üksustega sõlmitakse hiljemalt aasta n + 1 31. detsembril, kusjuures aasta n on eelarvelise kulukohustuse võtmise aasta.Lepingutes sätestatakse ajavahemik, mille jooksul lõike 1 punktis a osutatud üksused sõlmivad kõik individuaalsed lepingud ja toetused, millega meetmeid rakendatakse. Välja arvatud mitme rahastaja osalusega meetmete puhul, ei ole see ajavahemik pikem kui kolm aastat alates lepingu sõlmimise päevast, välja arvatud:a) auditeerimist ja hindamist käsitlevate individuaalsete lepingute korral;b) erandlikel asjaoludel järgmistel juhtudel:i) juba sõlmitud lepingute lisalepingud;ii) individuaalsed lepingud, mis sõlmitakse kehtiva lepingu ennetähtaegse lõpetamise järel;iii) muudatused üksuses, kellele on delegeeritud asjaomased ülesanded.3. Lõiget 2 ei kohaldata jagatud kulukohustuste kaudu rakendatavate mitmeaastaste programmide suhtes järgmistel juhtudel:a) ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raamesse kuuluva üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamise, piiriülese koostöö, regionaalarengu, inimressursi arendamise ja maaelu arendamise rahastamisvahend;b) Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika piiriülese koostöö rahastamisvahend.Neil juhtudel vabastab komisjon kulukohustuste assigneeringud automaatselt kooskõlas valdkondlike eeskirjadega.3. PEATÜKKHankedArtikkel 181 Välistegevuse valdkonna hanked1. Esimese osa V jaotise 1. peatükki, mis käsitleb hangetega seotud üldsätteid, kohaldatakse käesoleva jaotisega hõlmatud hankelepingute suhtes, kui artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses sisalduvatest erisätetest, mis käsitlevad välislepingute piirmäärasid ja nende sõlmimise korda, ei tulene teisiti. Hankijaks käesoleva peatüki tähenduses on:a) komisjon ühe või mitme kolmanda riigi nimel ja arvel;b) artiklis 177 osutatud üksused, kellele on delegeeritud asjaomased eelarve täitmise ülesanded.2. Hankemenetlused tuleb sätestada artiklis 180 sätestatud lepingutes.3. Käesolevat peatükki ei kohaldata valdkondlike alusaktidega kriisiohjamis-, kodanikukaitse- ja humanitaarabioperatsioonide korral rakendatavate meetmete suhtes, nagu on osutatud artiklis 118.Artikkel 182 Hankemenetluses osalemise eeskirjad1. Hankemenetluses võivad võrdsetel tingimustel osaleda kõik isikud, kes kuuluvad aluslepingute reguleerimisalasse, ja kõik teised füüsilised ja juriidilised isikud vastavalt asjaomast koostöövaldkonda käsitlevate alusaktide erisätetele.2. Artiklis 51 osutatud juhtudel ning erandlikel asjaoludel, mida eelarvevahendite käsutaja on nõuetekohaselt põhjendanud, võidakse otsustada lubada hankemenetluses osaleda lõikega 1 hõlmamata kolmandate riikide kodanikel.3. Kui kohaldatakse kauba- ja teenusturgude avamist käsitlevat kokkulepet, mille osaliseks on Euroopa Liit, võivad eelarvest rahastatavates hangetes kõnealuses kokkuleppes sätestatud tingimustel osaleda ka lõigetega 1 ja 2 hõlmamata kolmandate riikide kodanikud.4. PEATÜKKToetusedArtikkel 183 Välistegevuse täielik rahastamineMeedet võidakse eelarvest täies ulatuses rahastada üksnes juhul, kui see on meetme rakendamiseks hädavajalik.Artikkel 184 Välistegevuse toetuste suhtes kohaldatavad eeskirjadArtiklis 177 osutatud üksuste poolt kaudse eelarve täitmise raames kohaldatavad toetuste andmise menetlused sätestatakse komisjoni ja nimetatud üksuste vahel sõlmitud lepingutes.Artikkel 185 Meetmest saadud tuluJuhul kui toetuslepinguga on ette nähtud meetmest tulu saamine ja kui tulu investeeritakse uuesti meetmesse selle jätkumise tagamiseks, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja arvata kõnealuse tulu artikli 117 lõikes 4 osutatud kasumist maha.5. PEATÜKK Raamatupidamise aastaaruande auditeerimineArtikkel 186 Välistegevuse toetuste auditeerimine Euroopa Liidu tasandilIgas komisjoni ja artiklis 177 osutatud üksuse vahel sõlmitud lepingus, toetuslepingus või toetuse andmise otsuses tuleb selgesõnaliselt sätestada komisjoni ja kontrollikoja õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud Euroopa Liidu vahendeid.V JAOTISEUROOPA AMETIDArtikkel 187 Euroopa ametid1. Käesoleva jaotise kohaldamisel on Euroopa ametid ühe või mitme institutsiooni loodud haldusüksused, mille ülesanne on täita valdkondadevahelisi eriülesandeid.2. Käesolevat jaotist, välja arvatud artikleid 190, 191 ja 192, kohaldatakse Euroopa Pettustevastase Ameti tegevuse suhtes.3. Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse Euroopa ametite tegevuse suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.Artikkel 188 Ametite assigneeringud1. Iga Euroopa ameti assigneeringud, mille kogusumma kantakse eraldi eelarvereale komisjoni eelarvejaos, esitatakse üksikasjalikult selle eelarvejao lisas.Lisa esitatakse tulude ja kulude eelarvestusena, mis on liigendatud samamoodi kui eelarvejaod.Sellesse lisasse kantud assigneeringutest kaetakse iga Euroopa ameti kõik rahalised vajadused, mis tal tekivad ülesannete täitmisel institutsioonide nimel.2. Iga Euroopa ameti ametikohtade loetelu lisatakse komisjoni omale.3. Iga Euroopa ameti juhataja otsustab lõikes 1 sätestatud lisa piires tehtavad ümberpaigutused. Komisjon teatab nendest ümberpaigutustest eelarvepädevatele institutsioonidele.4. Iga Euroopa ameti raamatupidamise aastaaruanded moodustavad artiklis 132 osutatud Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande lahutamatu osa.Artikkel 189 Institutsioonidevaheliste ametite eelarvevahendite käsutajaKomisjon delegeerib iga Euroopa ameti jaoks lisasse kantud assigneeringute osas eelarvevahendite käsutaja volitused asjaomase Euroopa ameti juhatajale artikli 62 kohaselt.Artikkel 190 Institutsioonidevaheliste ametite raamatupidamisarvestus1. Iga institutsioonidevaheline Euroopa amet peab kulude kohta analüütilist arvestust, mille alusel saab kindlaks teha nende teenuste osakaalu, mis ta on igale institutsioonile osutanud. Asjaomase Euroopa ameti juhataja võtab raamatupidamisarvestuse süsteemi põhimõtted vastu pärast juhatuselt heakskiidu saamist.2. Selgitustes eraldi eelarverea kohta, kuhu on kantud kõik institutsioonidevahelise Euroopa ameti assigneeringud, esitatakse eelarvestus nende teenuste maksumuse kohta, mida amet igale institutsioonile osutab. Eelarvestus põhineb lõikes 1 sätestatud analüütilisel arvestusel.3. Iga institutsioonidevaheline Euroopa amet teatab asjaomastele institutsioonidele analüütilise arvestuse tulemustest.Artikkel 191 Volituste delegeerimine institutsioonidevahelistele ametitele1. Iga institutsioon võib delegeerida eelarvevahendite käsutaja volitused oma eelarvejakku kantud assigneeringute haldamiseks institutsioonidevahelise Euroopa ameti juhatajale ning kehtestab nende volituste piirid ja tingimused.2. Komisjoni siseaudiitor täidab kõiki esimese osa IV jaotise 8. peatükis sätestatud kohustusi.Artikkel 192 Teenuste osutamine kolmandatele isikuteleKui Euroopa amet teeb oma ülesannete raames kolmandatele isikutele tarneid rahalise tasu eest, kehtestab selle juhataja selliste tarnete tegemise korra ja vastavat raamatupidamisarvestust käsitlevad eeskirjad pärast juhatuselt heakskiidu saamist.VI JAOTISHALDUSASSIGNEERINGUDArtikkel 193 ÜldsättedEsimest ja kolmandat osa kohaldatakse haldusassigneeringute suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.Artikkel 194 Kulukohustused1. Iga aasta 15. oktoobrist võib jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgnevaks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada ühte neljandikku eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest. Need ei tohi olla seotud uute sellist liiki kuludega, mida ei ole viimases nõuetekohaselt vastuvõetud eelarves veel üldiselt heaks kiidetud.2. Kulusid, mis õigusnormide või lepingusätete kohaselt tuleb tasuda ette, näiteks üürikulud, võidakse tasuda alates 1. detsembrist järgneva eelarveaasta assigneeringute arvelt. Sel juhul lõikes 1 nimetatud piirangut ei kohaldata.Artikkel 195 Haldusassigneeringuid käsitlevad erisätted1. Haldusassigneeringud on liigendamata assigneeringud.2. Halduskulud, mis tulenevad lepingutest, mis hõlmavad eelarveaastast kaugemale ulatuvaid ajavahemikke kas tulenevalt kohalikest tavadest või seadmete tarnimisest, kantakse selle eelarveaasta eelarvesse, mil kulud kantakse.3. Institutsioonid teatavad eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult kiiresti igast kinnisvaraprojektist, millel on tõenäoliselt oluline rahaline mõju eelarvele.Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada arvamuse, teavitab ta kahe nädala jooksul pärast kinnisvaraprojekti kohta teabe saamist asjaomast institutsiooni oma kavatsusest selline arvamus esitada. Kui sellist teavitamist ei toimu, võib asjaomane institutsioon rakendada kavandatud meetme oma haldusliku iseseisvuse alusel, kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 335 ja Euratomi asutamislepingu artiklist 185 ei tulene Euroopa Liidu esindamisega seoses teisiti.Nimetatud arvamus edastatakse asjaomasele institutsioonile kahe nädala jooksul alates sellisest teavitamisest.Institutsioonid taotlevad eelarvepädevate institutsioonide heakskiitu, kui neil on kavas võtta laenu kinnisvara soetamiseks või mõne muu kinnisvaraprojekti