				|

		52013PC0444

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tunnistatakse kehtetuks Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed /* COM/2013/0444 final - 2013/0212 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
 Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1] (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamisega seotud uurimises ning Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimises. ||
 Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimistest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.
 Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Määrusega (EÜ) nr 452/2007[2] kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mille määrad jäid vahemikku 9,9–38,1 %. Määrusega (EL) nr 1243/2010[3] kehtestas nõukogu lõpliku tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes.
 Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata.
2.           KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
 Konsulteerimine huvitatud isikutega
 Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.
 Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
 Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon avaldas 25. aprillil 2012 Euroopa Liidu Teatajas teate Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta. Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitasid kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab olulise osa – käesoleval juhul üle 40 % – liidu triikimislaudade toodangust. Paralleelselt teatas komisjon 12. juunil 2012 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest Ukraina ainukese triikimislaudasid eksportiva tootja puhul. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus ilmnes, et dumpinguhinnaga import Hiina Rahvavabariigist jätkub ning et kahju kordumine on tõenäoline. Ukraina puhul ei tuvastatud vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga importi ega dumpingu kordumise tõenäosust. Peale selle tehti kindlaks, et Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavate meetmete jätkamine ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei oleks vastuolus liidu huvidega. Osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise käigus ei ilmnenud Ukraina asjaomase eksportiva tootja toodetud vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga importi, mis leiti olevat terve riigi suhtes esindav. Seepärast soovitatakse, et nõukogu võtaks Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate meetmete pikendamiseks ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate meetmete lõpetamiseks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 25. juuliks 2013.
 Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinghinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.
 Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
 Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
 Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.
 Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata.
 Vahendi valik
 Kavandatav vahend: määrus.
 Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: algmäärusega ei nähta ette alternatiivseid võimalusi.
4.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
2013/0212 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr
1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike
3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist
pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning
tunnistatakse kehtetuks Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes
kehtivad dumpinguvastased meetmed
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009.
aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest
riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[4]
(edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid
2, 3 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa
Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1.           Kehtivad meetmed
(1)       23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 452/2007[5] kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „Hiina“)
ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased
tollimaksud, mille määrad jäid vahemikku 9,9–38,1 %; määrusega (EL) nr
1243/2010[6] kehtestas nõukogu pärast algmääruse artikli 5 kohast uut uurimist
lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since
Hardware (Guangzhou) Co. toodetud triikimislaudade impordi suhtes
(edaspidi „esialgsed uurimised”).
(2)       Määrusega (EL) nr 270/2010[7] kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu
eksportiva Hiina tootja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd.
toodetud triikimislaudade impordi suhtes.
(3)       Määrusega (EL) nr 580/2010[8] muutis nõukogu pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast osalist
vahepealset läbivaatamist, mis piirdus üksnes dumpinguga, Ukrainast pärit
triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavat lõplikku tollimaksu, kehtestades
selle määraks 7 %.
(4)       Määrusega (EL) nr 77/2010[9] kehtestas nõukogu pärast algmääruse artikli 11 lõike 4 kohast
läbivaatamist, mis käsitles uut eksportijat, lõpliku dumpinguvastase tollimaksu
triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd.
Co. toodetud triikimislaudade impordi suhtes.
(5)       Määrusega (EL) nr 805/2010[10] taaskehtestas nõukogu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Foshan
Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, toodetud
triikimislaudade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase
tollimaksu meetmena, millega täidetakse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas
C-141/08 P[11].
(6)       Määrusega
(EL) nr 987/2012[12] taaskehtestas nõukogu äriühingu Zhejiang Harmonic Hardware Products Co.
Ltd. toodetud Hiina Rahvavabariigist pärit
triikimislaudade suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu meetmena, millega
täidetakse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas T-274/07[13].
(7)       Eespool kirjeldatud uurimisi
nimetatakse edaspidi ka „varasemateks uurimisteks”.
2.           Läbivaatamistaotlused
2.1.        Ukraina ja HRV suhtes
kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine
(8)       Pärast
kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate[14] avaldamist laekus komisjonile 25. jaanuaril 2012 taotlus kõnealuste
meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11
lõikele 2.
(9)       Taotluse esitasid kolm liidu
tootjat, kelle toodang moodustab olulise osa – käesoleval juhul üle 40 % –
liidu triikimislaudade toodangust (edaspidi „aegumise läbivaatamise taotluse
esitajad”).
(10)     Aegumise läbivaatamise taotlus
oli seotud mõlema riigiga, mille suhtes kehtivaid meetmeid praegu kohaldatakse,
st HRV ja Ukrainaga, ning tugines põhjendusele, et meetmete aegumise tagajärjel
jätkuks tõenäoliselt dumping ja kahju liidu tootmisharule.
(11)     Olles
pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et aegumise
läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 25. aprillil
2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise algatamisest,
avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas[15] (edaspidi
„aegumise läbivaatamise algatamise teade”).
2.2.        Ukraina suhtes seoses Ukraina ainukese
eksportiva tootjaga kehtivate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne
läbivaatamine
(12)     17.
märtsil 2012 sai komisjon algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase taotluse
algatada osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdub üksnes dumpinguga. Taotluse
esitas äriühing Eurogold Industries Ltd., vaatlusaluse toote ainuke
eksportiv tootja Ukrainas (edaspidi „vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja”).
(13)     Vahepealse läbivaatamise taotluse
esitaja sõnade kohaselt olid muutunud asjaolud, mille alusel meetmed
kehtestati, ja kõnealused muutused on oma olemuselt püsivad. Nimetatud muutuste
põhjal väideti, et kehtivad dumpinguvastased meetmed ei ole dumpingu
korvamiseks enam vajalikud.
(14)     Olles pärast nõuandekomiteega
konsulteerimist kindlaks teinud, et osalise vahepealse läbivaatamise
algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon 12. juunil 2012 kõnealuse
läbivaatamise[16] („vahepealse läbivaatamise algatamise teade”).
3.           Uurimine
3.1.        Aegumise läbivaatamine
(a)
Aegumise läbivaatamisega seotud
uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(15)     Aegumise läbivaatamisega
seotud dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni
31. detsembrini 2011 (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud
uurimisperiood”). Kahju analüüsimisega seotud oluliste suundumuste uurimine
hõlmas ajavahemikku 2008. aasta jaanuarist kuni aegumise läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(b)
Uurimisega seotud isikud ja valimi
moodustamine
(16)     Komisjon teatas aegumise
läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele
teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele,
teadaolevalt asjast huvitatud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning
asjaomaste eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus
esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist aegumise läbivaatamise
algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud
isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed
põhjused.
(17)     Võttes arvesse Hiina
eksportivate tootjate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti aegumise läbivaatamise
algatamise teates ette valimi võtmine kooskõlas algmääruse artikliga 17.
(18)     Hiina
eksportivatel tootjatel paluti endast komisjonile teada anda ja esitada aegumise
läbivaatamise algatamise teates täpsustatud teave, et komisjon saaks otsustada,
kas valimi võtmine on vajalik ning vajaduse korral moodustada esindava valimi. Ainult
kaks HRV eksportivat tootjat andsid endast teada ja esitasid komisjonile
aegumise läbivaatamise algatamise teates täpsustatud teabe. Seepärast ei peetud
valimi võtmist vajalikuks.
(19)     Ukraina ainuke eksportiv
tootja tegi koostööd paralleelses osalises vahepealses läbivaatamises ning
taotles vahepealse läbivaatamise käigus kontrollitud ja kogutud andmete kasutamist
kõnealuse aegumise läbivaatamise eesmärgil (vt põhjendus (31) allpool).
(20)     Komisjon
teatas aegumise läbivaatamise algatamise teates, et ta oli moodustanud liidu
tootjatest esialgse valimi. Kõnealune valim koosnes kolmest äriühingust
hinnanguliselt 20–30 liidu tootja hulgast, kes enne uurimise algatamist teadaolevalt
samasugust toodet tootsid. Kolme valimisse kaasatud äriühingu valikul lähtuti nii
nende samasuguse toote müügi- ja tootmismahust 2011. aastal kui ka
geograafilisest asukohast liidus. Valim esindas enam kui 40 % liidu
hinnangulisest kogutoodangust ja müügist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
ning seepärast leiti see olevat esindav. Huvitatud isikutel paluti tutvuda
toimikuga ja esitada oma märkused valiku asjakohasuse kohta 15 päeva jooksul
alates algatamisteate avaldamisest. Ükski huvitatud isik ei esitanud kavandatud
valimi kohta märkusi.
(21)     Ükski liidu sõltumatu
importija ei andnud endast teada ega teinud aegumise läbivaatamise uurimises
koostööd.
(c)
Küsimustikud ja kontrollimine
(22)     Komisjon taotles ja kontrollis
kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu jätkumise või
kordumise tõenäosus ja sellest tulenev kahju ning liidu huvid.
(23)     Küsimustikud saadeti mõlemale
Hiina eksportivale tootjale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid.
Ainult üks kõnealustest Hiina eksportivatest tootjatest tegi koostööd ja esitas
küsimustikule vastused.
(24)     Küsimustiku vastused saadi
kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt. Peale selle esitasid neli koostööd
tegevat liidu tootjat üldised andmed kahju analüüsimiseks.
