title: Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu alusel loodud ühiskomitees kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitleva III lisa asendamise küsimuses ELi nimel võetava seisukoha kohta

text:
|

52011PC0325

	SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTIsikute vaba liikumise lepingu III lisa kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise kohta.1999. aastal sõlmisid ühelt poolt Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid ning teiselt poolt Šveits kahepoolse isikute vaba liikumise lepingu, mis jõustus 1. juunil 2002 (vt EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6). Sõlmiti 1. aprillil 2006 jõustunud protokoll, et laiendada lepingut kümnele uuele liikmesriigile (vt ELT L 89, 28.3.2006). Lepingu laiendamiseks Bulgaariale ja Rumeeniale sõlmiti teine protokoll (vt ELT L 124, 20.5.2009). Leping sõlmiti algselt seitsmeks aastaks, mis lõppes 31. mail 2009. Pärast 8. veebruaril 2009 peetud edukat Šveitsi referendumit pikendati lepingut määramata tähtajaks.Lepingu artikkel 9 ja III lisa on pühendatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamisele. Kõnealuses lisas loetletakse asjaomased ühenduse tekstid, mida suhetes Šveitsiga kohaldatakse. Lepingu artiklis 18 on sätestatud, et III lisa muudatused võetakse vastu ühiskomitee otsusega. Alates lepingu jõustumisest on seda artiklit kasutatud ühel korral, ELi-Šveitsi ühiskomitee 30. aprilli 2004. aasta otsuse nr 1/2004 puhul, millega muudeti ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine).III lisa on vaja taas ajakohastada, et võtta arvesse ühenduse õigustiku arengut, eelkõige muudetud direktiivi 2005/36/EÜ vastuvõtmist, lepingu laiendamist Bulgaariale ja Rumeeniale ning mõningaid muutusi seoses Šveitsi kutsekvalifikatsioonidega.Alates III lisa viimasest muutmisest vastuvõetud õigustiku arvestamineKutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitlev õigustik on alates 2004. aastast märkimisväärselt edasi arenenud: 2005. aastal võeti vastu direktiiv 2005/36/EÜ, millega konsolideeriti 15 eelnevat direktiivi ja ajakohastati ajutise teenuste osutamise suhtes kohaldatav režiim. Ka käesoleva direktiivi lisasid on alates teksti jõustumisest korduvalt muudetud. Kõik need muudatused on jõudnud ka lisatud III lisa muudatuste eelnõusse.18. juunil 2008 võttis Šveitsi Liidunõukogu vastu otsuse direktiivi 2005/36/EÜ rakendamise kohta. Direktiivi II jaotise („Teenuste vaba osutamine”) osas on Šveitsi ametiasutused aga teatanud, et enne Šveitsi poolt siduva kohustuse võtmist on vaja täita põhiseaduslikud nõuded.Laienemine Bulgaaria ja Rumeenia võrraIsikute vaba liikumist käsitleva lepingu laiendamiseks Bulgaariale ja Rumeeniale sõlmiti protokoll. Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise valdkonnas on see kohaldatav alles pärast otsuse vastuvõtmist ühiskomitee poolt (vt teksti artikli 4 lõige 2).Lisatud III lisa eelnõus nimetatud tekstid hõlmavad ka direktiivi 2006/100/EÜ, millega muudeti direktiivi 2005/36/EÜ seoses Rumeenia ja Bulgaaria ühinemisega.Šveitsi kutsekvalifikatsioonide muutuste arvestamineŠveits on omalt poolt taotlenud mitme muudatuse tegemist III lisasse. Šveits on teatanud seitsmest eraldi ülesehitusega koolitusel põhinevast kutsekvalifikatsioonist, mis tuleb lisada direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. Need kvalifikatsioonid hõlmavad järgnevaid: optik, audioloog, saapavalmistaja, ortopeed, hambatehnik, mägigiid ja talispordiinstruktor.Direktiivi 2005/36/EÜ lisa V.1.3 osas taotles Šveits farmakoloogia valdkonna eriarstikursuse nimemuutuse arvestamist. Samuti taotles Šveits oma nakkushaiguste valdkonna kutsekvalifikatsiooni lisamist kõnealusesse lisasse.Samuti andis Šveits teada direktiivi 2005/36/EÜ V.2.2 lisasse lisatava üldõdede kvalifikatsiooni uue nimetuse (õenduse bakalaureus).Samuti taotles Šveits uute arhitektuuridiplomite lisamist V.7.1 lisasse.Läbirääkimistel tõstatati Šveitsis üldmeditsiini valdkonnas kaht liiki kutsekvalifikatsioonide kooseksisteerimise küsimus, kuna see ei ühildu ELi õigustikuga. Šveits nõustus loobumisega ühest kahest kvalifikatsioonist, säilitades vaid üldarsti (Praktischer Arzt) kvalifikatsiooni. III lisa seda punkti seega muutma ei pea, kuna tegu on tegelikult kvalifikatsiooniga, mis on praegu nimekirjas.Praeguse III lisa B osas nimetatud arvesse võetavate õigusaktide nimekiri sisaldab tekste, mis on peamiselt kehtetud, nii muudeti ka seda nimekirja.2. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGA lisa: ühiskomitee otsuse eelnõuÜhiskomitee otsuse eelnõu sisaldab nelja artiklit.Artiklis 1 on sätestatud, et lepingu III lisa asendatakse otsusele lisatud lisaga.Artikli 2 eesmärk on täpsustada, et Šveitsil puudub õigus kehtestada kompenseerivaid meetmeid professionaalide suhtes, kellel on õigus kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitleva direktiivi 2005/36/EÜ alusel omandatud õigustele, tingimusel, et Šveits kohaldab vastavalt käesolevas otsuses ja selle lisas sätestatud tingimustele piiranguteta kõnealuses direktiivis sätestatud omandatud õigusi.Artiklis 3 on sätestatud, et otsus on autentne kõigis ametlikes keeltes.Artiklis 4 esitatakse sätted, mis käsitlevad otsuse jõustumist ja ajutist kohaldamist.Lisa: muudetud III lisaA JAGU: VIIDATUD ÕIGUSAKTID1.a) Seoses direktiiviga 2005/36/EÜ:Direktiiviga 2005/36/EÜ sõnastati uuesti ELi kutsekvalifikatsioonide tunnustamise raamistikku. Sellega tunnistati alates 20. oktoobrist 2007 kehtetuks kõik selles valdkonnas eelnevalt olemas olnud direktiivid: 77/452/EMÜ, 77/453/EMÜ, 78/686/EMÜ, 78/687/EMÜ, 78/1026/EMÜ, 78/1027/EMÜ, 80/154/EMÜ, 80/155/EMÜ, 85/384/EMÜ, 85/432/EMÜ, 85/433/EMÜ, 89/48/EMÜ, 92/51/EMÜ, 93/16/EMÜ ja 1999/42/EÜ. Seetõttu tuleb III lisa vastavalt muuta.b) Seoses lepingu tõttu direktiivi 2005/36/EÜ tehtavate muudatustega:Direktiivis 2005/36/EÜ on ette nähtud võimalus muuta selle lisasid vastavalt komiteemenetlusele. Lisades on esitatud nimekirjad automaatselt tunnustatavatest diplomitest, koolituskursustest, mille suhtes kohaldatakse erieeskirju ja minimaalsetest koolitusnõuetest ning nõuetest arstide, üldõdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide teadmistele ja oskustele. Kõnealuste muudatuste tingimused on sätestatud mitmes direktiivi artiklis, mille nimekiri on esitatud A osas ning mis viitavad direktiivi artiklis 58 