				|

		52012PC0512

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses selle koostoimega nõukogu määrusega (EL) nr .../…, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga /* COM/2012/0512 final - 2012/0244 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Praegu on pangandussektori usaldusväärsus
paljudel juhtudel endiselt tihedalt seotud liikmesriigiga, kus pangad on
asutatud. Kahtlused avaliku sektori võla jätkusuutlikkuse, majanduskasvu
väljavaadete ja krediidiasutuste elujõulisuse suhtes on loonud negatiivseid,
üksteist vastastikku tugevdavaid turusuundumusi. See võib ohustada mõnede
krediidiasutuste elujõulisust ja finantssüsteemi stabiilsust ning tõsiselt
koormata asjaomase liikmesriigi juba niigi pingelist riigirahandust.
Olukord toob kaasa spetsiifilised riskid
euroalal, kus ühisraha suurendab tõenäosust, et arengud ühes liikmesriigis
ohustavad majandusarengut ja euroala kui terviku stabiilsust. Lisaks kahjustab
praegune finantssektori riikidevahelise killustatuse oht märkimisväärselt
finantsteenuste ühtset turgu ega lase sel aidata kaasa majanduse elavdamisele.
Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) loomine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr
1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa
Pangandusjärelevalve), ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi asutamine on juba
parandanud koostööd liikmesriikide järelevalveasutuste vahel ning aidanud kaasa
finantsteenustealaste ühtsete eeskirjade väljatöötamisele ELis. Siiski teostatakse
pankade üle järelevalvet peamiselt riigisiseselt ning seega ei vasta see
integreeritud pangandusturgude arengule. Järelevalvealased puudused on alates
panganduskriisi algusest oluliselt vähendanud usaldust ELi pangandussektori
vastu ning suurendanud pingeid euroala võlakirjaturgudel.
Seepärast kutsus komisjon 2012. aasta mais
majandusliku ja fiskaalse integratsiooni pikemaajalise arengu osana üles looma
pangandusliitu, et taastada usaldus pankade ja euro suhtes. Pangandusliidu ühe
osa peaks moodustama ühtne järelevalvemehhanism, mis teostab otsest
järelevalvet pankade üle, jõustab rangelt ja erapooletult usaldatavusnõudeid
ning valvab tõhusalt piiriüleste pangandusturgude järele. Selle tagamine, et
panganduse järelevalve kogu euroalal järgib ühtseid kõrgeid standardeid, aitab
luua liikmesriikide vahel vajalikku usaldust, mis on eeltingimus ühtsete
kaitsemehhanismide kehtestamiseks.
Euroala tippkohtumisel 29. juunil 2012
kutsusid riigipead ja valitsusjuhid komisjoni üles „varsti esitama ettepanekud
ühtse järelevalvemehhanismi loomiseks. Kui selline mehhanism on euroala pankade
jaoks kehtestatud, võiks ESMil olla võimalik pärast tavapärast otsust
rekapitaliseerida panku otse.” Euroopa Ülemkogu 28.−29. juuni 2012
istungi järeldustes märgitakse, et selles euroala avalduses ning ettepanekutes,
mille komisjon vastavalt esitab, tuleks arvesse võtta „konkreetse ja
tähtajalise tegevuskava väljatöötamist tõelise majandus- ja rahaliidu
saavutamiseks”.
Uue mehhanismi alusel täidab EKP euroala
liikmesriikide krediidiasutustega seoses mitmesuguseid peamisi
järelevalveülesandeid. Siseturu säilitamiseks
ja tugevdamiseks võivad muud liikmesriigid sisse seada tiheda koostöö EKPga.
Et vältida siseturu killustumist pärast ühtse
järelevalvemehhanismi loomist, tuleb tagada EBA nõuetekohane toimimine. EBA peab seepärast oma rolli säilitama, et jätkata
ühtsete eeskirjade väljatöötamist ja tagada järelevalvetavade ühtlustumine kogu
ELis.
Koos ettepanekuga nõukogu määruse kohta,
millega antakse EKP-le kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikega 6
eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet
käsitleva poliitikaga, tehakse ettepanekuga sihipärased muudatused määrusesse,
millega asutatakse Euroopa Pangandusjärelevalve.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Komisjon võttis arvesse analüüsi, mis viidi
läbi seoses nn järelevalvepaketi vastuvõtmisega Euroopa järelevalveasutuste
loomiseks, ning milles hinnati ühtse järelevalvemehhanismi loomise peamisi
tegevuslikke, valitsemisalaseid, finants- ja õiguslikke aspekte. Ametlikku
mõjuhinnangut ei olnud võimalik euroala 29. juuni tippkohtumisel kehtestatud
ajakava arvestades koostada.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu
artiklil 114, kuna sellega muudetakse samal õiguslikul alusel vastu võetud
määrust (EL) nr 1093/2010.
Ettepanek piirdub EBA tegevuse menetluskorra
kohandamisega, et võtta arvesse järelevalveülesannete andmist EKP-le ja anda
EBA-le võimalus jätkuvalt täita oma ülesandeid siseturu terviklikkuse, tõhususe
ja nõuetekohase toimimise kaitsmisel ja finantssüsteemi stabiilsuse
säilitamisel siseturul. See ei muuda EBA ja riikide pädevate asutuste pädevuste
vahelist tasakaalu. Ettepaneku sätted ei lähe kaugemale sellest, mis on
tingimata vajalik seatud eesmärkide saavutamiseks. Ettepanek on seega kooskõlas
Euroopa Liidu lepingu artikliga 5 ette nähtud subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõttega.
4.           Ettepaneku üksikasjalik selgitus
EBA volitused, eelkõige siduv vahendajaroll
/ eriolukorrad
Artikli 4, artikli 18 lõike 1 ja artikli 35
lõigete 1−3 sõnastust muudetakse nii, et EBA saaks täita oma ülesandeid
ka EKP suhtes, täpsustades, et mõiste „pädevad asutused” hõlmaks sarnaselt teiste
„pädevatele asutustele” osutavate artiklitega ka EKPd.
Et EBA saaks täita oma ülesandeid erimeelsuste
lahendamisel ja eriolukorras ka EKP suhtes, lisatakse artiklitele 18 ja 19
lõige 3a, millega nähakse ette erimenetlus seoses artikli 18 lõikel 3 ja artikli
19 lõikel 3 põhinevate EBA otsustega. Menetlusega nähakse ette, et kui EKP ei
järgi mõnd EBA võetud meedet erimeelsuse või eriolukorra lahendamiseks, peab ta
esitama põhjendused. Sellisel ebatõenäolisel juhul ja kui vahetult
kohaldatavates liidu õigusaktides on sätestatud asjaomased nõuded, saab EBA oma
meetme jõustamiseks võtta vastu asjaomasele finantseerimisasutusele
adresseeritud üksikotsuse, ning üldjuhul oodatakse EBA-lt sellise otsuse
vastuvõtmist. Sellega tagatakse EBA erimeelsuste lahendamise ja eriolukorras
toimimise täielik jõustatavus.
Hääletuskord
Asjaolu, et EKP koordineerib euroala
liikmesriikide seisukohta, nõuab praegu EBA määrusega ette nähtud hääletuskorra
läbivaatamist, et EBA otsused oleksid tehtud finantsteenuste siseturu säilitamise
ja kindlustamise huvides.
EBA määruse kohaselt teeb reguleerimisega
seotud küsimustes (artiklites 10, 15 ja 16 sätestatud siduvad tehnilised
standardid, suunised ja soovitused ning otsused artikli 9 lõikega 5 ette
nähtud finantstegevuse piirangute ümberhindamiseks) ja eelarveküsimustes
(VI peatükk) otsused järelevalvenõukogu oma liikmete kvalifitseeritud
häälteenamuse alusel, mis on määratletud ELi lepingu artikli 16 lõikes 4 ja
üleminekusätteid käsitleva protokolli nr 36 artiklis 3.
Muid küsimusi (nt artiklis 17 sätestatud
õigusrikkumine, artikli 19 kohane erimeelsuste lahendamine, juhatuse valimine)
käsitlevad otsused võtab järelevalvenõukogu vastu hääleõiguslike liikmete
lihthäälteenamuse alusel põhimõttel „üks inimene, üks hääl”.
Kui hääleõigus jääb muutmata, ei ole võimalik
tagada, et lihthäälteenamusega tehtud otsused kajastavad alati liidu kui
terviku huve. Seepärast tuleb hääletuskorda mõnel konkreetsel lihthäälteenamuse
erijuhul muuta, et tagada siseturu terviklikkuse säilimine, halvamata samas EBA
otsuste tegemise võimet.
Parim võimalus selle eesmärgi saavutamiseks on
anda otsustamispädevus sõltumatule töörühmale ja näha ette töökindel
ümberpööratud enamushääletuse mehhanism, millega tagatakse, et sõltumatu
töörühma ette valmistatud ettepanekut toetavad nii euroalasse kuuluvad kui ka
euroalavälised liikmesriigid. Sellega tagatakse ka, et euroala liikmesriigid ei
saa endi seast kellegi vastu võetavate meetmete puhul moodustada blokeerivat
vähemust.
EBA määruse artiklit 41 muudetakse seepärast
nii, et anda sõltumatule töörühmale suurem otsustuspädevus ELi õiguse rikkumisi
ja erimeelsuste lahendamisi puudutavates küsimustes ning muuta vastavalt
töörühma koosseisu käsitlevaid eeskirju.
EBA määruse artiklit 44 muudetakse nii, et
sõltumatu töörühma poolt ette pandud otsused võetakse vastu juhul, kui neid ei
lükata tagasi lihthäälteenamusega, mis hõlmaks vähemalt kolme häält osalevatelt
ja kolme häält mitteosalevatelt liikmesriikidelt. Lisatakse erisäte sõltumatu
töörühma ametissemääramise kohta.
Juhatuse koosseis
Pidades silmas ühtses järelevalvemehhanismis
osalevaid või sellega tihedat koostööd tegevaid liikmesriike esindavate
liikmete otsustavat mõju juhatuse valimisel (hääletamine toimub kohalolevate
hääleõigusega liikmete lihthäälteenamuse alusel) ei saavuta ühtses
järelevalvemehhanismis mitteosalevatest liikmesriikidest pärit liikmed
juhatuses piisavat esindatust. Et juhatuse koosseis oleks tasakaalus ja
peegeldaks ELi tervikuna ning hõlmaks ka liikmesriike, kes ühtses
järelevalvemehhanismis ei osale, muudetakse käesoleva ettepanekuga EBA juhatuse
koosseisu nii, et sellesse kuuluks vähemalt kaks liiget ühtses
järelevalvemehhanismis mitteosalevatest liikmesriikidest.
EBA määruse artiklit 45 muudetakse seepärast
nii, et juhatusse kuuluks vähemalt kaks liikmesriiki, mis ühtses
järelevalvemehhanismis ei osale.
Hääletuskorra läbivaatamine edasisi
arenguid silmas pidades
Et võtta arvesse mis tahes arenguid
liikmesriikides, kus on kasutusel euro või kelle pädevad asutused on määruse …/… artikli 6 kohaselt seadnud sisse tiheda koostöö,
peab komisjon kavandatavad sätted läbi vaatama, et kontrollida, kas selliseid
arenguid arvesse võttes on vaja täiendavaid muudatusi, et tagada, et EBA on
otsused teinud finantsteenuste siseturu säilitamise ja tugevdamise huvides.
5.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek
ei mõjuta ELi eelarvet.
2012/0244 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010,
millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve),
seoses selle koostoimega nõukogu määrusega (EL) nr .../…, millega antakse
Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete
täitmise järelevalve poliitikaga
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[1],

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[2],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       29. juunil 2012 palusid
euroala riigipead ja valitsusjuhid komisjonil esitada ettepanekud, millega
luuakse ühtne järelevalvemehhanism, mis hõlmaks Euroopa Keskpanka (EKP). Euroopa
Ülemkogu kutsus 29. juuni 2012. aasta järeldustes Euroopa Ülemkogu eesistujat
üles töötama tihedas koostöös komisjoni presidendi, eurorühma esimehe ja
Euroopa Keskpanga presidendiga välja konkreetne ja tähtajaline tegevuskava
tõelise majandus- ja rahaliidu saavutamiseks, mis sisaldaks konkreetseid
ettepanekuid finantsteenuste ühtse turu ühtsuse ja terviklikkuse säilitamise
kohta ning milles võetaks arvesse euroala avaldust ja komisjoni kavatsust
esitada ettepanekud vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 127.