(25)     Kontrollkäigud korraldati järgmiste
äriühingute valdustesse:
·
HRV
–
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, HRV
–
Brabantia S&S, Hong Kong
·
Liidu tootjad
–
Colombo New Scal SpA, Itaalia
–
Rörets Polska Spółka z.o.o., Poola
–
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Ühendkuningriik
(26)     Võttes arvesse vajadust
määrata kindlaks normaalväärtus HRV eksportivate tootjate puhul, kellele ei
võimaldatud esialgsetes uurimistes turumajanduslikku kohtlemist, korraldati
kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et määrata normaalväärtus kindlaks
võrdlusriigi andmete põhjal:
·
Ukraina
–
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina
(d)
Avalikustamine
(27)     Kõiki huvitatud isikuid
teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti
soovitada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase
tollimaksu kehtestamist ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes
kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimise lõpetamist. Lisaks sellele
anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma
märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.
3.2.        Osaline vahepealne
läbivaatamine
(a)
Vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood
(28)     Algmääruse artikli 11 lõike 3
kohase Ukrainast pärit importi käsitleva osalise vahepealse läbivaatamisega
seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini
2012 (edaspidi „vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Hilisem uurimisperiood, näiteks see, mida kasutati aegumise
läbivaatamisel, ei oleks olnud kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 1. Peale
selle on sarnast uurimisperioodi kasutatud paralleelses tagasimaksmise
menetluses.
(b)
Uurimisega seotud isikud
(29)     Komisjon teatas osalise
vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult vahepealse läbivaatamise
taotluse esitajatele ja asjaomase eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud
isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda
ärakuulamist vahepealse läbivaatamise algatamise teates sätestatud tähtaja
jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et
nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
(c)
Küsimustikud ja kontrollimine
(30)     Komisjon taotles ja kontrollis
kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks vahepealse läbivaatamise
taotluse esitaja dumping ja meetmete kohaldamise jätkamise vajadus.
(31)     Vahepealse
läbivaatamise taotluse esitaja toodang moodustas kogu vaatlusaluse toote impordi
Ukrainast. Küsimustik saadeti kõnealusele äriühingule, mis tegi koostööd ja
esitas sellele vastused. Kontrollkäik korraldati järgmise äriühingu valdustesse:
·
Ukraina
–
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina
(d)
Avalikustamine
(32)     Kõiki
huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille
põhjal kavatseti lõpetada Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes
kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimine. Lisaks sellele anti
huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma
märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE
TOODE
(33)     Nii aegumise läbivaatamise kui
ka osalise vahepealse läbivaatamise käigus uuritav toode on sama kui nõukogu
määrusega (EÜ) nr 452/2007 ja nõukogu määrusega (EL) nr 1243/2010 hõlmatud
toode, nimelt Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislauad koos
varrukalauaga, kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või
puhuriga või ilma, ja nende olulised osad, nagu tugijalad, triikimispind ja
triikraua alusrest (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuuluvad CN-koodide
ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex
8516 90 00 alla.
(34)     Käimasolevad läbivaatamisega
seotud uurimised kinnitasid sarnaselt esialgsele uurimisele, et vaatlusalune
toode ning asjaomastes riikides toodetud ja nende omamaisel turul müüdavad
triikimislauad, liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdavad
triikimislauad ning võrdlusriigis Ukrainas toodetud ja sealsel turul müüdavad
triikimislauad on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja
kasutusaladega.
(35)     Seepärast käsitatakse neid
samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING, DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE
TÕENÄOSUS NING MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS
1.           Dumping – aegumise
läbivaatamine – HRV
1.1.        Üldised märkused
(36)     Nagu
eespool märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks Hiina eksportiv tootja,
kelle toodang moodustas üksnes ebaolulise osa Hiina koguekspordist aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil. Nimetatud äriühinguga seotud järeldusi ei käsitatud
seepärast riigi suhtes esindavana.
(37)     Sel põhjusel teavitati Hiina
ametiasutusi ja koostööd mitte tegevaid Hiina eksportivaid tootjaid algmääruse
artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning anti neile võimalus esitada oma märkused
kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.
(38)     Kooskõlas algmääruse artikli
18 lõikega 1 pidid allpool kirjeldatud järeldused seoses dumpinguga ning dumpingu
jätkumise tõenäosusega tuginema kättesaadavatele faktidele, eelkõige aegumise
läbivaatamise taotluses esitatud teabele ja komisjonile kättesaadavale kõige
täpsemaks peetavale statistikale, st igakuistele andmetele, mida liikmesriigid
edastavad algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel (edaspidi „artikli 14 lõike 6
kohane andmebaas”). Teisi statistilisi allikaid, näiteks Hiina
ekspordiandmebaasi ja Eurostati (kaheksakohalisi koode) ei peetud
usaldusväärseks, sest vastavad tollikoodid hõlmasid muid tooteid kui
vaatlusalune toode.
1.2.        Normaalväärtus
(a)
Võrdlusriik
(39)     Vastavalt algmääruse artikli 2
lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus selliste eksportivate tootjate puhul,
kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrata võrdlusriigi
omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.
(40)     Selleks soovitas komisjon
aegumise läbivaatamise algatamise teates võtta võrdlusriigiks Ukraina. Ukraina
oli üks riikidest, keda kasutati varasemates uurimistes HRV puhul
normaalväärtuse kindlakstegemiseks sobiva kolmanda turumajandusliku riigina.
Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus teha märkusi võrdlusriigi valiku
kohta. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.
(41)     Peale selle püüdis komisjon
saavutada koostööd muude võimalike võrdlusriikidega, nimelt Malaisia, Bosnia ja
Hertsegoviina, India, Iisraeli ja Türgiga. Ainult Türgi ametiasutused esitasid
nimekirja teadaolevatest tootjast, kellega ühendust võtta, osutamata sellele,
kas keegi neist oleks nõus uurimises koostööd tegema. Samal ajal nõustus
Ukraina ainuke eksportiv tootja oma paralleelselt toimuva vahepealse
läbivaatamise käigus esitatud ja kontrollitud andmete kasutamisega aegumise
läbivaatamise eesmärgil. Andmed on esindavad terve
riigi suhtes.
(42)     Võttes arvesse eespool
kirjeldatud asjaolusid ja algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a kehtestatud
nõudeid, järeldati, et Ukraina on sobiv võrdlusriik.
(b)
Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis
(43)     Ukraina ainuke eksportiv
tootja ei teinud koostööd aegumise läbivaatamises, ent ta tegi koostööd
paralleelselt toimuvas osalises vahepealses läbivaatamises ning tegi oma
osalise vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmed
kättesaadavaks aegumise läbivaatamises kasutamiseks.
(44)     Võttes arvesse aegumise
läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja vahepealse läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi märkimisväärset kattumist ning asjaolu, et kõnealuse Ukraina
eksportiva tootja toodang moodustab 100 % Ukraina ekspordist liitu,
määrati normaalväärtus seepärast paralleelse osalise vahepealse läbivaatamise
raames kogutud ja kontrollitud andmete põhjal (vt põhjendused (77)–(83) allpool).
1.3.        Ekspordihind
(45)     Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul
määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt
algmääruse artiklile 18. Seega määrati ekspordihind kindlaks komisjonile
kättesaadava impordistatistika (st artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi) põhjal,
arvutades selle kaalutud keskmise alusel.
(46)     Koostööd tegeva Hiina
eksportiva tootja puhul põhinesid ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2
lõikele 9 hinnal, millega importtooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi
müüdi.
1.4.        Võrdlus
(47)     Koostööd
mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul võrreldi normaalväärtust ja
ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna
õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10
korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust
mõjutavaid erinevusi. Kui see oli asjakohane, tehti seoses veo- ja
transpordikuludega kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade
võrreldavusele, kohandusi, mis määrati kindlaks koostööd tegevalt Hiina
eksportivalt tootjalt kogutud andmete põhjal.
(48)     Koostööd tegeva Hiina
eksportiva tootja puhul võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud
keskmist ekspordihinda, mis määrati kindlaks teatatud ja kontrollitud andmete
põhjal, võrreldes neid tehasest hankimise tasemel tooteliigi kaupa ja samal
kaubanduse tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse
tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol
nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kui
see oli asjakohane, tehti kuni 5,9 % ulatuses kohandusi seoses veo- ja
transpordikuludega kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade
võrreldavusele.
1.5.        Dumpingumarginaal
(49)     Nagu on sätestatud algmääruse
artikli 2 lõikes 11, määrati koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal
kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vaatlusaluse
toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. See
esialgne võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist. Kuna kõnealuse äriühingu
import moodustab ainult väikese osa Hiina impordi kogumahust, ei käsitata asjaomase
äriühinguga seotud järeldusi terve HRV suhtes esindavana.
(50)     Koostööd mitte tegevate Hiina
eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud
keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel.
Arvestades koostööst keeldumist, ei olnud võimalik teha võrdlust tooteliikide
kaupa. Selle asemel tuli võrdlemisel lähtuda statistilistest andmetest, nagu on
selgitatud põhjendustes (44) ja (45) eespool. Võrdlus näitas esialgset
dumpingumarginaali 11,5 %.
1.6.        Dumpingu jätkumise tõenäosus –
HRV
(51)     Vähest
koostööd arvesse võttes ei olnud Hiina omamaist turgu käsitlev teave uurimise
käigus kättesaadav. Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja oli loodud üksnes
liidu turule tootmiseks ning tal puudus teave omamaisest olukorrast.
