Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0067

Ettepanek Nõukogu määrus millega lõpetatakse Taist ja muudest riikidest pärinevate teatavate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine  /* KOM/2005/0067 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 02.03.2005KOM(2005) 67 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega lõpetatakse Taist ja muudest riikidest pärinevate teatavate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIAprillis 2004, pärast seda kui terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee esitas taotluse, milles väideti, et üks Tai äriühing kasutab dumpingut, algatas komisjon Taist pärinevate teatavate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise, mis kõnealuse äriühingu osas piirdus dumpingu käsitlemisega.Hilisemal uurimisel leiti, et dumpingumarginaal on miinimumtasemel, st allpool määruse (EÜ) nr 384/96 (dumpinguvastane algmäärus) artikli 9 lõikes 3 sätestatud 2%i künnist. Järelikult tuleb vahepealne läbivaatamine lõpetada meetmeid kehtestamata.Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 20. aprillil 2005.EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega lõpetatakse Taist ja muudest riikidest pärinevate teatavate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus“),[1] eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Varasem menetlus ja olemasolevad meetmed(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96[2] kehtestati dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist ja muudest riikidest pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes. Pärast vahepealset läbivaatamist tunnistati 2000. aasta juulis nõukogu määrusega (EÜ) 1592/2000[3] Tai eksportiva tootja Thai Benkan Co. Ltd impordi suhtes kohaldatavad meetmed kehtetuks. Pärast aegumist käsitlevat läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist sätestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003[4] ülejäänud Tai eksportivate tootjate suhtes meetmete jätkuv kohaldamine ning nõukogu määrusega (EÜ) nr 1496/2004[5] nende meetmete muutmine.2. Läbivaatamistaotlus(2) Thai Benkan Co. Ltd suhtes dumpingu käsitlemisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee nelja ühenduse tootja nimel. Kõnealuste äriühingute toodang moodustab põhiosa ühenduse vaatlusaluse toote toodangust (edaspidi „taotluse esitaja“).(3) Taotluse esitaja väitis, et teatavatele raud- ja terastoruliitmikele Thai Benkan Co. Ltd poolt kehtestatud omamaiste hindade võrdlemisel nimetatud toodete ühendusse suunatud ekspordi hindadega ilmneb, et dumping on kasvanud. Selle põhjal on dumpingumarginaal märkimisväärselt kõrgem kui Thai Benkan Co. Ltd impordi suhtes meetmete kehtetuks tunnistamise tinginud varasemas uurimises arvutatud dumpingumarginaal.3. Uurimine(4) Kuna taotluses oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, algatas komisjon 21. aprilli 2004. aasta teatisega[6] Thai Benkan Co. Ltd suhtes dumpingut käsitleva osalise vahepealse läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3.(5) Komisjon andis ametlikult teada läbivaatamise algatamisest taotluse esitajale, asjaomasele eksportivale tootjale, ühenduse tootmisharule ja Tai ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.(6) Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon äriühingule Thai Benkan Co. Ltd küsimustiku. Äriühingule teatati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise. Teda teavitati ka koostööst keeldumise tagajärgedest.(7) Äriühing vastas küsimustikule ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon korraldas kontrollkäigu äriühingu valdustesse.(8) Taotluse esitaja teatas kirjalikult oma seisukohtadest ja taotles ärakuulamist (taotlus rahuldati).(9) Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004.B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE(10) Vaatlusalune toode on (nagu on määratletud uurimisel, mille tulemusena kehtestati praegu kohaldatavad meetmed) Taist pärit ning tavapäraselt CN-koodide 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 ja 7307 99 90 all deklareeritavad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel (edaspidi „vaatlusalune toode“).(11) Uurimise tulemusena leiti, et Taist ühendusse eksporditud vaatlusalusel tootel ja Tais valmistatud ning omamaisel turul müüdud raud- või terastoruliitmikel on samasugused füüsilised ja tehnilised omadused ning samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPING1. Normaalväärtus(12) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrolliti, kas kõnealuse äriühingu vaatlusaluse toote omamaine müük oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5% tootja kogu ühendusse suunatud eksportmüügi mahust. Uurimise käigus ilmnes, et omamaine müük oli tüüpiline.(13) Normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei võetud arvesse Thai Benkan Co. Ltd sidusäriühingu omamaist müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1.(14) Seejärel määrati kindlaks kõnealuse äriühingu poolt sõltumatutele omamaistele klientidele müüdud samasuguse toote liigid, mis olid ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.(15) Iga eksportiva tootja poolt siseturul müüdud ja ühendusse ekspordiks müüdud tooteliigiga otseselt võrreldavaks peetud tooteliigi puhul selgitati välja, kas omamaine müük sõltumatutele ostjatele oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks. Samasuguse toote liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 protsenti ühendusse eksporditud võrreldavat liiki vaatlusaluse toote müügi kogumahust. Leiti, et omamaine müük oli tüüpiline suurema osa tooteliikide puhul.(16) Seejärel uuris komisjon, kas põhjenduses 14 kirjeldatud tooteliikide müük toimus tavapärase kauplemise käigus, tehes selleks kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük. Juhul kui arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80% kõnealuse liigi müügi kogumahust ja kui selle liigi kaalutud keskmine hind oli tootmise omahinnaga vähemalt võrdne, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kogu uurimisperioodi jooksul toimunud selle liigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte. Kui kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi maht oli kuni 80% kõnealuse liigi müügi kogumahust või kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli madalam tootmishinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult selle liigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega tingimusel, et asjaomane müük moodustas vähemalt 10% kõnealuse liigi müügi kogumahust. Enamiku tooteliikide puhul oli normaalväärtuse kindlaksmääramisel võimalik kasutada omamaiseid hindu.(17) Juhul kui võrreldavat liiki toodet omamaisel turul sõltumatule ostjale ei müüdud või selle tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas vähem kui 10% kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust, leiti, et selle konkreetse tooteliigi müügimaht oli ebapiisav normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaise hinna põhjal. Sellistel juhtudel kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.(18) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutati normaalväärtus eksportiva tootja tootmiskulude alusel ning neile kuludele lisati mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks. Kuna samasuguse toote omamaist müüki peeti tüüpiliseks, võeti kõnealuse arvutuse aluseks äriühingu enda müügi-, üld- ja halduskulud. Kasumimarginaali arvutamiseks kasutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele samasuguse toote müügist tavapärase kaubandustegevuse käigus saadud kasumit.(19) Mõnede müügi-, üld- ja halduskulude puhul polnud komisjonil võimalik kindlaks teha, kas küsimustiku vastustes esitatud kulude jaotus kajastas mõistlikult vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. Äriühingule anti võimalus esitada selle kohta märkused kontrollkäigu ajal, kuid ta ei suutnud selgitada kulude jaotusega seotud vastuolusid. Sellest tulenevalt ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 toimus kõnealuste kulude jaotus valmistuskulude määratlemisel käibe põhjal.2. Eksppordihind(20) Ekspordihinnad määrati kindlaks ühenduses tarbimiseks esimesele sõltumatule kliendile müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.3. Vördlus(21) Selleks et tagada tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vastavalt vajadusele ja kui see oli õigustatud, kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja krediidikulusid.4. Dumpingumarginaal(22) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja tooteliikide kaalutud keskmiste ekspordihindade omavahelise võrdluse alusel, nagu on eespool kirjeldatud.(23) Dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, oli väiksem artikli 9 lõikes 3 sätestatud 2% künnisest.D. MEETMED(24) Eespool kirjeldatud järeldust silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 tuleb vahepealne läbivaatamine lõpetada ning säilitada määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1496/2004 kinnitatud 0%line dumpinguvastane tollimaksu määr Thai Benkan Co. Ltd poolt toodetud ja ühendusse ekspordiks suunatud vaatlusaluse toote impordi suhtes.E. JÄRELDUS(25) Huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse kõnealune menetlus lõpetada, ja neile anti võimalus avaldada arvamust ja esitada oma seisukohad. Kõik saadud märkused võeti arvesse, kuid ükski neist ei olnud selline, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Käesolevaga lõpetatakse Taist ja muudest riikidest pärinevate ning CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 ja ex 7307 99 90 alla kuuluvate teatavate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine Tai eksportija Thai Benkan Co. Ltd osas.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1.[3] EÜT L 182, 21.7.2000, lk 1.[4] ELT L 139, 6.6.2003, lk 1.[5] ELT L 275, 25.8.2004, lk 1.[6] ELT C 96, 21.4.2004, lk 38.