(2)       Ühtse järelevalvemehhanismi
loomine oleks esimene samm Euroopa pangandusliidu rajamise suunas, mis tugineks
finantsteenuste ühtsetele eeskirjadele ja hõlmaks ka ühist hoiuste tagamise ja
kriisilahenduse süsteemi.
(3)       Ühtse järelevalvemehhanismi
loomiseks antakse nõukogu määrusega (EL) nr …/…[3]
[artikli 127 lõikel 6 põhinev määrus] EKP-le eriülesanded seoses
krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga euro
kasutusele võtnud liikmesriikides. Muud liikmesriigid võivad seada sisse tiheda
koostöö EKPga. Käesoleva määruse kohaselt koordineerib ja väljendab EKP
selliste liikmesriikide seisukohta EBA järelevalvenõukogu otsuste suhtes EKP
pädevusse kuuluvates küsimustes.
(4)       Pangandussektori
järelevalveülesannete andmine EKP-le liidu osade liikmesriikide puhul ei tohiks
mingil viisil takistada finantsteenuste siseturu toimimist. Pärast kõnealuste
ülesannete andmist on seepärast vaja tagada EBA nõuetekohane toimimine.
(5)       Pidades silmas EKP-le nõukogu
määrusega (EL) nr .../... [artikli 127 lõike 6 kohane määrus] antud
järelevalveülesandeid, peaks EBA saama täita oma ülesandeid ka EKP suhtes. Et
tagada erimeelsuste lahendamise menetluste ja eriolukorras võetavate meetmete
jätkuvalt tõhus toimimine, tuleb ette näha erimenetlus. Menetlusega nähakse
ette, et kui EKP ei järgi mõnd EBA võetud meedet erimeelsuse või eriolukorra
lahendamiseks, peab ta esitama põhjendused. Sellisel juhul ja kui EBA saab
vahetult kohaldatavate liidu õigusaktide sätete alusel võtta vastu asjaomasele
finantseerimisasutusele adresseeritud üksikotsuse, peaks EBA seda tegema.
(6)       Et tagada kõigi
liikmesriikide huvide piisav arvessevõtmine ning võimaldada EBA-l
nõuetekohaselt tegutseda finantsteenuste siseturu säilitamise ning tugevdamise
eesmärgil, tuleks muuta järelevalvenõukogu hääletuskorda, eelkõige seoses EBA
poolt lihthäälteenamusega vastu võetud otsustega.
(7)       Liidu õiguse rikkumisega ja
erimeelsuste lahendamisega seotud otsuseid peaks uurima järelevalvenõukogu
hääleõiguslikest liikmetest moodustatud sõltumatu töörühm, kellel puuduvad
huvide konfliktid ning kelle nimetab ametisse järelevalvenõukogu. Sõltumatu
töörühma poolt järelevalvenõukogule ette pandud otsused tuleks lugeda
vastuvõetuks, kui neid ei lükata tagasi lihthäälteenamusega, mis hõlmaks piisaval
arvul hääli ühtses järelevalvemehhanismis osalevatelt ja mitteosalevatelt
liikmesriikidelt.
(8)       Määruse (EL) nr 1093/2010
artikli 41 lõike 2 kohaselt loodud sõltumatu töörühma liikmete puhul ei tuleks
näha huvide konflikti üksnes asjaolu tõttu, et nad esindavad ühtsesse
järelevalvemehhanismi kuuluvaid pädevaid asutusi ning juhtum, mille suhtes
töörühm peab võtma vastu otsuse, on seotud ühtse järelevalvemehhanismiga. EBA
peaks töörühma jaoks välja töötama kodukorra, mis tagaks selle sõltumatuse ja
objektiivsuse.
(9)       Juhatuse koosseis peaks olema
tasakaalus ja tagada tuleks ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevate
liikmesriikide piisav esindatus.
(10)     EBA nõuetekohase tegutsemise
ja kõigi liikmesriikide piisava esindatuse tagamiseks tuleks hääletuskord, juhatuse
koosseis ja sõltumatu töörühma koosseis sobiva aja tagant läbi vaadata, et
võtta arvesse kogemusi ja edasisi arenguid.
(11)     Kuna käesoleva määruse
eesmärke, nimelt tagada usaldatavusnõuete ja nende järelevalve pidevalt kõrge
tase ja tõhusus kogu Euroopa Liidus, kaitsta finantsturgude terviklikkust,
tõhusust ja nõuetekohast toimimist ning tagada finantssüsteemi stabiilsus, ei
suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on
seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa
Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses
artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev
määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL) nr 1093/2010 muudetakse
käesolevaga järgmiselt.
1.           Artikli 4 lõike 2 punkt i
asendatakse järgmisega:
„i) Pädevad asutused, mis on määratletud
direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, sealhulgas EKP talle nõukogu määrusega
(EL) nr …/…* [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu määrus]
antud ülesannetega seotud küsimustes, direktiivis 2007/64/EÜ ja millele on
osutatud direktiivis 2009/110/EÜ.
__________________________
* ELT L …, ….., lk…. "
2.           Artiklit 18 muudetakse
järgmiselt:
a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
"1. Ebasoodsate arengute korral, mis võivad tõsiselt ohustada
finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu
finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust, soodustab ja vajaduse
korral koordineerib Euroopa Pangandusjärelevalve aktiivselt liikmesriikide
asjakohaste pädevate järelevalveasutuste võetud meetmeid.
Selleks et Euroopa Pangandusjärelevalve saaks
seda soodustavat ja koordineerivat rolli täita, teavitatakse teda kõigist
asjaomastest arengutest ning kutsutakse osalema vaatlejana kõikidel asjaomastel
pädevate järelevalveasutuste kohtumistel.”
b) lõike 3 järele lisatakse järgmine lõige:
„3a       Kui
Euroopa Pangandusjärelevalve nõuab EKP-lt kui pädevalt asutuselt lõike 3
kohaselt vajalike meetmete võtmist, täidab EKP seda nõuet või esitab hiljemalt
48 tunni jooksul Euroopa Pangandusjärelevalvele piisavad põhjendused, miks ta
nõuet ei täida.”
3.           Artikli 19 lõike 3 järele
lisatakse järgmine lõige:
„3a       Kui Euroopa Pangandusjärelevalve
nõuab EKP-lt kui pädevalt asutuselt lõike 3 kohaselt teatavate meetmete võtmist
või meetmete võtmisest hoidumist, täidab EKP seda nõuet või esitab kümne
tööpäeva jooksul nõude saamisest Euroopa Pangandusjärelevalvele piisavad põhjendused,
miks ta nõuet ei täida.”
4.           Artikli 35 lõiked 1, 2 ja 3
asendatakse järgmistega:
"1. Euroopa Pangandusjärelevalve taotlusel annavad pädevad asutused Euroopa
Pangandusjärelevalvele kogu teabe, mida on vaja käesoleva määrusega ettenähtud
ülesannete täitmiseks, eeldusel et asjaomane teave on neile seaduslikult
kättesaadav ja tingimusel, et teabenõue on asjassepuutuva ülesande sisu jaoks
vajalik.
2. Euroopa
Pangandusjärelevalve võib ka nõuda, et teavet esitataks korrapäraste
ajavahemike järel ja kindlas vormis. Võimaluse
korral kasutatakse kõnealuste teabenõuete puhul ühtseid aruandlusvorme.
3. Euroopa
Pangandusjärelevalve võib pädeva asutuse nõuetekohaselt põhjendatud taotluse
alusel anda teavet, mis on vajalik pädeva asutuse ülesannete täitmiseks, järgides
asjaomase valdkonna õigusaktides ja artiklis 70 kehtestatud ametisaladuse
hoidmise kohustust.”
5.           Artikli 41 lõiked 2, 3 ja 4
asendatakse järgmistega:
"2. Artiklite 17 ja 19 sätete järgimiseks
loob järelevalvenõukogu sõltumatu töörühma, mis koosneb eesistujast ja kahest
liikmest, kelle järelevalvenõukogu on valinud oma hääleõiguslike liikmete
seast. Vähemalt üks sõltumatu töörühma liige esindab liikmesriiki, mis ei ole
vastavalt määrusele (EL) nr …/… [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6
kohane nõukogu määrus] osalev liikmesriik.
Töörühma liikmed töötavad artikli 42 kohaselt
sõltumatult ja objektiivselt ning ei esinda asjaomast pädevat asutust ega eri
meelt olevaid pädevaid asutusi.
3. Töörühm teeb otsuse ettepaneku, mis
esitatakse järelevalvenõukogule lõplikuks vastuvõtmiseks artikli 44 lõike 1
kolmandas lõigus sätestatud korras.
4. Järelevalvenõukogu võtab vastu lõikes 2
osutatud töörühma kodukorra, sealhulgas eeskirjad kõnealuse lõike teises lõigus
osutatud nõude rakendamiseks.”
6.           Artiklile 42 lisatakse
järgmine lõik:
„Esimene ja teine lõik ei mõjuta EKP-le
määrusega (EL) nr …/… [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu
määrus] antud ülesandeid.”
7.           Artikli 44 lõige 1
asendatakse järgmisega:
"1. Järelevalvenõukogu otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal liikmel on üks hääl.
Artiklites 10−16 osutatud õigusaktide
ning artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja VI peatüki kohaselt võetud meetmete ja
otsuste puhul teeb järelevalvenõukogu erandina käesoleva lõike esimesest
lõigust otsused oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega vastavalt ELi lepingu
artikli 16 lõikele 4 ning üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36)
artiklile 3.
Artiklite 17 ja 19 kohaste otsuste puhul
loetakse sõltumatu töörühma poolt ette pandud otsused vastuvõetuks, kui neid ei
lükata tagasi lihthäälteenamusega, mis hõlmaks kolme häält osalevate
liikmesriikide esindajatelt ja kolme häält selliste liikmesriikide
esindajatelt, kes ei ole määruse [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6
kohane nõukogu määrus] kohaselt osalevad liikmesriigid ega ole sisse seadnud
tihedat koostööd EKPga kooskõlas määrusega (EL) nr …/… [ELi toimimise lepingu
artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu määrus].
Erandina kolmandast lõigust loetakse alates
kuupäevast, kui neli või vähem liikmesriiki ei ole kooskõlas määrusega (EL) nr
…/… [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu määrus] osalevad
liikmesriigid ega ole kõnealuse määruse kohaselt sisse seadnud tihedat koostööd
EKPga, loetakse sõltumatu töörühma poolt ette pandud otsus vastuvõetuks, kui
seda ei lükata tagasi lihthäälteenamusega, mis hõlmaks vähemalt ühte häält
selliste liikmesriikide esindajatelt.
Igal liikmel on üks hääl.
Artikli 41 lõike 2 kohase töörühma koosseisu
suhtes püüab järelevalvenõukogu jõuda konsensusele. Konsensuse
puudumisel võetakse järelevalvenõukogu otsused vastu liikmete
kolmeneljandikulise häälteenamusega. Igal
liikmel on üks hääl.”
8.           Artikli 45 lõike 1 kolmas
lõik asendatakse järgmisega:
„Järelevalvenõukogu poolt valitud liikmete
ametiaeg on kaks ja pool aastat. Ametiaega
võib pikendada üks kord. Juhatuse koosseisu
puhul on tagatud tasakaalustatud ja proportsionaalne esindatus ning see
kajastab liitu tervikuna. Juhatusse kuulub
vähemalt kaks selliste liikmesriikide esindajat, kes ei ole määruse [ELi
toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu määrus] kohaselt osalevad
liikmesriigid ega ole sisse seadnud tihedat koostööd EKPga kooskõlas kõnealuse
määrusega. Ametiajad on osaliselt kattuvad
ning kohaldatakse asjakohast rotatsioonikorda.”