(52)     Dumpingu
jätkumise tõenäosust käsitlevates järeldustes tuli tugineda peamiselt aegumise
läbivaatamise taotluses sisalduvale teabele ning USA rahvusvahelise kaubanduse
komisjoni 2010. aasta juunis teostatud meetmete aegumise läbivaatamise (edaspidi
„USA meetmete aegumise läbivaatamine”)[17] raames kontrollitud
ja avaldatud teabele, mida komisjon pidas oma uurimise jaoks asjakohaseks.
(a)
HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja
hinnad
(53)     Vaatamata kehtivatele
meetmetele ning Hiinast pärit impordi vähenemisele vaatlusalusel perioodil,
nagu on täpsustatud allpool (vt põhjendus (106)), oli sellel liidus aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil oluline turuosa (ligikaudu 15–20 %) ning see lõi
liidu hinnad samal ajavahemikul alla ligi 20 % võrra (vt põhjendus (109)
allpool).
(54)     Arvestades olulist turuosa ja
hindade märkimisväärse allalöömise jätkumist aegumise läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil, võib põhjendatult eeldada, et meetmete tühistamise korral
avaldaks Hiinast pärit suuremahuline import liidu tootmisharule jätkuvalt suurt
hinnasurvet.
(b)
Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs
(55)     USA
meetmete aegumise läbivaatamise raames avaldatud andmed näitavad HRVs suurt
vaba tootmisvõimsust, mis moodustab ligikaudu 80 % liidu tarbimisest (2009.
aasta). Komisjon ei tuvastanud hilisemat teavet, mis oleks vastuolus USA
uurimisasutuse kogutud andmetega. Arvestades koostööst keeldumist, ei olnud
võimalik täpset kasutamata tootmisvõimsust kindlaks teha.
(56)     Aegumise
läbivaatamise taotluses sisalduva teabe põhjal oli HRV olemasolevate tootjate
arv jätkuvalt suur. Seega ei leitud mingeid viiteid
tootmisvõimsuse vähenemisele HRVs.
(57)     Teabe
põhjal, mille komisjon kogus USA meetmete aegumise läbivaatamisest ning mida
kinnitasid käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused seoses koostööd tegeva
Hiina eksportiva tootjaga, on pealegi lihtne suurendada tootmisvõimsust
kasvavale nõudlusele vastamiseks, sest tootmine on peamiselt tööjõupõhine.
Lisaks leiti uurimise käigus, et tootjad, kes valmistavad peale vaatlusaluse
toote ka muid tooteid, suudavad sõltuvalt nõudlusest muid tooteid ja vaatlusalust
toodet hõlpsalt vaheldumisi toota. Seega suudaksid Hiina tootjad
dumpinguvastase tollimaksu tühistamise korral väga tõenäoliselt suurenda oma
triikimislaudade toodangut suhteliselt kiiresti ja ilma oluliste
investeeringuteta.
(58)     Seepärast järeldati
kättesaadava teabe põhjal, et HRVs on vähemalt potentsiaalselt suur
tootmisvõimsus, mida on võimalik suunata ümber liidu turule, kui
dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.
(c)
Liidu turu ja muude kolmandate riikide
turgude atraktiivsus
(59)     Vähesest koostööst tingituna
ja usaldusväärsete andmete puudumise tõttu ei olnud võimalik võrrelda liitu ja
kolmandatele eksporditurgudele suunatud impordi hindu ega Hiina omamaiseid
hindu. Kättesaadavatel andmetel põhinev esialgne võrdlus näitas, et Hiina
import lööb liidu keskmised hinnad märkimisväärselt alla (vt põhjendus (109) allpool).
Seepärast leitakse, et liidu turg on hinna seisukohast Hiina eksportivate
tootjate jaoks atraktiivne.
(60)     Peale selle võib USA meetmete
aegumise läbivaatamise järelduste põhjal, mille suhtes vastukäivat teavet ei
ole leitud, pidada liitu Hiina tootjate suurimaks ekspordituruks. Suuruselt
teine eksporditurg USA on Hiina eksportivatele tootjatele jätkuvalt suletud,
sest dumpinguvastased tollimaksud on suured ja hiljuti pikendati neid 2015.
aastani.
(61)     Hiina impordi turuosa on
hoolimata kehtivatest meetmetest suhteliselt stabiilne ja suur, mis näitab, et
liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne eksporditurg. USA
kui suuruselt teise ekspordituru sulgemine näitab, et kolmandate turgude vastuvõtuvõime
on piiratud. Seepärast suunavad Hiina eksportivad tootjad HRV suhtes kehtivate
dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral oma toodangu tõenäoliselt liidu
turule.
(d)
Varasem käitumine
(62)     USA meetmete aegumise
läbivaatamise raames kogutud teave näitab, et Hiina tootjad on suuresti
ekspordile orienteeritud. Osaliselt paistavad seda kinnitavat käesoleva
aegumise läbivaatamise järeldused, mille kohaselt ainuke eksportiv tootja ei
tegutsenud Hiina omamaisel turul, vaid oli orienteeritud üksnes ekspordile.
(63)     USA dumpinguvastaste meetmete
pikendamine pärast USA meetmete aegumise läbivaatamist osutab sellele, et Hiina
eksportivate tootjate dumping muudel turgudel võib kehtivate meetmete
tühistamise korral korduda liidu turul.
(64)     Samuti
võib Hiina eksportijate tõenäolisele käitumisele tollimaksude tühistamise
korral osutada Hiina eksportija Since Hardware (Guangzhou) Co. käitumine,
kelle suhtes kehtis liidu turul varem 0 % tollimaks. Üks Hiina suurimaid
eksportivaid tootjaid Since Hardware suurendas oma turuosa mahu poolest
ligikaudu 64 % ning tema kindlakstehtud dumpingumarginaal moodustas
ligikaudu 52 %, mis lõi liidu tootmisharu hindu alla 16 %[18]. Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust ja HRVs olemasolevat
tootmisvõimsust, osutab selline varasem käitumine, et meetmete tühistamise
korral tõenäoliselt kordub suures mahus dumpinguhinnaga import.
1.7.        Järeldus dumpingu jätkumise
tõenäosuse kohta – HRV
(65)     Eespool
kirjeldatut arvestades võib järeldada, et võttes arvesse Hiina märkimisväärset
tootmisvõimsust, HRV tootjate suutlikkust oma tootmismahtu kiiresti suurendada
ja suunata see ekspordiks, sellise ekspordiga seotud dumpingu ja hindade
allalöömise ulatust ning liidu turu atraktiivsust sellisele ekspordile, on
põhjendatud eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel kasvaks HRVst
pärit triikimislaudade dumpinguhinnaga eksport liitu.
2.           Dumping – aegumise
läbivaatamine – Ukraina
2.1.        Üldised märkused
(66)     Ukraina
puhul ei teinud Ukraina ainuke teadaolev eksportiv tootja aegumise
läbivaatamises koostööd ning seepärast tuli kasutada kättesaadavaid fakte.
Arvestades aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamisega seotud
uurimisperioodide kattumist ning asjaolu, et Ukraina eksportiva tootja toodang
moodustab 100 % Ukrainast pärit impordist, kasutati kõnealuse tootja
nõusolekul paralleelses aegumise läbivaatamises vahepealse läbivaatamise raames
kogutud ja kontrollitud andmeid.
2.2.        Järeldused
(67)     Aegumise läbivaatamises kasutati
kättesaadavate faktidena allpool 6. jaos kirjeldatud vahepealse läbivaatamise
järeldusi.
2.3.        Dumpingumarginaal
(68)     Nagu on sätestatud algmääruse
artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote
liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud
keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist.
2.4.        Dumpingu kordumise tõenäosus
(69)     Seoses
dumpingu kordumise tõenäosusega analüüsiti järgmisi
elemente: Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja
muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus ning Ukraina tootja
tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus.
(a)
Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht
ja hinnad
(70)     Ukrainast
pärit triikimislaudade import kasvas 24 %. Mõnevõrra kasvas ka vastav
turuosa, 8 %-lt 2008. aastal 10 %-le aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(71)     Kogu vaatlusalusel perioodil
järgisid impordihinnad samu suundumusi kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu
turul. Kokkuvõttes kasvasid impordihinnad 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodini 14 %.
(b)
Liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus
(72)     Vaatlusalusel
perioodil olid Ukraina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse üldjuhul madalamad
kui tema hinnad Lidu turul. Hinnaerinevus moodustas aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil üle 10 % ekspordi hinnatasemest.
(73)     Ukraina
ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid üldiselt madalamad kui Ukraina
ekspordihinnad liitu, mis kinnitab järeldust, et liidu turg on atraktiivne,
sest liidu turult saadav kasum võib olla suurem.
(c)
Ukraina tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks
vaba tootmisvõimsus
(74)     Aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil oli vaid väike osa Ukraina tootmisvõimsusest ekspordiks
vaba.
(75)     Uurimise käigus kogutud teabe
põhjal ei prognoosita Ukraina tootmisvõimsuse täiendavat kasvu. Seepärast ei
ole tõenäoline, et meetmete tühistamise korral suureneks eksport liitu.
(d)
Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
– Ukraina
(76)     Võttes arvesse eespool
kirjeldatut, eelkõige järeldusi tootmisvõimsuse oodatava arengu kohta, ei
leitud olevat tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkab Ukraina
eksportiv tootja lühikeses kuni keskpikas perspektiivis liidu turule uuesti
eksportima dumpinguhinnaga tooteid koguses, mis kahjustaks liidu tootmisharu.