Avis juridique important

|

52004PC0466

Ettepanek: nõukogu määrus eritingimuste kohta, mida kohaldatakse kaubavahetuse suhtes Küprose Vabariigi nende aladega, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontroll alla  /* KOM/2004/0466 lõplik - ACC 2004/0148 */

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS eritingimuste kohta, mida kohaldatakse kaubavahetuse suhtes Küprose Vabariigi nende aladega, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontroll alla(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEuroopa Ülemkogu on korduvalt rõhutanud oma tõsist soovi, et Euroopa Liiduga liituks taasühinenud Küpros. Seni ei ole olukorrale terviklikku lahendust siiski leitud.Küprose türgi rahvusest valijaskond kiitis 24. aprillil 2004. aastal toimunud erireferendumil heaks ÜRO peasekretäri, Kofi Annani finaliseeritud dokumendi ,Terviklik lahendus Küprosel valitsevale olukorrale". Kommenteerides oma vahendustegevust Küprosel, [1] väljendas ÜRO peasekretär türgi elanikkonna hääletustulemusi silmas pidades lootust, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed ,annavad kõigile riikidele eeskuju teha nii kahepoolset koostööd kui ka koostööd rahvusvaheliste organitega, et kõrvaldada Küprose türklasi isolatsiooni sundivad ja nende arengut pärssivad tarbetud piirangud ja takistused" (lõige 93).[1]  Peasekretäri 28. mai 2004. aasta aruanne Küprose vahendusmissiooni kohta, ÜRO dokument S/2004/437.Pärast referendumitulemuste selgumist teatas nõukogu 26. aprillil 2004 järgmist:,Küprose türgi kogukond on väljendanud selget soovi siduda oma tulevik Euroopa Liiduga. Nõukogu on otsustanud teha lõpu Küprose türgi kogukonna isoleeritusele ja aidata kaasa Küprose taasühendamisele, toetades Küprose türgi kogukonna majanduslikku arengut. Nimetatud eesmärki silmas pidades palus nõukogu komisjonil esitada igakülgsed ettepanekud, milles pöörataks erilist tähelepanu saare majanduslikule integratsioonile ning tihedamate sidemete loomisele nii nende kahe kogukonna kui ka Euroopa Liidu vahel."Lisatud nõukogu määruse ettepaneku eelnõu on vastus nõukogu üleskutsele ning selles esitatakse olulised meetmed Küprose türgi kogukonna majandusisolatsiooni lõpetamiseks, mis soodustaksid kaubavahetust Küprose põhjaosa ja Euroopa Liidu tolliterritooriumi vahel.Ettepanekueelnõus soovitatakse võtta Euroopa Liidu tolliterritooriumile sisenevate toodete puhul kasutusele sooduskord ning esitatakse muuhulgas üksikasjalikud eeskirjad Küprose türgi kaubanduskoja või muu nõuetekohaste volitustega asutuse väljastatavate kauba päritolu tõendavate dokumentide, fütosanitaarkontrolli, toidu- ja tooteohutuse, maksustamisküsimuste, teatamiskohustuste ning ebaefektiivse koostöö, rikkumiste ja pettuste korral võetavate kaitsemeetmete kohta. Tehakse ettepanek, et sooduskord viidaks ellu tariifikvootide süsteemina, mis tuleks kehtestada toetamaks majanduse arengut, vältides samas kunstlike kaubandusvoogude tekkimist ja pettustele kaasaaitamist.Tuleks märkida, et käesolevas määruses käsitletakse kaubandust, mitte muid küsimusi (näiteks transporti). Seega ei piira käesolev määrus nende nõuete rakendamist, mida tuleb täita vastavalt mere- ja õhuvedude ohutuse ja turvalisuse rahvusvahelistele eeskirjadele. Kui eritingimused ei ole kindlaks määratud, kohaldatakse lisaks ühenduse väliskaubanduse üldeeskirju, kaasa arvatud näiteks nõukogu määrust (EMÜ) nr 339/93 kolmandatest riikidest imporditud toodete tooteohutuse eeskirjadele vastavuse kontrolli kohta.Käesoleva määruse õiguslik alus saab olla ainult Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 133. Kogu Küprose territoorium sai liikmesriigi staatuse 1. mail 2004. Aladel, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla (edaspidi ,asjaomased alad"), on ühenduse õigustiku kohaldamine siiski peatatud vastavalt ühinemisakti 10. protokolli artikli 1 lõikele 1. Muu hulgas tähendab see, et EÜ tolliterritooriumi määratlevat ühenduse tolliseadustikku asjaomastel aladel ei kohaldata. Seega toimub kaubavahetus asjaomaste aladega kolmandate riikide suhtes kohaldatavate eeskirjade kohaselt. Selline olukord ei ole ainulaadne. On muidki Euroopa Liidu territooriumi osi, mida Euroopa Ühenduse tolliterritoorium ei hõlma. Ceuta, Melilla ja Gibraltari suhtes kohaldatakse lisaks erieeskirjadele ka Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 133 põhinevaid kaubanduseeskirju ning Büringeni, Campione d'Italia ja Helgolandi suhtes kohaldatakse üldiselt asjakohaseid kolmandate riikide puhul kehtivaid eeskirju.2004/0148 (ACC)Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS eritingimuste kohta, mida kohaldatakse kaubavahetuse suhtes Küprose Vabariigi nende aladega, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontroll allaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [2][2]  ELT [...], [...], lk [...].ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Ülemkogu on korduvalt rõhutanud oma tõsist soovi, et Euroopa Liiduga liituks taasühinenud Küpros. Seni ei ole olukorrale terviklikku lahendust siiski leitud. Pidades silmas asjaolu, et ÜRO peasekretäri soovitusel Küprose olukorraga seotud probleemide igakülgseks lahendamiseks peetud referendumil väljendas Küprose türgi kogukond selget soovi siduda oma tulevik Euroopa Liiduga, väljendas nõukogu 26. aprillil 2004 oma kindlat otsust teha lõpp Küprose türgi kogukonna isoleeritusele ja aidata kaasa Küprose taasühendamisele, toetades Küprose türgi kogukonna majanduslikku arengut. Nõukogu palus komisjonil esitada sel teemal kõikehõlmava ettepaneku.(2) Küprose Vabariigi aladel, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla (edaspidi ,asjaomased alad"), on ühenduse õigustiku kohaldamine kuni olukorra lahendamiseni peatatud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti 10. protokolli artikli 1 lõikele 1. [3][3]  ELT L 236, 23.9.2003, lk 955.