Artikkel 2
Mõjutamata määruse (EL) nr 1093/2010 artikli
81 kohaldamist, avaldab komisjon 1. jaanuariks 2016 aruande käesoleva määruse
sätete kohaldamise kohta seoses järgmisega:
(a)
hääletuskorra sobivus;
(b)
juhatuse koosseis; ja
(c)
artiklite 17 ja 19 kohaseid otsuseid ette
valmistava sõltumatu töörühma koosseis.
Aruandes võetakse eelkõige arvesse mis tahes
arenguid liikmesriikides, kus on kasutusel euro või kelle pädevad asutused on
määruse …/… artikli 6 kohaselt seadnud sisse tiheda koostöö, ning uuritakse,
kas selliseid arenguid arvesse võttes on vaja kõnealuste sätete täiendavaid
muudatusi, et tagada, et EBA on otsused teinud finantsteenuste siseturu
säilitamise ja tugevdamise huvides.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT C., lk..
[2]               ELT C., lk..
[3]


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0476

Ettepanek Nõukogu määrus, millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2010-2012  /* KOM/2009/0476 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.9.2009KOM(2009) 476 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2010–2012SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid / Üldine taust Nõukogu 10. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 824/2007 (ELT L 184), millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2007–2009, kaotas kehtivuse 31. detsembril 2009. Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse sarnane kord aastateks 2010–2012, et tagada ühenduse tööstusharule sobivad tarnetingimused nimetatud ajavahemikuks. Teatavate kehtivate autonoomsete tariifikvootide suurendamine on ELi huvides, kuna mõnes liikmesriigis on töötleval tööstusel suuri raskusi tagada teatavate kalatoodete puhul endale piisavad ühenduse tarned. Muutunud tarnevajaduste tõttu on ettepanekusse lisatud üks uus toode, ühe toote puhul ei ole tariifikvooti pikendatud ning muude toodete puhul on kvoodimahtu vähendatud. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 824/2007, 10. juuli 2007, millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2007–2009. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas põllumajandus-, kalandus-, kaubandus- ja arengupoliitikaga ning välissuhete poliitikaga. Ettepaneku rakendamine ei toimu ELiga sooduskaubanduslepingud (nt üldine soodustuste süsteem ja majanduspartnerluslepingud) sõlminud arengumaade arvelt. |2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsulteeriti liikmesriikidega kalandustooteturu korralduskomitee ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee kaudu. Mitteametlikke konsultatsioone peeti ELi tööstusharudega (ELi kalatootjate liit, kalatoodete importijate ja eksportijate riiklike organisatsioonide liit). Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Kavandatavaid meetmeid toetab enamik liikmesriike. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad Kalandustooteturu korralduskomitee juures liikmesriike esindavad eksperdid. Kasutatud metoodika Avatud konsultatsioon. Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritud Iga liikmesriigi määratud eksperdid. 2009. aasta esimesel poolaastal toimusid konsultatsioonid kalandustooteturu korralduskomiteega ja kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee töörühmaga III (turud ja kaubandus) ning kohtumine ühenduse sidusrühmadega (ELi kalatootjate liit, kalatoodete importijate ja eksportijate riiklike organisatsioonide liit). Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõte Ei ole nimetatud võimalikke tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte. Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Ettepaneku avaldamine |Mõju hindamine Ei kohaldata |3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanek: Nõukogu määrus, millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2010–2012 |Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 26. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Tuleb võtta vastu meetmed, millega leevendatakse töötleva tööstuse suuri tarnepuudujääke järgmise kolmeaastase perioodi jooksul, mis algab aastal 2010. |Meetmed on kooskõlas põhimõtetega, millega lihtsustatakse toiminguid väliskaubandusega tegelevate ettevõtete jaoks, ning komisjoni teatisega ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohaldamise kohta (98/C 128/02). |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt(id): määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 26 kiidab nõukogu ühepoolsete tollimaksumäärade kohaldamise peatamise ja tariifikvoodid heaks komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega. Määrus on vajalik vahetu kohaldamise ja ühtsuse tagamiseks kogu ühenduses. |4) MÕJU EELARVELE |Värskeima (2008. aasta) täieliku statistika alusel vähenevad tulud 2010. aastal algava kolmeaastase perioodi esimese aasta jooksul käesolevast määrusest tingitult 75 miljoni euro võrra. Nimetatud summa on arvutatud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärade ning kvootide täieliku kasutamise alusel. Seepärast näitab kõnealune summa tulude vähenemise ülemmäära, kuna ühendus annab kolmandate riikide eri rühmadele suuremaid kaubandussoodustusi (GSP, GSP+, FTA) ning kvootide kasutamine kehtivuse kaotava määruse rakendamise esimese kahe aasta jooksul oli keskmiselt vastavalt 78 % ja 75 %. Seetõttu võib tulude tegelik vähenemine olla väiksem (ligikaudu 25 miljonit eurot), kuna enamsoodustusrežiimi tollimakse ei kohaldata täies ulatuses. |5) TÄIENDAV TEAVE |Euroopa Majanduspiirkond. Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa Majanduspiirkonnas. |EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS,millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2010–2012(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:1.  Ühenduses oleneb käesoleval ajal teatavate kalandustoodete olemasolu kolmandatest riikidest pärit impordist. Viimase kümne aasta jooksul on ELi kalatoodete omavarustatuse määr vähenenud 57 %-lt 36 %-le. Ühenduse huvides on peatada asjakohase mahuga ühenduse tariifikvootide raames kõnealuste toodete tollimaksude kohaldamine osaliselt või täielikult. Selleks et kalatoodete tootmine ei oleks ühenduses ohus ning selleks, et tagada ELi töötleva tööstuse piisav varustatus, on soovitav avada tariifikvoodid kooskõlas kõnealuse toote tundlikkusega ühenduse turul. Seepärast on asjakohane avada tariifikvoodid aastateks 2010–2012, kohaldades tollimaksude vähendamist või tühistamist.2.  Nõukogu võttis 10. juulil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 824/2007, millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2007–2009[2]. Käesoleva määrusega asendatakse määrus (EÜ) nr 824/2007, et tagada ühenduse tööstusharule sobivad tarnetingimused nimetatud ajavahemikuks.3.  Kõikidele ühendusse importijatele tuleks tagada võrdne ja pidev võimalus kasutada nimetatud tariifikvoote ning asjaomaste toodete importimisel liikmesriikidesse tuleks pidevalt kohaldada kvootide jaoks ettenähtud tollimaksumäärasid kuni tariifikvootide ammendamiseni.4.  Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada kvoodimahust vajalikke koguseid vastavalt tegelikule impordile, et tagada nimetatud tariifikvootide ühise haldamise tõhusus. Selline haldusmeetod nõuab liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd ning komisjonil peaks eelkõige olema võimalik jälgida, kui kiiresti kvoodid ammendatakse, ning ta peaks teatama sellest liikmesriikidele.5.  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik,[3] nähakse ette kodifitseeritud tollideklaratsioonide kuupäevade järjekorras kasutatavate tariifikvootide haldamiseeskirjad. Käesoleva määrusega avatud tariifikvoote peaksid haldama komisjon ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile.6.  Selguse huvides on vajalik määrus (EÜ) nr 824/2007 kehtetuks tunnistada alates 1. jaanuarist 2010.7.  Arvestades küsimuse kiireloomulisust, on oluline teha erand Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3 nimetatud kuuenädalasest ajavahemikust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 18.  Lisas loetletud kaupade imporditollimaksude kohaldamine peatatakse tariifikvootide piires lisas osutatud ajavahemikuks samas näidatud määras ja koguses.9.  Lisas loetletud toodete impordi suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud kvoote üksnes juhul, kui nõukogu määruse (EMÜ) nr 104/2000[4] artikli 29 kohaselt on deklareeritud tolliväärtus vähemalt võrdne kõnealuste tootekategooriate suhtes kindlaksmääratud või -määratava võrdlushinnaga.Artikkel 2Artiklis 1 osutatud tariifikvoote hallatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.Artikkel 3Komisjon ja liikmesriikide tolliasutused teevad tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse kohaldamise nõuetekohane haldamine ja kontroll.Artikkel 4Määrus (EÜ) nr 824/2007 tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 5Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2012.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAArtikkel 1.2.0 | Mõju omavahenditele | - 56,2 aastas |4. PETTUSEVASTASED MEETMEDMõnede käesoleva nõukogu määrusega hõlmatud toodete lõppkasutust kontrollitakse kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklitega 291–300.5. MUUD MÄRKUSEDKuna eelmine autonoomsete tariifikvootide haldamise kord kaotab kehtivuse 31. detsembril 2009, tagatakse käesoleva ettepanekuga järjepidevus ning kehtestatakse samasugune kord, pidades nõuetekohaselt silmas valitsevaid tarnevajadusi ja üldist olukorda.Käesolev ettepanek käsitleb muudatusi, mida tuleb teha kehtivuse kaotava määruse lisas, et arvestada taotlusi, mis on esitatud uute toodete lisamiseks, autonoomsete tariifikvootide suurendamiseks ja tootekirjelduste muutmiseks, ning mis on heaks kiidetud.Meetme arvestuslik kuluMääruse peamine mõju on tulu vähenemine ühenduse jaoks. Värskeima (2008. aasta) täieliku statistika alusel vähenevad tulud 2010. aastal algava kolmeaastase perioodi esimese aasta jooksul käesolevast määrusest tingitult 75 miljoni euro võrra. Eelmise määruse mõju oli arvestatud 69 miljonit eurot aastas.Nimetatud summa on arvutatud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärade ning kvootide täieliku kasutamise alusel. Seepärast näitab kõnealune summa tulude vähenemise ülemmäära, kuna ühendus annab kolmandate riikide eri rühmadele suuremaid kaubandussoodustusi (GSP, GSP+, FTA) ning kvootide kasutamine kehtivuse kaotava määruse rakendamise esimese kahe aasta jooksul oli keskmiselt vastavalt 78 % ja 75 %.Seetõttu võib tulude tegelik vähenemine olla väiksem (ligikaudu 25 miljonit eurot), kuna enamsoodustusrežiimi tollimakse ei kohaldata täies ulatuses. Eeldatakse, et kalandustoodete ELi importimise puhul on keskmine tollimaks vähem kui 3 % ad valorem kalandustoodete keskmise enamsoodustusrežiimi tollimaksu 10,9 % suhtes.Tulude vähenemise arvutamisel on siiski arvesse võetud turu ühise korraldusega võimaldatud tollimaksude peatamisi.[pic][1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT L 184, 14.7.2007, lk 1.[3] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.[4] EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.[5] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


|

52010PC0611