3.           Dumping – vahepealne
läbivaatamine – Ukraina
3.1.        Normaalväärtus
(77)     Kooskõlas
algmääruse artikli 2 lõikega 2 uuriti, kas samasuguse toote kogu omamaise müügi
maht sõltumatutele klientidele oli vahepealse läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi vältel esindav, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas
vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Selle
põhjal leiti, et koostööd tegeva Ukraina tootja omamaist müüki võib üldiselt
pidada esindavaks.
(78)     Seejärel määras komisjon
kindlaks need omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid liitu
eksportimiseks müüdavate liikidega identsed või võrreldavad.
(79)     Iga tooteliigi puhul, mida
eksportiv tootja müüb omamaisel turul ning mis leiti olevat identne või
võrreldav liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, uuriti, kas omamaine müük oli
algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt esindav. Konkreetse tooteliigi
omamaist müüki käsitati piisavalt esindavana, kui kõnealuse tooteliigi müügi
kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas vahepealse
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu ekspordiks müüdava
võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(80)     Seejärel uuriti, kas
samasuguse toote omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse
käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, tehes selleks
iga tooteliigi puhul kindlaks omamaisel turul sõltumatutele klientidele
toimunud kasumliku müügi osakaalu.
(81)     Kui arvestuslike
tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi
müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle
tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas
neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kogu
vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud asjaomase
tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas
nimetatud müük oli tulutoov või mitte.
(82)     Kui tooteliigi kasumlik müük
moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse
tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem,
põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse
tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena
vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(83)     Selliste
tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, määrati normaalväärtus vastavalt
algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. Normaalväärtuse määramiseks lisati
Ukraina tootja tootmiskuludele aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja
halduskulud ning kasumlike tooteliikide puhul kaalutud keskmine teenitud kasum.
3.2.        Ekspordihind
(84)     Kuna Ukraina eksportiva tootja
eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, põhines
ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest
tegelikult makstud või makstavatel hindadel.
3.3.        Võrdlus
(85)     Normaalväärtust ja
ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja
ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2
lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade
võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi seoses transpordi-, kindlustus-,
käitlemis- ja lisakuludega, pakendamis- ja krediidikuludega ning panga- ja
komisjonitasudega tehti kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade
võrreldavusele.
3.4.        Dumpingumarginaal
(86)     Nagu on sätestatud algmääruse
artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote
liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud
keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist.
4.           Muutunud asjaolude püsivus –
Ukraina
(87)     Vastavalt algmääruse artikli
11 lõikele 3 uuriti ka seda, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada
püsivaks.
4.1.        Muutunud asjaolude püsivus
(88)     Ukraina tootja on oma
müügikorralduse restruktureerinud, nii et alates 2010. aasta detsembrist toimub
kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüük liitu otse sõltumatutele klientidele,
ilma et sellesse oleks kaasatud mõni seotud müügiettevõtja. Seepärast kohandati
ekspordihindade arvutamist, et võtta arvesse neid uusi asjaolusid.
(89)     Kõnealuseid muutusi tuleks
pidada püsivaks, sest varem seotud ettevõtja teostatud ülesanded on ligikaudu
aasta jooksul tegelikult läinud üle Ukraina tootjale. Ei leitud mingeid viiteid
selle kohta, et müügistruktuur võiks tulevikus muutuda. Seepärast leitakse, et
muutunud asjaolud on püsivad.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
Liidu toodang ja
liidu tootmisharu
(90)     Samasugust toodet valmistab
liidus hinnanguliselt 20–30 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna
algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(91)     Liidu
tootmisharu aastatoodangut hinnati triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since
Hardware (Guangzhou) Co. toodetud triikimislaudade importi käsitleva ja eespool
põhjenduses (1) osutatud uurimise järelduste põhjal ning koostööd tegevate
liidu tootjate esitatud andmete põhjal. Nagu on märgitud nõukogu määruse (EL)
nr 1243/2010 (millega kehtestatakse dumpinguvastased meetmed eespool nimetatud
tootja impordi suhtes) põhjenduses (65), ületas liidus toodetud
triikimislaudade aastane kogus 2009. aastal hinnanguliselt 5 miljonit ühikut.
Seega leiti igasuguse muu teabe puudumisel olevat põhjendatud eeldada, et
käesoleva aegumise läbivaatamise puhul moodustas liidu aastane kogutoodang
vaatlusaluse perioodi alguses (2008. aastal) 5 miljonit ühikut. Tootmismahu
muutumine vaatlusaluse perioodi jooksul tehti kindlaks koostööd tegevate liidu
tootjate tootmismahu suundumuste põhjal. Sel viisil kindlaks tehtud liidu
tootmismaht moodustas aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seega
hinnanguliselt 5,2 miljonit ühikut.
(92)     Nagu on viidatud eespool
põhjenduses (20), valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle
40 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Kõnealused valimisse kaasatud
tootjad esitasid vastused küsimustikule.
(93)     Peale selle esitasid veel neli
liidu tootjat põhiandmed oma tootmise ja müügi kohta.
(94)     Leiti, et eespool nimetatud
seitse tootjat moodustavad üle 55 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.
(95)     Liidu
triikimislaudade turul tegutsevad peamiselt väikesed ja keskmise suurusega
tootjad, kes asuvad mitmes liikmesriigis, sealhulgas Saksamaal, Itaalias,
Madalmaades, Poolas, Portugalis, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
(96)     Kuna Ukrainas on ainult üks
eksportiv tootja, on liidu tarbimine ja teatavad makromajanduslikud näitajad
esitatud indekseerituna või vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust
algmääruse artikli 19 kohaselt.
5.           Liidu tarbimine
(97)     Liidu
tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu
turul, nagu on kirjeldatud põhjenduses (100), ning artikli 14 lõike 6 kohasesse
andmebaasi kantud impordimaht.
(98)     HRV impordimahu
puhul ei olnud võimalik kasutada ainsa koostööd tegeva Hiina eksportija andmeid
HRVst pärit impordi kogumahule ekstrapoleerimiseks, sest need esindasid üksnes
väga väikest osa HRVst pärit koguimpordist. Seepärast tuli kogu impordimaht
vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal.
Kuna Eurostati asjaomased CN-koodid hõlmavad rohkem tooteid kui vaatlusalune
toode, ei peetud ka Eurostati HRVst pärit impordi mahu kindlakstegemiseks
asjakohaseks. Arvestades Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähest koostööd ja
asjaolu, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd, oli ainus kättesaadav
statistiline allikas impordimahu kindlakstegemiseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis
sisalduv teave. Kuna aga artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis on impordimahud
esitatud üksnes kilogrammides, tuli andmed ümber arvestada tükkideks
(ühikuteks), kasutades paralleelses vahepealses läbivaatamises Ukrainast pärit
impordi puhul kehtestatud ümberarvestusmäära. Seda peeti põhjendatuks, sest
koostööd tegeva Hiina äriühingu importi ei käsitatud esindavana ning, nagu on
märgitud eespool põhjenduses (36), kasutati HRV normaalväärtuse
kindlaksmääramisel Ukrainat ka võrdlusriigina ja seega leiti, et andmed on
Hiina imporditaseme kindlaksmääramiseks esindavad.
(99)     Ukraina
impordi puhul kasutati paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus küsimustiku
vastustes esitatud kontrollitud andmeid. Kuigi vahepealse läbivaatamisega
seotud uurimisperioodiks määrati 1. aprill 2011 kuni 31. märts 2012 ning seega
ei hõlmanud see aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimest
kvartalit, leiti, et kõnealune teave on sellest hoolimata impordimahu
kindlakstegemiseks sobiv. Seda teavet kontrolliti ning leiti, et see on täpne
ja esindav Ukrainast pärit impordi mahu kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(100)   Liidu
tootmisharu müügimahu hindamiseks liidu turul ekstrapoleeriti seitsme koostööd
tegeva liidu tootja kogu tootmismahu ja kogu müügimahu suhe kogu liidu
tootmisharu hinnangulisele tootmismahule igal vaatlusaluse perioodi aastal.
(101)   Selle kohaselt
vähenes liidu tarbimine ajavahemikul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodini 11 %. Täpsemalt vähenes ilmne nõudlus 7 protsendipunkti
võrra aastatel 2008–2009, pärast mida see suurenes 9 protsendipunkti võrra
aastatel 2009–2010. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas
liidu tarbimine kokku 9–10 miljonit ühikut, mis tähendab eelnenud aastaga
võrreldes vähenemist 13 protsendipunkti võrra.
 Tabel 1 ||
 Maht (tuhat ühikut) || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Tarbimine || 10 000–11 000 || 9000–10 000 || 10 000–11 000 || 9000–10 000
 Indeks || 100 || 93 || 102 || 89
 Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, küsimustiku vastused   ||   ||   ||   ||
6.           Asjaomastest riikidest pärit
import
Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju
kumulatiivne hindamine
(102)   2007. aastal läbiviidud esialgses
uurimises hinnati HRVst ja Ukrainast pärit importi kumulatiivselt kooskõlas
algmääruse artikli 3 lõikega 4. Uuriti, kas kumulatiivne hindamine on
asjakohane ka käesoleva aegumise läbivaatamise puhul.