(3) Vastavalt 10. protokolli artikli 3 lõikele 1 ei välista ühenduse õigustiku peatamine asjaomaste alade arengut toetavaid meetmeid. Kaubavahetuse arendamine asjaomaste aladega aitab tõenäoliselt kaasa eelnimetatud alade majanduslikule arengule. Seepärast võiks välja töötada erieeskirjad, mis hõlbustaksid kaubavahetust kõnealuste alade ja muude liikmesriikide vahel peale Küprose. Sellised eeskirjad ei tohiks kahjustada Euroopa Liidu ohutusstandardeid, eelkõige Euroopa Ühenduse tervisekaitset, ohutust, keskkonna- ja tarbijakaitset käsitlevaid eeskirju ja eeskirju võltsitud ja piraatkauba sissetoomise keelu kohta, põhjustada vastuvõetamatut ohtu taimetervisele ühenduses ega kahjustada ühenduse majandushuve.(4) Komisjon peaks toodete iga-aastased tariifikvoodid määrama kindlaks selliselt, et see toetaks kaubavahetuse arengut ja välistaks samas kunstlike kaubavoogude tekkimise ja pettustele kaasaaitamise.(5) Kaitsmaks ühenduse huve peaksid nende meetmetega kaasnema sätted, mis võimaldaksid neid meetmeid ajutiselt või alaliselt kas tervikuna või osaliselt tühistada, juhul kui kahtlustatakse või on tuvastatud pettusi või muid rikkumisi.(6) Kuni ei ole ellu viidud piisavaid loomade ja inimeste tervishoiu standardeid, peaks loomade ja loomsete toodete liikumine olema keelatud.(7) Kõnealuseid meetmeid saab kohaldada ainult juhul, kui kaasatud on Küprose türgi kaubanduskoda või muu asutus, millele komisjon on selleks andnud nõuetekohased volitused, ning pettusteohu vältimiseks toimub tegelik koostöö komisjoni ja liikmesriikide tolliasutustega. Volituste saamiseks peab volitatav organ võtma endale eelnevalt kirjalikult kohustused ning volitused tuleks tühistada, kui kõnealune organ jätab ühe neist kohustustest täitmata ja seab sellega ohtu käesoleva määruse korrektse kohaldamise.(8) Käesoleva määruse sätete tõlgendamisel tuleks eelkõige ühenduse õigustikust pärit mõistete puhul võtta arvesse asjaomasel alal valitsevat konkreetset olukorda.(9) Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92, [4] komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 [5] ja komisjoni määruse (XX) (määruse (EÜ) nr 866/2004 artikli 4 rakendamise kohta) [6] teatavaid sätteid tuleks rakendada ka käesoleva määruse raames.[4]  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.[5]  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.[6]  EÜT L 161, 30.4.2004, lk 128.(10) Need sätted tuleks läbi vaadata, pidades silmas käesoleva määruse rakendamisel omandatud kogemusi.(11) Kui käesoleva määrusega ei nähta ette eritingimusi, kohaldatakse ühenduse väliskaubanduse üldeeskirju.(12) Käesolev määrus ei piira nende nõuete rakendamist, mida tuleb täita vastavalt mere- ja õhuvedude ohutuse ja turvalisuse rahvusvahelistele eeskirjadele.(13) Meetmed moodustavad osa eelnimetatud igakülgsetest ettepanekutest, mis käsitlevad Küprose spetsiifilist olukorda. Tegemist ei ole pretsedendi loomisega ühenduse kaubanduspoliitikas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Asjaomastelt aladelt saabuva kauba kohtlemine1. Tooted, mis on nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklite 23 ja 24 sätete kohaselt pärit asjaomastelt aladelt ja mida transporditakse otse neilt aladelt, võib lubada ühenduse tolliterritooriumil vabasse ringlusse ilma, et nende suhtes kohaldataks tollimakse või samaväärse toimega makse, artikli 4 kohaselt kinnitatud iga-aastaste tariifikvootide piires, kui sellistel toodetel on kaasas artikli 2 lõikes 2 osutatud dokument ja nende suhtes ei anta eksporditoetusi ega kohaldata sekkumismeetmeid. See ei piira kaudsete maksude kohaldamist impordi suhtes.2. Erandina eelöeldust võib komisjon ühise põllumajanduspoliitika alusel kehtestatud asjaomast korralduskomiteemenetlust kasutades määrata kindlaks soodustingimused ja juurdepääsutingimused sellistele toodetele, mille puhul on täidetud eksporditoetuste saamise või sekkumismeetmete kohaldamise tingimused.3. Kui elusloomade ja loomsete toodete suhtes kohaldatakse veterinaarnõudeid käsitlevaid ühenduse õigusakte, on nende toomine asjaomastelt aladelt ühendusse keelatud kuni ajani, mil suudetakse tagada piisavad loomade ja inimeste tervishoiu standardid. Nimetatud keelu tühistamiseks tuleb eelnevalt vastu võtta kaubanduse suhtes kohaldatavate tingimuste kehtestamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 [7] artikli 58 kohased komisjoni otsused.[7]  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.4. Toiduohutusega seotud põhjustel on keelatud toiduainete toomine asjaomastelt aladelt ühendusse.5. Toiduohutusega seotud põhjustel on keelatud IV lisas loetletud komisjoni otsuste reguleerimisalasse kuuluva kauba sisenemine ühendusse läbi asjaomaste alade.Sama kehtib ka kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 93/43/EÜ [8] või määruse 178/2002/EÜ kohaste edasiste kaitsemeetmete raames vastuvõetavaid samalaadseid otsuseid. Muude toiduainete puhul tuleb teostada EÜ asutamislepingu artikli 95 alusel vastu võetud meetmetes sätestatud toiduohutuse nõuete jaoks vajalikud katsed ja kontrollimised.[8]  EÜT L 175, 19.7.1993, lk 1.6. Ühendusse on keelatud tuua Euroopa Liidu kaubanduse kaitse meetmete objektiks olevat kaupa ja selliste meetmete objektiks olevaid materjale sisaldavat kaupa. See ei piira ühenduse dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmete, kaitsemeetmete ega muude kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist.Artikkel 2Erireziimi tingimused1. Artiklis 1 osutatud korra kohaldamine eeldab, et käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ei kehtestata asjaomastel aladel ühendusest pärit kaupade impordi suhtes uusi ega suuremaid tollimakse ega samaväärse toimega makse, uusi koguselisi piiranguid ega samaväärse mõjuga meetmeid ega muid piiranguid.2. Küprose türgi kaubanduskoda või muu organ, mis on saanud komisjonilt selleks nõuetekohased volitused kooskõlas artikliga 5, väljastab saatedokumente, mis tõendavad, et artikli 1 lõikes 1 osutatud kaubad on pärit asjaomastelt aladelt, nagu on sätestatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklites 23 ja 24. Saatedokumendi vorm peab vastama I lisas esitatud näidisele.3. Ettevõtjad, kes soovivad taotleda saatedokumenti, esitavad kirjaliku