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) […/….], millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet  /* KOM/2010/0611 lõplik - COD 2010/0303 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 28.10.2010KOM(2010) 611 lõplik2010/0303 (COD)xxxxxEttepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) […/….],millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse AmetSEK(2010) 1263 SEK(2010) 1264SELETUSKIRI1. TaustPärast naftatanker Erika õnnetust ja selle õnnetuse põhjustatud suurt naftareostust tegi komisjon 2000. aasta lõpus ettepaneku võtta vastu määrus Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) asutamise kohta tehnilise asutusena, mille eesmärk on tagada ELis meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid määruse 1406/2002 vastu 27. juunil 2002. Määrus jõustus sama aasta augustis ning EMSA alustas tegevust 2003. aasta märtsis.EMSA määruse varasemad muudatusedMäärust 1406/2002 on alates 2002. aastast muudetud kolm korda, peamiselt ELi meresõidualaste õigusaktide muutmise tõttu.Esimene EMSA asutamise määruse muutmine[1] oli olemuselt horisontaalne ja käsitles finants- ja eelarvemenetlusi ning läbipaistvust.2002. aastal toimunud Prestige’i õnnetust arvesse võttes pandi teise muudatusega,[2] mis jõustus 2004. aasta mais, ametile märkimisväärseid uusi ülesandeid, eriti naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje osas. Sellel teisel läbivaatamisel võeti arvesse ka ELi pädevuse väljaarendamist meresõiduohutuse valdkonnas ja sätestati, et amet peab andma tehnilist abi komisjoni kontrollitoimingutes vastavalt määrusele 725/2004[3] laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta. Lisaks paluti EMSA-l meremeeste väljaõppe alal abistada komisjoni meremeeste diplomeerimise korra ja õppeasutuste hindamisel nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni STCW konventsiooniga (meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon).Kolmanda muutmisega[4] loodi EMSA-le 154 mln euro suurune mitmeaastane finantsraamistik reostustõrjetegevuseks aastatel 2007–2013.Need varasemad muutmised ei ole siiski olnud piisavad selleks, et toime tulla EMSA ees seisvate uute väljakutsetega, millest enamik ei kuulu ainult EMSA ega ka EMSA ja ELi kui terviku pädevusse.EMSA praegune olukordPraegu annab EMSA liikmesriikidele ja komisjonile tehnilist ja teadusabi, et aidata liikmesriikidel meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise alaseid ühenduse õigusakte õigesti kohaldada, teostada nende õigusaktide rakendamise järelevalvet ja hinnata võetud meetmete tõhusust ning aidata välja arendada uusi meetmeid. Mõned 2009. aasta põhinäitajad EMSA eri tegevuste illustreerimiseks:114 kontrolli meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise valdkonnas |88 korraldatud üritust üle 2250 osalejaga. See hõlmab 694 inimest, kes said väljaõppe 34 koolitusel. |65 põhjalikku tehnilist aruannet |13 lepingut, mis hõlmavad 18 naftareostuse tõrje valvelaeva (millest 16 valves olevat ja 2 ettevalmistusjärgus laeva) ELi eri piirkondade merede jaoks. Osalemine 47-l õppusel. |Üle 3 miljoni sõnumi vahetatakse kuus ELi laevaliikluse seiresüsteemis SafeSeaNet 2000 kasutajaga. |Süsteem CleanSeaNet: 2107 tuvastatud võimalikku leket, 751 liikmesriikide poolt üle kontrollitud naftaleket ja 194 kinnitatud naftaleket. |Laevade kaugtuvastus ja kaugseire (LRIT): üle 6000 ELi lipu all sõitvat laeva hõlmava ELi laevade kaugtuvastuse ja kaugseire andmekeskuse asutamine ja juhtimine. |Mitmekülgset lisateavet EMSA kohta saab ettepanekule lisatud mõju hindamise aruandest ja EMSA veebisaidilt[5].2. Kavandatud meetme eesmärk ja põhjendusKavandatud meetme eesmärk on muuta määrust 1406/2002 EMSA praeguste ülesannete ja rolli selgitamise teel ning laiendades EMSA ülesandeid uutele valdkondadele, mida arendatakse välja rahvusvahelisel ja/või ELi tasandil.Komisjon märkis oma teatises meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi kasutuselevõtmise kohta 2005. aasta lõpus, et: „Paketi meetmete elluviimises osaleb vajadusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet. Mõned meetmed sisalduvad juba kehtivas määruses. Teised kaasatakse ameti loomise määruse muutmisettepanekusse, mille komisjon kavatseb esitada järgmisel kuul”[6].Oma teatises „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani”[7] teatas komisjon oma kavatsusest „ [vaadata] üle Euroopa Meresõiduohutuse Ameti volitused ja tegevus[e], et täiendavalt tõhustada selle poolt liikmesriikidele ja komisjonile antavat tehnilist ja teadusabi ”.Nõukogu kutsus oma 30. märtsi 2009. aasta järeldustes komisjoni üles arendama välja meetmed seoses „ eelseisvaid väljakutseid silmas pidades, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti töö tõhustamisega liikmesriikidele ja komisjonile tehnilise ja teadusliku abi andmiseks ”[8].Euroopa Parlamendi ja nõukogu üleskutset[9] järgides koostavad komisjoni talitused praegu teostatavusuuringut, mis käsitleb Euroopa rannavalve loomist. Komisjoni talitused on praeguseks järeldanud, et teatud rannavalveoperatsioonide koostoimet ELi tasandil saaks tugevdada EMSA tegevusega. Seda võiks täiendavalt toetada EMSA ülesannete laiendamisega valitud valdkondades, eelkõige seoses mereliikluse ja mereteede seirega ning liikmesriikide abistamisega võimalike reostajate jälgimisel.2.1. EMSA välishindamineNagu määruse 1406/2002 artikliga 22 ette nähtud, tellis EMSA haldusnõukogu 2007. aasta lõpul sõltumatu välishinnangu määruse rakendamise kohta. Konsultatsioonifirma COWI tehtud uuringus hinnati EMSA asutamismääruse, ameti enda ja tema töövõtete mõju. Lõpparuanne esitati haldusnõukogule 2008. aasta märtsis[10]. Välishinnangus antakse ametile suurepärane hinnang, mis on kokku võetud järgmises tsitaadis:„ Hindamise üldine järeldus on, et EMSA asutamine on täitnud lünga meresõiduohutuse valdkonnas Euroopa Liidus. Amet on oma ülesannete poolest ja tähtsuselt kiiresti kasvanud ja temast on saanud meresõiduohutuse valdkonnas oluline osaleja. Amet on andnud lisandväärtust sektorile üldiselt ja konkreetselt selle kahele peamisele sidusrühmale: liikmesriikidele ja komisjonile”[11].Aruandes rõhutatakse siiski, et täiendavad parandused ja selgitused on võimalikud.2.2. EMSA haldusnõukogu soovitusedHaldusnõukogu tegi välishinnangu põhjal soovitused,[12] mille saab kokku võtta järgmiselt:I. Määruse 1406/2002 muudatused:-  muuta asutamismääruse artiklit 22, et sätestada EMSA määruse rakendamise regulaarne hindamine (iga viie aasta tagant)II. Soovitused ameti ja selle töövõtete kohta:-  keskenduda jätkuvalt tegevusele, mis loob lisandväärtust ameti sidusrühmade jaoks;-  arendada välja strateegiline kava viieks aastaks;-  jätkata tööd tegevuspõhise kuluarvestuse ja eelarvestuse tegemiseks;-  liigendada iga-aastased tööprogrammid nii, et need toimiksid konkreetse aasta tegevuskavana;-  koostada aastaaruanne, mis kajastaks tegelikke saavutusi eesmärkide täitmisel;-  arendada välja projektide haldamise suutlikkus.III. Muud/üldised soovitused:-  tagada ametlik, korrapärane EMSA tõhususe läbivaatamine.2.3. EMSA mitmeaastane strateegia2010. aasta märtsis kiitis EMSA haldusnõukogu heaks mitmeaastase strateegia aastateks 2010–2014, milles on EMSA jaoks välja toodud 14 uut teemat. Komisjon toetab strateegiat tingimusel, et vajalikud eelarvevahendid on kättesaadavad. Kuigi komisjon on seisukohal, et paljud 14-st teemast ei nõua ELi õigusaktide, eelkõige EMSA määruse muutmist, on ta käesolevas ettepanekus arvesse võtnud järgmisi teemasid.Teema 1 Õnnetuste uurimine: Artikli 2 lõike 4 punkti b uus sõnastus kajastab mitmeaastast strateegiat.Teema 4 Kontrollid: Kontrolliaruannete horisontaalse analüüsimise mõtet kajastab artikli 3 lõige 3. Meresõiduohutust arvesse võttes soovitatakse artikli 2 lõike 2 punktis b, et EMSA võib anda tehnilist abi kõikide määruse 725/2004 alusel tehtavate (laeva ja sadamarajatise) kontrollide jaoks. Turvalisusorganisatsioonide tunnustamise küsimust käsitletakse vajaduse korral vastavates ELi õigusaktides.Teema 6 Mereseire: Viide EMSA panuse kohta mereseiresse lisati artikli 2 lõike 4 punkti a.Teema 7 Satelliidilt saadud merenavigatsiooniinfo (GMES): Viide EMSA osaluse kohta selliste ELi programmide nagu GMES rakendamisse lisati artikli 2 lõike 2 punkti d.Teema 9 Piirkondlik keskus: Komisjon soovitab kooskõlas strateegiaga jätta välja praegune tegevuse piirdumine laevaliikluse seirega, sest muul kujul tehniline nõustamine, eelkõige väljaõpe ja juurdepääs operatiivteenustele, on tähtsad piirkondlikul tasandil Vahemere ja Musta mere piirkonnas (vt artikli 5 lõike 3 muudatus).Teema 10 Teadustegevus: EMSA suuremat rolli ELi teadustegevuses rõhutatakse artikli 2 lõike 2 punktis e.Teema 11 Naaberriigid: EMSA uut rolli naaberriikide suhtes käsitletakse artikli 2 lõikes 5.Kuigi teema 13 „Inimfaktor” ja teema 14 „E-merendus” ei nõua käesolevas järgus EMSA määruse muutmist, näeb komisjon käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses ette täiendavad personalikulud.2.4. EMSA ülesandedKomisjon kasutas käesoleva ettepaneku koostamisel välishinnangut, soovitusi ja mitmeaastast strateegiat. Lisaks võttis ta arvesse rahvusvahelisi ja ELi ulatusega muutusi, mis nõuaksid EMSA määruse muutmist (vt ettepanekule lisatud mõjuhinnangut).Komisjon teeb ettepaneku säilitada EMSA praegused eesmärgid ja ülesanded. Siiski on vaja selgitada mõnda mõistet ja määratleda täpsemini EMSA abi komisjonile, liikmesriikidele ja teistele pooltele.Uued ülesanded EMSA jaoks tulenevad meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi rakendamisest . Ühenduse seadusandja leppis 2008. aasta detsembris kokku selles kaugeleulatuvas ja mitmekülgses õigusaktide paketis, mis hõlmab sadamariigi kontrolli, klassifikatsiooniühinguid, laevaliikluse seiret, õnnetuste uurimist, reisijatele makstavaid hüvitisi, lipuriigi nõudeid ja reederite vastutust. Kaheksa õigusakti võeti ametlikult vastu 2009. aasta aprillis ja mitmesuguseid meetmeid rakendatakse järgnevate aastate jooksul[13].Teadustegevuse alal tuleks EMSA-t rohkem kaasata ELi merendusuuringutesse ja amet peaks teadusprojektide analüüsimise kaudu kindlaks määrama võimalikud järelmeetmed, vaadelduna õiguslikust aspektist. Lisaks võiks EMSA tänu oma mitmekülgsele tehnilisele kogemusele abistada komisjoni teadustööalgatuste kindlaksmääramisel. EMSA ei hakka siiski teadusprojekte juhtima ega dubleerima olemasolevate ELi teadusstruktuuride tööd.Muudatusettepanekutega püütakse ka selgitada EMSA abi komisjonile ja liikmesriikidele mitmesugustes rahvusvahelistes ja piirkondlikes organisatsioonides , eesmärgiga tagada, et komisjon ja liikmesriigid saavad parimat võimalikku tehnilist nõu. See puudutab selliseid organisatsioone nagu IMO, ILO, sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi osalisriike ja teised piirkondlikke organeid (näiteks Barcelona konventsioon, Bonni koostööleping, Bukaresti konventsioon, Helsinki konventsioon, Lissaboni konventsioon ja Arktika Nõukogu).Lisaks võib mõni EMSA juhitud suure väärtusega operatiivteenus (SafeSeaNet, CleanSeaNet, LRIT, sadamariigi kontroll jms) oluliselt kaasa aidata teistele ELi poliitikameetmetele, näiteks mereseire integreeritud lähenemisviisile ELi integreeritud merenduspoliitika raames . Mõte on olemasolevad, väljaarendatavad või kavandatud seire- ja jälgimissüsteemid ühendada ja muuta koostalitusvõimelisteks[14]. Veel üks poliitikavaldkond, kus EMSA saab tänu oma ekspertteadmistele satelliitandmete töötlemise alal anda olulise panuse, on programm GMES ( Global Monitoring for Environment and Security – ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire). Lisaks on EMSA ekspertteadmised, süsteemid, rakendused ja andmed kasulikud selleks, et hinnata ja analüüsida selliste laevandusega seotud kahjulike tegurite nagu ballastvee, mereprahi ja veealuse müra mõju merekeskkonnale , pidades silmas hea keskkonnaseisundi eemärki, mis tuleb saavutada vastavalt merestrateegia raamdirektiivile[15].Lisaks tuleb arvesse võtta hiljuti ilmnenud riske, mida meretranspordile ja merekeskkonnale põhjustab avamere-naftatootmine . Selles läbivaatuses