(103)   Sellega seoses leiti, et HRVst
pärit impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli algmääruse artikli 9
lõikes 3 määratletud miinimumtasemest (11,5 %) suurem. Ukrainast pärit
impordi puhul ei tuvastatud dumpingut aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
ega dumpingu kordumise tõenäosust. Sel põhjusel tuleb Ukrainast pärit import HRVst
pärinevast impordist eraldada, sest algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud
tingimused ei ole täidetud.
7.           HRVst pärit import
7.1.        Maht ja turuosa
(104)   Nagu on
märgitud eespool põhjenduses (98), määrati HRVst pärit impordi kogu müügimaht
Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähest koostööd arvestades vastavalt
algmääruse artiklile 18 kindlaks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis
sisalduva teabe põhjal.
(105)   Selle kohaselt vähenes
vaatlusaluse toote import HRVst absoluutnäitajate poolest [4–4,5 miljonilt
ühikult] 2008. aastal [1,5–2,0 miljoni ühikuni] aegumise läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil, mis tähendab 59 % vähenemist vaatlusalusel perioodil.
Kõnealune vähenemine oli eriti järsk 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodi vahel, mil HRVst pärit import vähenes [3–3,5 miljonilt
ühikult] 2010. aastal [1,5–2,0 miljoni ühikuni] aegumise läbivaatamisega seotud
uurimisperioodil, st 36 protsendipunkti võrra. Nimetatud vähenemine langeb ühte
äriühingu Since Hardware suhtes dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestamisega
2010. aasta detsembris (vt põhjendus (64) eespool).
(106)   Kuigi
Hiina impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 22 protsendipunkti võrra,
oli selle turuosa aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (st
15–20 %) märkimisväärne.
 Tabel 2
   || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Meetmetega piiratud HRV impordi maht (tuhat ühikut) || 4000–4500 || 3000–3500 || 3000–3500 || 1500–2000
 Indeks || 100 || 73 || 76 || 40
 Meetmetega piiratud HRV impordi turuosa || 40–45 % || 30–35 % || 30–35 % || 15–20 %
 Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas ||   ||   ||   ||
7.2.        Hinnad ja hindade allalöömine
(107)   Hiina
eksportivate tootjate äärmiselt vähese koostöö tõttu tuli HRVst pärit impordi
keskmine impordihind vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks määrata
kättesaadavate faktide, st artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduva
teabe põhjal. Seal sisalduvad andmed arvestati eespool kirjeldatud metoodika
kohaselt ümber hinnaks ühiku kohta (vt põhjendus (104) eespool). Kõnealuse
metoodika kohaselt kindlaksmääratud impordihinnad kasvasid 7,0 eurolt ühiku
kohta 2008. aastal 8,2 euroni ühiku kohta aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil,
st 17 %.
 Tabel 3
 Meetmetega piiratud impordi hind (eurot/ühik) || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 HRV || 7,0 || 8,3 || 8,4 || 8,2
 Indeks || 100 || 119 || 121 || 117
 Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas   ||   ||   ||   ||
(108)   Hindade
allalöömise kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele
pakutavaid kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul, korrigeerituna tehasest
hankimise tasemele (st välja arvatud veokulud liidus ning pärast allahindluste
ja hinnavähendite mahaarvamist), vastava impordi kaalutud keskmise hinnaga,
nagu on kindlaks tehtud eespool põhjenduses (107), CIF-hindade põhjal, mida oli
nõuetekohaselt kohandatud tollimaksude arvessevõtmiseks.
(109)   Võrdlus
näitas, et HRVst pärit import lõi liidu tootmisharu hindu alla ligi 20 %,
väljendatuna protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate käibest aegumise
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
8.           Ukrainast pärit import
(110)   Nagu on märgitud eespool
põhjenduses (99), tehti Ukrainast pärit impordi maht ja hinnad kindlaks Ukraina
eksportiva tootja poolt paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus
küsimustikule esitatud kontrollitud vastuste põhjal.
(111)   Järgnevas tabelis on esitatud
Ukrainast pärit impordi mahu ja turuosa muutumine vaatlusalusel perioodil.
 || Tabel 4 ||
 ||   || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 || Meetmetega piiratud Ukraina impordi maht (tuhat ühikut) || 700–900 || 800–1000 || 900–1100 || 900–1100
 || Indeks || 100 || 104 || 128 || 124
 || Meetmetega piiratud Ukraina impordi turuosa || 6–9 % || 7–10 % || 8–11 % || 9–12 %
 Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ||   ||   ||   ||
(112)   Aastatel 2008–2011 kasvas Ukrainast
pärit triikimislaudade import 24 %. Ukraina suutis oma importi suurendada
peamiselt tänu HRVst pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtestatud suuremale
dumpinguvastasele tollimaksule. Peale selle toetas kõnealust arengut Ukraina suhtes
kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kohandamine 9,9 %-lt 7,7 %-ni
2010. aasta juulis, tänu millele muutus Ukraina import liidu turul
konkurentsivõimelisemaks.
(113)   Järgnevas tabelis on esitatud
meetmetega piiratud Ukraina impordi keskmise liidu piirini vedamisega CIF-hinna
muutumine.
 Tabel 5 ||
 Meetmetega piiratud impordi hind (eurot/ühik) || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) ||
 Ukraina || 8–10 || 9–11 || 10–12 || 9–11 ||
 Indeks || 100 || 110–115 || 115–120 || 110–115 ||
 Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
(114)   Nagu nähtub tabelist 5 eespool,
kasvas keskmine impordihind vaatlusalusel perioodil 10–15 %
ning jõudis aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil peaaegu liidu tootmisharu hinnatasemeni liidu turul.
9.           Import muudest kolmandatest
riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud
(115)   Impordi maht muudest
kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, tehti
kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal, arvestades teabe ümber
sama metoodika kohaselt kui HRVst pärit impordimahu kindlakstegemisel, nagu on
kirjeldatud eespool põhjenduses (98). See leiti olevat põhjendatud, sest
Eurostati asjaomased CN-koodid hõlmasid ka muid tooteid peale vaatlusaluse
toote ning seepärast ei peetud seda muudest kolmandatest riikidest pärit
impordi mahu kindlakstegemiseks sobivaks.
(116)   Järgnevas tabelis on esitatud
muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise
hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.
 Tabel 6
 Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tuhat ühikut) || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Türgi || 300–500 || 500–700 || 700–900 || 800–1000
 Indeks || 100 || 160–170 || 215–225 || 225–235
 Muud kolmandad riigid || 400–600 || 600–800 || 900–1100 || 700–900
 Indeks || 100 || 130–140 || 190–200 || 150–160
 Muud kolmandad riigid kokku || 700–1100 || 1100–1500 || 1600–2000 || 1500–1900
 Indeks || 100 || 140–150 || 200–210 || 180–190
 Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa || 5–10 % || 10–15 % || 15–20 % || 15–20 %
 Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hind (eurot/ühik) || 7,7 || 8,1 || 8,2 || 9,0
Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
(117)   Muudest kolmandatest riikidest
pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil üldiselt kasvas. Kuigi see aastatel
2008–2010 kasvas ja isegi enam kui kahekordistus, siis 2010. aastast kuni aegumise
läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes see uuesti. Seega suurenes
muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil
oluliselt ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [1,5–1,9]
miljoni ühikuni, millega kaasnes ligikaudu 15–20 % suurune turuosa aegumise
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Suurem osa kõnealusest impordist
pärines Türgist; sellest riigist pärit import kasvas [0,3–0,5] miljonilt
ühikult 2008. aastal [0,8–1,0] miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(118)   Impordi hind muudest
kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, kasvas 7,7
eurolt ühiku kohta 2008. aastal 9,0 euroni ühiku kohta aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil, mis tähendab 17 % kasvu.
10.         Liidu tootmisharu majanduslik
olukord
(119)   Uurides dumpinguhinnaga impordi
mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5
kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu seisundit vaatlusalusel
perioodil mõjutasid.
(120)   Nagu on märgitud eespool
põhjenduses (20), kasutati liidu tootmisharule tekitatud võimaliku kahju
uurimisel valimi võtmist.
(121)   Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad
kindlaks kahel tasandil:
–
makromajanduslikke näitajaid (toodang,
tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, tootlikkus, müügimaht, turuosa,
kasv, tööhõive ja dumpingumarginaalide suurus ning varasemast dumpingust
taastumine) analüüsiti kogu liidu toodangu tasandil, hinnates neid endast teada
andnud tootjatelt kogutud teabe põhjal;
–
mikromajanduslikke näitajaid (keskmised
ühikuhinnad, kulud ühiku kohta, varud, tööjõukulud, kasumlikkus,
investeeringutasuvus, rahavoog, kapitali kaasamise võime ja investeeringud)
analüüsiti kolme valimisse kaasatud liidu tootja esitatud teabe põhjal.
10.1.      Makromajanduslikud näitajad
(a)
Toodang
(122)   Liidu
kogutoodangu hindamist on kirjeldatud eespool põhjenduses (91). Selle kohaselt
kasvas liidu toodang 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi vahel 4 %. Täpsemalt vähenes see 2008.–2009. aastal 2 %,
ent kasvas 2009. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini
6 protsendipunkti võrra, jõudes ligikaudu 5,2 miljoni ühikuni.