elluviimiseks.VII JAOTISEKSPERDIDArtikkel 196 EksperdidArtiklis 199 osutatud delegeeritud määrus sisaldab erimenetlust selliste füüsilistest isikutest ekspertide valikuks, kes aitavad institutsioone toetustaotluste, projektide ja pakkumuste hindamisel ning avaldavad konkreetsetel juhtudel oma arvamust ja annavad nõu. Ekspertidele makstakse tasu eelnevalt kindlaksmääratud summas ja eksperte valitakse kutsealase suutlikkuse alusel. Valik tehakse kvalifitseerimise kriteeriumide alusel, järgides mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja huvide konflikti puudumise põhimõtet.KOLMAS OSALÕPPSÄTTEDArtikkel 197 Üleminekusätted1. Artikli 167 lõikes 1 nimetatud fondide puhul, mille alusaktid on tunnistatud kehtetuks enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, võib artikli 170 kohaldamisel vabastatud assigneeringud teha uuesti kättesaadavaks juhul, kui on tehtud ilmne viga, mida saab süüks panna üksnes komisjonile, või kui ilmneb vääramatu jõud, millel on tõsised tagajärjed kõnealustest fondidest toetatavate meetmete rakendamisele.2. Nende assigneeringute ümberpaigutamise puhul, mis on seotud määruses (EÜ) nr 1290/2005, määruses (EÜ) nr 1080/2006, määruses (EÜ) nr 1081/2006, määruses (EÜ) nr 1084/2006 ja määruses (EÜ) nr 1198/2006 osutatud tegevuskuludega programmitöö perioodil 2000–2006, mille osas Euroopa Liidu makseid tehakse abi lõpetamiseni veel täitmata Euroopa Liidu kulukohustuste rahaliseks arveldamiseks, võib komisjon teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingimusel et asjaomased assigneeringud on ette nähtud samal eesmärgil või on seotud Euroopa Liidu algatustega või tehnilise abi ja innovaatiliste meetmetega ning paigutatakse ümber sama laadi meetmetesse.Artikkel 198 Eelarvepädevate institutsioonide teabenõudedEuroopa Parlamendil ja nõukogul on õigus saada mis tahes teavet ja selgitusi oma pädevuses olevate eelarveküsimuste kohta.Artikkel 199 Käesoleva määruse üksikasjalike rakenduseeskirjade vastuvõtmineKomisjon võtab vastu käesoleva määruse üksikasjalikke rakenduseeskirju käsitleva delegeeritud määruse kooskõlas artiklitega 202, 203 ja 204. Delegeeritud määrus sisaldab eelarves Euratomi Tarneagentuuri jaoks ettenähtud assigneeringutega seotud halduskulude kandmist käsitlevaid eeskirju.Artikkel 200 Raamfinantsmäärus Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud ametitele ja asutustele1. Komisjon võtab vastavalt käesoleva määruse artiklitele 202, 203 ja 204 delegeeritud õigusaktiga vastu raamfinantsmääruse sellistele Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud asutustele, kellel on juriidilise isiku staatus ja kes saavad eelarvest rahalist toetust.Raamfinantsmäärus põhineb käesolevas määruses sätestatud eeskirjadel ja põhimõtetel.Nende asutuste finantseeskirjad ei tohi lahkneda raamfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui nende erivajadused seda eeldavad ja kui komisjon annab selleks eelnevalt nõusoleku. Erandit ei tehta esimese osa II jaotises käsitletud eelarvepõhimõtete, ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtte ega kõnealuste asutuste loomist käsitletavate alusaktide erisätete puhul.2. Heakskiidu lõikes 1 osutatud asutuste eelarvete täitmisele annab nõukogu soovituse põhjal Euroopa Parlament.3. Komisjoni siseaudiitoril on lõikes 1 osutatud asutuste suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes.4. Kui lõikes 1 osutatud alusaktides ei ole sätestatud teisiti, kontrollib kontrollikoda enne kõnealuste asutuste raamatupidamise aastaaruannete konsolideerimist komisjoni raamatupidamise aastaaruandega asutuste kulude ja tulude seaduslikkust ja korrektsust. Sellise kontrollimise aluseks on auditiaruanne, mille koostab asjaomase asutuse nimetatud sõltumatu välisaudiitor, kelle ülesanne on kontrollida asutuse raamatupidamise aastaaruande vastavust artiklile 134.Artikkel 201 Näidisfinantsmäärus asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerluselAsutused, millel on juriidilise isiku staatus, mis on asutatud alusaktiga ja millele on vastavalt artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktile v usaldatud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine, võtavad vastu oma finantseeskirjad .Kõnealused eeskirjad sisaldavad Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhimõtteid ning nende aluseks on artikkel 57 ja näidisfinantsmäärus, mille komisjon on vastu võtnud delegeeritud õigusakti vastavalt artiklitele 202, 203 ja 204.Artikkel 202 Delegeeritud volituste rakendamine1. Komisjonile antakse määramata ajaks volitused võtta vastu artiklites 199, 200 ja 201 nimetatud delegeeritud õigusakte.2. Kui komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakti, teatab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule.3. Volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 203 ja 204 sätestatud tingimustel.Artikkel 203 Delegeeritud volituste tagasivõtmine1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 199 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.2. Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, teatab sellest teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 204 Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse kõnealust ajavahemikku ühe kuu võrra.2. Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite, siis õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka vastuväidete põhjenduse.Artikkel 205 LäbivaatamineKui see osutub vajalikuks, vaadatakse käesolev määrus läbi Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 322 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 183 sätestatud korras.Artikkel 206 Kehtetuks tunnistamineMäärus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 tunnistatakse kehtetuks.Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[27] artiklit 53b kohaldatakse siiski artiklis 167 osutatud fondide kõikide nende kulukohustuste suhtes, mis on võetud enne 31. detsembrit 2013.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.Artikkel 207 Läbivaatamine seoses Euroopa välisteenistusegaArtikli 65 lõike 1 kolmas lõik ja artikli 92 kolmas lõik vaadatakse läbi 2013. aastal, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse Euroopa välisteenistuse ja eelkõige Euroopa Liidu delegatsioonide eripära ning vajaduse korral välisteenistuse piisavat finantsjuhtimise suutlikkust.Artikkel 208 JõustumineKäesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.Artiklit 56 kohaldatakse ainult artiklis 167 nimetatud fondide nende kulukohustuste suhtes, mis on võetud alates 1. jaanuarist 2014.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav liikmesriikides.[...]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelPresident eesistujaLISA – vastavustabelNõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1081/2010 | Seadusandlik ettepanek | Pealkirjad |ESIMENE OSA | ESIMENE OSA | ÜLDSÄTTED |I JAOTIS | I JAOTIS | REGULEERIMISESE JA REGULEERIMISALA |Artikkel 1 | Artikkel 1 | Reguleerimisese |Artikkel 2 | Artikkel 2 | Reguleerimisala |II JAOTIS | II JAOTIS | EELARVEPÕHIMÕTTED |Artikkel 3 | Artikkel 3 | Eelarvepõhimõtted |1. PEATÜKK | 1. PEATÜKK | Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted |Artikkel 4 | Artikkel 4 | Eelarve määratlus |Artikkel 5 | Artikkel 5 | Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid käsitlevad eeskirjad |Artikkel 5a | - | - |2. PEATÜKK | 2. PEATÜKK | Aastasuse põhimõte |Artikkel 6 | Artikkel 6 | Määratlus |Artikkel 7 | Artikkel 7 | Assigneeringute liik |Artikkel 8 | Artikkel 8 | Tulude ja assigneeringutega seotud raamatupidamiseeskirjad |Artikkel 9 | Artikkel 9 | Assigneeringute tühistamine ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmine |Artikkel 10 | Artikkel 10 | Sihtotstarbelise tulu järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eeskirjad |Artikkel 11 | Artikkel 11 | Assigneeringute vabastamine |Artikkel 12 | Artikkel 12 | Assigneeringute sidumine kulukohustustega |Artikkel 13 | Artikkel 13 | Eelarve vastuvõtmise hilinemise korral kohaldatavad eeskirjad |3. PEATÜKK | 3. PEATÜKK | Tasakaalu põhimõte |Artikkel 14 | Artikkel 14 | Määratlus ja reguleerimisala |Artikkel 15 | Artikkel 15 | Eelarveaasta saldo |4. PEATÜKK | 4. PEATÜKK | Arvestusühiku põhimõte |Artikkel 16 | Artikkel 16 | Euro kasutamine |5. PEATÜKK | 5. PEATÜKK | Kõikehõlmavuse põhimõte |Artikkel 17 | Artikkel 17 | Määratlus ja reguleerimisala |Artikkel 18 | Artikkel 18 | Sihtotstarbeline tulu |Artikkel 19 | Artikkel 19 | Annetused |Artikkel 20 | Artikkel 20 | Mahaarvamist ja vahetuskursierinevuste korrigeerimist käsitlevad eeskirjad |6. PEATÜKK | 6. PEATÜKK | Sihtotstarbelisuse põhimõte |Artikkel 21 | Artikkel 21 | Üldsätted |Artikkel 22 | Artikkel 22 | Teiste institutsioonide kui komisjoni ümberpaigutused |Artikkel 23 | Artikkel 23 | Komisjoni ümberpaigutused oma eelarvejao piires |Artikkel 24 | Artikkel 24 | Komisjoni ümberpaigutusettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele |Artikkel 25 | - | - |Artikkel 26 | Artikkel 25 | Erisätete alusel toimuv ümberpaigutamine |7. PEATÜKK | 7. PEATÜKK | Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte |Artikkel 27 | Artikkel 26 | Säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõte |Artikkel 28 | Artikkel 27 | Kohustuslik finantsselgitus |- | Artikkel 28 | Eelarve täitmise sisekontroll |- | Artikkel 29 | Aktsepteeritav vigade esinemise risk |8. PEATÜKK | 8. PEATÜKK | Läbipaistvuse põhimõte |Artikkel 29 | Artikkel 30 | Raamatupidamise aastaaruande, eelarve ja aruannete avaldamine |Artikkel 30 | Artikkel 31 | Euroopa Liidu vahendite saajaid käsitleva ja muu teabe avaldamine |III JAOTIS | III JAOTIS | EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR |1. PEATÜKK | 1. PEATÜKK | Eelarve koostamine |Artikkel 31 | Artikkel 32 | Tulude ja kulude eelarvestus |Artikkel 32 | Artikkel 33 | Artiklis 204 osutatud asutuste eelarve prognoos |Artikkel 33 | Artikkel 34 | Eelarveprojekt |Artikkel 34 | Artikkel 35 | Eelarveprojekti kirjalik muutmisettepanek |- | Artikkel 36 | Lepituskomitees saavutatud kokkuleppe heakskiitmine |Artikkel 35 | - | - |Artikkel 36 | Artikkel 37 | Eelarve vastuvõtmine |Artikkel 37 | Artikkel 38 | Paranduseelarve projektid |Artikkel 38 | - | - |Artikkel 39 | Artikkel 39 | Eelarvestuste ja eelarveprojekti varane edastamine |2. PEATÜKK | 2. PEATÜKK | Eelarve struktuur ja esitusviis |Artikkel 40 | Artikkel 40 | Eelarve struktuur |Artikkel 41 | Artikkel 41 | Eelarve liigendus |Artikkel 42 | Artikkel 42 | Negatiivsete tulude kajastamise keeld |Artikkel 43 | Artikkel 43 | Kindlaksmääramata otstarbega assigneeringud |Artikkel 44 | Artikkel 44 | Negatiivreserv |Artikkel 45 | Artikkel 45 | Hädaabireserv |Artikkel 46 | Artikkel 46 | Eelarve esitusviis |Artikkel 47 | Artikkel 47 | Ametikohtade loetelu käsitlevad eeskirjad |- | 3. PEATÜKK | Eelarvedistsipliin |- | Artikkel 48 | Eelarve kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga |- | Artikkel 49 | Euroopa Liidu õigusaktide kooskõla eelarve ja mitmeaastase finantsraamistikuga |IV JAOTIS | IV JAOTIS | EELARVE TÄITMINE |1. PEATÜKK | 1. PEATÜKK | Üldsätted |Artikkel 48 | Artikkel 50 | Eelarve täitmine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt |Artikkel 49 | Artikkel 51 | Alusakt ja erandid |Artikkel 50 | Artikkel 52 | Eelarve täitmine teiste institutsioonide poolt |Artikkel 51 | Artikkel 53 | Eelarve täitmise volituste delegeerimine |Artikkel 52 | Artikkel 54 | Huvide konflikt |2. PEATÜKK | 2. PEATÜKK | Eelarve täitmise viisid |Artikkel 53 | Artikkel 55 | Eelarve täitmise viisid |Artikkel 53a | - | - |Artikkel 53b | Artikkel 56 | Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega |Artikkel 53c | Artikkel 57 | Kaudne eelarve täitmine koostöös teiste üksuste ja isikutega kui liikmesriigid |Artikkel 53d | - | - |Artikkel 54 | Artikkel 58 | Eelkontrollid ja lepingud kaudse eelarve täitmise raames |Artikkel 55 | Artikkel 59 | Rakendusametid |Artikkel 56 | - | - |Artikkel 57 | Artikkel 60 | Volituste delegeerimise piirangud |3. PEATÜKK | 3. PEATÜKK | Finantsjuhtimises osalejad |1. jagu | 1. jagu | Ülesannete lahususe põhimõte |Artikkel 58 | Artikkel 61 | Ülesannete lahusus |2. jagu | 2. jagu | Eelarvevahendite käsutaja |Artikkel 59 | Artikkel 62 | Eelarvevahendite käsutaja |Artikkel 60 | Artikkel 63 | Eelarvevahendite käsutaja volitused ja ülesanded |Artikkel 60a | Artikkel 64 | Euroopa Liidu delegatsioonide juhtide volitused ja ülesanded |3. jagu | 3. jagu | Peaarvepidaja |Artikkel 61 | Artikkel 65 | Peaarvepidaja volitused ja ülesanded |Artikkel 62 | Artikkel 66 | Volitused, mida peaarvepidaja võib delegeerida |4. jagu | 4. jagu | Avansikontode haldaja |Artikkel 63 | Artikkel 67 | Avansikontod |4. PEATÜKK | 4. PEATÜKK | Finantsjuhtimises osalejate vastutus |1. jagu | 1. jagu | Üldeeskirjad |Artikkel 64 | Artikkel 68 | Eelarvevahendite käsutajate volituste peatamine ja tühistamine |Artikkel 65 | Artikkel 69 | Eelarvevahendite käsutaja vastutus ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral |2. jagu | 2. jagu | Volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad |Artikkel 66 | Artikkel 70 | Eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad |3. jagu | 3. jagu | Peaarvepidajate ja avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad eeskirjad |Artikkel 67 | Artikkel 71 | Peaarvepidajate suhtes kohaldatavad eeskirjad |Artikkel 68 | Artikkel 72 | Avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad eeskirjad |5. PEATÜKK | 5. PEATÜKK | Tulutoimingud |1. jagu | 1. jagu | Omavahendite kättesaadavaks tegemine |Artikkel 69 | Artikkel 73 | Omavahendid |2. jagu | 2. jagu | Saadaolevate summade eelarvestus |Artikkel 70 | Artikkel 74 | Saadaolevate summade eelarvestus |3. jagu | 3. jagu | Saadaolevate summade