sätestatud menetlustele ja komiteele. Kuna Šveits ei ole kõnealuses komitees esindatud, sätestatakse, et kõnealuseid artikleid lepingupoolte vahelistes suhetes ei kohaldata. Samal põhjusel sätestatakse, et lepingupoolte vahelistes suhetes ei kohaldata artiklit 61. Kõnealuse artikli kohaselt osaleb eespool nimetatud komitee komisjoni otsuses lubada liikmesriikidel teatud perioodiks teha direktiivist teatavatel tingimustel erandeid.c) Seoses II lisa 1. punkti lisatava tekstiga:Kõnealuses tekstis nimetatakse viis Šveitsi koolituskursust parameditsiini ja lastehoolduse valdkonnas ning esitatakse nende lühikirjeldus. Selleks, et neid oleks võimalik tunnustada „eraldi ülesehitusega koolitusena” direktiivi 2005/36/EÜ artikli 11 tähenduses, tuleb need lisada II lisa 1. punkti. Kui koolituskursusel on artiklis 11 sätestatud süsteemi seisukohast teatav tase, kohaldatakse selle suhtes lihtsustatud tunnustamiskorda.d) Seoses II lisa 4. punkti lisatava tekstiga:Kõnealuses tekstis nimetatakse kaks Šveitsi koolituskursust tehnika valdkonnas ning esitatakse nende lühikirjeldus. Selleks et neid oleks võimalik tunnustada „eraldi ülesehitusega koolitusena” direktiivi 2005/36/EÜ artikli 11 tähenduses, tuleb need lisada II lisa 4. punkti. Kui koolituskursusel on artiklis 11 sätestatud süsteemi seisukohast teatav tase, kohaldatakse selle suhtes lihtsustatud tunnustamiskorda.e) kuni o) Seoses V lisasse lisatava tekstiga:A jao punktides e) kuni o) käsitletakse järgnevat: arstide ja eriarstide Šveitsi kvalifikatsioonid, eriarstikursuste nimed ning üldõdede, hambaarstide, erihambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide kvalifikatsioonid. V lisasse tuleb need lisada nende automaatseks tunnustamiseks kõigi liikmesriikide poolt.p) Seoses VI lisasse lisatava tekstiga:Kõnealuses tekstis nimetatakse arhitektuuri valdkonna kvalifikatsioonid. VI lisasse tuleb need lisada selleks, et saada õigus direktiivi alusel omandatud õigustele.2. ja 3.Seoses direktiividega 77/249/EMÜ ja 98/5/EÜ:Lepingu tõttu muudetakse advokaadi teenuste osutamist ja advokaadina tegutsema asumist käsitlevat kaht direktiivi, lisades kõnealuste direktiivide vastavatesse artiklitesse advokaadi elukutse Šveitsi kutsenimetused. Need muudatused on vajalikud seetõttu, et need lubavad Šveitsi kutsenimetustel kasu saada kõnealustest direktiividest.4 ja 5.Seoses direktiividega 74/556/EMÜ ja 74/557/EMÜ:Lepingu tõttu muudetakse toksiliste toodetega tegelemist, kauplemist ja nende vahendamist käsitlevat kaht direktiivi, et laiendada nende kohaldamisala Šveitsile.6. Seoses direktiiviga 86/653/EMÜ:Lepingu tõttu muudetakse kõnealust, füüsilistest isikutest ettevõtjatest kaubandusagente käsitlevat direktiivi, et võtta arvesse, et Šveits ei ole ELi liikmesriik.B JAGU: ÕIGUSAKTID, MIDA LEPINGUPOOLED ARVESSE VÕTAVADSee jagu hõlmab komisjoni soovitust tervishoiupersonali vähialase koolituse kohta.B lisa: Deklaratsioon.3. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.4. VABATAHTLIKUD ELEMENDID2007., 2008., 2009. JA 2010. AASTAL ANALÜÜSISID ŠVEITSI TAOTLUSI KOMISJONI TALITUSED JA TEHNILISEL TASEMEL ARUTATI NEID LIIKMESRIIKIDE EKSPERTIDEGA KOMITEES VÕI DIREKTIIVI 2005/36/EÜ ALUSEL ASUTATUD KOORDINAATORITE RÜHMAS. KÕNEALUSED TAOTLUSED, MIS VASTAVAD DIREKTIIVI 2005/36/EÜ KOHASTELE TINGIMUSTELE, ON LOETUD VASTUVÕETAVATEKS.2011/0143 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu alusel loodud ühiskomitees kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitleva III lisa asendamise küsimuses ELi nimel võetava seisukoha kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9 koostoimes artiklitega 46, 53 ja 62,võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta otsust 2002/309/EÜ, EURATOM teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe suhtes, Šveitsi Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta,[1] eriti selle artiklit 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  1. juunil 2002 jõustus Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping isikute vaba liikumise kohta (edaspidi „leping”).2.  Lepingu artiklis 18 on sätestatud, et ühiskomitee võib oma otsusega muuta muu hulgas kõnealuse lepingu III lisa kutsekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise kohta.3.  Et tagada ELi õigusaktide ühtne ja õige kohaldamine ning vältida haldus- ja õigusprobleeme, tuleks lepingu III lisa muuta, lisades sellesse uued ELi õigusaktid, mis on praegu lepingus nimetamata.4.  Seetõttu tuleks III lisa selguse ja otstarbekuse huvides konsolideerida,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepingu artikli 14 alusel loodud ühiskomitees ELi poolt võetav seisukoht põhineb käesoleva otsuse A lisas esitatud ühiskomitee otsuse eelnõul.Artikkel 2Kui ühiskomitee võtab oma artiklis 1 nimetatud otsuse vastu, kiidetakse otsuse B lisas esitatud deklaratsioon käesolevaga heaks ja esitatakse see ühiskomitees ELi nimel.Artikkel 3Vastavalt artiklites 1 ja 2 osutatud ühiskomitee otsus ja deklaratsioon avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaA LISAEelnõuISIKUTE VABA LIIKUMISE ELi ja ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr ... /2011,[kuupäev], 2011millega asendatakse kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitlev III lisaÜHISKOMITEE,võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping”), eriti selle artikleid 14 ja 18,võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu 27. mai 2008. aasta protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus), eriti selle artikli 4 lõiget 2ning arvestades järgmist:5.  Lepingule kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002.6.  III lisa muudeti viimati ELi-Šveitsi ühiskomitee 30. aprilli 2004. aasta otsusega 1/2004[2] ja seda tuleks ajakohastada, et võtta arvesse alates 2004. aastast vastuvõetud uusi Euroopa Liidu õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ[3].7.  III lisa tuleks viia kooskõlla 1. jaanuaril 2007 toimunud Euroopa Liidu laienemisega.8.  Seetõttu tuleks III lisa selguse ja otstarbekuse huvides konsolideerida õiguslikult siduva versioonina.9.  Šveits näeb kooskõlas nõukogu direktiivi 93/16/EMÜ ja direktiiviga 2005/36/EÜ üldarstide jaoks ette ühe kutsekvalifikatsiooni ja –nimetuse, mida kasutatakse kõigi üldarstide puhul (nii juba tegutsevate kui ka tulevaste üldarstide puhul).10.  