 Tabel 7
 (tuhat ühikut) || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Toodang || 5000 || 4887 || 5072 || 5194
 Indeks || 100 || 98 || 101 || 104
Allikas: küsimustiku vastused
(b)
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(123)   Tootmisvõimsuse hindamiseks
kohaldati seitsme koostööd tegeva liidu tootja kogu tootmismahu ja kogu
tootmisvõimsuse suhet igal vaatlusaluse perioodi aastal liidu tootmisharu
kogutoodangule, nagu see on toodud eespool põhjenduses (122).
(124)   Vaatlusaluse perioodi jooksul
kasvas liidu tootmisharu tootmisvõimsus 17 %. See kasv on aga seotud
ainult ühe liidu tootjaga, samas kui teiste koostööd teinud liidu tootjate
tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil ühtlasel tasemel. Uurimise
tulemused osutavad ka sellele, et mõni koostööst keeldunud liidu tootja võis sulgeda
oma tootmisrajatised, vähendades seeläbi liidu kogu tootmisvõimsust
vaatlusalusel perioodil, mis alljärgnevas tabelis 8 ei kajastu. Ühtlasi ilmnes
uurimise käigus, et liidu tootmisharu tootis osaliselt samadel tootmisliinidel
muid tooteid kui vaatlusalune toode (näiteks kuivatid). Peale selle näitas
uurimine, et liidu tootjatel on lihtne toota vaheldumisi vaatlusalust toodet ja
muid tooteid. Seepärast ei olnud võimalik vaatlusaluse toote tootmisvõimsust
selgelt kindlaks teha.
(125)   Tootmisvõimsuse rakendamine oli
2008. aastal 66 % ja langes aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
mõnevõrra, jõudes 58 %-ni. Nagu on viidatud eelmises põhjenduses, ei olnud
liidu kogu tootmisvõimsust võimalik usaldusväärselt määrata. Kuna
tootmisvõimsuse rakendamine tehakse kindlaks kogu tootmisvõimsuse põhjal, ei
saa seda käesoleval juhul samuti tingimata käsitada mõtestatud kahjunäitajana.
 Tabel 8
 (tuhat ühikut) || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Tootmisvõimsus || 7592 || 7962 || 8375 || 8906
 Indeks || 100 || 105 || 110 || 117
 Tootmisvõimsuse rakendamine || 66 % || 61 % || 61 % || 58 %
 Indeks || 100 || 93 || 92 || 89
Allikas: küsimustiku vastused
(c)
Müügimaht
(126)   Liidu
tootmisharu müügimahu kindlakstegemist on kirjeldatud eespool põhjenduses (100).
Seega kasvas liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul
2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 10 %.
Kõnealune kasv oli eriti suur 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi
vahel, mil müügimaht kasvas 7 protsendipunkti võrra. See langeb ühte HRV impordi
vähenemisega, mis oli tingitud dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisest
äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes.
             Tabel 9
 (tuhat ühikut) || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Müük sõltumatutele klientidele liidus || 4300–4500 || 4300–4500 || 4500–4700 || 4800–5000
 Indeks || 100 || 99 || 103 || 110
Allikas: küsimustiku
vastused
(d)
Turuosa
(127)   Vaatlusalusel perioodil sai
liidu tootmisharu turuosa tagasi ning see kasvas 40–45 %-lt 2008. aastal 50–55 %-ni
aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 24 % võrra. Kõnealune
kasv tuleneb peamiselt tarbimise ja Hiinast pärit impordi mahu vähenemisest ning
liidu tootmisharu müügimahu samaaegsest suurenemisest.
 Tabel 10
   || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Liidu tootjate turuosa || 40–45 % || 45–50 % || 40–45 % || 50–55 %
 Indeks || 100 || 107 || 101 || 124
 Allikas: küsimustiku vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas ||   ||   ||   ||
(e)
 Kasv
(128)   2008.
aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes
tarbimine liidus. Samaaegselt suurenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul
10 % ning liidu tootmisharu turuosa kasvas 24 %. Samal ajavahemikul suurenes ka liidu tootmisharu tootmine 4 %,
investeeringud enam kui kahekordistusid (põhjendus (141) allpool) ja tööhõive
kasvas 10 % (põhjendus (129) allpool). Seepärast võib järeldada, et liidu
tootmisharus toimus vaatlusalusel perioodil teatav kasv.
(f)
Tööhõive
(129)   Kogu
liidu tootmisharu puhul hinnati tööhõivet ja tööhõive suundumusi koostööd
tegevaid liidu tootjaid käsitlevate kättesaadavate andmete ekstrapoleerimise
teel. Kooskõlas müügi suurenemisega ilmneb liidu tootmisharu puhul ajavahemikul
2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ka
tööhõive 10 % kasv.
 Tabel 11
   || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Tööhõive samasuguse toote puhul || 655 || 672 || 736 || 722
 Indeks || 100 || 102 || 112 || 110
 Allikas: küsimustiku vastused ||   ||   ||   ||
(g)
Tootlikkus
(130)   Liidu tootmisharu töötajate
tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (ühikutena) töötaja kohta aastas,
vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. See on seotud asjaoluga, et tootmise
kasv oli väiksem kui tööhõive suurenemine.
 Tabel 12
   || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Tootlikkus (tuhat ühikut töötaja kohta) || 7,6 || 7,3 || 6,9 || 7,2
 Indeks || 100 || 95 || 90 || 94
 Allikas: küsimustiku vastused ||   ||   ||   ||
(h)
Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust
taastumine
(131)   Kindlakstehtud dumpingumarginaal
oli miinimumtasemest oluliselt suurem. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse
mõju liidu tootmisharule ei saa pidada ebaoluliseks, eriti kui arvestada HRVst
pärit impordi mahtu ja hindu.
(132)   Varasema dumpingu mõju puhul
viitavad eespool uuritud näitajad küll teatavale paranemisele, ent need tõendavad
ka seda, et liidu tootmisharu olukord on jätkuvalt ebakindel ja haavatav.
10.2.      Mikromajanduslikud näitajad
(a)
Hinnad ja hindu mõjutavad muud tegurid
(133)   Järgmises tabelis on esitatud
valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutava
keskmise müügihinna muutused. Keskmised hinnad püsisid vaatlusalusel perioodil
suhteliselt stabiilsed, kasvades siiski mõnevõrra aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil. Nagu eespool märgitud, langes see ühte
dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co.
suhtes.
 Tabel 13
   || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Ühiku hind liidu turul (eurot/ühik) || 10,9 || 10,7 || 10,9 || 11,2
 Indeks || 100 || 98 || 100 || 103
 Ühiku tootmiskulu (eurot/ühik) || 10,9 || 10,5 || 11,0 || 11,4
 Indeks || 100 || 96 || 101 || 105
 Allikas: küsimustiku vastused ||   ||   ||   ||
(134)   Müügihinnad järgivad peamise tooraine (st terase) hinnaga
seotud suundumusi. Müügihinnad ja kulud püsisid vaatlusalusel perioodil
suhteliselt stabiilsed, kuigi kulud kasvasid müügihindadest mõnevõrra
kiiremini, mis kahjustas liidu tootmisharu kasumlikkust 2008. aasta ja aegumise
läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Liidu tootmisharul ei olnud aga
võimalik tõsta hindu jätkusuutlikule tasemele, vaid ta oli sunnitud viima
hinnad vastavusse odava Hiina impordiga, et tarbimise vähenemise tingimustes taastada oma turuosa.
(b)
Tööjõukulud
(135)   Keskmine töötasu oli
vaatlusalusel perioodil stabiilne, samas kui ühiku tootmiskulud kasvasid
3 % (tabel 13 eespool).
 Tabel 14 ||
 (eurot töötaja kohta) || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Keskmine töötasu || 20 669 || 19 377 || 19 885 || 20 523
 Indeks || 100 || 94 || 96 || 99
 Allikas: küsimustiku vastused ||   ||   ||   ||   ||
(c)
Varud
(136)   Varude maht kasvas
vaatlusalusel perioodil. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli
varude tase 56 % kõrgem kui 2008. aastal.
 Tabel 15 ||
 (tuhat ühikut) || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Lõppvarud || 94 || 137 || 184 || 146
 Indeks || 100 || 147 || 197 || 156
 Allikas: küsimustiku vastused ||   ||   ||   ||   ||
(d)
Kasumlikkus ja investeeringutasuvus
(137)   Liidu tootmisharu suutis oma
kasumlikkust aastatel 2008–2009 mõnevõrra suurendada: kui 2008. aastal oli tegemist
nullkasumiga, siis 2009. aastal suurenes kasumlikkus 2 %-ni. 2010. aastal
vähenes aga kasumlikkus uuesti ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
vähenes see veelgi, jõudes –1,7 %-ni. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus
vaatlusalusel perioodil peaaegu 2 %. Nagu on märgitud eespool põhjenduses (134),
oli see peamiselt tingitud asjaolust, et liidu tootmisharu ei suutnud tõsta
hindu vastavalt kulude suurenemisele, sest oli turuosa taastamiseks sunnitud
viima need vastavusse Hiina odavate impordihindadega.
(138)   Investeeringutasuvus, mida
väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina,
järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. See suurenes aastatel 2008–2009 ning
vähenes 2009. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.
Investeeringutasuvus vähenes järsemalt kui kasumlikkuse tase, tingituna suurematest
investeeringutest, nagu on näidatud põhjenduses (141) allpool.