kindlaksmääramine |Artikkel 71 | Artikkel 75 | Saadaolevate summade kindlaksmääramine |4. jagu | 4. jagu | Sissenõudmise kinnitamine |Artikkel 72 | Artikkel 76 | Sissenõudmise kinnitamine |5. jagu | 5. jagu | Sissenõudmine |Artikkel 73 | Artikkel 77 | Sissenõudmise eeskirjad |Artikkel 73a | Artikkel 78 | Aegumistähtaeg |- | Artikkel 79 | Euroopa Liidu nõuete käsitlemine liikmesriikides |Artikkel 74 | Artikkel 80 | Komisjoni määratud trahvid, rahalised karistused ja kogunenud intressid |6. PEATÜKK | 6. PEATÜKK | Kulutoimingud |Artikkel 75 | Artikkel 81 | Rahastamisotsus |1. jagu | 1. jagu | Kulukohustuste võtmine |Artikkel 76 | Artikkel 82 | Kohustuste liigid |Artikkel 77 | Artikkel 83 | Kohustuste suhtes kohaldatavad eeskirjad |Artikkel 78 | Artikkel 84 | Kohustuste suhtes kohaldatavad kontrollid |2. jagu | 3. jagu | Kulude tõendamine |Artikkel 79 | Artikkel 85 | Kulude tõendamine |3. jagu | 3. jagu | Kulude kinnitamine |Artikkel 80 | Artikkel 86 | Kulude kinnitamine |4. jagu | 4. jagu | Kulude maksmine |Artikkel 81 | Artikkel 87 | Maksete liigid |Artikkel 82 | Artikkel 88 | Maksete tegemine kättesaadavate vahendite piires |5. jagu | 5. jagu | Kulutoimingute tähtajad |Artikkel 83 | Artikkel 89 | Kulutoimingute tähtajad |7. PEATÜKK | 7. PEATÜKK | IT-süsteemid |Artikkel 84 | Artikkel 90 | Toimingute elektrooniline haldamine |- | Artikkel 91 | Dokumentide edastamine institutsioonide vahel |8. PEATÜKK | 8. PEATÜKK | Siseaudiitor |Artikkel 85 | Artikkel 92 | Siseaudiitori ametisse nimetamine |Artikkel 86 | Artikkel 93 | Siseaudiitori volitused ja ülesanded |Artikkel 87 | Artikkel 94 | Siseaudiitori sõltumatus |V JAOTIS | V JAOTIS | HANKED |1. PEATÜKK | 1. PEATÜKK | Üldsätted |1. jagu | 1. jagu | Reguleerimisala ja lepingute sõlmimise põhimõtted |Artikkel 88 | Artikkel 95 | Avaliku hanke lepingute määratlus |Artikkel 89 | Artikkel 96 | Avaliku hanke lepingute suhtes kohaldatavad põhimõtted |2. jagu | 2. jagu | Avalikustamine |Artikkel 90 | Artikkel 97 | Avaliku hanke lepingute avalikustamine |3. jagu | 3. jagu | Hankemenetlused |Artikkel 91 | Artikkel 98 | Hankemenetlused |Artikkel 92 | Artikkel 99 | Hankedokumentide sisu |Artikkel 93 | Artikkel 100 | Hankemenetluses osalemisest kõrvalejätmise kriteeriumid |Artikkel 94 | Artikkel 101 | Hankemenetluse käigus sellest kõrvalejätmise kriteeriumid |Artikkel 95 | Artikkel 102 | Kõrvalejätmise juhtumeid käsitlev keskandmebaas |Artikkel 96 | Artikkel 103 | Haldus- ja rahalised karistused |Artikkel 97 | Artikkel 104 | Lepingu sõlmimisel kohaldatavad hindamiskriteeriumid |Artikkel 98 | Artikkel 105 | Pakkumuste esitamine |Artikkel 99 | Artikkel 106 | Võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõte |Artikkel 100 | Artikkel 107 | Lepingu sõlmimise otsus |Artikkel 101 | Artikkel 108 | Hankemenetluse tühistamine |4. jagu | 4. jagu | Tagatised ja järelevalve |Artikkel 102 | Artikkel 109 | Tagatised |Artikkel 103 | Artikkel 110 | Vigade, rikkumiste ja pettuse esinemine menetluses |2. PEATÜKK | 2. PEATÜKK | Institutsioonide poolt nende endi arvel sõlmitavate lepingute suhtes kohaldatavad sätted |Artikkel 104 | Artikkel 111 | Hankija |Artikkel 105 | Artikkel 112 | Kohaldatavad piirmäärad |Artikkel 106 | Artikkel 113 | Hankemenetluses osalemise kord |Artikkel 107 | Artikkel 114 | Maailma Kaubandusorganisatsiooni hankelepingute sõlmimise kord |VI JAOTIS | VI JAOTIS | TOETUSED |1. PEATÜKK | 1. PEATÜKK | Toetuste ulatus ja vorm |Artikkel 108 | Artikkel 115 | Toetuste ulatus |Artikkel 108a | Artikkel 116 | Toetuste vorm |2. PEATÜKK | 2. PEATÜKK | Põhimõtted |Artikkel 109 | Artikkel 117 | Toetuste suhtes kohaldatavad üldpõhimõtted |Artikkel 110 | Artikkel 118 | Läbipaistvus |Artikkel 111 | Artikkel 119 | Toetuste mittekumuleerumise põhimõte |Artikkel 112 | Artikkel 120 | Tagasiulatuvad toetused |Artikkel 113 | Artikkel 121 | Toetuste järkjärgulise vähendamise põhimõte |3. PEATÜKK | 3. PEATÜKK | Toetuste andmise menetlus |Artikkel 114 | Artikkel 122 | Toetustaotlused |Artikkel 115 | Artikkel 123 | Kvalifitseerimise kriteeriumid ja hindamiskriteeriumid |Artikkel 116 | Artikkel 124 | Hindamismenetlus |Artikkel 117 | - | - |4. PEATÜKK | 4. PEATÜKK | Maksmine ja järelevalve |Artikkel 118 | Artikkel 125 | Eelmaksetagatis |Artikkel 119 | Artikkel 126 | Toetuste maksmine ja järelevalve |5. PEATÜKK | 5. PEATÜKK | Rakendamine |Artikkel 120 | Artikkel 127 | Allhanked ja toetuse ümberjagamine kolmandatele isikutele |- | VII JAOTIS | AUHINNAD |- | Artikkel 128 | Määratlus |- | Artikkel 129 | Üldeeskirjad |- | VIII JAOTIS | RAHASTAMISVAHENDID |- | Artikkel 130 | Määratlus ja reguleerimisala |- | Artikkel 131 | Rahastamisvahendite suhtes kohaldatavad põhimõtted |VII JAOTIS | IX JAOTIS | RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS |1. PEATÜKK | 1. PEATÜKK | Raamatupidamise aastaaruande esitamine |Artikkel 121 | Artikkel 132 | Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande struktuur |Artikkel 122 | Artikkel 133 | Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne |Artikkel 123 | Artikkel 134 | Raamatupidamise aastaaruannet reguleerivad eeskirjad |Artikkel 124 | Artikkel 135 | Raamatupidamispõhimõtted |Artikkel 125 | - | - |Artikkel 126 | Artikkel 136 | Finantsaruanded |Artikkel 127 | Artikkel 137 | Eelarve täitmise aruanded |Artikkel 128 | Artikkel 138 | Esialgne raamatupidamise aastaaruanne |Artikkel 129 | Artikkel 139 | Lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande heakskiitmine |2. PEATÜKK | 2. PEATÜKK | Teave eelarve täitmise kohta |Artikkel 130 | Artikkel 140 | Eelarveliste tagatiste ja riskide aruanne |Artikkel 131 | Artikkel 141 | Eelarve täitmise aruanne |3. PEATÜKK | 3. PEATÜKK | Raamatupidamisarvestus |1. jagu | 1. jagu | Üldsätted |Artikkel 132 | Artikkel 142 | Raamatupidamissüsteem |Artikkel 133 | Artikkel 143 | Üldsätted institutsioonide raamatupidamissüsteemi kohta |2. jagu | 2. jagu | Üldine raamatupidamisarvestus |Artikkel 134 | Artikkel 144 | Üldine raamatupidamisarvestus |Artikkel 135 | Artikkel 145 | Raamatupidamiskirjed |Artikkel 136 | Artikkel 146 | Raamatupidamisarvestuse korrigeerimised |3. jagu | 3. jagu | Eelarve raamatupidamisarvestus |Artikkel 137 | Artikkel 147 | Eelarve raamatupidamisarvestus |4. PEATÜKK | 4. PEATÜKK | Vara inventarinimestikud |Artikkel 138 | Artikkel 148 | Inventarinimestikud |VIII JAOTIS | X JAOTIS | VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE |1. PEATÜKK | 1. PEATÜKK | Välisaudit |Artikkel 139 | Artikkel 149 | Kontrollikoja tehtav välisaudit |Artikkel 140 | Artikkel 150 | Auditeerimiseeskirjad ja -menetlused |Artikkel 141 | Artikkel 151 | Väärtpaberite ja sularahaga seonduvad kontrollid |Artikkel 142 | Artikkel 152 | Kontrollikoja juurdepääsuõigus |Artikkel 143 | Artikkel 153 | Kontrollikoja aastaaruanne |Artikkel 144 | Artikkel 154 | Kontrollikoja eriaruanded |- | Artikkel 155 | Esialgsete leidude aruanne |2. PEATÜKK | 2. PEATÜKK | Eelarve täitmisele heakskiidu andmine |Artikkel 145 | Artikkel 156 | Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajakava |Artikkel 146 | Artikkel 157 | Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus |Artikkel 147 | Artikkel 158 | Järelmeetmed |Artikkel 147a | Artikkel 159 | Euroopa välisteenistust käsitlevad erisätted |TEINE OSA | TEINE OSA | ERISÄTTED |I JAOTIS | I JAOTIS | EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFOND |Artikkel 148 | Artikkel 160 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevad erisätted |Artikkel 149 | Artikkel 161 | EAGFi vahenditega seotud kulukohustused |Artikkel 150 | Artikkel 162 | EAGFi assigneeringutega seotud üldised esialgsed kulukohustused |Artikkel 151 | Artikkel 163 | EAGFi vahenditega seotud eelarveliste kulukohustuste võtmise ajakava |Artikkel 152 | Artikkel 164 | EAGFi vahendite kajastamine raamatupidamisarvestuses |Artikkel 153 | Artikkel 165 | EAGFi assigneeringute ümberpaigutamine |Artikkel 154 | Artikkel 166 | EAGFi vahenditega seotud sihtotstarbelised tulud |II JAOTIS | II JAOTIS | STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALANDUSFOND, MAAELU ARENGU EUROOPA PÕLLUMAJANDUSFOND NING VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA FONDID, MILLE PUHUL EELARVE TÄITMINE TOIMUB KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA |Artikkel 155 | Artikkel 167 | Muid Euroopa Liidu fonde käsitlevate erisätete reguleerimisala |- | Artikkel 168 | Kulukohustuste assigneeringute jaotusest kinnipidamine |Artikkel 156 | Artikkel 169 | Muudest Euroopa Liidu fondidest toetuse maksmine ning vahemaksete ja tagasimaksete tegemine |Artikkel 157 | Artikkel 170 | Muude Euroopa Liidu fondide assigneeringute vabastamine |Artikkel 158 | Artikkel 171 | Muude Euroopa Liidu fondide assigneeringute vastastikune ümberpaigutamine |Artikkel 159 | Artikkel 172 | Muude Euroopa Liidu fondide projektide juhtimine, valik ja auditeerimine |III JAOTIS | III JAOTIS | TEADUSUURINGUD |Artikkel 160 | Artikkel 173 | Teadusuuringuteks ettenähtud vahendid |Artikkel 160a | Artikkel 174 | Teadusuuringuteks ettenähtud vahenditega seotud kulukohustused |Artikkel 161 | Artikkel 175 | Teadusuuringute Ühiskeskuse osalus muudes kui