Arvestades direktiivi 2005/36/EÜ pooltevahelise tõhusa rakendamise tagamise vajadust, jätkab komisjon Šveitsiga tihedat koostööd, jätkates eelkõige Šveitsi ekspertide asjakohase nõustamise pakkumist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitleva lepingu III lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.Artikkel 2Šveits kohaldab piiranguteta direktiivi 2005/36/EÜ alusel omandatud õigusi vastavalt käesolevas otsuses ja selle lisas sätestatud tingimustele.Artikkel 3Käesolev otsus on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõikides nimetatud keeltes tekst on võrdselt autentne.Artikkel 4Käesolev otsus jõustub Šveitsi Konföderatsiooni poolt direktiivi 2005/36/EÜ riigi õigusaktidesse ülevõtmiseks teostatavate riiklike menetluste lõpuleviimisest teatamise kuupäevale järgneval päeval.Seda kohaldatakse ajutiselt alates vastuvõtmisele järgneva teise kuu esimesest päevast, välja arvatud direktiivi 2005/36/EÜ II jaotist, mida kohaldatakse alates otsuse jõustumise kuupäevast.Juhul kui esimeses lõikes nimetatud teatist ei ole esitatud 31. oktoobriks 2012, kaotab käesolev otsus kehtivuse.Brüssel, …….. 2011Ühiskomitee nimeleesistuja sekretäridLISA„III lisaKutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine(Diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid)1. Lepingupooled lepivad kokku, et kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise valdkonnas kohaldavad nad lepingu reguleerimisalas omavahel Euroopa Liidu õigusakte ja teatisi, millele viidatakse käesoleva lisa A jaos.2. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, käsitatakse käesoleva lisa A jaos esinevat mõistet „liikmesriik (liikmesriigid)” selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste Euroopa Liidu õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi.3. Käesoleva lisa kohaldamisel võtavad lepingupooled arvesse käesoleva lisa B jaos nimetatud Euroopa Liidu õigusakte.A JAGU: VIIDATUD ÕIGUSAKTID1a. 32005L0036 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ, 7. september 2005, kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22),mida on muudetud järgmise õigusaktiga:-  Nõukogu Direktiiv 2006/100/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141),-  komisjoni määrus (EÜ) nr 1430/2007, 5. detsember 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II ja III lisa (ELT L 320, 6.12.2007, lk 3),-  komisjoni määrus (EÜ) nr 755/2008, 31. juuli 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa (ELT L 205, 1.8.2008, lk 10),-  komisjoni määrus (EÜ) nr 279/2009, 6. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa (ELT L 93, 7.4.2009, lk 11),-  teatis — Arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide teatavakstegemine (ELT C 332, 30.12.2006, lk 35),-  arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 148, 24.6.2006, lk 34),-  teatis arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 3, 6.1.2006, lk 12),-  komisjoni teatis — Teatis erihambaarstide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 165, 19.7.2007, lk 18),-  komisjoni teatis — Teatis eriarstide ja üldarstide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 165, 19.7.2007, lk 13),-  komisjoni teatis — Teatis eriarstide, üldõdede, spetsialiseerunud hambaarstide, ämmaemandate ja arhitektide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 137, 4.6.2008, lk 8),-  teatis — Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta — Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 322, 17.12.2008, lk 3),-  komisjoni teatis – Teade direktiivi 2005/36/EÜ I lisas loetletud kutseühingute või-organisatsioonide kohta, mis täidavad artikli 3 lõike 2 tingimusi (ELT C 111, 15.5.2009, lk 1),-  komisjoni teatis – Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 114, 19.5.2009, lk 1),-  komisjoni teatis – teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 279, 19.11.2009, lk 1),-  komisjoni teatis – Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 129, 19.5.2010, lk 3),-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) parandus (ELT L 271, 16.10.2007, lk 18) ,-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) parandus (ELT L 93, 4.4.2008, lk 28).b. Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ järgmiselt:1. Lepingupoolte vahelistes suhetes ei kohaldata direktiivi järgnevates artiklites sätestatud menetlusi:-  artikli 3 lõike 2 lõik 3 – direktiivi I lisa ajakohastamise menetlus,-  artikli 11 punkti c alapunkti ii viimane lause – direktiivi II lisa ajakohastamise menetlus,-  artikli 13 lõike 2 kolmas lõik – direktiivi III lisa ajakohastamise menetlus,-  artikli 14 lõike 2 teine ja kolmas lõik – menetlus, mida kohaldatakse siis, kui kaldutakse kõrvale sisserändaja valikust kohanemisaja ja sobivustesti vahel,-  artikli 15 lõiked 2 ja 5 – menetlus ühisplatvormide vastuvõtmiseks või tagasilükkamiseks,-  artikkel 20 – menetlus direktiivi IV lisa muutmiseks,-  artikli 21 lõike 6 teine lõik – teadmiste ja oskuste täiendamise menetlus,-  artikli 21 lõige 7 – menetlus direktiivi V lisa ajakohastamiseks,-  artikli 25 lõige 5 – eriarsti õppe miinimumkestuse ajakohastamise menetlus,-  artikli 26 teine lõik – uute meditsiinierialade lisamise menetlus,-  artikli 31 lõike 2 teine lõik – üldõdede koolituse ajakohastamise menetlus,-  artikli 34 lõike 2 teine lõik – hambaarstide põhiõppe ajakohastamise menetlus,-  artikli 35 lõike 2 kolmas lõik – hambaarstide eriõppe miinimumkestuse ajakohastamise menetlus,-  artikli 38 lõike 1 teine lõik – veterinaararstide koolituse ajakohastamise menetlus,-  artikli 40 lõike 1 kolmas lõik – ämmaemandate õppe ajakohastamise menetlus,-  artikli 44 lõike 2 teine lõik – proviisorite õppe ajakohastamise menetlus,-  artikli 46 lõige 2 – arhitektide teadmiste ja oskuste ajakohastamise menetlus-  artikkel 61 – erand.2. Artikli 56 lõikeid 3 ja 4 rakendatakse järgnevalt:Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste ja koordinaatori kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele.3. Artikli 57 viimast lõiku rakendatakse järgnevalt:Šveitsi poolt nimetatud koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele.4. Artiklit 63 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusakti alusel vastuvõetud ja punktis 1 a.5 viidatud õigusaktidest ja teatistest. Artikleid 58 ja 64 ei kohaldata.c. II lisa punktile 1 lisatakse järgmine tekst:Šveitsis:-  rakendusliku kõrgkooli ja koolituse föderaalse diplomiga optometrist (opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato)Nõuab minimaalselt 17 aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb nelja-aastane väljaõpe või töö, millest kaks aastat on võimalik läbida täisajaga eraõppeasutuses, ja lõpuks rakendusliku kõrghariduse eksam. Haridus lubab määrata kontaktläätsi või teostada silmakontrolli kas iseseisvalt või töötajana.