taotluse eespool nimetatud väljastavale organile. Taotlusevorm peab vastama II lisas esitatud näidisele.4. Küprose türgi kaubanduskoda või muu nõuetekohaselt volitatud asutus edastab komisjonile kord kuus nende kaupade liigi, mahu ja väärtuse, mille kohta ta on väljastanud artikli 2 lõikes 2 osutatud dokumendid, ning üksikasjad kõigi avastatud rikkumiste ja kohaldatud sanktsioonide kohta.Artikkel 3PäritolureeglidKäesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete päritolu määratakse kindlaks vastavalt sätetele, mis kehtivad ühenduses seoses mittesooduspäritolu määratlusega.Artikkel 4Tariifikvoodid1. Komisjon määrab artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete iga-aastased tariifikvoodid kindlaks nõukogu määruse (EÜ) nr 2913/92 artiklis 248 sätestatud korras ja selliselt, et see toetaks kaubavahetuse arengut, vältides samas kunstlike kaubavoogude tekkimist ja pettustele kaasaaitamist. Tootekategooriate ja nende kategooriate tariifikvootide tasemete määratlemisel kogub komisjon Küprose türgi kaubanduskojalt või muudelt asjakohastelt organitelt teavet olemasoleva tootmismahu, kasvupotentsiaali, tavapäraste tarbimisskeemide ja muu olulise kohta ja võtab seda arvesse.2. Tariifikvoote haldab komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a-308c.Artikkel 5Volituste andmine1. Artikli 2 lõikes 2 osutatud volituste saamiseks peab Küprose türgi kaubanduskoda või muu nõuetekohaselt volitatud organ eelnevalt kirjalikult kinnitama, et ta kohustub korrektselt kohaldama õigusakte, mis käsitlevad nõukogu määruses (EMÜ) nr 2913/92 ja selle rakendusmäärustes sätestatud mittesooduspäritolu mõistet, ja jälgima, et ka taotlevad äriühingud kohaldavad neid korrektselt; muu hulgas hõlmab see järgmisi kohustusi:(a) teostada vastavalt vajadusele kontrolle, et teha kindlaks, kas andmed, mille taotlev äriühing on artikli 2 lõikes 3 osutatud taotlusevormis esitanud, on õiged;(b) väljastada saatedokumente ja tõendada üheselt, et kaubad, mille kohta dokument on välja antud, on nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklite 23 ja 24 ja selle määruse rakendussätete kohaselt pärit 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 10 artikli 1 lõikes 1 määratletud aladelt;(c) saata komisjonile saatedokumentide väljastamisel kasutatavate pitsatijäljendite näidised;(d) säilitada saatedokumendi taotluste vorme ja kõiki täiendavaid dokumente vähemalt kolm aastat;(e) teha komisjoni ja liikmesriikide pädevate asutustega koostööd saatedokumentide ehtsuse ja täpsuse kontrollimisel ning pettuste ja muude rikkumiste ohu välistamisel;(f) teha omal algatusel või komisjoni või liikmesriigi asutuse palvel vajalikke järelepärimisi, kui esitatud teabe põhjal tundub, et rikutakse käesoleva määruse sätteid;(g) aktsepteerida organis kohapeal saatedokumendi ehtsuse kindlakstegemiseks teostatavaid kontrolle, auditeid ja uurimisi ning hõlbustada sellise kontrollimise, auditi või uurimise teostamist saatedokumenti taotlenud äriühingu valdustes;(h) edastada komisjonile kord kuus nende kaupade liik, maht ja väärtus, mille kohta ta on väljastanud saatedokumendid, ning üksikasjad kõigi avastatud rikkumiste ja kohaldatud sanktsioonide kohta.2. Kui volitatud organ ei suuda oma kohustusi täita ja täitmatajätmine seab ohtu käesoleva määruse korrektse kohaldamise, tühistab komisjon volitused.Artikkel 6Fütosanitaarkontroll ja aruandlus1. Kui kaup koosneb taimedest, taimsetest saadustest või muust nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ [9] V lisa B osaga hõlmatud materjalist, kontrollivad komisjoni määratud sõltumatud fütosanitaareksperdid Küprose türgi kaubanduskoja või muu nõuetekohaselt volitatud organiga kooskõlastatult kaupa kasvatamise ajal ning hiljem koristuse ja turustamiseks ettevalmistamise ajal.[9]  EÜT L 169, 19.7.2000, lk 1.Kartulite puhul kontrollivad eelnimetatud eksperdid, et saadetises sisalduvad kartulid on kasvatatud üksnes seemnekartulist, mis on sertifitseeritud liikmesriigis või mis tahes muus riigis, mille puhul ei ole keelatud ühendusse sisse tuua seemnekartuliks ettenähtud kartulit vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ III lisale.Tsitrusviljade puhul kontrollivad eelnimetatud eksperdid, et viljade küljes pole lehti ega viljavarsi ning et nad on varustatud asjakohase päritolumärgisega.2. Kui eelnimetatud eksperdid teevad oma teadmiste põhjal ja kuivõrd selline määratlemine on võimalik, kindlaks, et saadetises sisalduvates asjaomastes taimedes, taimsetes saadustes või muus materjalis ei ole direktiivi 2000/29/EÜ (võttes arvesse direktiivis tehtud muudatusi) I lisas ja vajadusel II lisas loetletud kahjulikke organisme ning et nad vastavad lõike 1 teise ja kolmanda lõigu sätetele, teatavad nad oma järeldustest, kasutades selleks III lisa kohast näidisvormi ,Fütosanitaarkontrolli aruanne". Fütosanitaarkontrolli aruanne lisatakse artikli 2 lõikes 2 osutatud saatedokumendile.Eksperdid ei väljasta fütosanitaarkontrolli aruandeid istutamiseks mõeldud taimede, sealhulgas taime Solanum tuberosum (L.) istutamiseks mõeldud mugulate kohta.3. Eksperdid pitseerivad või sulgevad saadetise pakendi või kasutatava transpordivahendi selliselt, et asjaomased tooted ei saaks transpordi käigus põhjustada kahjurite levimist ega nakatumist ning et nad säiliksid identifitseeritavana. Käesoleva määruse sätetega hõlmatud kaupu ei viida ühenduse tolliterritooriumile, kui kõnealune aruanne ei ole täielikult täidetud ja sellele pole nõuetekohaselt alla kirjutanud vähemalt üks eelnimetatud fütosanitaarekspert.4. Pärast ühenduse tolliterritooriumile saabumist vaatavad pädevad asutused saadetise läbi. Vajadusel asendatakse fütosanitaarkontrolli aruanne taimepassiga, mis on välja antud vastavalt komisjoni direktiivide 92/105/EMÜ [10] ja 93/51/EMÜ [11] sätetele.[10]  EÜT L 4, 8.1.1993, lk 22.