selgub, et EMSA reageerimissuutlikkust saab kasutada peale laevade ka teiste allikate, nimelt naftaplatvormide põhjustatud merereostuse korral. EMSA ja paljud ELi liikmesriigid pakkusid ELi kodanikukaitse mehhanismi raames tõepoolest USA ametivõimudele eriseadmestikku ja spetsiaalseid reostustõrjelaevu abiks Mehhiko lahes naftareostuse vastu võitlemisel. Komisjon arutab veel, mil määral võiks EMSA tulevikus kaasa aidata avamere nafta- ja gaasimaardlate ja tootmisrajatiste ohutusele, arvestades, et selline tegevus ulatub meretranspordisektorist kaugemale ja et komisjon hindab praegu koostöös sidusrühmadega vajadust kehtestada ELi eeskirjad.Praegune EMSA määrus teeb tehnilise koostöö naaberriikidega väga raskeks. Seni on EMSA-s saanud artikli 17 sätete kaudu osaleda ainult Norra ja Island. Muud kolmandad riigid, kellel on ELiga ühine piirkondlik meri (Läänemeri, Must meri, Vahemeri ja Põhja-Jäämeri), on avaldanud huvi tehnilise koostöö vastu EMSA-ga mitmesugustes valdkondades (satelliitfotode kasutamine võimalike reostajate jälgimiseks, mereliikluse andmete vahetamine, väljaõppetegevus, tehniline oskusteadmised, reostusetõrjelaevad). Ametipoolne koostöötegevus on seni olnud väga piiratud kitsendava õigusliku aluse tõttu.Komisjon on seisukohal, et EMSA abi meresõiduturvalisuse tagamiseks ei tohiks ulatuda kaugemale kui määruses 725/2004[16] sätestatud. Seega ei nähta ette EMSA kaasamist sadamate turvalisuse tugevdamist käsitleva direktiivi 2005/65/EÜ[17] rakendamisse. Suurema tõhususe ja paindlikkuse huvides tehakse siiski ettepanek kaotada praegune piirang EMSA abile määruse 725/2004 raames tehtavate komisjoni kontrollidel[18] suhtes. Arvestatakse, et kontrollimeeskonnas määrab meeskonna juht eri ülesanded ekspertidele vastavalt nende kogemusele. Selle muudatusega ei ole EMSA jaoks lisavahendeid ette nähtud.2.5. JuhtimisaspektidEMSA juhtimisstruktuur on pärast enam kui seitsmeaastast kogemust osutunud tugevaks. On arukas säilitada EMSA institutsiooniline ülesehitus ühenduse suurel määral sõltumatu niinimetatud reguleeriva asutusena. Vähestes valdkondades on kogemus siiski näidanud, et vaja on esitada täiendusi ja selgitusi.See on seotud eelkõige ameti poolt komisjoni nimel kontrollide korraldamisega . Selles valdkonnas tuleb ameti, komisjoni, haldusnõukogu ja liikmesriikide rolli selgitada: Liikmesriikide esindajatel võib haldusnõukogus tekkida huvide konflikt: ühelt poolt otsustavad nad EMSA tegevuse ja vahendite üle, eelkõige kontrollide korra[19] üle, teiselt poolt esindavad nad siseriiklikke asutusi, keda EMSA komisjoni nimel kontrollib, et kontrollida siseriiklike eeskirjade ja töövõtete vastavust kohaldatavatele ELi õigusaktidele. See võimalik konflikt on ajendanud arutelusid haldusnõukogu koosolekutel, eriti EMSA kontrollide korra kokkuleppimise ajal.Kui seni on suuremaid probleeme õnneks välditud, on probleemseid sätteid vaja parandada eri osalejate rollide selgitamise teel. Selleks et anda liikmesriikidele, ametile endale ja komisjonile võimalus anda oma panus ja võtta vastutus, teeb komisjon ettepaneku, et komisjon võtab ameti töömeetodid kontrollide valdkonnas vastu komiteemenetluse teel nagu Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) puhul. Haldusnõukogu jätkab oma rollis, otsustades muu hulgas ameti tööprogrammi ja eelarve üle.-  Teised juhtimisküsimused puudutavad ameti haldamist. Nagu soovitas EMSA haldusnõukogu, tuleks ameti välishindamist korrata regulaarselt ning selleks on vaja muuta artiklit 22. Teine soovitus puudutab EMSA jaoks mitmeaastase strateegia väljaarendamist, mis võimaldaks paremat strateegilist planeerimist, kuna praegu määrab planeerimise peamiselt aastane eelarvetsükkel (vt artiklitesse 10 ja 15 tehtavad muudatused). Lisaks tuleks EMSA suurenemise tõttu sätestada määruses osakonnajuhatajate ametikohad.-  ELi institutsioonid algatasid pärast komisjoni 2008. aasta teatise[20] avaldamist mõttetalgud horisontaalsete juhtimisaspektide teemal, mis puudutavad kõiki ELi ameteid. Seetõttu otsustas komisjon mitte teha ettepanekut horisontaalseteks muudatusteks. Komisjon sooviks siiski juhtida tähelepanu sellele, kuidas hääletamisõiguste jagunemine komisjoni ja liikmesriikide vahel haldusnõukogus on ameti hiljutiste laienemistega seoses märkimisväärselt muutunud. Kui 2002. aastal esindas komisjon EMSA haldusnõukogu esimesel koosolekul ligikaudu 21 % häältest (4 esindajat kokku 19-st hääleõiguslikust esindajast), siis see osakaal on nüüd liidu laienemise tõttu 27-le liikmesriigile vähenenud ligikaudu 13 %-ni ja võib järgmiste laienemistega veelgi väheneda. Haldusnõukogu teeb oma otsused kõikide hääleõiguslike liikmete kahe kolmandikulise häälteenamusega (vt artikkel 14), samas kui tegevdirektori ametissenimetamiseks on vaja nelja viiendikulist häälteenamust (vt artikkel 16). Komisjon on seisukohal, et Euroopa seadusandja algsed kavatsused institutsionaalse tasakaalu suhtes EMSA haldusnõukogus tuleks keskpikas perspektiivis taastada haldusnõukogu liikmete arvu edaspidi suurendamata (praegu 31 hääleõiguslikku liiget ja kuus hääleõiguseta liiget[21]).2.6. Mõju hindamineMõju hindamise aruanne ja kokkuvõte on ettepanekule lisatud. Mõju hindamise komitee esitas 22. juunil 2008 arvamuse, andes rea soovitusi aruande eelnõusse täienduste tegemiseks, mida on lõppversioonis arvesse võetud.3. Ettepaneku õiguslik külg3.1. Õiguslik alusEttepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2, mis oli määruse 1406/2002 õiguslik alus.3.2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttedSubsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest peetakse täiel määral kinni. Sõltumatu välishindamine (vt eespool punkt 2.1.) on kinnitanud ELi sekkumise vajadust, et aidata liikmesriikidel ja komisjonil saavutada ELis nõutav meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse ja merekeskkonna kaitse tase. Lisaks on ameti tegevus tunnustust leidnud. Kavandatud meetmed on proportsionaalsed, sest nendega muudetakse ainult neid olemasoleva määruse osi, milles on vaja teha selgitusi ja muudatusi.3.3. Õigusakti valikMäärus on olemasoleva määruse muutmiseks kõige sobivam õigusakt.4. Mõju eelarveleEttepaneku mõju eelarvele on tagasihoidlik, kuivõrd amet saab piiratud arvul uusi või laiendatud ülesandeid, mille jaoks EMSA vajab tulemusliku ja tõhusa töö tagamiseks 18 ametikohta. Praegust eelarve olukorda arvestades on komisjon siiski ametiga kokku leppinud vahendite ümberpaigutamises, mille tulemusel rahastab kuut nendest ametikohtadest EMSA ise ametisisese ressursside ümberpaigutamise teel. See tähendab, et eelarvepädevad institutsioonid peaksid eelolevates iga-aastastes eelarvemenetlustes otsustama ameti ametikohtade loetelus kokku ainult 12 täiendavat ametikohta, mis luuakse aastatel 2012–2014 järk-järgult (viis ametikohta 2012. aastal, neli ametikohta 2013. ja kolm ametikohta 2014. aastal). See vastab täielikult ameti mitmeaastasele personalipoliitika kavale, mille võttis ameti haldusnõukogu 2010. aasta märtsis vastu aastateks 2011–2013 ja edastas eelarvepädevatele institutsioonidele 2011. aasta eelarvemenetluse dokumentide osana. Käesoleva ettepaneku mõju eelarvele piirdub seega aastateks 2012–2015 kokku ligikaudu 3,9 mln euroga (vt lisateavet lisatud finantsselgituses ja mõjuhinnangus).Komisjon on seisukohal, et pärast EMSA personalikulude olulist suurendamist aastatel 2005–2008 (EMSA sai nende nelja aasta jooksul kokku 126 uut ametikohta), on amet praegu konsolideerimisjärgus, nagu näitavad juba aastateks 2009–2011 koostatud ametikohtade loetelud, mis näevad EMSA tegevuse ja ülesannete kiirele kasvule vaatamata ette tagasihoidliku kulude suurendamise. Enne, kui komisjon soovitab laiendada ameti ülesandeid, mille jaoks on vaja täiendavaid vahendeid, jätkab ta ameti abiga EMSA tegevuse ja vahendite kontrollimist, et tagada ka tulevikus, et kõik võimalused vahendite ametisiseseks ümberpaigutamiseks ära kasutatakse.5. Ettepaneku sisuEttepanekus on 2 artiklit. Esimeses artiklis sätestatakse määrusesse 1406/2002 kavandatud muudatused ning teine artikkel käib määruse jõustumise kohta. Järgmine tabel annab ülevaate määrusesse 1406/2002 tehtavatest muudatustest ning üksikasjalik teave on esitatud järgnevates punktides.Artikkel | Teema | Muudatused |1 | Eesmärgid | Uus redaktsioon |2 | Ülesanded | Uus redaktsioon |3 | Kontrollid | Uus redaktsioon |4 | Läbipaistvus | Ei muudeta |5 | Õiguslik seisund | Väikesed muudatused lõigetes 3 ja 4 |6 | Personal | Ei muudeta |7 | Privileegid | Ei muudeta |8 | Vastutus | Ei muudeta |9 | Keeled | Ei muudeta |10 | Haldusnõukogu | Väikesed muudatused lõikes 2: muudetakse punkti c, lisatakse alapunktid ca ja cb, jäetakse välja punkt g, muudetakse punkti i ja lihtsustatakse punkti l |11 | Koosseis | Ei muudeta |12 | Esimees | Ei muudeta |13 | Koosolekud | Ei muudeta |14 | Hääletamine | Ei muudeta |15 | Tegevdirektor | Muudatused lõikes 2 (muudetakse punkti a), lisatakse alapunktid aa ja ab, muudetakse punkte b ja d, jäetakse välja punkt g ja jäetakse välja lõige 3. |16 | Ametissenimetamine | Uus redaktsioon |17 | Kolmandad riigid | Ei muudeta |18 | Eelarve | Väike muudatus lõikes 1 |19 | Kontroll | Ei muudeta |20 | Pettused | Ei muudeta |21 | Finantssätted | Ei muudeta |22 | Hindamine | Väike muudatus lõikes 1 |23 | Tegevuse algus | Uus redaktsioon |24 | Jõustumine | Ei muudeta |5.1.1. Muudatused artiklis 1 (Eesmärk)Nagu eespool märgitud, määruse eesmärgid ei muutu. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku teha artiklisse 1 ainult väikesi muudatusi.5.1.2. Muudatused artiklis 2 (Ülesanded)Kuna selle artikli lugemine praeguses redaktsioonis on muutunud raskeks, teeb komisjon ettepaneku uue redaktsiooni kohta, mis järgib varasemat struktuuri. Eesmärgiks on EMSA ülesandeid paremini selgitada kasutajasõbralikus vormingus. Kavandatud artikkel koosneb viiest lõikest. Sissejuhatavas lõikes sätestatakse ameti tegevusalad, kajastades artiklisse 1 tehtud selgitusi. Põhjenduses 4 tuletatakse meelde komisjoni lõppvastutust ELi acquis ’ rakendamises. Lõigetes 2–5 sätestatakse EMSA eri ülesanded seoses erinevate adressaatidega.5.1.3. Muudatused artiklis 3 (Kontrollid)Selleks et õigesti kajastada EMSA institutsionaalset rolli ELi õigusaktide rakendamises, teeb komisjon ettepaneku uuesti sõnastada artikkel 3. Viide haldusnõukogu määratud poliitikale jäetakse välja. Nimelt võib siseriiklikku ametiasutust puudutava „visiitide korra” otsustamine tekitada liikmesriikide esindajate jaoks huvide konflikti. Selle asemel teeb komisjon ettepaneku järgida selles valdkonnas ameti operatiivsete töömeetodite kehtestamisel Euroopa Lennundusohutusameti eeskuju[22]. See tagab kõikide huvitatud poolte (amet, liikmesriigid, komisjon) kaasamise vastavalt institutsionaalsetele rollidele ja vastutusaladele.5.1.4. Muudatused artiklis 5 (Õiguslik seisund, halduskorraldus, regionaalkeskused)Lõikesse 3 kavandatud muudatusega püüab komisjon ületada praegust piirangut – regionaalkeskus tegeleb ainult laevaliikluse seire küsimustega vastavalt direktiivile 2002/59. Kavandatud muudatus ei tähenda, et komisjon esitab EMSA haldusnõukogule taotluse piirkondliku keskuse asutamiseks. Sellise piirkondliku keskuse loomise teostatavus peab enne olema selgelt tõendatud.Lõiku 4 kavandatud muudatus kajastab EMSA üha suuremat kaasatust meretranspordi küsimustesse piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil – nt LRITi ja ELis mereseire arendamise kaudu. See nõuab, et amet teeks halduskoostööd teiste asutustega. Tegevdirektor esindab ametit ja võib seega võtta ametile kohustusi halduskokkulepete kaudu, mis ei ole rahvusvahelised lepingud. Läbipaistvuse