 Tabel 16
 ||   || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 || Kasumlikkus (% müügitulust) || 0,0 % || 2,0 % || –0,8 % || –1,7 %
 || Indeks || 100 || 102 || 99 || 98
 || Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) || –4 % || 96 % || –20 % || –82 %
 || Indeks || 100 || 200 || 84 || 22
 Allikas: küsimustiku vastused   ||
(e)
Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(139)   Äritegevuse puhaskäive, st
tootmisharu suutlikkus oma tegevust ise rahastada, mida väljendatakse
protsendina samasuguse toote käibest, paranes kooskõlas kasumlikkuse
suurenemisega nullkasumist 2008. aastal 5 %-ni 2009. aastal. 2010. aastal
langes see 3 %-ni ja oli aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
negatiivne.
 Tabel 17
   || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Rahavoog (% käibest) || 0 % || 5 % || 3 % || –1 %
 Allikas: küsimustiku vastused   ||   ||   ||   ||
(140)   Puudusid konkreetsed viited
sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud probleeme kapitali kaasamisel.
(f)
Investeeringud
(141)   Valimisse
kaasatud tootjate aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 2008. aastast
kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini enam kui kahekordistusid.
Investeeringud kasvasid järsult 2008. ja 2009. aastal. Nende suurenemist võib
seletada asjaoluga, et liidu tootmisharu püüdis end ümber korraldada,
investeerides tootmisprotsessi, et muuta see konkurentsivõimelisemaks. 2010.
aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini toimus langus, siiski
püsis investeeringute tase oluliselt kõrgem kui 2008. aastal.
 Tabel 18
   || 2008 || 2009 || 2010 || Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
 Netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes) || 239 || 504 || 1046 || 569
 Indeks || 100 || 211 || 438 || 239
 Allikas: küsimustiku vastused   ||   ||   ||   ||
11.         Järeldus kahju kohta
(142)   Makromajanduslike näitajate
analüüs näitab vaatlusalusel perioodil paranemismärke eelkõige nii seoses
toodangu ja müügimahu kui ka liidu tootmisharu turuosaga. Samal ajal halvenesid
teatavad asjakohased mikromajanduslikud näitajad, nagu kasumlikkus ja
investeeringutasuvus. Kuigi müügihinnad mõnevõrra kasvasid, ei jõudnud need
jätkusuutlikule tasemele ega olnud vastavuses tootmiskulude suurenemisega. See
on peamiselt seletatav asjaoluga, et Hiina impordi turuosa püsis tervel vaatlusalusel
perioodil suur ning kuna Hiina import oli madalate hindadega, pidi liidu
tootmisharu neid turuosa taastamiseks järgima.
(143)   Seepärast on HRV vastu
kehtestatud meetmed üksnes osaliselt aidanud liidu tootmisharul tekitatud
kahjust taastuda.
(144)   Eespool esitatud analüüsi kohaselt
on liidu tootmisharu olukord paranenud ning olulist kahju ei tekitatud. Hoolimata
ilmsetest positiivsetest suundumustest ja märkimisväärsetest ümberkorraldustest
on liidu tootmisharu olukord siiski jätkuvalt ebakindel ja haavatav.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
12.         Sissejuhatavad märkused
(145)   Nagu on märgitud eespool
põhjendustes (51)–(52), oli Hiina eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu vaja
Hiina omamaise turu ning kolmandatesse riikidesse toimuva HRV ekspordi analüüsimisel
tugineda kättesaadavatele andmetele, st USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni
2010. aasta juunis teostatud meetmete aegumise läbivaatamise (USA meetmete
aegumise läbivaatamise) raames avaldatud teabele.
(146)   Vaatlusalusel
perioodil oli liidu tootmisharu jätkuvalt ebakindlas ja haavatavas olukorras
ning puutus kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõjuga.
(147)   Kooskõlas algmääruse artikli 11
lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi, et teha kindlaks, kas
kahju kordumine on tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda.
13.         Prognoositud impordimahu ja
-hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(148)   Nagu eespool märgitud, on tõenäoline,
et kui meetmetel lastakse aeguda, jätkub HRVst pärit dumpinguhinnaga import. Ilma
meetmeteta tõenäoliselt suureneks vaatlusaluse toote HRVst pärit impordi maht
selliste hindade juures, mis löövad märkimisväärselt alla liidu tootmisharu
müügihinnad liidu turul. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu peamised
kliendid on jaemüüjad, näiteks suured supermarketid, kellel on läbirääkimistel tugev
positsioon ning kes tellivad üha enam HRVst pärit triikimislaudu, mis tulevad
tõenäoliselt turule väga madala dumpinguhinnaga. Seepärast suureneb tõenäoliselt
hinnasurve liidu tootmisharule, kes on sunnitud hindu alandama, tekitades suurt
kahju oma kasumlikkusele, mis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi
jooksul oli niigi juba negatiivne.
(149)   Liidu tootmisharu ebakindlat ja
haavatavat olukorda arvestades tooks HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurem
maht ja hinnamõju seega kaasa ulatusliku rahalise kahju ning turuosa kahanemise.
(150)   Hiina eksportijate tõenäolisele
käitumisele tollimaksude tühistamise korral võib anda selge viite Hiina
eksportiva tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. käitumine, kelle suhtes
varem kehtis 0 % tollimaks. Meenutagem, et Since Hardware (Guangzhou) Co.,
kelle suhtes varem (2007. aasta aprillist kuni 2010. aasta detsembrini) kehtis
0 % tollimaks, suurendas oluliselt oma eksporti liitu eriti madalate dumpinguhindadega,
mis lõid liidu tootjate hinnad sel ajavahemikul alla. Nagu on märgitud eespool,
kehtestati nimetatud äriühingu suhtes korraldatud dumpinguvastase uurimise
tulemusel 35,8 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks. Ühtlasi leiti
kõnealuses uurimises, et asjaomase äriühingu impordi maht oli nimetatud
uurimise perioodil (2009. aasta) võrreldes 2007. aastal lõpuleviidud algse
uurimise perioodiga (2005. aasta) kahekordistunud. Äriühingut Since Hardware
(Guangzhou) Co. käsitlevas uurimises järeldati, et selle tagajärjel
tekitati liidu tootmisharule olulist kahju.
(151)   Peale selle näitas uurimine, et
enne käesoleva aegumise läbivaatamise algatamist võtsid Hiina eksportivad
tootjad juba ühendust võimalike klientidega liidus, pakkudes neile hindu, millega
lüüakse liidu tootmisharu müügihind märgatavalt alla. See näitab, et kui
meetmetel lastakse aeguda, püüavad Hiina eksportivad tootjad suure tõenäosusega
oma praegust hinnataset alandades tuua liidu turule veelgi suuremaid koguseid.
14.         Liidu turu atraktiivsus,
muudes kolmandates riikides kehtivad meetmed ja vaba tootmisvõimsus
(152)   Nagu on märgitud eespool
põhjendustes (55)–(57), on Hiina triikimislaudade tootmisharu suuresti
ekspordile orienteeritud ning isegi pärast meetmete kehtestamist on liit nende
kõige suurem ja atraktiivsem turg.
(153)   Hiina eksportivate tootjate
jaoks on suuruselt teine eksporditurg USA. Pääs USA turule on aga jätkuvalt
piiratud ulatuslike dumpinguvastaste meetmete tõttu, mida hiljuti pikendati
2015. aastani. See suurendab tõenäosust, et kui meetmeid ei säilitata,
suunatakse liidu turule suuremad kogused HRVst pärit importi.
(154)   Teabe põhjal, mille komisjon
kogus USA meetmete aegumise läbivaatamisest, on HRVs olemas märkimisväärne potentsiaalne
vaba tootmisvõimsus ning dumpinguvastaste tollimaksude tühistamise korral saab
täiendavat tootmisvõimsust hõlpsalt suurendada, sest triikimislaudade tootmine HRVs
on tööjõumahukas ning tootmise mis tahes suurendamine ei nõua olulisi
investeeringuid ega erioskusi. Seepärast järeldati kogu kättesaadava teabe
põhjal, et HRVs on vähemalt potentsiaalselt olemas märkimisväärne vaba
tootmisvõimsus, mis juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, võidakse ümber
suunata liidu turule.
15.         Muud tegurid
15.1.      HRVst pärit dumpinguvaba import
(155)   Nagu eespool märgitud, ei
tehtud aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut kindlaks
ainsa koostööd tegeva Hiina eksportija puhul, kelle suhtes kohaldatakse
22,7 % individuaalset tollimaksu. Kuna kõnealuse äriühingu import
moodustas aga üksnes minimaalse osa Hiina kogu impordimahust, ei saanud seda
pidada oluliseks ega leida, et see on mõjutanud liidu tootmisharu ebakindlat
olukorda aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(156)   Samuti tehti kindlaks, et aegumise
läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei löönud nimetatud äriühingu import
liidu tootmisharu hindu alla.
15.2.      Ukrainast pärit import
(157)   Nagu eespool märgitud, kasvas
Ukrainast pärit triikimislaudade import 24 %. Selle tagajärjel suurenes
vaatlusalusel perioodil mõnevõrra ka vastav turg.
(158)   Keskmine impordihind kasvas aga
2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 14 %
ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samale
hinnatasemele kui liidu tootmisharu hinnatase liidu turul.
(159)   Seepärast ei saa liidu
tootmisharu ebakindlat olukorda seletada Ukrainast pärit triikimislaudade
impordiga. Samuti ei ole tõenäoline, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, aitaks
Ukrainast pärit import kaasa kahju kordumisele.
