title: Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allkirjastamise kohta Euroopa Ühenduse nimel # Ettepanek Nõukogu ja Komisjoni otsus stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0138(01)

Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allkirjastamise kohta Euroopa Ühenduse nimel  /* KOM/2006/0138 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.03.2006KOM(2006) 138 lõplik2006/0044 (AVC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allkirjastamise kohta Euroopa Ühenduse nimelEttepanekNÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUSstabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel(KOMISJONI ESITATUD)SELETUSKIRI1. Lisatud ettepanekud on õigusaktid ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi (edaspidi “Albaania”) vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allkirjastamiseks ja sõlmimiseks: i) nõukogu otsuse ettepanek lepingu allkirjastamise kohta; ii) nõukogu ja komisjoni otsuse ettepanek lepingu sõlmimise kohta.2. Albaania suhteid Euroopa Ühendusega reguleerib 1992. aasta mais allkirjastatud kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitlev leping, mis jõustus 4. detsembril 1992.3. Komisjon võttis 6. juunil 2001 vastu komisjoni aruande nõukogule, milles käsitletakse ELi ja Albaania vahelise kõrgetasemelise juhtrühma ettevalmistustööd läbirääkimiste pidamiseks Albaaniaga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise üle (viide KOM(2001)300). Aruandes jõuti järeldusele, et läbirääkimiste alustamine stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle on parim viis säilitada poliitiliste ja majandusreformide senist hoogu ning julgustada Albaaniat edaspidigi täitma oma konstruktiivset ja tasakaalustavat rolli piirkonnas. Sellele tuginedes soovitati aruandes alustada läbirääkimisi taolise lepingu üle. Läbirääkimisjuhiseid käsitlevad komisjoni soovitused nõukogule võeti vastu ja edastati 10. detsembril 2001. Nõukogu võttis läbirääkimisjuhised vastu 21. oktoobril 2002.4. Komisjon alustas läbirääkimisi 31. jaanuaril 2003 Tiranas. Pärast seitset ametlikku läbirääkimistevooru parafeeriti stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping 18. veebruaril 2006 Tiranas.5. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping keskendub järgmistele põhiküsimustele:-  poliitiline dialoog Albaaniaga;-  tõhusam piirkondlik koostöö, sealhulgas vabamajanduspiirkondade loomine piirkonna riikide vahel;-  vabamajanduspiirkonna loomine ühenduse ja Albaania vahel kümne aasta jooksul alates lepingu jõustumisest;-  tööjõu liikumine, asutamisvabadus, teenuste osutamine, jooksvate maksete ning kapitali liikumine;-  Albaania kohustus ühtlustada oma õigusaktid EÜ õigusaktidega, eelkõige siseturuga seotud olulistes valdkondades;-  koostöö Albaaniaga erinevates valdkondades, sealhulgas valdkondades õigus, vabadus ja turvalisus;-  lepingu täitmist kontrolliva stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu, samuti stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee ning parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee loomine.6. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping asendab Euroopa Ühenduse ja Albaania vahelist kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitlevat lepingut. Nõukogu 18. septembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2000 (millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes, muudetakse määrust (EÜ) nr 2820/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1763/1999 ja (EÜ) nr 6/2000)[1] kehtestatud kaubandussoodustusi kohaldatakse paralleelselt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga edasi.7. Komisjon kutsub nõukogu heaks kiitma spetsiaalselt loodud erikomiteega (COWEB) tihedas koostöös läbi viidud läbirääkimiste tulemusi ning alustama menetlust kõnealuse lepingu allkirjastamiseks ja sõlmimiseks lisatud kahe ettepaneku alusel.8. Lepingu allkirjastamiseks ja sõlmimiseks vajalikud menetlused on kahe Euroopa ühenduse (Euroopa Ühendus ja Euroopa Aatomienergiaühendus) puhul erinevad :a) allkirjastamise kohta on EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimeses lauses sätestatud, et lepingule ühenduse nimel allakirjutamiseks on vaja nõukogu eraldi otsust; EURATOMi asutamislepingus samalaadseid sätteid ei ole.b) lepingu sõlmimise kohta:-  nõukogu sõlmib Euroopa Parlamendi nõusolekul lepingu Euroopa Ühenduse nimel, toetudes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 310;-  nõukogu kiidab lepingu Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel heaks, toetudes EURATOMi asutamislepingu artikli 101 lõikele 2 ning pärast seda sõlmib komisjon lepingu.9. Kooskõlas eespool nimetatuga palub komisjon nõukogul i) teha otsus lepingu allkirjastamise kohta Euroopa Ühenduse nimel ning ii) sõlmida Euroopa Ühenduse nimel leping ja kiita heaks, et EURATOM võib lepingu sõlmida.Lepingu jõustumiseks peavad selle ratifitseerima kõik liikmesriigid.EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allkirjastamise kohta Euroopa Ühenduse nimelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]ning arvestades järgmist:1.  Läbirääkimised stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise üle ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel on lõpetatud .2.  Seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames rakendatud poliitikaga on käesolevas lepingus sisalduvad kaubandussätted erandlikud ega loo Euroopa Liidu jaoks ühtegi pretsedenti Euroopa Ühenduse kaubanduspoliitikas kolmandate riikide suhtes, välja arvatud Lääne-Balkani riigid.3.  18. veebruaril 2006. aastal parafeeritud leping tuleks seega Euroopa Ühenduse nimel allkirjastada tingimusel, et seda oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelTingimusel, et seda oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval, on nõukogu eesistujal õigus määrata isikud, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2006/0044 (AVC)EttepanekNÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUSstabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU, EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu viimase lausega ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,[3]võttes arvesse nõukogu heakskiitu vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 101ning arvestades järgmist:(1) Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel on vastavalt nõukogu otsusele nr //EÜ .[4] allkirjastatud Euroopa Ühendusel nimel [Brüsselis/Luksemburgis] 2006, tingimusel, et seda oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.(2) Seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames rakendatud poliitikaga on käesolevas lepingus sisalduvad kaubandussätted erandlikud ega loo Euroopa Liidu jaoks ühtegi pretsedenti Euroopa Ühenduse kaubanduspoliitikas kolmandate riikide suhtes, välja arvatud Lääne-Balkani riigid.(3) Käesolev leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel koos lepingu lisade ja protokollide, samuti lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonide ja ühenduse deklaratsiooniga kiidetakse käesolevaga Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel heaks.Esimeses lõigus nimetatud tekstid on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 21. Ühenduse seisukoha stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees, kui stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu on volitanud viimase tegutsema, määrab kindlaks nõukogu komisjoni ettepanekul või vajaduse korral komisjon kooskõlas asutamislepingute asjaomaste sätetega.2. Nõukogu eesistuja on vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklile 117 stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus eesistujaks. Komisjoni esindaja on stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees eesistujaks vastavalt viimase töökorrale.3. Otsuse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee otsuste avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas teevad iga üksikjuhtumi korral vastavalt nõukogu ja komisjon.Artikkel 3Nõukogu eesistujale antakse õigus nimetada isikud, kes on volitatud ühenduse nimel hoiule andma lepingu artiklis 135 sätestatud heakskiitmiskirja. Komisjoni president annab nimetatud heakskiitmiskirja hoiule Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.Brüssel,Nõukogu nimel Komisjoni nimeleesistuja eesistuja [1] ELT L 240, 23.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1946/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 1).[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].