-  rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega kuuldeaparaatide spetsialist (audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale)Nõuab minimaalselt 15 aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, vähemalt kolmest aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb kolmeaastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kutseeksam. Haridus lubas kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana.-  rakendusliku kõrgkooli ja koolituse föderaalse diplomiga ortopeediliste jalatsite valmistaja (bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmacher, calzolaio ortopedico diplomato)Nõuab minimaalselt 17 aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb nelja-aastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kõrgem kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana.-  rakendusliku kõrgkooli ja koolituse föderaalse diplomiga hambatehnik (technicien dentiste, maître, Zahntechikermeister, odontotecnico, maestro)Nõuab minimaalselt 18 aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb viieaastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kõrgem kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana.-  rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega proteeside valmistaja (orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist/Bandagist, ortopedista diplomato)Nõuab minimaalselt 18 aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb viieaastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kõrgem kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana.d. II lisa punktile 4 lisatakse järgmine tekst:Šveitsis:-  rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega mägigiid (guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eifg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale)Nõuab minimaalselt 13aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseõppest kvalifitseeritud professionaali järelevalve all, mis hõlmab eraharidust, ja lõpuks kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada iseseisvalt.-  rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega talispordiõpetaja (professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale)Nõuab minimaalselt 15 aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses või neljast aastast töökogemusest, millele järgneb kaheaastase praktika käigus saadav haridus ja kogemus, ja lõpuks kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada iseseisvalt.e. V 1.1 lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |Šveits/Confoederatio Helvetica | Eidgenössisches Arztdiplom Diplôme fédéral de médecin Diploma federale di medico | Eidgenössisches Departement des Innern Département fédéral de l'intérieur Dipartimento federale dell'interno | 1. juuni 2002 |f. V 1.2 lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |Šveits | Diplom als Facharzt Diplôme de médecin spécialiste Diploma di medico specialista | Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte Département fédéral de l'intérieur et Fédération des médecins suisses Dipartimento federale dell'interno e Federazione dei medici svizzeri | 1. juuni 2002 |g. V 1.3. lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Eriala nimetus |Anestesioloogia Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |Šveits | Anästhesiologie Anesthésiologie Anestesiologia |Riik | Diplomi nimetus |Üldkirurgia Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |Šveits | Chirurgie Chirurgie Chirurgia |Riik | Eriala nimetus |Neurokirurgia Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |Šveits | Neurochirurgie Neurochirurgie Neurochirurgia |Riik | Eriala nimetus |Sünnitusabi ja günekoloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Gynäkologie und Geburtshilfe Gynécologie et obstétrique Ginecologia e ostetricia |Riik | Eriala nimetus |Sisehaigused Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |Šveits | Innere Medizin Médecine interne Medicina interna |Riik | Eriala nimetus |Oftalmoloogia Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |Šveits | Ophthalmologie Ophtalmologie Oftalmologia |Riik | Eriala nimetus |Otorinolarüngoloogia Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |Šveits | Oto-Rhino-Laryngologie Oto-rhino-laryngologie Otorinolaringoiatria |Riik | Eriala nimetus |Pediaatria Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Kinder- und Jugendmedizin Pédiatrie Pediatria |Riik | Eriala nimetus |Pulmonoloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Pneumologie Pneumologie Pneumologia |Riik | Eriala nimetus |Uroloogia Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |Šveits | Urologie Urologie Urologia |Riik | Eriala nimetus |Ortopeedia Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |Šveits | Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio |Riik | Eriala nimetus |Patoloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Pathologie Pathologie Patologia |Riik | Eriala nimetus |Neuroloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Neurologie Neurologie Neurologia |Riik | Eriala nimetus |Psühhiaatria Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Psychiatrie und Psychotherapie Psychiatrie et psychothérapie Psichiatria e psicoterapia |Riik | Eriala nimetus |Radioloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Radiologie Radiologie Radiologia |Riik | Eriala nimetus |Onkoloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Radio-Onkologie/Strahlentherapie Radio-oncologie/radiothérapie Radio-oncologia/radioterapia |Riik | Eriala nimetus |Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |Šveits | Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica |Riik | Eriala nimetus |Torakaalkirurgia Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |Šveits | Herz- und thorakale Gefässchirurgie Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique Chirurgia del cuore e dei vasi toracici |Riik | Eriala nimetus |Lastekirurgia Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |Šveits | Kinderchirurgie Chirurgie pédiatrique Chirurgia pediatrica |Riik | Eriala nimetus |Kardioloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Kardiologie Cardiologie Cardiologia |Riik | Eriala nimetus |Gastroenteroloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Gastroenterologie Gastroentérologie Gastroenterologia |Riik | Eriala nimetus |Reumatoloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Rheumatologie Rhumatologie Reumatologia |Riik | Eriala nimetus |Hematoloogia Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |Šveits | Hämatologie Hématologie Ematologia |Riik | Eriala nimetus |Endokrinoloogia Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |Šveits | Endokrinologie-Diabetologie Endocrinologie-diabétologie Endocrinologia-diabetologia |Riik | Eriala nimetus |Füsioteraapia Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |Šveits | Physikalische Medizin und Rehabilitation Médecine physique et réadaptation Medicina fisica e riabilitazione |Riik | Eriala nimetus |Dermatoveneroloogia Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |Šveits | Dermatologie und Venerologie Dermatologie et vénéréologie Dermatologia e venerologia |Riik | Eriala nimetus |Troopikameditsiin Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Tropen- und Reisemedizin Médecine tropicale et médecine des voyages Medicina tropicale e medicina di viaggio |Riik | Eriala nimetus |Lastepsühhiaatria Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Kinder - und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza |Riik | Eriala nimetus |Nefroloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Nephrologie Néphrologie Nefralogia |Riik | Eriala nimetus |Nakkushaigused Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Infektiologie Infectiologie Malattie infettive |Riik | Eriala nimetus |Rahvatervis Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Prävention und Gesundheitswesen Prévention et santé publique Prevenzione e salute pubblica |Riik | Eriala nimetus |Farmakoloogia Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Klinische Pharmakologie und Toxikologie Pharmacologie et toxicologie cliniques Farmacologia e tossicologia cliniche |Riik | Eriala nimetus |Töötervishoid Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Arbeitsmedizin Médecine du travail Medicina del lavoro |Riik | Eriala nimetus |Allergoloogia Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |Šveits | Allergologie und klinische Immunologie Allergologie et immunologie clinique Allergologia e immunologia clinica |Riik | Eriala nimetus |Tuumameditsiin Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Nuklearmedizin Médecine nucléaire Medicina nucleare |Riik | Diplomi nimetus |Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgia (arsti ja hambaarsti põhiõpe) Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |Šveits | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie Chirurgie orale et maxillo-faciale Chirurgia oro-maxillo-facciale |h. V 1.4 lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |Šveits | Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin Diplôme de médecin praticien Diploma di medico generico | Médecin praticien Praktischer Arzt Medico generico | 1. juuni 2002 |i. V 2.2 lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |Šveits | 1. Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann Infirmière diplômée et infirmier diplômé Infermiera diplomata e infermiere diplomato | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Pflegefachfrau, Pflegefachmann Infirmière, infirmier Infermiera, infermiere | 1. juuni 2002 |2. Õenduse bakalaureus | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l' État Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Pflegefachfrau, Pflegefachmann Infirmière, infirmier Infermiera, infermiere | [ühiskomitee otsuse kuupäev] |j. V 3.2 lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |Šveits | Eidgenössisches Zahnarztdiplom Diplôme fédéral de médecin-dentiste Diploma federale di medico-dentista | Eidgenössisches Departement des Innern Département fédéral de l’intérieur Dipartimento federale dell’interno | Zahnarzt Médecin-dentiste Medico-dentista | 1. juuni 2002 |k. V 3.3 lisasse lisatakse järgmine tekst:Ortodontia |Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |Šveits | Diplom für Kieferorthopädie Diplôme fédéral d’orthodontiste Diploma di ortodontista | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 1. juuni 2002 |Suukirurgia |Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |Šveits | Diplom für Oralchirurgie Diplôme fédéral de chirurgie orale Diploma di chirurgia orale | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 30. aprill 2004 |l. V 4.2 lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |Šveits | Eidgenössisches Tierarztdiplom Diplôme fédéral de vétérinaire Diploma federale di veterinario | Eidgenössisches Departement des Innern Département fédéral de l’intérieur Dipartimento federale dell’interno | 1. juuni 2002 |m. V 5.2 lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |Šveits | Diplomierte Hebamme Sage-femme diplômée Levatrice diplomata | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l' État Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Hebamme Sage-femme Levatrice | 1. juuni 2002 |n. V 6.2 lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |Šveits | Eidgenössisches Apothekerdiplom Diplôme fédéral de pharmacien Diploma federale di farmacista | Eidgenössisches Departement des Innern Département fédéral de l’intérieur Dipartimento federale dell’interno | 1. juuni 2002 |o. V 7.1 lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Akadeemiline võrdlusaasta |Šveits | Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI) | Accademia di Architettura dell'Università della Svizzera Italiana | 1996-1997 |Master of Arts BFH / HES-SO en architecture, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH) | - | 2007-2008 |Master of Arts BFH / HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH) | 2007-2008 |Master of Arts FHNW in Architektur | Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW | - | 2007-2008 |Master of Arts FHZ in Architektur | Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ) | - | 2007-2008 |Master of Arts ZFH in Architektur | Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen | - | 2007-2008 |“Master of Science MSc in Architecture”, “Architecte (arch. dipl. EPF)” | Ecole Polytechnique Fédérale de Lausanne | 2007-2008 |Master of Science ETH in Architektur”, “MSc ETH Arch” | Eidgenössische Technische Hochschule Zurich | 2007-2008 |p. VI lisasse lisatakse järgmine tekst:Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Akadeemiline võrdlusaasta |Šveits | 1. Dipl. Arch. ETH, arch. dipl. EPF, arch. dipl. PF | 2004/2005 |2. Architecte diplômé EAUG | 2004/2005 |3. Architekt REG A Architecte REG A Architetto REG A | 2004/2005 |2a. 377L0249 : Nõukogu direktiiv 77/249/EMÜ, 22. märts 1977, õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta (EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17),mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:-  1 79 H: Ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt – Kreeka Vabariigi ühinemine Euroopa ühendustega (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 91),-  1 85 I: Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise tingimusi käsitlev akt (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 160),-  95/1/EC, Euratom, ESTÜ, millega muudetakse dokumente uute liikmesriikide ühinemise kohta Euroopa Liiduga (ELT L 1, 1.1.1995, lk 1),-  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 17 ja 33),-  Nõukogu direktiiv 2006/100/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141),b. Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse kõnealust direktiivi järgmiselt:1. Artikli 1 lõikele 2 lisatakse järgmine tekst:Šveits:Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, FürsprechAvocatAvvocato.2. Artiklit 8 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusakti alusel vastuvõetud ja punktis 2a viidatud õigusaktidest.3a. 398L0005 : Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/5/EÜ, 16. veebruar 1998, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 36),mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:-  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 17 ja 33),-  Nõukogu direktiiv 2006/100/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141).b. Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse kõnealust direktiivi järgmiselt:1. Artikli 1 lõike 2 punktile a lisatakse järgmine tekst:Šveits:Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, FürsprechAvocatAvvocato.2. Artikleid 16 ja 17 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusakti alusel vastuvõetud ja punktis 3a viidatud õigusaktidest.3. Artiklit 14 rakendatakse järgmiselt:Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele.4a. 374L0556 : Nõukogu direktiiv 74/556/EMÜ, 4. juuni 1974, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad üleminekumeetmete kohta, mis käsitlevad tegelemist ja kauplemist toksiliste toodetega ja nende turustamist ning toiminguid, mis eeldavad selliste toodete erialast kasutamist, kaasa arvatud vahendajate tegevus (EÜT L 307, 18.11.1974, lk 1).b. Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse kõnealust direktiivi järgmiselt:1. Artikli 4 lõiget 3 rakendatakse järgmiselt:Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele.2. Artiklit 7 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusakti alusel vastuvõetud ja punktis 4a viidatud õigusaktidest.5a. 374L0557 : Nõukogu direktiiv 74/557/EMÜ, 4. juuni 1974, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja vahendajate tegutsemisega toksiliste toodetega kauplemise ja nende turustamise valdkonnas (EÜT L 307, 18.11.1974, lk 5),b. mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:-  95/1/EÜ, Euratom, ESTÜ, millega muudetakse dokumente uute liikmesriikide ühinemise kohta Euroopa Liiduga (EÜT L 1, 1.1.1995, lk 1),-  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 17 ja 33),-  Nõukogu Direktiiv 2006/101/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse direktiive 73/239/EMÜ, 74/557/EMÜ ja 2002/83/EÜ teenuste vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 238).c. Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse kõnealust direktiivi järgmiselt:1. Šveitsis:Kõik mürkide seaduses sätestatud tooted ja mürgised ained (föderaalseaduse (CC) 813.1 klassifitseeritud koondversioon), ning eelkõige sellega seonduvates (CC 813) ja keskkonnamürke käsitlevates (CC 814.812.31, 814.812.32 and 814.812.33) korraldustes sätestatud tooted ja mürgised ained2. Artikli 7 lõiget 5 rakendatakse järgmiselt:Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele.3. Artiklit 8 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusakti alusel vastuvõetud ja punktis 5a viidatud õigusaktidest.6a. 386L0653 : Nõukogu direktiiv 86/653/EMÜ, 18. detsember 1986, füüsilisest isikust ettevõtjatest kaubandusagentide tegevust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 382, 31.12.1986, lk 17).b. Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse kõnealust direktiivi järgmiselt:Artiklit 22 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusakti alusel vastuvõetud ja punktis 6a viidatud õigusaktidest.B JAGU: ÕIGUSAKTID, MIDA POOLED ARVESSE VÕTAVADLepinguosalised võtavad arvesse järgmise õigusakti sisu:7. 389X0601 : Komisjoni soovitus 89/601/EMÜ, 8. november 1989, tervishoiupersonali vähialase koolituse kohta (EÜT L 346, 27.11.1989, lk 1).”B LISAEUROOPA LIIDU NÕUKOGU DEKLARATSIOONŠveitsi komiteedes osalemist käsitleva deklaratsiooni kohtaŠveitsi komiteedes osalemise kohta esitatud deklaratsiooni (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 72) kolmandas taandes nimetatud kõrgharidusdiplomite vastastikuse tunnustamise koordineerimisrühm on asendatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühmaga vastavalt komisjoni 19. märtsi 2007. aasta otsusele 2007/172/EÜ, millega moodustatakse kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm (ELT L 79, 20.3.2007, lk 38).[1] EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.[2] ELT L 352, 27.11.2004, lk 129.[3] ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.8.2017
            COM(2017) 416 final
            2017/0187(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus võetav seisukoht seoses kavandatava otsusega, milles käsitletakse 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamist veel kahe aasta võrra.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.1992. aasta rahvusvaheline suhkruleping