teadusuuringuteks ettenähtud vahenditest rahastatavates meetmetes |IV JAOTIS | IV JAOTIS | VÄLISTEGEVUS |1. PEATÜKK | 1. PEATÜKK | Üldsätted |Artikkel 162 | Artikkel 176 | Välistegevus |2. PEATÜKK | 2. PEATÜKK | Meetmete rakendamine |Artikkel 163 | Artikkel 177 | Välismeetmete rakendamine |Artikkel 164 (kehtetuks tunnistatud) | Artikkel 178 | Välistegevuse usaldusfondid |Artikkel 165 | Artikkel 179 | Välismeetmete rakendamine kaudse eelarve täitmise raames |Artikkel 166 | Artikkel 180 | Välismeetmete rakendamist käsitlevad lepingud |3. PEATÜKK | 3. PEATÜKK | Hanked |Artikkel 167 | Artikkel 181 | Välistegevuse valdkonna hanked |Artikkel 168 | Artikkel 182 | Hankemenetluses osalemise eeskirjad |4. PEATÜKK | 4. PEATÜKK | Toetused |Artikkel 169 | Artikkel 183 | Välistegevuse täielik rahastamine |Artikkel 169a | Artikkel 184 | Välistegevuse toetuste suhtes kohaldatavad eeskirjad |- | Artikkel 185 | Meetmest saadud tulu |5. PEATÜKK | 5. PEATÜKK | Raamatupidamise aastaaruande auditeerimine |Artikkel 170 | Artikkel 186 | Välistegevuse toetuste auditeerimine Euroopa Liidu tasandil |V JAOTIS | V JAOTIS | EUROOPA AMETID |Artikkel 171 | Artikkel 187 | Euroopa ametid |Artikkel 172 | Artikkel 188 | Ametite assigneeringud |Artikkel 173 | Artikkel 189 | Institutsioonidevaheliste ametite eelarvevahendite käsutaja |Artikkel 174 | Artikkel 190 | Institutsioonidevaheliste ametite raamatupidamisarvestus |Artikkel 174a | Artikkel 191 | Volituste delegeerimine institutsioonidevahelistele ametitele |Artikkel 175 | Artikkel 192 | Teenuste osutamine kolmandatele isikutele |Artikkel 176 (kehtetuks tunnistatud) | - | - |VI JAOTIS | VI JAOTIS | HALDUSASSIGNEERINGUD |Artikkel 177 | Artikkel 193 | Üldsätted |Artikkel 178 | Artikkel 194 | Kulukohustused |Artikkel 179 | Artikkel 195 | Haldusassigneeringuid käsitlevad erisätted |VII JAOTIS | VII JAOTIS | EKSPERDID |Artikkel 179a | Artikkel 196 | Eksperdid |KOLMAS OSA | KOLMAS OSA | LÕPPSÄTTED |I JAOTIS | - | - |Artikkel 180 (kehtetuks tunnistatud) | - | - |Artikkel 181 | Artikkel 197 | Üleminekusätted |II JAOTIS | - | - |Artikkel 182 | Artikkel 198 | Eelarvepädevate institutsioonide teabenõuded |Artikkel 183 | Artikkel 199 | Käesoleva määruse üksikasjalike rakenduseeskirjade vastuvõtmine |Artikkel 185 | Artikkel 200 | Raamfinantsmäärus Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud ametitele ja asutustele |- | Artikkel 201 | Näidisfinantsmäärus asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel |- | Artikkel 202 | Delegeeritud volituste rakendamine |- | Artikkel 203 | Delegeeritud volituste tagasivõtmine |- | Artikkel 204 | Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine |Artikkel 184 | Artikkel 205 | Läbivaatamine |Artikkel 186 | Artikkel 206 | Kehtetuks tunnistamine |Artikkel 186a | Artikkel 207 | Läbivaatamine seoses Euroopa välisteenistusega |Artikkel 187 | Artikkel 208 | Jõustumine |[pic][pic][pic][1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1605/2002, 26.6.2002.[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1081/2010, 24.11.2010.[3] Komisjoni määrus nr 2342/2002, 23.12.2002.[4] Finantsmääruse artikkel 2.[5] Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõige 6.[6] Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 on ette nähtud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võivad anda komisjonile delegeeritud volitused selliste aktide vastuvõtmiseks, [...] „mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi” (käesoleval juhul on selleks seadusandlikuks aktiks finantsmäärus).[7] http://ec.europa.eu/budget/library/consultations/FRconsult2009/draft_report_en.pdf[8] ELT XXX[9] ELT C […][10] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.[11] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.[12] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[13] KOM XXX[14] ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.[15] EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.[16] EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.[17] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[18] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.[19] ELT L 201, 3.8.2010, lk 30.[20] EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.[21] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.[22] ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.[23] ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.[24] ELT L 210, 31.7.2006, lk 12.[25] ELT L 210, 31.7.2006, lk 79.[26] ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.[27] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.