title: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta - Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0055(01)

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta  /* KOM/2009/0055 lõplik */

		ETBrüssel 12.2.2009KOM(2009) 55 lõplik2009/0020 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUSTNõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006 [1] muudeti muu hulgas kuue kolmanda riigi üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, [2] milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Kõnealused kolmandad riigid on Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid. Määruses rõhutatakse, et loetletud kolmandate riikide kodanike viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja asjaomaste riikide vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist. Määrus võeti vastu 21. detsembril 2006 ning see jõustus jaanuaris 2007.Vahepeal kehtestasid Kariibi Ühenduse (CARICOM) riigid alates 15. jaanuarist 2007 (kuupäev lükati edasi 1. veebruarile) Kariibi Ühenduse territooriumil toimunud 2007. aasta kriketi maailmameistrivõistluste raames spetsiaalse viisarežiimi mitme ELi liikmesriigi kodanikele (ELi kodanikke koheldi ebavõrdselt, kuna ülejäänud liikmesriikide kodanikud olid endiselt viisanõudest vabastatud). Kõnealuse viisanõude kehtestamine hoolimata ühenduse uue määruse soodsamatest sätetest põhjustas viivituse kõnealuste kolmandate riikidega viisanõudest vabastamise üle peetavate läbirääkimiste esialgsete volituste ettevalmistamisel.Nõukogu võttis 5. juunil 2008 vastu volitused läbirääkimisteks kuue riigiga, võttes arvesse ajutise viisarežiimi lõppemist 15. mail 2007. Brüsselis toimus asjaomase kuue riigi esindajatega 13. märtsil 2008 ettevalmistav kohtumine, millel arutati konkreetseid institutsioonilisi ja tehnilisi küsimusi.Ametlikke läbirääkimisi viisanõudest vabastamise üle alustati iga riigiga eraldi 2008. aasta juulis. Läbirääkimiste teine voor toimus 16. oktoobri 2008. aasta ühiskohtumise raames.Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti kolmel korral nõukogu viisatöörühma koosolekul.Kuuest asjaomasest riigist neljaga parafeeriti leping 12. novembril ja ülejäänud kahega 19. novembril 2008.Ühenduse poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkt i koostoimes artikliga 300.Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi lepingule allakirjutamiseks ja selle sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb enne lepingu sõlmimist konsulteerida Euroopa Parlamendiga.Võttes arvesse ajavahemikku, mis jääb nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmise kaudu Bahama Ühenduse (edaspidi „Bahama”) positiivsesse nimekirja üleviimise ja viisavabaduslepingu sõlmimise vahele, võttes arvesse asjaolu, et Bahama on võimeline viima siseriikliku ratifitseerimismenetluse lõpule lühikese aja jooksul ning võttes samuti arvesse asjaolu, et alates 2008. aasta detsembrist kohaldab Schengeni acquis’d täies ulatuses ka Šveits, kes on juba kohaldab Bahama suhtes viisavabadust, nähakse viisavabaduslepingu allakirjutamist käsitleva otsuse ettepanekus kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2 ette lepingu ajutine kohaldamine alates selle allakirjutamise kuupäevast.Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalikud sisemised protseduurireeglid. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikliga 6 moodustatud ühiskomitees esindab ühendust Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikli 6 lõike 4 kohaselt võtab ühiskomitee vastu oma töökorra. Ühenduse seisukoha töökorra vastuvõtmise kohta esitab komisjon pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega.2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSKomisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav.Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:EesmärkLepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Bahama kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Mitme liikmesriigi kodanikud on juba Bahamale reisides viisanõudest vabastatud. Kõigi ELi kodanike võrdseks kohtlemiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Bahama võib lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes ning ühendus võib omakorda lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.KohaldamisalaViisavabadusega on hõlmatud kõik isikud (diplomaatilise passi, tava-, teenistus- või ametipassi omanikud), kes reisivad kõikidel muudel eesmärkidel peale tasustatava töö tegemise. Viimase reisijate kategooria puhul on igal liikmesriigil ning samuti Bahamal vabadus kehtestada kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktide või riiklike õigusaktidega viisanõue teise lepinguosalise kodanike suhtes. Ühtlase rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse tasustatava töö tegemise eesmärgil reisivate isikute kategooriat.Riigis viibimise kestusLepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda täies ulatuses Schengeni acquis’d. Kuni kõnealused liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Bahama kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kolm kuud iga kõnealuse liikmesriigi (Küpros, Bulgaaria, Rumeenia) territooriumil.Territoriaalne kohaldatavusLeping sisaldab territoriaalse kohaldatavusega seotud sätteid: Prantsusmaa ja Madalmaade puhul antakse viisanõudest vabastamisega asjaomase kuue riigi kodanikele õigus viibida viisavabalt ainult Prantsusmaa ja Madalmaade Euroopas paikneval territooriumil.DeklaratsioonidLepingule on lisatud järgmised ühisdeklaratsioonid:– ühisdeklaratsioon viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise kohta ning– ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse Schengeni alal viibimise kolmekuulist kestust kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Lepingule on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.3. JÄRELDUSEDEespool nimetatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul– võtta vastu otsus lepingu allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama,– kiita heaks lepingu ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni ning– kiita pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist heaks käesolevale dokumendile lisatud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping Euroopa Ühenduse ja Bahama vahel.– Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [3]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006 muudeti muu hulgas Bahama Ühenduse (edaspidi „Bahama”) üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Määruses rõhutatakse, et viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Bahama vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist.(2) Nõukogu volitas komisjoni oma 5. juuni 2008. aasta otsusega pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Bahama vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle.(3) Läbirääkimisi lepingu üle alustati 4. juulil 2008 ja need lõpetati 16. oktoobril 2008.(4) Brüsselis 19. novembril 2008 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada …, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.(5) Lepingule allakirjutamist käsitleva käesoleva otsusega tuleks ette näha lepingu ajutine kohaldamine kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2.(6) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelisele lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevale lepingule, mis hõlmab lepingu teksti ja asjaomaseid deklaratsioone, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.Artikkel 2Lepingut kohaldatakse kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpetamiseni ajutiselt alates lepingu allakirjutamise kuupäevast.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2009/0020 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [4],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [5]ning arvestades järgmist:(1) Komisjon on pidanud Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi Bahama Ühendusega sõlmitava lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle.(2) Kõnealusele lepingule kirjutati kooskõlas nõukogu [...] otsusega …/…/EÜ Euroopa Ühenduse nimel alla … 2009, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.(3) Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kes võtab vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane näha ette lihtsustatud kord ühenduse seisukoha esitamiseks.(4) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping kiidetakse ühenduse nimel heaks.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 8 lõikega 1 ettenähtud teate [6].Artikkel 3Lepingu artikliga 6 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikkel 4Komisjon esitab ekspertide ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 6 lõike 4 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega.Artikkel 5Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAEuroopa Ühenduse ja Bahama Ühendusevahelinelühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevLEPINGEuroopa Ühendus, edaspidi „ühendus”,ningBahama Ühendus, edaspidi „Bahama”,edaspidi „lepinguosalised”,1) pidades silmas lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,2) võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1932/2006, [7] millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, [8] (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud), muu hulgas kuue kolmanda riigi, sealhulgas Bahama üleviimisega sellisesse kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel ELi liikmesriikides viisanõudest vabastatud,3) pidades silmas nõukogu määruse (EÜ) nr 1932/2006 artiklit 2, milles sätestatakse, et kõnealuse kuue riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alles alates Euroopa Ühenduse ja asjaomase riigi vahel sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,4) teadvustades, et mitme liikmesriigi kodanikud on viisanõudest vabastatud, kui nad reisivad Bahamale kuni kolmeks või kaheksaks kuuks, ent ülejäänud liikmesriikide kodanike suhtes kehtib endiselt viisanõue,5) soovides kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,6) arvestades, et käesoleva lepinguga ei hõlmata isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes viisanõude kehtestamiseks või nende viisanõudest vabastamiseks ning samuti tööturule juurdepääsu reguleerimiseks ühenduse ning liikmesriikide ja Bahama asjakohaseid õigusakte,7) võttes arvesse Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1 – EesmärkKäesoleva lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Bahama kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.Artikkel 2 – MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:(a) „liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;(b) „Euroopa Liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;(c) „Bahama kodanik” – isik, kellel on Bahama kodakondsus;(d) „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis’d.Artikkel 3 – Kohaldamisala1. Euroopa Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt Bahama territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 määratletud ajavahemikul.Bahama kodanikud, kellel on Bahama väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 määratletud ajavahemikul.2. Lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõikele 3 kehtestada Bahama kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.Bahama võib kehtestada iga liikmesriigi kõnealuse isikute kategooria suhtes viisanõude või kõnealused isikud viisanõudest vabastada kooskõlas riiklike õigusaktidega.3. Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest vabastuse kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, milles käsitletakse riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Bahamal on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.4. Viisanõudest vabastamist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.5. Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse ühenduse ning liikmesriikide või Bahama riiklikke õigusakte.Artikkel 4 – Riigis viibimise kestus1. Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Bahama territooriumil kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast.2. Bahama kodanikud võivad viibida Schengeni alal kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Schengeni acquis’d täielikult kohaldava mis tahes liikmesriigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast. Riigis viibimise kestuse (kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul) arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d.Bahama kodanikud võivad viibida iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d, kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast; sellisel juhul ei võeta riigis viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni alal viibimise kestust.3. Käesoleva lepinguga ei piirata Bahama ja liikmesriikide võimalust pikendada kooskõlas riiklike ja ühenduse õigusaktidega riigis viibimise kestust üle kolme kuu.Artikkel 5 – Territoriaalne kohaldatavus1. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.2. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.Artikkel 6 – Lepingu haldamise ühiskomitee1. Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb Euroopa Ühenduse ja Bahama esindajatest. Ühendust esindab Euroopa Komisjon.2. Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:(a) teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;(b) esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;(c) lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.3. Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.4. Komitee kehtestab oma töökorra.Artikkel 7 – Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Bahama vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisavabaduslepingute vahelKäesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Bahama vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.Artikkel 8 – Lõppsätted1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma riigis kehtivatele menetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.2. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui selle täitmine lõpetatakse käesoleva artikli lõike 5 kohaselt.3. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.4. Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahva tervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise põhjused on kõrvaldatud.5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise kuupäeva.6. Bahama võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes korraga.7. Ühendus võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.Brüssel, […]Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.Euroopa Ühenduse nimel Bahama nimelÜhisdeklaratsioon Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini kohtaLepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mida on eriti süvendatud 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepinguga, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Bahama ametiasutused sõlmiksid viivitamatult lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud Euroopa Ühenduse ja Bahama vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.Ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse käesoleva lepingu artikli 3 lõikes 2 käsitletavat tasustatava töö eesmärgil reisivate isikute kategooriatLepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise / tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.Kõnealune kategooria ei hõlma:– äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil),– sportlasi ja kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt,– ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning– äriühingusiseseid praktikante.Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.Ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse käesoleva lepingu artiklis 4 käsitletavat riigis viibimise kolmekuulist kestust kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevastLepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 käsitletud riigis viibimise kestus kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Bahama territooriumile või Schengeni alale esmakordse sisenemise kuupäevast, hõlmab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku kolme kuud igal kuue kuu pikkuse ajavahemiku kohta.Ühisdeklaratsioon kodanike viisavabaduslepingust teavitamise kohtaTeadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ja Bahama kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise.[1] ELT L 405, 30.12.2006, lk 23.[2] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.[3] ………………..[4] ………………….[5] ELT C…[6] [Nõukogu peasekretariaat] avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.[7] ELT L 29, 3.2.2007, lk 10.[8] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.--------------------------------------------------


title: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingule allakirjutamise kohta # Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0188(01)

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingule allakirjutamise kohta  /* KOM/2006/0188 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 26.4.2006KOM(2006) 188 lõplik2006/0062 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingule allakirjutamise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRII. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUSTEuroopa Liit ja Venemaa leppisid Peterburi tippkohtumisel kokku tagasivõtulepingu üle peetavate läbirääkimiste õigeaegses lõpetamises ja Schengeni kokkuleppe võimaluste paremas kasutamises, et muuta viisade väljastamist paindlikumaks.Läbirääkimised Vene Föderatsiooniga lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise üle algasid 20.–21. oktoobril 2004 Brüsselis pärast seda, kui komisjon oli 12. juulil 2004 nõukogult saanud sellekohased volitused. Samaaegselt jätkati läbirääkimisi tagasivõtulepingu üle. Kokku peeti kuus läbirääkimiste vooru ja neli tehnilist koosolekut. Tagasivõtulepingu ja viisalihtsustuslepingu lõpliku teksti parafeerisid (esimesel ja viimasel lehel) Euroopa Komisjoni president Franco Frattini ja presidendi abi Viktor Ivanov Vene Föderatsiooni ja ELi alalise partnerlusnõukogu troika justiits- ja siseküsimustes toimunud kohtumisel 13. oktoobril 2005 Luxembourgis. Kahe lepingu terviktekstid parafeeriti ametlikult 4. aprillil 2006 Moskvas.Liikmesriike teavitati ja nendega peeti nõu korrapäraselt asjakohastes töörühmades ja komiteedes läbirääkimiste kõikidel etappidel.Ühenduse poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkt b koostoimes artikliga 300.Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi lepingule allakirjutamiseks ja selle sõlmimiseks. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb lepingu sõlmimisel Euroopa Parlamendiga ametlikult nõu pidada.Lepingu sõlmimist käsitlevas ettepanekus on esitatud lepingu konkreetseks rakendamiseks vajalik sisekord. Selles on muu hulgas sätestatud, et lepingu artikliga 13 moodustatud ühiskomitees esindab ühendust Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Vastavalt artikli 13 lõikele 4 võib viisalihtsustusühiskomitee võtta vastu oma töökorra. Ühenduse seisukoha selles küsimuses esitab komisjon pärast nõupidamist nõukogu määratud erikomiteega.II. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSKomisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud ja viisalihtsustuslepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav.Protokolli lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:-  Põhimõtteliselt tuleb kõikidele viisataotlejatele viisa väljastamise või väljastamata jätmise otsus teha 10 kalendripäeva jooksul. Seda tähtaega võib pikendada kuni 30 päevani, kui juhtum vajab põhjalikumat uurimist; kiireloomulistel juhtudel võib tähtaega lühendada 3 päevani või veelgi lühema ajani.-  Venemaa kohaldatavat viisatasu on märkimisväärselt vähendatud ja see on nüüd 35 eurot (sama mis Schengeni viisatasu suurus praegu). Seda tasu kohaldatakse kõikidele ELi ja Venemaa kodanikele (kaasa arvatud turistid) ja see kehtib nii ühekordsete kui ka mitmekordsete viisade suhtes; kiirtaotluste puhul on võimalik kohaldada ka kõrgemat (70 euro suurust) tasu, kui viisataotluse esitaja esitab ilma igasuguse põhjenduseta taotluse ja täiendavad dokumendid vaid kolm päeva või veelgi vähem enne väljasõitu. Seda ei kohaldata taotuste puhul, mis esitatakse humanitaarsetel või tervisega seotud kaalutlustel ning sugulaste surmaga seotud juhtudel. Lisaks on teatavate isikute kategooriad viisatasu maksmisest vabastatud: lähedased sugulased, valitsusametnikud, üliõpilased, kultuuri- või haridusvahetuse programmides või spordiüritustel osalevad või humanitaarabiga seotud isikud.-  Nõutavaid dokumente on lihtsustatud järgmiste isikute kategooriate jaoks: lähedased sugulased, ettevõtjad, ametlike delegatsioonide liikmed, üliõpilased, teadus-, kultuuri- ja spordiüritustel osalejad, ajakirjanikud, sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaikade külastajad, rahvusvahelisi kauba- ja reisijate veoteenuseid osutavad autojuhid. Loetletud kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt saab reisi põhjuse tõendamiseks nõuda ainult käesolevas lepingus loetletud dokumente. Neilt ei nõuta muud lepinguosaliste õigusaktides ettenähtud põhjendust, kutset või kinnitust.-  Samuti on ette nähtud mitmekordse viisa väljastamise lihtsustatud kriteeriumid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:a) kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed, põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed ning teise lepinguosalise territooriumil seaduslikult elavate ELi ja Vene Föderatsiooni kodanikke külastavad abikaasad ja lapsed: viisa kehtivusaeg on viis aastat (või vähem, kehtivaeg on piiratud vastavalt nende mandaadi või seaduslikult väljastatud elamisloa kehtivusajaga).b) ametlike delegatsioonide liikmed, ettevõtjad, teadus-, kultuuri- ja spordiüritustel osalejad, ajakirjanikud ning autojuhid ja rongipersonal, kui nad on varasema kahe aasta jooksul nõuetekohaselt kasutanud 1aastase kehtivusajaga mitmekordset viisat ja nende mitmekordse viisa taotlemise põhjendus kehtib endiselt: siis väljastatakse viisad, mille kehtivusaeg on vähemalt 2 ja maksimaalselt 5 aastat.-  Diplomaatiliste passide kasutajad on lühiajalise külastuse korral viisanõudest vabastatud. Ühisavalduses kinnitatakse, et kumbki lepinguosaline võib algatada diplomaatiliste passide viisavabastussätte peatamise (artikkel 11), kui teine lepinguosaline kuritarvitab seda sätet või kui selle sätte kasutamisega kaasneb oht avalikule julgeolekule.-  Mõlemad lepinguosalised lepivad kokku, et võtavad nii kiiresti kui võimalik meetmed registreerimismenetluse lihtsustamiseks. Kirjavahetuse vormis lepiti eesistujariigi Ühendkuningriigi ja Venemaa ELi suursaadiku vahel 6. oktoobril 2005 kokku, et seda küsimust arutatakse korrapäraselt ELi ja Venemaa vahel toimuva justiits- ja siseküsimuste koosoleku raames. Esimene võimalus seisukohtade vahetamiseks sellel teemal oli Luxembourgis 13. oktoobril 2005 peetud ELi ja Venemaa justiits- ja siseküsimuste alalise partnerlusnõukogu koosolekul.-  Saavutati kokkulepe protokolli kohta, mille kohaselt Euroopa Ühendus kohustub võtma meetmed, et lihtsustada Schengeni viisaga või Schengeni elamisloaga reisijate transiiti läbi nende liikmesriikide territooriumi, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d. Komisjon esitas 22. augustil 2005 ettepaneku lihtsustamaks isikute välispiiridel kontrollimise korda sellega, et uued liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Schengeni riikide dokumente. Läbirääkimised selle ettepaneku üle kestavad ja need peaksid lõppema lähikuudel.Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa erilist olukorda on kajastatud preambulis ja kahes lepingule lisatud ühisavalduses. Lepingule lisatud ühisavalduses on kajastatud ka Norra ja Islandi tihedat seost Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Kuna viisalihtsustusleping ja tagasivõtuleping on omavahel seotud, tuleks mõlemale lepingule alla kirjutada, need sõlmida ja jõustada korraga.III. KOKKUVÕTEEespool nimetatud silmas pidades soovitab komisjon nõukogul:-  võtta vastu otsus protokolli allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama;-  kiita pärast Euroopa Parlamendiga nõupidamist heaks lisatud Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vaheline lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise leping.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingule allakirjutamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkte i ja ii koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:1) Nõukogu volitas 12. juuli 2004. aasta otsusega komisjoni pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu üle.2) Läbirääkimised lepingu üle algasid 20.-21. oktoobril 2004 ja lõppesid 12. oktoobril 2005.3) Pidades silmas lepingu hilisemat sõlmimist, on soovitav kirjutada alla Moskvas 4. aprillil 2006 parafeeritud lepingule.4) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ning Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole neile siduv ega kuulu nende suhtes kohaldamisele.5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelLepingu hilisemat sõlmimist silmas pidades on nõukogu eesistujal õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingule ja sellega seotud dokumentidele, mis koosnevad lepingu tekstist, protokollidest ja seitsmest ühisdeklaratsioonist.Brüssel, .. ..…. 