               1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on tagada tõhustatud rahvusvaheline koostöö ülemaailmsetes suhkru- ja sellega seotud küsimustes, luua foorum valitsustevaheliste suhkrualaste ja ülemaailmse suhkrumajanduse parandamist käsitlevate konsultatsioonide pidamiseks, hõlbustada kaubandust ülemaailmset suhkruturgu käsitleva teabe kogumise ja vahetamise abil ning soodustada suurenenud nõudlust suhkru järele, eelkõige seoses muude kui tavapäraste kasutusviisidega. Leping jõustus 1. jaanuaril 1993.

               Euroopa Liit on lepingu
                  1
                osaline.

               2.2.Rahvusvaheline suhkrunõukogu

               Rahvusvaheline suhkrunõukogu vastutab kõigi lepingu sätete täitmiseks vajalike funktsioonide toimimise eest. Ta võtab vastu eeskirju ja määrusi, sh suhkrunõukogu ja selle komiteede kodukorda käsitlevad eeskirjad ning organisatsiooni finants- ja personalieeskirjad. Suhkrunõukogu peab vajalikku arvestust ning avaldab aastaaruande ja muu vajalikuks peetava teabe.

               Lepinguosalistel on kokku 2 000 häält. Igal lepinguosalisel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingus eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumidele. Suhkrunõukogu kõik otsused tehakse konsensuse alusel, kui lepingus ei ole ette nähtud teisiti. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused lihthäälteenamusega, kui lepingus ei ole ette nähtud otsuse tegemine kvalifitseeritud häälteenamusega.

               2.3.Rahvusvahelise suhkrunõukogu kavandatud õigusakt

               Pärast 22. juunil 2017 toimunud 51. istungit peab rahvusvaheline suhkrunõukogu tegema otsuse seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega veel kahe aasta võrra (edaspidi „kavandatud õigusakt“). Otsus tehakse kirjaliku menetluse teel.

               Kõnealune kavandatud õigusakt on lepinguosaliste jaoks siduv vastavalt lepingu artikli 45 lõikele 2, milles on sätestatud: „Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega pikendada käesolevat lepingut kauemaks kui 31. detsembrini 1995 järjestikuste ajavahemike kaupa, iga kord kuni kaks aastat. Iga lepinguosaline, kes ei ole nõus käesoleva lepingu sellise pikendamisega, teatab sellest kirjalikult suhkrunõukogule ning lakkab olemast käesoleva lepingu osaline alates pikendusperioodi algusest.“

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Ühendus sõlmis 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi: „leping“) otsusega 92/580/EMÜ ja see jõustus 1. jaanuaril 1993 kolmeks aastaks kehtivusega kuni 31. detsembrini 1995. Pärast seda on selle kehtivust korrapäraselt kahe aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati kõnealuse lepingu kehtivust rahvusvahelise suhkrunõukogu otsusega 2015. aasta juunis ja see jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2017. Euroopa Liit on huvitatud lepingu kehtivuse edasisest pikendamisest kuni kahe aasta võrra.

               Lepingu kõnealune pikendamine tähendab ELi osamaksu jätkuvat kandmist lepingu halduseelarvesse ning toob kaasa õiguslikke tagajärgi. Kõnealune osamakse kirjendatakse ELi eelarve punktis 05 06 01 (rahvusvahelised põllumajanduskokkulepped).