[11]  EÜT L 205, 17.8.1993, lk 24.5. Kui saadetis koosneb kartulipartiidest või sisaldab neid, siis kontrollitakse selliste partiide vajalikke osi organismide Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. ja Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.suhtes ühenduses selliste kahjulike organismide avastamise ja diagnoosimise jaoks kehtestatud meetodite kohaselt.Artikkel 7Peatamine1. Ilma et see piiraks komisjoni õigust tühistada artikli 5 lõikes 2 osutatud volitused, võib komisjon peatada käesoleva määrusega kehtestatud erikorra, kui objektiivse teabe põhjal on avastatud asjaolud, mis viitavad eeldatavale rikkumisele või pettusele.2. Käesoleva artikli kohaldamisel võib teha otsuse rikkumise või pettuse kohta muuhulgas juhul, kui asjaomastelt aladelt pärit kauba toomine ühenduse tolliterritooriumile suureneb järsult rahuldava selgituseta, ületades asjaomaste alade tavapärast tootmise taset, ning kui sellega seondub objektiivne teave rikkumiste või pettuste kohta.3. Peatamise kohaldamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:(a) Kui komisjon on objektiivse teabe põhjal avastanud rikkumise või pettuse, teatab ta oma avastusest viivitamata nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 247 alusel loodud tolliseadustiku komiteele ja edastab komiteele ka objektiivse teabe.(b) Käesoleva artikli kohast peatamist kohaldatakse vaid siis, kui see on vajalik ühenduse finantshuvide kaitsmiseks. Peatamise kestus ei ületa kuut kuud ning peatamist võib vajadusel korrata.4. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas ettevõtjatele adresseeritud teatise. Ettevõtjatele adresseeritud teatises tuleks märkida, et objektiivse teabe põhjal on avastatud rikkumine või pettus.Artikkel 8RakenduseeskirjadKomisjon võib nõukogu määruse (EÜ) nr 866/2004 artikli 4 lõike 12 viimases lauses sätestatud korras võtta vastu rakenduseeskirjad; artiklite 4, 5 ja 7 puhul võib rakenduseeskirjad võtta vastu nõukogu määruses (EMÜ) nr 2913/92 sätestatud korras.Artikkel 9Läbivaatamine, järelevalve ja koostöö1. Komisjon esitab nõukogule igal aastal aruande käesoleva määruse rakendamise ja selle rakendamisest tuleneva olukorra kohta ning lisab kõnealusele aruandele vajadusel määruse muutmise ettepanekud; esimene aruanne esitatakse hiljemalt üks aasta pärast määruse jõustumise kuupäeva.2. Eelkõige uurib komisjon käesoleva määruse alusel tekkivaid kaubandusmudeleid, sealhulgas kaubavahetuse ja kaubeldavate toodete mahtu ja väärtust.3. Liikmesriigid ja komisjon teevad tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse täitmine.Artikkel 10JõustumineKäesolev määrus jõustub kümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja[...]I LISAArtikli 2 lõikes 2 osutatud saatedokumendi näidisvorm>TABELPOSITION>II LISAArtikli 2 lõikes 3 osutatud taotluse näidisvorm>TABELPOSITION>III LISAArtikli 6 lõikes 2 osutatud fütosanitaarkontrolli aruande näidisvorm1. Nõukogu määruse xxx/2004 kohane fütosanitaarkontrolli aruanne Nr2. Kaubasaatja nimi või ärinimi ning täielik aadress  //  3. Kaubasaaja nimi või ärinimi ning täielik aadress4. Tootjale (fütosanitaarekspertide poolt) antud registreerimisnumber ja tootmiskoht  //  5. Pakendamiskoha nimi ja täielik aadress6. Saadetise kirjeldus (eristusmärgid, saaduse nimi, botaaniline nimi)  //  7. Deklareeritud kogus8. Transpordivahend  //  9. Koristusjärgne töötlus (töötlus, toimeaine, kontsentratsioon, temperatuur)10. Allakirjutanud nõukogu määruse (EÜ) xxx/2004 nõuetele vastav fütosanitaarekspert, olles- kontrollinud eespool nimetatud saadust ettenähtud korra kohaselt kasvatamise ajal ning hiljem koristuse ja turustamiseks ettevalmistamise ajal ja- jälginud, kuidas kaup transpordivahendisse laaditakse ja see pärast laadimist suletakse,teeb käesolevaga oma teadmiste põhjal ja kuivõrd selline määratlemine on võimalik järgmised järeldused:- Kaup vastab EL-is kehtivate fütosanitaareeskirjade nõuetele ning- ei sisalda eelkõige kahjulikke organisme, mis on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ I lisas ja vajadusel II lisas, arvestades direktiivis tehtud muudatusi.- Kartulite puhul on saadetises sisalduvad kartulid kasvatatud üksnes seemnekartulist, mis on sertifitseeritud liikmesriigis või mis tahes muus riigis, mille puhul ei ole keelatud ühendusse sisse tuua seemnekartuliks ettenähtud kartulit vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ III lisale.- Tsitrusviljade puhul ei ole viljade küljes lehti ega viljavarsi ning viljad on varustatud asjakohase päritolumärgisega.Fütosanitaareksperdi (-ekspertide) nimi (nimed) ja allkiri (allkirjad) Väljaandmise koht ja kuupäev1) .........................2) (soovi korral teise eksperdi allkiri)IV LISAArtikli 1 lõikes 5 osutatud komisjoni otsuste loetelu- Komisjoni otsus 2002/80/EÜ, millega kehtestatakse eritingimused Türgist pärit või sealt lähetatud viigimarjade, sarapuupähklite ja pistaatsiapähklite ning nendest saadud teatavate toodete impordile ja mida on viimati muudetud otsusega 2004/429/EÜ- Komisjoni otsus 2002/79/EÜ, millega kehtestatakse eritingimused Hiinast pärit või sealt lähetatud maapähklite ja teatavate maapähklitoodete impordile ja mida on viimati muudetud otsusega 2004/429/EÜ- Komisjoni otsus 2000/49/EÜ, millega kehtestatakse eritingimused Egiptusest pärit või sealt lähetatud maapähklite ja teatavate maapähklitoodete impordile ja mida on viimati muudetud otsusega 2004/429/EÜ- Komisjoni otsus 2003/493/EÜ, millega kehtestatakse eritingimused Brasiiliast pärit või sealt lähetatud koorimata brasiilia pähklite impordile ja mida on viimati muudetud otsusega 2004/428/EÜ- Komisjoni otsus 1997/830/EÜ, millega kehtestatakse eritingimused Iraanist pärit või sealt lähetatud pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitest saadud toodete impordile ja mida on viimati muudetud otsusega 2004/429/EÜ- Komisjoni 21. jaanuari 2004. aasta otsus 2004/92/EÜ tsillipipra ja tsillipipratoodetega seotud erakorraliste meetmete kohta


				|

		52014PC0443

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (kodifitseeritud) /* COM/2014/0443 final - 2014/0206 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
kodanikele loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikele parema võimaluse neile
antud õigusi kasutada.