1.1.
15.3.  Import muudest kolmandatest
riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud
(160)   Impordi maht muudest
kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, vaatlusalusel
perioodil kasvas, kuigi 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud
uurimisperioodi vahel toimus väike langus. Impordimahu kasvuga kaasnes ka
turuosa kasv samal ajavahemikul 5–10 %-lt 15–20 %-ni.
(161)   Kuigi muudest kolmandatest
riikidest pärit impordi hinnatase oli liidu tootmisharu keskmistest hindadest
madalam, ületas see HRVst pärit impordi keskmisi hindu, nagu käesolevas
uurimises kindlaks tehti.
(162)   Sellest hoolimata suureneb Hiinast
pärit dumpinguhinnaga import tõenäoliselt olulisel määral, mis lööb liidu
tootmisharu hinnad alla. Uurimine näitaski, et ilma dumpinguvastase tollimaksuta
löövad HRVst pärit impordi keskmised hinnad liidu tootmisharu müügihinnad liidu
turul alla ligikaudu 20 % võrra. Seega eeldatakse, et kui meetmetel
lastakse aeguda, siseneb Hiinast pärit import liidu turule muudest kolmandatest
riikidest pärit impordist madalamate hindadega, nagu aegumise läbivaatamisega
seotud uurimisperioodil juba juhtus. Seepärast järeldati, et kuigi kolmandate
riikide turgudelt pärit impordil on olnud teatav mõju liidu tootmisharu
olukorrale, ei muuda see kehtetuks järeldust, mille kohaselt meetmete aegumise
korral kordub tõenäoliselt Hiinast pärit impordi kahjustav dumping.
15.4.      Tarbimise vähenemine
(163)   Märgitakse, et tarbimise ilmne vähenemine
2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on
peamiselt tingitud äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes
dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest põhjustatud impordi vähenemise
statistilisest mõjust. Samal ajavahemikul suutis liidu tootmisharu oma
müügimahtu ja turuosa suurendada. Seepärast ei saanud tarbimise vähenemine
liidu tootmisharu olukorda mõjutada.
16.         Järeldus kahju kordumise
tõenäosuse kohta
(164)   Uurimises tehti kindlaks, et
kui meetmetel lastakse aeguda, siis kahju tõenäoliselt kordub.
(165)   Võttes arvesse Hiina
eksportivate tootjate jätkuva dumpingu taset, liidu turu atraktiivsust, Hiina
eksportiva tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. varasemat käitumist, mis
tehti kindlaks 2010. aasta detsembris lõpuleviidud uurimises, Hiina tootjate
võimalust nõudluse kasvades hõlpsalt tootmisvõimsust suurendada, Hiina tootjate
jõulist ekspordile orienteeritust ja nende hinnastrateegiaid, on tõenäoline, et
kui meetmetel lastakse aeguda, peab liidu tootmisharu tulema toime suurema
koguse Hiina dumpinguhinnaga impordiga, mis lööb liidu tootmisharu hinnad märgatavalt
alla. Prognooside kohaselt ei halvene sellisel juhul mitte üksnes liidu
tootmisharu kasumlikkusega seotud keeruline olukord, vaid ka teatavad liidu
tootmisharu üldise tulemuslikkuse hiljuti paranenud näitajad.
G. LIIDU HUVID
17.         Sissejuhatus
(166)   Vastavalt algmääruse artiklile
21 uuriti, kas käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal HRVst pärit
triikimislaudade impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei oleks
liidu kui terviku huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide
asjaomaste huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti
kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(167)   Käesoleva uurimise puhul on
tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus
dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. Seepärast võimaldab see hinnata
praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju
asjaomastele isikutele.
(168)   Samuti märgitakse, et tehakse
ettepanek lõpetada dumpinguvastane menetlus Ukrainast pärit triikimislaudade
impordi suhtes, mille tagajärjel muutub kättesaadavamaks kolmandatest riikidest
pärit import, millel ei ole liidu turul piiranguid.
(169)   Sellele tuginedes uuriti, kas
vaatamata järeldustele kahjustava dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta, on
kaalukaid põhjusi järeldada, et HRVst pärit impordi suhtes meetmete säilitamine
on vastuolus liidu huvidega.
18.         Liidu tootmisharu huvid
(170)   Liidu tootmisharu on tõestanud
end elujõulise tootmisharuna. Seda kinnitas tema majandusliku olukorra
positiivne areng vaatlusalusel perioodil, mis tulenes osaliselt tootmisharu
jõupingutustest muutuda konkurentsivõimelisemaks ja kehtivatest meetmetest. Põhjendatult
võib eeldada, et säilitatavad meetmed on liidu tootmisharule jätkuvalt
kasulikud. Kui HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmeid ei säilitata,
siis on tõenäoline, et HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht tekitab liidu
tootmisharule olulist kahju ja halvendab märkimisväärselt selle rahalist
olukorda, eriti kui võtta arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
kindlaks tehtud hinna allalöömise marginaale. Kasumlikkuse määr,
investeeringutasuvus ja varud, mis on juba praegu negatiivsed, halvenevad veelgi
ning toovad lõpuks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu kadumise.
(171)   Sellest tulenevalt
järeldatakse, et HRV suhtes võetud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks
selgelt liidu tootmisharu huvides.
19.         Muude isikute huvid
(172)   Koostööd ei teinud ükski 15
importijast/edasimüüjast, kellega ühendust võeti. Uurimise käigus ei andnud
endast teada ükski muu potentsiaalne huvitatud isik. Puuduvad tõendid, mis
viitaksid sellele, et kehtivad meetmed mõjutaksid märgatavalt vaatlusaluse
toote importijaid või tarbijaid. Sellega seoses võib põhjendatult eeldada, et
peamised kliendid, st suured jaekauplused, suudavad igasuguse
dumpinguvastastest tollimaksudest tuleneva hinnatõusu lõpptarbijale üle kanda,
ilma et see tarbijat oluliselt mõjutaks.
20.         Järeldus liidu huvide kohta
(173)   Selle põhjal võib järeldada, et
puuduvad mõjuvad põhjused, mis selgelt viitaksid, et HRV suhtes võetud meetmete
säilitamine on vastuolus liidu kui terviku huvidega.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(174)   Kõiki asjaomaseid isikuid
teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse
soovitada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed
säilitada ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad
meetmed kehtetuks tunnistada. Samuti anti kõigile aega esitada oma märkused.
(175)   Eespool kirjeldatust tuleneb, et
vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 tuleks säilitada HRVst pärit
triikimislaudade impordi suhtes kohaldavad dumpinguvastased meetmed ning lasta
aeguda Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtival
dumpinguvastasel tollimaksul,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1.           Käesolevaga kehtestatakse
lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste triikimislaudade (sh varrukalaudade
ja triikimislaudade oluliste osade nagu tugijalgade, triikimispinna ja
triikraua alusresti) impordi suhtes, mis on kas tugijalgadel või ilma, auru
sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ning mis on pärit Hiina
Rahvavabariigist ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98,
ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70
ja ex 8516 90 00 (TARICi koodide 3924 90 00 10,
4421 90 98 10, 7323 93 00 10, 7323 99 00 10,
8516 79 70 10 ja 8516 90 00 51) alla.
2.           Lõplik dumpinguvastane
tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud
äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril ja enne
tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
 Riik || 1.                                                   Tootja || Tollimaksumäär (%) || TARICi lisakood
 Hiina Rahvavabariik   || 2.                                                   Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan || 3.                                                   34,9 || 4.                                                   A782
 5.                                                   Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou || 6.                                                   39,6 || 7.                                                   A783
 8.                                                   Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou || 9.                                                   35,8 || 10.                                               A784
 11.                                               Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan || 12.                                               18,1 || 13.                                               A785
 14.                                               Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou || 15.                                               26,5 || 16.                                               A786
 17.                                               Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd., Guangdong || 18.                                               22,7 || 19.                                               A953
 20.                                               Kõik muud äriühingud || 21.                                               42,3 || 22.                                               A999
3.           Kui ei ole sätestatud
teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolevaga lõpetatakse Ukrainast pärit
triikimislaudade importi käsitlev dumpinguvastane menetlus ja tunnistatakse kehtetuks
Ukraina suhtes määrusega (EÜ) nr 452/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja

[1]               ELT L 343, 22.12.2009, lk
51.
[2]               ELT L 109, 26.4.2007,
lk 12.
[3]               ELT L 338, 22.12.2010,
lk 10.
[4]               ELT L 343, 22.12.2009,
lk 51.
[5]               ELT L 109, 26.4.2007,
lk 12.
[6]               ELT L 338, 22.12.2010,
lk 10.
[7]               ELT L 84, 31.3.2010, lk
13..
[8]               ELT L 168, 2.7.2010, lk
12.
[9]               ELT L 24, 28.1.2010, lk
24.
[10]             ELT L 242, 15.09.2010, lk
1.
[11]             ELT 2009/C 282/16.
[12]             ELT L 297, 26.10.2012, lk
5.
[13]             ELT C 223,
22.9.2007.
[14]             ELT C 187, 28.6.2011, lk
21.
[15]             ELT C 120, 25.4.2012, lk
9.
[16]             ELT C 166, 12.6.2012, lk
3.
[17]             Nr 731-TA-1047 (läbivaatamine).
[18]             Vt määruse (EL) nr
1243/2010 põhjendused 57 ja 67.