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba, et teavitada kirjalikult rahvusvahelist suhkrunõukogu ELi nimel, et liit on lepingu pikendamise poolt kuni 31. detsembrini 2019.

               Kuna lepingu pikendamine toob liidule kaasa õiguslikke tagajärgi, on vaja liidu seisukohta.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud võtta vastu otsused, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega õigusakte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Rahvusvaheline suhkrunõukogu on lepinguga, s.t 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepinguga ettenähtud organ.

               Käesolev õigusakt, mis rahvusvahelisel suhkrunõukogul tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega õigusakt. Vastavalt lepingu artikli 45 lõikele 2 muutub kavandatud õigusakt rahvusvahelise õiguse raames lepinguosaliste jaoks siduvaks.

               Kavandatud õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Ettepanekus esitatud otsuse menetlusõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige sellest, mis on kavandatud õigusakti eesmärk ja sisu, mille suhtes liidu nimel võetav seisukoht tuleb vastu võtta. Kui kavandatud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil

               Käesoleva kavandatud õigusakti eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2017/0187 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises suhkrunõukogus seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)1992. aasta rahvusvaheline suhkruleping (edaspidi „leping“) sõlmiti nõukogu otsusega 92/580/EMÜ
                  3
                ja see jõustus 1. jaanuaril 1993 kolmeks aastaks kehtivusega kuni 31. detsembrini 1995. Pärast seda on lepingut korrapäraselt kahe aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati seda rahvusvahelise suhkrunõukogu otsusega
                  4
                2015. aasta juunis ja see jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2017.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 45 lõikele 2 võib rahvusvaheline suhkrunõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega pikendada käesolevat lepingut kauemaks kui 31. detsembrini 1995 järjestikuste ajavahemike kaupa, iga kord kuni kaks aastat. Iga lepinguosaline, kes ei ole nõus käesoleva lepingu sellise pikendamisega, teatab sellest kirjalikult suhkrunõukogule ning lakkab olemast käesoleva lepingu osaline alates pikendusperioodi algusest.

               (3)Pärast 22. juunil 2017 toimunud 51. istungit peab rahvusvaheline suhkrunõukogu tegema otsuse seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega veel kahe aasta võrra (edaspidi „kavandatud õigusakt“). Otsus tehakse kirjaliku menetluse teel.

               (4)On asjakohane kehtestada liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus vastu võetav seisukoht, sest lepingu pikendamine saab olema liidu jaoks siduv.

               (5)Euroopa Liit on huvitatud lepingu edasisest pikendamisest kuni kahe aasta võrra.

               (6)Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikele 1 esindab rahvusvahelises suhkrunõukogus liitu komisjon,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus pärast 51. istungit võetav kirjalik seisukoht on järgmine.

               Volitada komisjoni võtma seisukoht 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu edasise pikendamise poolt kuni kaheks aastaks.

                Artikkel 2

               Rahvusvahelise suhkrunõukogu õigusakt avaldatakse pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                        FINANTSSELGITUS

                        Fin Stat/17/MK/ig/

                        rev1_3163147

                        agri.ddg3.g.4(2017)3127013

                        6.221.2017.1

                        KUUPÄEV: 11.7.2017

                        1.

                        EELARVERUBRIIK:

                        PEATÜKK 05 06 – PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENDAMISE POLIITIKA RAHVUSVAHELISED KÜSIMUSED

                        05 06 01 Rahvusvahelised põllumajanduskokkulepped

                        ASSIGNEERINGUD:

                        B2017: 8 105 849 eurot

                        DB2018: 7 228 000 eurot

                        2.

                        PEALKIRI:
                           Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus võetav seisukoht seoses 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamisega

                        3.

                        ÕIGUSLIK ALUS: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

                        4.

                        EESMÄRGID:

                        Pikendada kehtivat rahvusvahelist suhkrulepingut veel kaheks aastaks (1.1.2018–31.12.2019). (Mõju puudub 2017. aastal).

                        5.

                        FINANTSMÕJU

                        12-KUULINE PERIOOD

                           (miljonit eurot)

                        JOOKSEV EELARVEAASTA

                        2017

                        (miljonit eurot)

                        JÄRGMINE EELARVEAASTA

                        2018 (miljonit eurot)

                        5.0

                        KULUD

                        -
                              ELi EELARVEST MAKSTAVAD
                           (TOETUSED/SEKKUMISED)

                        -
                              RIIGIASUTUSED

                        -
                              MUUD

                           0,49

                        5.1

                        TULUD

                        -
                              ELi OMAVAHENDID
                           (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD)

                        -
                              RIIGISISESED

                        2019

                        (miljonit eurot)

                        5.0.1

                        KAVANDATUD KULUD

                        0,57

                        5.1.1

                        KAVANDATUD TULUD

                        5.2

                        ARVUTAMISMEETOD: Põhineb prognoosidel ELi hinnangulise häälte arvu kohta (igal aastal erinev), hääle kohta hinnanguliselt makstaval summal Inglise naelades.

                        6.0

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST?

                        JAH EI

                        6.1

                        KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?

                        6.2

                        KAS ON VAJA LISAEELARVET?

                        6.3

                        KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID?

                        JAH EI

                        Tegelikult makstud summa võib erineda sõltuvalt ELile antud häälte lõplikust arvust, hääle kohta makstavast summast Inglise naelades ning euro ja Inglise naela vahetuskursist.

                     (1)
                  Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus (92/580/EMÜ); ELT L 379, 23.12.1992, lk 15.

                     (2)
                  Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:T:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)
                  EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15.

                     (4)
                  ELT L 234, 8.9.2015, lk 6.