2006.Nõukogu nimeleesistuja2006/0062 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkte i ja ii koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ning artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:1) Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Vene Föderatsiooniga lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu üle.2) Pidades silmas lepingu hilisemat sõlmimist, kirjutati käesolevale lepingule Euroopa Ühenduse nimel alla ..... 2006 kooskõlas nõukogu [...] otsusega …/…/EÜ.3) Kõnealune leping tuleks heaks kiita.4) Lepingus luuakse lepingu haldamiseks ühiskomitee, kes võib võtta vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane kehtestada ühenduse seisukoha esitamiseks lihtsustatud menetlus.5) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole neile siduv ega kuulu nende suhtes kohaldamisele.6) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vaheline lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise leping.Käesolevale otsusele on lisatud kokkuleppe tekst.Artikkel 2Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 15 lõikes 1 ettenähtud teate.[4]Artikkel 3Lepingu artiklis 13 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikkel 4Komisjon esitab ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 13 lõike 4 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast nõupidamist nõukogu määratud erikomiteega.Brüssel, .. ..…. 2006.Nõukogu nimeleesistujaLisaEuroopa Ühenduse ja Vene FöderatsioonivahelineLEPINGviisade väljastamise lihtsustamise kohtaEuroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikeleLEPINGUOSALISED,EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus“, ja VENE FÖDERATSIOON,soovides edendada Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikele viisade väljastamise vastastikuse lihtsustamise teel inimestevahelist suhtlemist kui majandus-, humanitaar-, kultuuri-, teadus- ja muude suhete tähtsat eeltingimust;võttes arvesse Peterburi tippkohtumisel 31. mail 2003 kokku lepitud ühisavaldust, milles kinnitatakse, et Euroopa Liit ja Vene Föderatsioon lepivad pikaajalises perspektiivis kokku viisavaba reisimise tingimuste läbivaatamises;kinnitades veel kord kavatsust kehtestada Vene Föderatsiooni ja Euroopa Liidu vahel viisavaba reisimise kord;pidades silmas 24. juuni 1994. aasta partnerlus- ja koostöölepingut, millega rajati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Vene Föderatsiooni vaheline partnerlus;võttes arvesse 27. aprillil 2004 kokku lepitud ELi laienemist ja ELi – Venemaa suhteid käsitlevat ühisavaldust, milles kinnitati ELi ja Vene Föderatsiooni kavatsust lihtsustada vastastikku viisade väljastamist Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikele ja alustada läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks;tõdedes , et kõnealune lihtsustamine ei tohiks tuua kaasa ebaseaduslikku rännet ja pöörates erilist tähelepanu julgeolekule ja tagasivõtmisele,võttes arvesse 7. veebruari 1992. aasta Euroopa Liidu lepingule ja 25. märtsi 1957. aasta Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi ning Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ja Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes;võttes arvesse 7. veebruari 1992. aasta Euroopa Liidu lepingule ja 25. märtsi 1957. aasta Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi suhtes,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1. Eesmärk ja kohaldamisalaKäesoleva lepingu eesmärk on lihtsustada vastastikku Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikele niisuguste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse viibida riigis 180 päeva jooksul maksimaalselt 90 päeva.Artikkel 2. Üldsäte1. Käesolevas lepingus sätestatud viisasoodustusi kohaldatakse nende Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanike suhtes, kes ei ole Vene Föderatsiooni ja ühenduse või liikmesriikide õigusnormide, käesoleva lepingu või teiste rahvusvaheliste lepingute alusel viisakohustusest vabastatud.2. Selliste käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste puhul nagu viisa väljastamisest keeldumine, reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine ning sissepääsust keeldumine ja väljasaatmismeetmed kehtivad Vene Föderatsiooni, liikmesriikide või ühenduse õigusaktid.Artikkel 3. MõistedKäesolevas lepingus on kasutatud järgmisi mõisteid:a) liikmesriik – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Taani Kuningriik, Iiri Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik;b) Euroopa Liidu kodanik – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;c) Vene Föderatsiooni kodanik – isik, kellel on Vene Föderatsiooni kodakondsus või kes on selle saanud vastavalt Vene Föderatsiooni õigusaktidele;d) viisa – liikmesriigi või Vene Föderatsiooni väljastatud luba või otsus, mida nõutakse selleks et:-  viibida kõnealuses liikmesriigis, mitmes liikmesriigis või Vene Föderatsioonis kokku kuni 90 päeva,-  läbida transiitreisijana kõnealuse liikmesriigi, mitme liikmesriigi või Vene Föderatsiooni territooriumi.e) seaduslikult elav isik on:-  Vene Föderatsiooni jaoks Euroopa Liidu kodanik, kes on saanud Vene Föderatsioonis viibimiseks tähtajalise või alalise elamisloa või õppimis- või tööviisa pikemaks ajaks kui 90 päeva;-  Euroopa Liidu jaoks Vene Föderatsiooni kodanik, kellel on ühenduse või konkreetse riigi õigusaktide kohaselt luba või õigus viibida liikmesriigi territooriumil kauem kui 90 päeva.Artikkel 4. Reisi eesmärgi tõendamine dokumentidega1. Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni järgmistesse kategooriatesse kuuluvate kodanike puhul piisab, kui reisi eesmärgi tõendamiseks teise lepinguosalise territooriumile esitatakse järgmised dokumendid:a) ametlike delegatsioonide liikmete puhul, kes osalevad liikmesriikidele, Euroopa Liidule või Vene Föderatsioonile esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid Vene Föderatsiooni või mõne liikmesriigi territooriumil:-  liikmesriigi, Vene Föderatsiooni pädeva asutuse või Euroopa Liidu institutsiooni kiri, millega kinnitatakse, et taotleja reisib tema delegatsiooni koosseisus teise lepinguosalise territooriumile, et osaleda eespool nimetatud üritustel; see esitatakse koos kirjale lisatud ametliku kutse koopiaga;b) ettevõtjate ja ettevõtete esindajate puhul:-  vastuvõtva juriidilise isiku või äriühingu, organisatsiooni või kontori või selle filiaali, Vene Föderatsiooni keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse asutuse või Vene Föderatsiooni või mõne liikmesriigi territooriumil peetava kaubandus- ja tööstusnäituse, konverentsi või sümpoosioni korralduskomitee kirjalik taotlus;c) autojuhtide puhul, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijate veoteenuseid Vene Föderatsiooni ja liikmesriikide territooriumite vahel sõidukiga, mis on registreeritud liikmesriikides või Vene Föderatsioonis:-  rahvusvahelise autoveoga tegelevate Vene Föderatsiooni veoettevõtjate üleriigilise ühenduse (liidu) või liikmesriikide veoettevõtjate üleriigiliste ühenduste kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;d) nende rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal, mis liiklevad liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni territooriumi vahel:-  Vene Föderatsiooni või liikmesriigi pädeva raudtee-ettevõtte kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;e) ajakirjanike puhul:-  kutseorganisatsiooni väljastatud tõend või muu dokument, millega tõendatakse, et asjaomane isik on kutseline ajakirjanik, ning tema tööandja väljastatud dokument, millega tõendatakse, et ajakirjaniku reisi eesmärk on oma tööülesande täitmine;f) isikute puhul, kes osalevad teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides:-  korraldaja organisatsiooni kirjalik kutse nendel üritustel osalemiseks;g) õpilaste, üliõpilaste, kraadiõppes osalevate isikute ja neid saatvatele õpetajate puhul, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning teiste õpingutega seotud ürituste raames:-  vastuvõtva ülikooli, akadeemia, instituuti, kolledži või kooli väljastatud tõend vastuvõtmise kohta või nende asutuste kirjalik kutse või (üli)õpilaspilet või tõend kuulatavate ainete kohta.h) rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjate ja neid saatvate ametiülesandeid täitvate isikute puhul:-  kirjalik kutse vastuvõtvalt organisatsioonilt: selleks võib olla pädev asutus, liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni üleriigilise alaliidu ning Vene Föderatsiooni Riiklik Olümpiakomitee või liikmesriigi olümpiakomitee;i) sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjate puhul:-  nende linnade linnavalitsuse juhi või linnapea kirjalik kutse;j) lähisugulaste – abikaasade, laste (sealhulgas lapsendatud laste), vanemate (sealhulgas hooldajate), vanavanemate ja lapselaste puhul, kes külastavad Vene Föderatsiooni või liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Euroopa Liidu või Vene Föderatsiooni kodanikke:-  vastuvõtva isiku kirjalik kutse;k) isikute puhul, kes soovivad külastada sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku:-  haua olemasolu ja säilimist tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku seost või sugulust tõendav dokument.2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kirjalikus taotluses või kutses esitatakse järgmised andmed:a) kutsutava isiku kohta – ees- ja perekonnanimi, sünnikuupäev, sugu, kodakondsus, isikut tõendava dokumendi number, reisi aeg ja eesmärk, riiki sisenemiste arv ja kutsutava isikuga koos reisivate alaealiste laste nimed;b) kutsutava isiku kohta – ees- ja perekonnanimi ning aadress; võic) kutsuva juriidilise isiku, äriühingu või organisatsiooni kohta – täielik nimi ja aadress ning-  kui kutse on väljastanud organisatsioon, siis sellele allakirjutanud isiku nimi ja ametikoht;-  kui kutsuja on liikmesriigis registreeritud juriidiline isik, äriühing või kontor või nende filiaal, siis asjaomase liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud registrinumber;-  kui kutsuja on Vene Föderatsioonis registreeritud juriidiline isik, äriühing või kontor või nende filiaal, siis nende maksukohustuslase number.3. Käesoleva artikli lõikes 1 loetletud kategooriatesse kuuluvatele kodanikele väljastatakse kõikide kategooriate viisasid lihtsustatud korras, ilma et selleks oleks vaja esitada muud lepinguosaliste õigusaktides ettenähtud põhjendust, kutset või kinnitust.Artikkel 5. Mitmekordsete viisade väljastamine1. Liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad kuni 5aastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:a) ametiülesandeid täitvatele kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmetele ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmetele, põhiseadus- ja ülemkohtu liikmetele, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud, kusjuures kehtivusaeg on piiratud nende ametiajaga, kui viimane on lühem kui 5 aastat;b) seaduslikult Vene Föderatsiooni või Euroopa Liidu territooriumil elavaid Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikke külastavatele abikaasadele ja alla 21aastastele või ülalpeetavatele lastele (kaasa arvatud lapsendatud lastele) – kehtivusaeg on piiratud nendele antud elamisloa kehtivusajaga.2. Liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad kuni 1aastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele, tingimusel et neile on varasema aasta jooksul väljastatud vähemalt üks viisa, nad on seda kasutanud vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et on olemas alus mitmekordse viisa taotlemiseks:a) ametlike delegatsioonide liikmetele, kes osalevad liikmesriikidele, Euroopa Liidule või Vene Föderatsioonile esitatud ametliku kutse alusel ametlikel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsusvahelised organisatsioonid Vene Föderatsiooni või mõne liikmesriigi territooriumil:b) ettevõtjatele ja ettevõtete esindajatele, kes korrapäraselt reisivad Vene Föderatsiooni või liikmesriikidesse;c) autojuhtidele, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijate veoteenuseid Vene Föderatsiooni ja liikmesriikide territooriumite vahel sõidukitel, mis on registreeritud liikmesriikides või Vene Föderatsioonis;d) nende rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personalile, mis liiklevad liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni territooriumi vahel;e) teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevatele isikutele, kes reisivad korrapäraselt Vene Föderatsiooni või liikmesriikidesse;f) rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjatele ja neid saatvatele ametiülesandeid täitvatele isikutele;g) ajakirjanikele;h) sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjatele.3. Liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad vähemalt 