huvides on vajalik haldusnõukogu nõuetekohane teavitamine.5.1.5. Muudatused artiklis 10 (Haldusnõukogu)Komisjon soovitab muuta artikli 10 lõiget 2 järgmiselt:-  punktis c tuleb kohandada viidet artiklile 2;-  uutes alapunktides ca ja cb mainitakse EMSA haldusnõukogu poolt mitmeaastase strateegia ja mitmeaastase personalipoliitika kava vastuvõtmist,-  artikli 3 muutmise tagajärjel tuleb punkt g välja jätta;-  punktis i tuleb nimetada uusi osakonnajuhatajate ametikohti;-  punktis l võimaldab allpool artikli 15 lõike 2 punkti g lihtsustamine seoses eraldi aruandega reostustõrjemeetmete kohta teha samuti lihtsustuse.5.1.6. Muudatused artiklis 15 (Tegevdirektor)Komisjon soovitab teha mõned muudatused artikli 15 lõikes 2 tegevdirektori kohta. Enamik neist on ainult redaktsioonimuudatused tulenevalt teiste artiklite muutmisest. Lõpuks võib lõike 3 välja jätta, sest selle sisu on üle viidud artiklisse 16.5.1.7. Muudatused artiklis 16 (Tegevdirektori ja osakonnajuhatajate ametisse nimetamine)Ameti suurenemise tõttu (ametis töötas 2010. aastal kuni 242 inimest) on tegevdirektoril vaja tuge juhtimistasandil. EMSA organisatsioonilise struktuuri skeem näeb alates 2008. aasta juunist ette kolm osakonnajuhatajat vahepealsel juhtimistasandil, mis on samasugune nagu teistes sama suurtes ELi ametites. Uus sõnastus ei nõua seega uusi ametikohti EMSA ametikohtade loetelus. Muudetakse artikli pealkirja ja sätestatakse osakonnajuhatajate ametissenimetamine tegevdirektori poolt pärast kooskõlastamist haldusnõukogus.5.1.8. Muudatused artiklis 18 (Eelarve)Tänu laevade kaugtuvastuse ja kaugseire (LRIT) võrgu ülemaailmsele ulatusele vahetab EMSA merendusandmeid teiste andmekeskustega, sealhulgas üksikasjaliku arveldussüsteemiga. Kui praegune EMSA määrus näeb ameti ühe tuluallikana juba ette tasu eri teenuste eest (vt artikli 18 lõike 1 punkt c), tuleks lisada tehniline term „tasud”. Erinevalt teistest ELi ametitest ei eeldata ega kavatseta rahastada olulist osa EMSA tuludest tasude abil. EMSA peamiseks rahastamise allikaks jääb ELi sissemakse.5.1.9. Muudatused artiklis 22 (Hindamine)Nagu soovitas EMSA haldusnõukogu, ei tohiks ameti välishindamine jääda ainsaks, vaid neid hindamisi tuleks korrata regulaarselt.5.1.10. Muudatused artiklis 23Selle artikli sätted EMSA tegevuse alustamise kohta on aegunud ja need võib välja jätta. See artikkel võib seega muutuda standardseks komitee artikliks. Meresõiduohutuse valdkonnas loodi 2002. aastal määrusega (EÜ) nr 2099/2002 ainult üks laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis peaks komisjoni abistama ka käesoleva seoses määrusega. Seega tuletatakse meelde, et ameti operatiivsed töömeetodid kontrollide alal (artikkel 3) nõuavad komiteemenetlust.2010/0303 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) […/….],millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud ettepaneku riikide parlamentidele,võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[23],võttes arvesse regioonide komitee arvamust[24],toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[25]ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002[26] asutati Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme tagamiseks.2.  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklile 22 tellis ameti haldusnõukogu 2007. aastal selle määruse rakendamise sõltumatu välishindamise. Selle hindamise põhjal esitas ta 2008. aasta juunis soovitused muudatuste tegemiseks määruses (EÜ) nr 1406/2002, ameti koosseisus ja selle töökorralduses.3.  Välishinnangu järelduste, haldusnõukogu soovituste ja mitmeaastase strateegia põhjal tuleks määruse (EÜ) nr 1406/2002 teatavaid sätteid selgitada ja ajakohastada. Lisaks peaks amet saama mitu uut ülesannet, mis on seotud meresõiduohutuspoliitika muutustega ELis ja rahvusvahelisel tasandil. Kulude ja eelarve tõhususe tagamiseks on vaja hoolikalt kontrollida ressursse ja teha ümberpaigutusi. See peaks võimaldama katta ühe kolmandiku täiendavast personalivajadust, mis on seotud uute ülesannetega, tööjõu ametisisese ümberpaigutamise teel.4.  Teatavaid sätteid ameti juhtimise eripärade kohta tuleks selgitada. Võttes arvesse, et aluslepingus sätestatud ELi poliitika rakendamine on eelkõige komisjoni ülesanne, peaks komisjon andma ametile poliitilisi juhiseid tema ülesannete täitmisel, arvestades samas täielikult ameti õiguslikku seisundit ja selle tegevdirektori sõltumatust, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1406/2002.5.  Amet peaks tegutsema liidu huvides. See peaks hõlmama seda, et amet võib oma pädevusaladel tegutseda väljaspool ELi territooriumi.6.  Amet peaks komisjoni rohkem abistama oma pädevusalaga seotud teadustegevuses. Seejuures tuleks aga vältida ELi praeguse teadusstruktuuri töö dubleerimist. Kindlasti ei tohiks ameti ülesandeks teha teadusprojektide juhtimist.7.  Pärast seda, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2850/2000/EÜ[27] loodud ELi koostööraamistik õnnetuste või tahtliku merereostuse valdkonnas on aegunud, peaks amet jätkama teatavaid toiminguid, mida varem tehti nimetatud raamistiku alusel, tuginedes eriti merereostuseks valmisoleku ja reostustõrje tehnilise nõuanderühma eksperditeadmistele.8.  Hiljutised sündmused on rõhutanud ohtusid, mida kujutavad endast meretranspordi ja merekeskkonna jaoks nafta- ja gaasivarude uurimine ning nafta ja gaasi tootmine avamerel. Ameti reageerimissuutlikkuse kasutamist tuleks sõnaselgelt laiendada nii, et see hõlmaks sellisest tegevusest tingitud reostuse tõrjet. Lisaks peaks amet komisjoni abistama avamere liikuvate gaasi- ja naftarajatiste ohutuse analüüsimisel, et kindlaks teha nende võimalikud puudused, toetudes eksperditeadmistele, mis on kogutud meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse, laevade põhjustatud reostuse vältimise ja merereostustõrje alal.9.  Liit on kehtestanud aastani 2018 kõikehõlmava meretranspordi strateegia, mis hõlmab e-merenduse mõistet. Lisaks arendab ta ELi mereseirevõrgustikku. Ameti käsutuses on nende poliitikameetmete elluviimiseks vajalikud merendussüsteemid ja -rakendused. Seepärast peaks amet tegema need süsteemid ja andmed huvitatud partneritele kättesaadavaks.10.  Amet on ennast ELi tasandil kehtestanud autoriteetse mereliiklusteabe allikana, mille andmed on vajalikud ja olulised ka muude ELi tegevusvaldkondade jaoks. Amet peaks oma tegevusega, eriti sadamariigi kontrolli, mereliikluse ja mereteede järelevalve ning võimalike reostajate kindlakstegemise kaudu, aitama tugevdada teatavate rannavalveoperatsioonide koostoimet ELi tasandil. Lisaks peaks amet andmeseire ja –kogumise raames koguma ka põhiteavet võimalike selliste ohtude kohta, mida põhjustavad meretranspordile ja merekeskkonnale nafta- ja gaasivarude uurimine ning nafta ja gaasi tootmine avamerel.11.  Ameti süsteemid, rakendused, eksperditeadmised ja andmed aitavad oluliselt kaasa ka merevete hea keskkonnaseisundi saavutamise eesmärgile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivile 2008/56/EÜ[28], eriti selliste laevandusega seotud tegurite suhtes nagu ballastvesi, merepraht ja veealune müra.12.  Amet viib läbi kontrolle, et aidata komisjonil hinnata, kas ELi õigust rakendatakse tõhusalt. Ameti, komisjoni, liikmesriikide ja haldusnõukogu roll tuleks selgelt määratleda.13.  Komisjon ja amet peaksid tegema tihedat koostööd kontrollitoiminguteks vajalike operatiivsete töömeetodite väljatöötamisel. Kuni töömeetodeid käsitlevate uute meetmete jõustumiseni peaks amet järgima seniseid kontrollide läbiviimise tavasid.14.  Nõuded ameti operatiivsete töömeetodite suhtes, mida rakendatakse kontrollide läbiviimisel, tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[29].15.  Seetõttu tuleks määrust 1406/2002/EÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1406/2002 muudatusedMäärust (EÜ) 1406/2002 muudetakse järgmiselt:1) Artiklid 1 ja 3 asendatakse järgmistega:„Artikkel 1Eesmärgid1. Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”). Amet tegutseb liidu huvides.2. Amet pakub liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal nõuetekohaselt kohaldada liidu õigusakte, kontrollida nende rakendamist ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust.3. Amet pakub liikmesriikidele ja komisjonile tehno- ja teadustuge õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse alal ning toetab taotluse korral liikmesriikide reostustõrjemehhanisme kulutõhusal viisil lisavahenditega, ilma et see piiraks rannikuriikide vastutust asjakohaste reostustõrjemehhanismide olemasolu eest ja võttes arvesse selles valdkonnas juba toimivaid liikmesriikide koostöösüsteeme. Amet toetab oma tegevuses ELi kodanikukaitse mehhanismi, mis loodi nõukogu otsusega 2007/779/EÜ, Euratom[30].Artikkel 2Ameti ülesanded1. Et tagada artiklis 1 sätestatud eesmärkide nõuetekohane saavutamine, täidab amet käesoleva artikli lõikes 2 loetletud ülesandeid meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse, laevade põhjustatud reostuse vältimise ja merereostustõrje valdkonnas.2. Amet aitab komisjonil:a) ette valmistada asjaomaste ELi õigusaktide ajakohastamist ja edasiarendamist, võttes eelkõige arvesse nimetatud valdkonda käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide arengut;b) tõhusalt rakendada asjaomaseid ELi õigusakte, eelkõige viies läbi käesoleva määruse artiklis 3 osutatud kontrolle ja andes komisjonile tehnilist abi talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 725/2004[31] artikli 9 lõike 4 kohaselt määratud kontrollimisülesannete täitmisel; amet võib esitada komisjonile soovitusi asjaomastesse ELi õigusaktidesse paranduste tegemiseks;c) anda tehnilist abi, mis on vajalik osalemiseks IMO, ILO, sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ning teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide tehniliste organite töös;d) välja töötada ja rakendada sellised ameti ülesannetega seotud ELi poliitikameetmed nagu „merekiirteed”, Euroopa piirideta meretranspordiruum, e-merendus, siseveeteed, merestrateegia raamdirektiiv ja kliimamuutus ning aitab analüüsida avamere liikuvate gaasi- ja naftarajatiste ohutust;e) rakendada selliseid ameti ülesannetega seotud ELi programme nagu ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire programm (GMES) ning Euroopa naabruspoliitika koostööprogrammid;f) analüüsida käimasolevaid ja lõpetatud teadusprojekte, mis on ameti tegevusalade jaoks olulised; see hõlmab konkreetsetest teadusprojektidest tulenevate võimalike regulatiivsete järelmeetmete kindlaksmääramist ning edasise ELi tasandil tehtava teadustöö jaoks põhiteemade ja prioriteetide kindlaksmääramist;g) täita talle praeguste ja tulevaste ELi õigusaktidega asjaomases valdkonnas määratud ülesandeid.3. Amet teeb liikmesriikidega koostööd, et:a) korraldada vajaduse korral asjakohast väljaõpet valdkondades, mille eest vastutavad sadamariik, lipuriik ja rannikuriik;b) töötada välja tehnilisi lahendusi, sealhulgas osutada asjaomaseid teenuseid ja anda tehnilist abi ELi õigusaktide rakendamiseks;c) toetada otsusega 2007/779/EÜ, Euratom, loodud ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu kulutõhusal viisil lisavahenditega nende reostustõrjemeetmeid õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse korral, kui ametilt seda taotletakse; sel juhul abistab amet seda kannatada saanud liikmesriiki, kelle juhtimisel puhastusoperatsioone läbi viiakse.4. Amet abistab liikmesriike ja komisjoni järgmises:a) liiklusjärelevalve alal edendab amet eelkõige kaldariikide koostööd meresõidupiirkondades, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/59/EÜ[32] hõlmatud valdkondadega ning arendab ja haldab nimetatud direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalikku teabesüsteemi. Lisaks aitab amet välja töötada ühist teabevahetuskeskkonda ELi merendusvaldkondade jaoks;b) laevaõnnetuste põhjuste uurimise valdkonnas annab amet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/18/EÜ[33] liikmesriikidele abi raskete laevaõnnetustega seotud juurdluste läbiviimiseks ja analüüsib õnnetusjuhtumite juurdluskokkuvõtteid, et välja selgitada, millistest saadud kogemustest võiks ELi tasandil õppust võtta;c) esitades objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat statistikat, teavet ja andmeid, võimaldab amet komisjonil ja liikmesriikidel astuda vajalikke samme oma tegevuse parandamiseks ja olemasolevate meetmete tõhususe hindamiseks. Nimetatud ülesanded hõlmavad tehniliste andmete kogumist, salvestamist ja hindamist, olemasolevate andmebaaside süsteemset kasutamist, sealhulgas nende vastastikust täiendamist ning vajaduse korral uute andmebaaside väljatöötamist. Kogutud andmete põhjal aitab amet komisjonil avaldada laevade kohta teavet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/16/EÜ[34]. Amet abistab komisjoni ja liikmesriike ka õigusvastaselt heiteid vette laskvate laevade tuvastamise ning jälitamise parandamisega seotud tegevuses vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2005/35/EÜ[35].5. Amet annab komisjoni nõudmisel seoses asjaomaste ELi õigusaktide rakendamisega tehnilist abi riikidele, kes taotlevad Euroopa Liitu astumist, kõikidele Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi osalisriikidele.Amet annab komisjoni nõudmisel nendele riikidele abi ka õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse korral otsusega 2007/779/EÜ, Euratom, loodud ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu samadel tingimustel, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes vastavalt käesoleva artikli lõike 3 punktile c.Nimetatud ülesanded viiakse kooskõlla olemasolevate piirkondlike koostöökavadega ning vajaduse korral hõlmavad need kohase väljaõppe korraldamist.Artikkel 3Kontrollid1. Selleks et täita talle määratud ülesandeid ja abistada komisjoni tema kohuste täitmisel, mis tulenevad aluslepingust, eelkõige liidu õiguse rakendamise tõhususe hindamisel, viib amet läbi kontrolle liikmesriikides.Liikmesriikide siseriiklikud asutused toetavad ameti personali tööd.Lisaks viib amet komisjoni nimel läbi kontrolle kolmandates riikides, nagu on nõutud ELi õigusaktidega; eelkõige kontrollitakse organisatsioone, mida liit on tunnustanud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) 391/2009[36] ning meremeeste väljaõpet ja diplomeerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/106/EÜ[37].2. Ameti operatiivsed töömeetodid lõikes 1 osutatud kontrollide läbiviimiseks peavad vastama nõuetele, mis võetakse vastu artikli 23 lõikes 2 nimetatud korras.3. Amet analüüsib vajaduse korral, ja alati siis, kui kontrollitsükkel on lõpetatud, selle tsükli aruandeid, et teha nii horisontaalsed järeldused kui ka üldised järeldused võetud meetmete tõhususe kohta. Amet esitab selle analüüsi komisjonile, kes võib seda liikmesriikidega täiendavalt arutada.”2) Artikli 5 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:„3. Komisjoni taotlusel ja kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega võib haldusnõukogu otsustada luua piirkondlikke keskusi, et tagada ameti ülesannete kõige tulemuslikum ja tõhusam täitmine.4. Ametit esindab tegevdirektor. Tegevdirektor võib pärast haldusnõukogu teavitamist sõlmida ameti nimel halduskokkuleppeid teiste ameti tegevusaladel töötavate asutustega.”3) Artikli 10 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:a) punkt c asendatakse järgmisega:„c) vaadata tööprogrammi koostamise raames läbi liikmesriikide tehnilise abi taotlused, millele on viidatud artikli 2 lõikes 3;ca) võtta vastu ameti mitmeaastane strateegia, mis hõlmab viit aastat, võttes arvesse komisjoni arvamust;cb) võtta vastu ameti mitmeaastane personalipoliitika kava;”b) punkt g jäetakse välja.c) punkt i asendatakse järgmisega:„i) teostada distsiplinaarvõimu tegevdirektori ning artiklis 16 osutatud osakonnajuhatajate üle;”d) punkt l asendatakse järgmisega:„vaadata läbi punktis k osutatud üksikasjaliku kava rahaliste vahendite kasutamine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2038/2006[38] sätestatud eelarvekohustuste täitmine.”4) Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:a) lõikes 2 asendatakse punktid a ja b järgmistega:„a) ta koostab ameti mitmeaastase strateegia ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist vähemalt kaheksa nädalat enne asjaomast haldusnõukogu koosolekut haldusnõukogule;aa) ta koostab ameti mitmeaastase personalipoliitika kava ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule;ab) ta koostab ameti iga-aastase tööprogrammi ja üksikasjaliku naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kava ning esitab need pärast komisjoniga konsulteerimist vähemalt kaheksa nädalat enne asjaomast haldusnõukogu koosolekut haldusnõukogule. Ta võtab vajalikud meetmed nende rakendamiseks. Ta vastab liikmesriikide abitaotlustele vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile c;b) ta teeb pärast komisjoniga konsulteerimist ja kooskõlas samas artiklis osutatud nõuetega otsuse artiklis 3 sätestatud kontrollide läbiviimise kohta. Ta teeb artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmete koostamisel tihedat koostööd komisjoniga;”b) lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:„d) ta korraldab tõhusa järelevalvesüsteemi, et võrrelda ameti saavutusi selle tegevuse eesmärkidega ja ülesannetega, mis on sätestatud käesolevas määruses. Ta tagab, et ameti organisatsiooni struktuuri skeemi kohandatakse regulaarselt muutuvate vajadustega asutuse käsutuses olevate rahaliste vahendite ja inimressursside piires. Selle põhjal koostab tegevdirektor igal aastal üldaruande projekti ning esitab selle haldusnõukogule. Aruanne sisaldab eraldi jagu üksikasjaliku naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kava rahaliste vahendite kasutamise kohta ja annab ajakohastatud ülevaate kõikide selle kava alusel rahastatud meetmete hetkeseisust. Ta kehtestab korralise hindamise menetluse, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele;”c) lõike 2 punkt g jäetakse välja.d) lõige 3 jäetakse välja.5) Artikkel 16 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 16Tegevdirektori ja osakonnajuhatajate ametisse nimetamine1. Tegevdirektori nimetab ametisse ja vabastab ametist haldusnõukogu. Ta nimetatakse ametisse komisjoni koostatud kandidaatide nimekirjast viieks aastaks, pidades silmas tema teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning teadmisi ja kogemusi meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostustõrje alal. Enne ametisse määramist võib haldusnõukogu valitud kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et ta vastaks selle liikmete küsimustele. Haldusnõukogu võtab otsused vastu kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega.2. Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja võttes arvesse hindamisaruannet pikendada tegevdirektori ametiaega kuni kolm aastat. Haldusnõukogu võtab otsused vastu kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega. Haldusnõukogu teatab tegevdirektori ametiaja pikendamise kavatsusest Euroopa Parlamendile. Ühe kuu jooksul enne ametiaja pikendamist võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et ta vastaks selle liikmete küsimustele. Kui tegevdirektori ametiaega ei pikendata, jääb ta ametisse kuni uue tegevdirektori ametisse nimetamiseni.3. Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu osakonnajuhatajat. Kui tegevdirektor puudub või ei saa osaleda, täidab tema kohustusi üks osakonnajuhatajatest.4. Osakonnajuhatajad nimetatakse ametisse, pidades silmas nende teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning teadmisi ja kogemusi meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostustõrje alal. Osakonnajuhatajad nimetab ametisse või vabastab ametist tegevdirektor, kui haldusnõukogu on selle heaks kiitnud.”6) Artikli 18 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:„c) tasud ja maksud trükiste, koolituse ja/või muude ameti pakutavate teenuste eest.”7) Artikli 22 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Haldusnõukogu tellib regulaarselt ja vähemalt kord iga viie aasta tagant sõltumatu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta. Komisjon teeb ametile kättesaadavaks mis tahes teabe, mida viimane nimetatud hinnangu jaoks vajalikuks peab.”8) Artikkel 23 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 23Komitee1. Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 3 alusel[39].2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.”Artikkel 2JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.Brüssel, […]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelPresident eesistuja […] […]ETTEPANEKUTE LE LISATAV FINANTSSELGITUSETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIKEttepaneku/algatuse nimetusEttepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse AmetAsjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise (ABM) ja eelarvestamise (ABB) süsteemile[40]06: Energeetika ja transport0602: Maismaa-, õhu- ja meretranspordipoliitika060202: Euroopa Meresõiduohutuse AmetMeresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse ning merereostuse vältimise ja reostustõrje sätete rakendamineEttepaneku/algatuse liik( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[41]( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedetEesmärgidKomisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakseEesmärgid/ELi lisandväärtus kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga:Amet aitab tagada ohutu, turvalise ja säästliku meretranspordi ELi majanduse ja ELi kodanike jaoks. See on täiesti kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia kolme prioriteediga:– arukas majanduskasv: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine. Amet aitab kaasa laevade jaoks kõige kõrgemate võimalike tehniliste standardite väljaarendamisele, edendades seega teadmisi ja innovatsiooni;– jätkusuutlik majanduskasv: ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja konkurentsivõimelisema majanduse edendamine. Amet aitab kaasa laevade põhjustatud reostuse vältimisele ja merereostuse tõrjele eri piirkondades. Laevatransport aitab kaasa „20.20.20” kliima- / energiaeesmärkidele ja suurprojektile „Ressursitõhus Euroopa”. Amet täidab oma rolli selle rakendamises oma sektoris;– kaasav majanduskasv: kõrge tööhõivetasemega majanduse tugevdamine, et tagada sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus”. Saarte ja äärepoolseimate piirkondade jaoks on meretransport väga oluline element territoriaalse ühtekuuluvuse ja ELi integratsiooni tagamisel. Amet aitab muuta meretransporti ohutuks, turvaliseks ja ELi jaoks jätkusuutlikuks.DG MOVE panus 2010. aasta poliitika strateegiasse:Arengu-, juhtimis- ja koordineerimisametid (k.a EMSA) kuuluvad DG MOVE põhitegevusseMeresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi rakendamine, millele EMSA kaasa aitab, on samuti DG MOVE põhitegevuse osaOma teatises „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani” teatas komisjon oma kavatsusest „ [vaadata] üle Euroopa Meresõiduohutuse Ameti volitused ja tegevuse, et täiendavalt tõhustada selle poolt liikmesriikidele ja komisjonile antavat tehnilist ja teadusabi ” (KOM(2009)8, 21.1.2009, lk 7).Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileEelarve valdkond 06 02 Erieesmärk nr 3 Parandada transpordiohutustAsjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 060202 Euroopa Meresõiduohutuse AmetOodatavad tulemused ja mõjuTäpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.EMSA suurem tehniline abi liikmesriikidele ja komisjonileEMSA tehniline abi naaberriikidele ELi meresõiduohutuse poliitika edendamiseksTulemus- ja mõjunäitajadTäpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.EMSA määratleb tulemusnäitajad oma iga-aastastes tööprogrammides. Neid jälgib pidevalt haldusnõukogu. Peamine järelevalvevahend on aastaaruanne.Ettepaneku/algatuse põhjendusLühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadusedEMSA volituste piiratud määral laiendamine uutele ülesanneteleEuroopa Liidu meetme lisandväärtusEMSA asutati ELi ametina selleks, et aidata rakendada ELi meresõiduohutuse poliitikat.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidKonkreetne EMSA hindamine 2008. aastal ning üldine ELi ametite hindamine 2009. aastal: mõlemad näitasid, et amet on andnud komisjonile ja liikmesriikidele lisandväärtust.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaEttepanek on kooskõlas ELi meresõiduohutuse poliitikaga ja õigusaktidega ning on 2009. aastal vastu võetud meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi järelmeede.Meetme ja finantsmõju kestus( piiratud kestusega ettepanek/algatus-  ( Ettepanek/algatus kehtiv alates [PP/KK]AAAA kuni [PP/KK]AAAA-  ( Finantsmõju alates AAAA kuni AAAA( piiramatu kestusega ettepanek/algatus-  finantsmõju suureneb seoses meetme rakendamisega järk-järgult ajavahemikul 2012-2014,-  seejärel finantsmõju stabiliseerub.Ettenähtud haldusviisid [42]( Tsentraliseeritud haldamine: otse, haldajaks on komisjon( Tsentraliseeritud haldamine: kaudselt, haldamine on delegeeritud:-  ( rakendusametitele-  ( ühenduste asutatud asutustele[43]-  ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele-  ( isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases põhiõigusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses( haldamine koostöös liikmesriikidega( haldamine detsentraliseeritult kolmandate riikidega( haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega ( täpsustage )HALDUSMEETMEDJärelevalve ja aruandlusTäpsustage teostamise tingimused ja sagedus.Kõik ELi ametid töötavad range järelevalve süsteemis, mis hõlmab siseauditi suutlikkust, komisjoni siseauditi talitust, haldusnõukogu, komisjoni, kontrollikoda ja eelarvepädevaid institutsioone. See süsteemi kohaldatakse jätkuvalt.Haldus ja kontrollTuvastatud ohudEi oleEttenähtud kontrollivahendidEi kohaldataPettuste ja muude rikkumiste ärahoidmineTäpsustage toimivad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Kohaldatakse jätkuvalt käesoleva määruse artiklis 20 sätestatud pettustevastaseid meetmeid.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJUMitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, mille kuludele mõju avaldub-  Olemasolevad eelarvereadJärjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Kulu liik | Osamaksud |Number [kirjeldus………………………...……….] | Liigendatud/ liigendamata ([44]) | EFTA[45] riigid | Kandidaatriigid[46] | Kolmandad riigid | Osamaksud finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |1a | 06.02.02.01 [Osamaks EMSA I ja II jaotisele] | DA | JAH | EI | EI | EI |1a | 06.02.02.02 [Osamaks EMSA III jaotisele] | DA | JAH | EI | EI | EI |Hinnanguline mõju kuludeleÜldine hinnanguline mõju kuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: | 1a | Majanduskasv ja konkurentsivõime |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)-  Hinnanguline personalivajadus-  ( ettepanek/algatus ei nõua personali kasutamist-  ( ettepanek/algatus nõuab personali kasutamist, nagu on selgitatud allpool:Hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)2012 | 2013 | 2014 | 2015 | … sisestage nii palju aastaid, kui on mõju kestuse näitamiseks vaja (vt punkt 1.6) |( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 1 | 1 | 1 | 1 |XX 01 01 02 (Lähetused) |XX 01 05 01 (Kaudne teadustegevus) |10 01 05 01 (Otsene teadustegevus) |( Koosseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendis: FTE)[55] |XX 01 02 01 (CA, INT, SNE “üldeelarvest”) |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ja SNE lähetustes) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE - Otsene teadustegevus) |Teised eelarveread (täpsustage) |KOKKU | 1 | 1 | 1 | 1 |XX on asjaomane poliitika valdkond või eelarve peatükk.Personalivajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.Määratud ülesannete kirjeldus:Ametnikud ja ajutised töötajad | Komisjoni ja ameti vaheliste suhete koordineerimine, ameti tegevuse järelevalve, ameti töösse komisjoni sisendi ettevalmistamine |Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga-  ( ettepanek/algatus on kooskõlas on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.-  ( ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.Selgitage, mis vahendid on vaja ümber programmeerida, märkides asjaomased eelarveread ja vastavad summad.[…]-  ( ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[58].Selgitage, mis vahendid on vaja ümber programmeerida, märkides asjaomased eelarvepeatükid ja -read ja vastavad summad.[…]Kolmandate isikute osamaksud-  ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist-  ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2012 | 2013 | 2014 | 2015 | … sisestage nii palju aastaid, kui on mõju kestuse näitamiseks vaja (vt punkt 1.6) | Kokku |EFTA sissemakse Norralt ja Islandilt arvutatud 2% tasemel lisaeelarvest |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Hinnanguline finantsmõju tuludele-  ( ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.-  ( ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:-  ( omavahenditele-  ( mitmesugustele tuludele[1] Esimene muutmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1644/2003, 22. juuli 2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 10).[2] Teine muutmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 724/2004, 31. märts 2004 (ELT L 129, 29.4.2004, lk 1).[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta (ELT L 129, 29.4.2004, lk 6) .[4] Kolmas muutmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2038/2006, 18. detsember 2006 (ELT L 394, 30.12.2006, lk 1, vt ka parandus ELT L 30, 3.2.2007, lk 12).[5] http://www.emsa.europa.eu/[6] Vt KOM(2005)585, 23.11.2005, lk 5.[7] Vt KOM(2009)8, 21.1.2009, lk 7.[8] Vt nõukogu pressiteade, dokument 8176/09, lk 28.[9] Vt 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest, artikkel 11 (ELT L 255, 30.09.2005, lk 11).[10] Vt EMSA veebisait aadressil http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Lisaks on Cowi aruande kommenteeritud kokkuvõte esitatud ettepanekule lisatud mõjuhinnangu II lisas.[11] Vt COWI uuring, p 6.[12] Vt EMSA veebisait aadressil http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Lisaks on soovitused esitatud ettepanekule lisatud mõjuhinnangu I lisas.[13] ELT L 131, 28.5.2009, lk 11–135.[14] Vt teatis „Suund mereseire integreerimisele: Ühine teabejagamiskeskkond ELi merendusvaldkondadele” KOM(2009)538 (lõplik).[15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.[16] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta, ELT L 129, 29.4.2004, lk 6 .[17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta, ELT L 310, 25.11.2005, lk 28.[18] Määruse 1406/2002 artikli 2 punkti b alapunkt iv näeb praegu ette järgmist: „Selline ameti poolt komisjonile antav abi piirdub laevade ja nendega seotud ettevõtetega ning tunnustatud julgeolekuorganisatsioonidega, mis on volitatud selles kontekstis vastutama teatud ohutusega seotud tegevuste eest”.[19] Vt artikli 3 lõige 1: „Talle määratud ülesannete täitmiseks võib amet haldusnõukogu poolt määratud poliitika kohaselt teha visiite liikmesriikidesse.” See dokument on kättesaadav aadressil http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html haldusnõukogu 25. juuni 2004. aasta koosoleku otsuste all.[20] Vt teatis „Euroopa ametid – edasised sammud” KOM(2008)135.[21] Hääleõigust omavad ELi liikmesriikide 27 esindajat ja neli komisjoni esindajat, samas kui neljal ametiga enim seotud valdkondade professionaalil ja kahel esindajal Norrast ja Islandist ei ole hääleõigust.[22] Vt 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1), ja komisjoni 16. mai 2006. aasta rakendusmäärus (EÜ) nr 736/2006 Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodite kohta seoses standardimiskontrollide korraldamisega (ELT L 129, 17.5.2006, lk 10).[23] ELT C […], […], lk […].[24] ELT C […], […], lk […].[25] ELT C […], […], lk […].[26] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.[27] EÜT L 332, 28.12.2000, lk 1.[28] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.[29] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[30] ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.[31] ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.[32] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.[33] ELT L 131, 28.5.2009, lk 114.[34] ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.[35] ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.[36] ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.[37] ELT L 323, 3.12.2008, lk 33.[38] ELT L 394, 30.12.2006, lk 1.[39] EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.[40] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.[41] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.[42] Haldusviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[43] Märgitud finantsmääruse artiklis 185.[44] DA= Liigendatud assigneeringud / DNA= liigendamata assigneeringud[45] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.[46] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[47] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[48] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede km arv, jne).[49] Nagu on kirjeldatud jaotises 1.4.2. „Erieesmärk (erieesmärgid)…”[50] Eri väljundivorme saab kõige paremini kirjeldada kui tehnilist abi (TA) komisjonile ja liikmesriikidele[51] Keskmine maksumus EMSA töötaja kohta on hinnanguliselt 98 050 eurot (EMSA arvestab iga-aastaseks maksumuseks töötaja kohta 91 550 eurot 2011. aastal + 5 % üldkulud, infrastruktuuri- ja reisikulud + 2 % inflatsioon aastaks 2012). Summad indekseeritakse 2 % alates aastast 2013 (= n+1).[52] Väljundite arvuks arvestatakse vajalike uute töökohtade arv. Täiendav personal, mida EMSA selle väljundi all vajab, on hinnanguliselt kokku + 15 (täistöötaja ekvivalendis), millest kuut rahastab EMSA ametisisese vahendite ümberpaigutamise teel pärast oma tegevuse ja vahendite ametisisest kontrollimist. Üheksa uut ametikohta tuleks luua järk-järgult järgmiselt: neli uut ametikohta 2012. aastal, kolm 2013. ja kaks 2014. aastal.[53] See väljund puudutab tehnilist abi naabruses asuvatele kolmandatele riikidele[54] Väljundite arvuks arvestatakse vajalike uute töökohtade arv. EMSA jaoks selle väljundi alusel vajalik lisapersonal on arvestuslikult + 3 täistööaja ekvivalendis (mis luuakse järk-järgult kolme aasta jooksul ühe uue töökoha kaupa aastas.[55] CA= lepingulised töötajad; INT= tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad („ Intérimaire”) ; JED= „ Jeune Expert en Délégation” (noored eksperdid lähetuses); LA= kohalikud töötajad; SNE= riikide lähetatud eksperdid;[56] Tegevusassigneeringutest koosseisuväliste töötajate jaoks ette nähtud ülemmäära piires (endised „BA” read).[57] Peamiselt struktuurifondide, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondi (EFF) jaoks.[58] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.