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega
oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
2.           1. aprillil 1987. aastal
otsustas[1]
komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt
kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et
õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende
vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.
3.           Seda kinnitati Edinburghi Euroopa
Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise
tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele
kuuluva õiguse osas.
Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt
Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse
ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja
komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises
kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib
kasutada kiirendatud menetlust.
4.           Käesoleva ettepaneku eesmärk on
kodifitseerida nõukogu 16. juuni 2008. aasta määrus (EÜ)
nr 594/2008,[3]
ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia
ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt
poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise
kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu teatava rakenduskorra
kohta. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus
on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on
tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
5.           Kodifitseerimise ettepanek on
koostatud määruse (EÜ) nr 594/2008 ja selle muutmisaktide eelneva
konsolideerimise alusel 22 ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa
Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui
artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel
on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas.
ê Parandus, ELT L
233, 30.8.2008, lk 1 (kohandatud)
2014/0206 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende
liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise
stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja
teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi
käsitleva vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (kodifitseeritud)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise
lepingut Õ, eriti selle artikli Ö 207
lõiget 2 Õ,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[5],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
ê
(1)       Nõukogu määrust (EÜ)
nr 594/2008[6]
on oluliselt muudetud[7].
Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.
ê Parandus, ELT L
233, 30.8.2008, lk 1 (kohandatud)
(2)       16. juunil 2008
kirjutati Luxembourgis alla stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule („SAL”)
ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia
ja Hertsegoviina vahel.
(3)       16. juunil 2008
sõlmis nõukogu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja
Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu[8] („vaheleping”), millega
Ö nähti Õ ette SALi kaubandust
ja kaubandusküsimusi käsitlevate sätete ennetähtaegne jõustumine. Vaheleping Ö jõustus 1. juulil
2008 Õ.
(4)       On tarvis kehtestada
vahelepingu teatavate sätete kohaldamise kord. Kuna nende lepingute kaubandust
ja kaubandusküsimusi käsitlevad sätted on suures osas ühesugused, peaks
käesoleva määrusega reguleerima ka SALi rakendamist pärast selle jõustumist.
(5)       SALis ja vahelepingus on
sätestatud, et tariifikvootide piires võib teatavaid Bosniast ja
Hertsegoviinast pärinevaid kalandustooteid importida Ö liitu Õ vähendatud
tollimaksumääraga. Seetõttu on vaja kehtestada nende tariifikvootide haldamise
kord.
(6)       Kui on vaja kehtestada
kaubanduse kaitsemeetmeid, tuleb need vastu võtta vastavalt nõukogu
määrusele (EÜ) nr 260/2009[9],
nõukogu määrusele (EÜ) nr 1061/2009[10],
nõukogu määrusele (EÜ) nr 1225/2009[11]
ja vajaduse korral ka nõukogu määrusele (EÜ) nr 597/2009[12].
(7)       Kui liikmesriik esitab
komisjonile teavet võimaliku pettuse või halduskoostööga mittetoimetulemise
kohta, kohaldatakse asjakohast Ö liidu Õ õigusakti, eelkõige
nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97[13].
(8)       Käesoleva määruse asjakohaste
sätete rakendamisel peaks komisjoni abistama Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruse (EL) nr 952/2013[14]
artikliga 285 moodustatud tolliseadustiku komitee.
ê 37/2014 art 1
ja lisa, punkt 17, (kohandatud)
(9)       Vahelepingu ning Ö SALi Õ kahepoolsete kaitseklauslite
rakendamine Ö eeldab Õ ühetaolisi tingimusi
kaitsemeetmete ja muude meetmete vastuvõtmiseks. Need meetmed tuleks vastu
võtta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011[15].
(10)     Nõuetekohaselt põhjendatud
juhtudel, mis on seotud erandlike ja otsustava tähtsusega asjaoludega
vahelepingu artikli 24 lõike 5 punkti b ja artikli 25
lõike 4 ning seejärel Ö SALi Õ artikli 39
lõike 5 punkti b ja artikli 40 lõike 4 tähenduses, ning kui
tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata
kohaldatavad rakendusaktid,
ê Parandus, ELT L
233, 30.8.2008, lk 1 (kohandatud)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Ö Reguleerimisese Õ
Käesoleva määrusega kehtestatakse teatav kord ühelt
poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja
Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu („SAL”) ning
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise
kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu („vaheleping”) teatavate
sätete üksikasjalike rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks.
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 17 lg 1
Artikkel 2
Soodustused
kalale ja kalandustoodetele
Komisjon võtab kooskõlas käesoleva määruse
artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu kala ja
kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 13 ning
seejärel SALi artikli 28 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.
ê Parandus, ELT L
233, 30.8.2008, lk 1
Artikkel 3
Tollimaksude
vähendamine
1. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti,
ümardatakse soodustollimaksumäär allapoole kümnendkohani.
2. Kui
lõike 1 kohaldamisel on tollimaksu soodusmäära arvutamise tulemus üks
järgmistest, võrdsustatakse soodusmäär täieliku tollimaksust vabastamisega:
a)           väärtuseline tollimaks on 1 %
või vähem või
b)           koguseline tollimaks on 1 euro
üksiksumma kohta või vähem.
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 17 lg 2 (kohandatud)
Artikkel 4
Tehnilised
kohandused
Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete
muudatused ja tehnilised kohandused, mis on vajalikud tulenevalt kombineeritud
nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest või mis tulenevad
liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelistest uutest lepingutest,
protokollidest, kirjade vahetamisest või muudest dokumentidest või nende
muutmisest, võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 3 osutatud
kontrollimenetlusega.
Artikkel 5
Üldine
kaitseklausel
Kui liidul on vaja võtta vahelepingu
artikli 24 ja seejärel SALi artikli 39 kohast meedet, siis võetakse
see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 9 lõikes 3
osutatud kontrollimenetlusega, kui vahelepingu artiklis 24 ja seejärel ka
SALi artiklis 39 ei ole sätestatud teisiti.
Artikkel 6
Puuduse
korral kohaldatavad sanktsioonid
Kui liidul on vaja võtta vahelepingu
artikli 25 ja seejärel SALi artikli 40 kohast meedet, siis võetakse
see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 9 lõikes 3
osutatud kontrollimenetlusega.
ê Parandus, ELT L
233, 30.8.2008, lk 1
Artikkel 7
Erakorralised
ja otsustava tähtsusega asjaolud
Kui tekivad erakorralised ja otsustava
tähtsusega asjaolud vahelepingu artikli 24 lõike 5 punkti b ja
artikli 25 lõike 4 ning seejärel SALi artikli 39 lõike 5
punkti b ja artikli 40 lõike 4 tähenduses, võib komisjon
viivitamata võtta vahelepingu artiklites 24 ja 25 ning seejärel SALi
artiklites 39 ja 40 sätestatud meetmeid.
Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse,
võtab ta selle kohta vastu otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse
saamisest.
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 17 lg 3 (kohandatud)
Komisjon võtab sellised meetmed vastu
kooskõlas Ö käesoleva
määruse Õ artikli 9
lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel
kooskõlas Ö käesoleva
määruse Õ artikli 9
lõikega 4.
ê Parandus, ELT L
233, 30.8.2008, lk 1 (kohandatud)
Artikkel 8
Põllumajandus-
ja kalandustoodete kaitseklausel
1. Kui Ö liit Õ peab rakendama
põllumajandus- ja kalandustoodete suhtes vahelepingu artiklis 24 ja
seejärel SALi artiklis 39 ettenähtud kaitsemeetme, teeb komisjon,
olenemata käesoleva määruse artiklites 5 ja 6 osutatud menetlusest,
liikmesriigi taotlusel või enda algatusel otsuse vajalike meetmete kohta pärast
seda, kui ta on vajaduse korral kasutanud vahelepingu artiklis 24 ja
seejärel SALi artiklis 39 sätestatud korda.
Kui komisjon
saab liikmesriigilt taotluse, teeb ta selle kohta otsuse:
a)           kolme tööpäeva jooksul alates
taotluse kättesaamisest, kui ei kohaldata vahelepingu artiklis 24 ja
seejärel SALi artiklis 39 sätestatud korda; või
b)           kolme päeva jooksul pärast
vahelepingu artikli 24 lõike 5 punktis a ja seejärel SALi artikli 39
lõike 5 punktis a osutatud kolmekümnepäevase ajavahemiku lõppemist,
kui kohaldatakse vahelepingu artiklis 24 ja seejärel SALi artiklis 39
sätestatud korda.
Komisjon teavitab nõukogu meetmetest, mida ta
on otsustanud rakendada.
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 17 lg 4
2. Komisjon võtab sellised meetmed vastu
kooskõlas artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel
juhtudel artikli 9 lõike 4 kohaselt.
ê 37/2014 art 1 ja
lisa punkt 17 lg 5 (kohandatud)
Artikkel 9
Komiteemenetlus
1. Artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel
abistab komisjoni määruse (EL) nr 952/2013 artikli 285 alusel
loodud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL)
nr 182/2011 tähenduses.
2. Artiklite 5 Ö – Õ 8 kohaldamisel
abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 260/2009 artikli 4 lõike 1
alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee
määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.
ê Parandus, ELT L
233, 30.8.2008, lk 1 (kohandatud)
Artikkel 10
Dumping
ja subsiidiumid
Juhul kui mingi tegevus annab Ö liidule Õ põhjuse kohaldada
vahelepingu artikli 23 lõikes 2 ja seejärel SALi artikli 38
lõikes 2 sätestatud meetmeid, otsustatakse dumpinguvastaste ja/või
tasakaalustusmeetmete võtmine vastavalt määrusele (EÜ) nr 1225/2009 ja/või (EÜ)
nr 597/2009.
Artikkel 11
Konkurents
1. Juhul kui mingi tegevus annab Ö liidule Õ põhjuse kohaldada
vahelepingu artiklis 36 ja seejärel SALi artiklis 71 sätestatud
meetmeid, otsustab komisjon pärast juhtumi oma algatusel või liikmesriigi
taotlusel uurimist, kas kõnealune tegevus sobib lepingutega kokku.
Vahelepingu artikli 36 lõikes 10 ja
seejärel SALi artikli 71 lõikes 10 sätestatud meetmeid võetakse abi
andmise korral vastu määruses (EÜ) nr 597/2009 sätestatud menetluse
kohaselt ja muudel juhtudel Ö ELi toimimise
lepingu Õ artiklis Ö 207 Õ sätestatud menetluse
kohaselt.
2. Juhul kui mingi tegevus annab Bosniale ja
Hertsegoviinale põhjust kohaldada Ö liidu Õ suhtes meetmeid
vahelepingu artikli 36 ja seejärel SALi artikli 71 alusel, otsustab
komisjon pärast juhtumi uurimist, kas kõnealune tegevus sobib kokku
vahelepingus ja seejärel Ö SALis Õ sätestatud põhimõtetega.
Vajaduse korral teeb Ö komisjon Õ asjakohased otsused Ö ELi toimimise
lepingu Õ artiklite 101,
102 ja 107 kohaldamisest tulenevate kriteeriumide alustel.
Artikkel 12
Pettus
või halduskoostööst hoidumine
Kui komisjon
leiab liikmesriikide esitatud teabe alusel või omal algatusel, et vahelepingu
artiklis 29 ning seejärel SALi artiklis 44 sätestatud tingimused on
täidetud, siis komisjon viivitamata:
a)           teavitab nõukogu ja
b)           teatab ajutisele komiteele ja
seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteele oma järeldused koos
faktidega ning alustab konsultatsioone ajutise komitee ja seejärel
stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee raames.
Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas
kõik vahelepingu artikli 29 lõikele 5 ja seejärel SALi
artikli 44 lõikele 5 vastavad teatised.
ê 37/2014 art 1
ja lisa punkt 17 lg 6
Komisjon võib kooskõlas käesoleva määruse
artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu otsuse
ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu
artikli 29 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 44 lõikele 4.
ê Parandus, ELT L
233, 30.8.2008, lk 1 (kohandatud)
Artikkel 13
Teavitamine
Ajutise komitee ja seejärel stabiliseerimis-
ja assotsieerimisnõukogu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee
teavitamine, nagu on nõutud vahelepingus või SALis, kuulub Ö liidu Õ nimel tegutseva
komisjoni vastutusalasse.
ê
Artikkel 14
Kehtetuks
tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 594/2008
tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse
viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt II lisas
esitatud vastavustabelile.
ê Parandus, ELT L
233, 30.8.2008, lk 1 (kohandatud)
Artikkel 15
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal
päeval pärast Õ selle Ö avaldamist Õ Euroopa Liidu
Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
President                                                        eesistuja
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Vt järelduste 3 lisa A osa.
[3]               Õigusloomeprogrammi lülitatud 2014.
[4]               Vt käesoleva ettepaneku I lisa.
[5]               ELT C [...], [...], lk [...].
[6]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 594/2008, 16. juuni 2008,
ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia
ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt
poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise
kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu teatava rakenduskorra
kohta (ELT L 169, 30.6.2008, lk 1).
[7]               Vt I Lisa.
[8]               ELT L 169, 30.6.2008, lk 1.
[9]               Nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2009,
26. veebruar 2009, impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84,
31.3.2009, lk 1).
[10]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 1061/2009, 19. oktoober
2009, millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad (ELT L 291,
7.11.2009, lk 1).
[11]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009,
30. november 2009, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest,
mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009,
lk 51).
[12]             Nõukogu määrus (EÜ) nr 597/2009, 11. juuni 2009,
kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse
liikmed (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93).
[13]             Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ)
nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning
haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja
põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks
(EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).
[14]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2008. aasta,
määrus (EÜ) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik
(ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).
[15]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
(ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
é
I LISA
Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatusega
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 594/2008 (ELT L 169, 30.6.2008, lk 1) ||   ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 37/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1) || Üksnes lisa punktis 17 viidatud osas
_____________
II LISA
Vastavustabel
 Määrus (EÜ) nr 594/2008 || Käesolev määrus
 Artiklid 1 kuni 8 || Artiklid 1 kuni 8
 Artikkel 8a || Artikkel 9
 Artikkel 9 || Artikkel 10
 Artikkel 10 || Artikkel 11
 Artikkel 11 || Artikkel 12
 Artikkel 13 || Artikkel 13
 – || Artikkel 14
 Artikkel 14 || Artikkel 15
 – || I lisa
 – || II lisa
_____________


Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), ja muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega


title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0194

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.4.2009KOM(2009)194 lõplik2009/0060 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmasSELETUSKIRIÜhenduse erinevates väliskoostöö rahastamisvahendites puudub järjepidevus küsimuses, kas ühenduse abi võib kasutada maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks.Arengukoostöö rahastamisvahend ja inimõiguste rahastamisvahend on ainsad, mille raames ei ole ette nähtud erandit põhimõttest, et ühenduse abi ei või kasutada kõnealuste maksude tasumiseks. Muude vahendite raames on ette nähtud, et kõnealuste maksude tasumiseks ei või üldiselt ühenduse abi kasutada, kuid nende puhul on olenevalt konkreetsest juhtumist lubatud teatav paindlikkus ja vastutav eelarvevahendite käsutaja võib vajaduse korral lubada kõnealuste maksude tasumiseks kasutada programmide ja projektide tõhusa rakendamise huvides ühenduse abi.Selline paindlikkus on hädavajalik teatavates korduvates keerulistes olukordades, kus maksuvabastuskord puudub või seda ei saa kasutada (nt seetõttu, et abi saavas riigis on see erakordselt keeruline). Sellistes olukordades võib arengukoostöö rahastamisvahendi ja inimõiguste rahastamisvahendi range sõnastus muuta välisabi saava meetme rakendamise väga keeruliseks, eriti inimõigustealastes projektides. Tuleb juhtida tähelepanu ka sellele, et keeld kasutada asjaomaste maksude tasumiseks ühenduse abi on kehtiva redaktsiooni alusel ette nähtud nende maksude kohta, mida tuleb tasuda abi saavas riigis. See raskendab abi kasutamise õiguse tõlgendamist (eelkõige piirkondlike projektide puhul). Teine näide on seotud kohalike maksudega (käibemaksuga samaväärsed maksud), mida ei ole võimalik tagasi nõuda, sest puudub maksuvabastuskord, ja mille peab tasuma töövõtja, kuna maksude tasumiseks on keelatud ühenduse abi kasutada.Maksude tasumiseks ühenduse abi kasutamisel tekivad raskused muu hulgas järgmistes olukordades:-  Kohalikud väiksed hanked ja/või tagastamisele kuuluvad maksud, mille puhul abi saava riigi käibemaksuvabastuskorda on keeruline kohaldada või puudub see üldse.-  Finantsmääruse rakenduseeskirjadega (artikli 172a lõike 2 punkt c) on ette nähtud, et ühenduse toetust võib kasutada tasutud käibemaksu hüvitamiseks tingimusel, et seda maksu ei saa abi saajale tagastada ja põhiõigusakt hüvitamist ei välista. Tsentraliseeritud haldamise korral antud toetuste puhul ei nõuta projekti rakenduskoha järgse riigi eelnevat nõusolekut. Kui asjaomase riigi õigusaktidega ei ole ette nähtud maksuvabastuskorda, peab toetuse saaja tasuma käibemaksu või käibemaksuga samaväärse kohaliku maksu ega või taotleda hüvitamist EÜ vahenditest.-  Inimõigustealaste projektide raames ei kaldu teatavad riigid asjaolude eripära arvesse võttes andma maksuvabastust neile projektidele, mida nad ise ei toeta. Kui puudub ühenduse rahastatavate projektide maksuvabastuskord, tasuvad abi saajad maksu ise. See võib pidurdada poliitiliselt tundliku sisuga projektide rakendamist.Tuleks veel pöörata tähelepanu sellele, et kuigi meetme täies ulatuses rahastamine võib välismeetmete raames olla teatavatel tingimustel lubatud, ei piisa sellest alati selliste maksude tasumiseks, mis ei vasta abi kasutamise tingimustele. Täies ulatuses rahastamist võib kohaldada vaid meetme nende kulude suhtes, mida võib rahastada.Eelnevat arvesse võttes ja seoses abi saavate riikide maksunormide pideva muutumisega on väga oluline säilitada piisavalt paindlikkust, et vastutav eelarvevahendite käsutaja saaks iga juhtumi puhul hinnata vajadust lubada arengukoostöö rahastamisvahendi ja inimõiguste rahastamisvahendi raames maksude tasumisel ühenduse abi kasutamist nii nagu muude EÜ välisabi rahastamisvahendite puhul, juhul kui need maksud kuuluvad ühenduse õiguse kohaldamisalasse.Seepärast soovitatakse viia kõnealuste rahastamisvahendite asjaomased sätted vastavusse muude rahastamisvahendite sätetega.2009/0060 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmasEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 179 lõiget 1 ja artikli 181 esimest lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[1]ning arvestades järgmist:(1) Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik, mis sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend,[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta,[3] nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega,[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend,[5] nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend,[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas[7] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend[8].(2) Nende määruste rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et EÜ abi ei tohi maksude, lõivude ja muude tasude puhul kasutada. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta määruste (EÜ) nr 1905/2006 ja (EÜ) nr 1889/2006 asjakohaseid sätteid, et viia need vastavusse muude osutatud õigusaktidega.(3) Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 5 kolmanda lõiguga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruses (EÜ) nr 1905/2006 asendatakse artikli 25 lõige 2 järgmisega:„2. Ühenduse abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 1889/2006 artikli 13 lõige 6 asendatakse järgmisega:„6. Ühenduse abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, 21.4.2009Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] Euroopa Parlamendi XX arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu XX ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi XX ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[2] ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.[3] ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.[4] ELT L 405, 30.12.2006, lk 37.[5] ELT L 327, 15.11.2006, lk 1.[6] ELT L 81, 22.3.2007, lk 1.[7] ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.[8] ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.