2aastase ja maksimaalselt 5aastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud isikutele, tingimusel et nad on varasema kahe aasta jooksul kasutanud üheaastase kehtivusajaga viisat vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et mitmekordse viisa taotlemise alus on endiselt kehtiv.4. Käesoleva artikli lõigetes 1 kuni 3 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriikide või Vene Föderatsiooni territooriumil 180 päeva jooksul kokku maksimaalselt 90 päeva.Artikkel 6. Viisataotluste töötlemise tasu1. Viisataotluste töötlemise tasu on 35 eurot.Nimetatud summa võib läbi vaadata artikli 15 lõikes 4 sätestatud menetluse kohaselt.2. Lepinguosaliste võetav viisade töötlemistasu on 70 eurot, juhul kui viisataotluse esitaja on viisataotluse ja täiendavad dokumendid esitanud kolm päeva või vähem enne ettenähtud väljasõidukuupäeva. See ei kehti artikli 6 lõike 3 punktide b, e ja f ning artikli 7 lõike 3 kohaste juhtumite suhtes.3. Viisataotluse töötlemistasu maksmisest on vabastatud järgmiste kategooriate isikud:a) lähisugulased – abikaasad, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas hooldajad), vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad Vene Föderatsiooni või liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Euroopa Liidu või Vene Föderatsiooni kodanikke;b) ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad liikmesriikidele, Euroopa Liidule või Vene Föderatsioonile esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsusvahelised organisatsioonid Vene Föderatsiooni või mõne liikmesriigi territooriumil;c) kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed, põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;d) õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus;e) puudega isikud ja vajadusel neid saatvad isikud;f) isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust reisida humanitaarsetel põhjustel, kaasa arvatud selleks, et saada kiiresti arstiabi, ning sellist isikut saatev isik, osaleda lähisugulase matusel või külastada raskelt haiget lähisugulast;g) noorte rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad isikud;h) teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud;i) sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad.Artikkel 7. Viisataotluste töötlemise menetlemise kestus1. Liikmesriikide ja Venemaa diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa väljastamise 10 kalendripäeva jooksul alates taotluse ja viisa väljastamiseks nõutavate dokumentide kättesaamise kuupäevast.2. Viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega võib pikendada kuni 30 kalendripäevani üksikjuhtudel, eelkõige juhul, kui viisataotlus nõuab põhjalikumat läbivaatamist.3. Kiireloomuliste juhtude puhul võib viisataotluse kohta otsuse tegemise tähtaega lühendada 3 tööpäevani või veelgi lühema ajani.Artikkel 8. Maalt lahkumine dokumentide kaotamise või nende varastamise korralEuroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikud, kes on oma isikuttõendavad dokumendid kaotanud või kellelt need on varastatud Vene Föderatsiooni või liikmesriikide territooriumil viibides, võivad territooriumilt lahkuda ilma viisa või muu loata liikmesriikide või Vene Föderatsiooni diplomaatiliste või konsulaaresinduste väljastatud kehtivate piiri ületamist võimaldavate isikuttõendavate dokumentide alusel.Artikkel 9. Viisa kehtivuse pikendamine erakorralistel asjaoludelKui Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikel ei ole võimalik Vene Föderatsiooni või liikmesriikide territooriumilt lahkuda viisale märgitud ajaks vääramatu jõu tõttu, pikendatakse nende viisa tähtaega nende elukohariiki pöördumiseks vajalikuks ajaks tasuta vastavalt vastuvõtva riigi õigusaktidele.Artikkel 10. RegistreerimismenetlusedLepinguosalised võtavad nii kiiresti kui võimalik meetmed registreerimise menetluse lihtsustamiseks selliselt, et Vene Föderatsiooni kodanikele ja Euroopa Liidu kodanikele oleks selles küsimuses Vene Föderatsiooni või liikmesriikide territooriumil viibides tagatud vastavalt võrdne kohtlemine.Artikkel 11. Diplomaatilised passid1. Vene Föderatsiooni ja liikmesriikide kodanikud, kellel on kehtiv diplomaatiline pass, võivad liikmesriikide või Vene Föderatsiooni territooriumile siseneda või nendest läbi sõita ilma viisata.2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kodanikud võivad viibida Vene Föderatsiooni või liikmesriigi territooriumil 180 päeva jooksul maksimaalselt 90 päeva.Artikkel 12. Viisa territoriaalne kehtivusVene Föderatsiooni ja Euroopa Liidu kodanikel on õigus reisida liikmesriigi ja Vene Föderatsiooni territooriumil Euroopa Liidu ja Vene kodanikega samadel tingimustel, piiramata seejuures Vene Föderatsiooni riiklikku julgeolekut ning ELi piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid käsitlevate eeskirjade kohaldamist.Artikkel 13. Lepingu haldamise ühiskomitee1. Lepinguosalised moodustavad lepingu haldamise ühiskomitee (edaspidi „komitee“), mis koosneb Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni esindajatest. Ühendust esindab Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.2. Ekspertkomisjonil on eeskätt järgmised ülesanded:a) teostada järelevalvet lepingu rakendamise üle;b) esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;c) uurida käesoleva lepingu muutmise vajadust ja vajaduse korral esitada muutmisettepanekud uute riikide ühinemisel Euroopa Liiduga.3. Ühiskomitee koguneb vastavalt vajadusele ühe lepinguosalise taotlusel, kuid vähemalt üks kord aastas.4. Komitee kehtestab oma töökorra.Artikkel 14. Käesoleva lepingu seos liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni vaheliste lepingutegaKäesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Venemaa vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesolevas lepingus käsitletud küsimusi.Artikkel 15. Lõppsätted1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma riigis kehtivatele menetlusele ja leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.2. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 jõustub käesolev leping alles Vene Föderatsiooni ja Euroopa Ühenduse vahelise tagasivõtulepingu jõustumise kuupäeval, kui see kuupäev on hilisem käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kuupäevast.3. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse käesoleva artikli lõike 6 kohaselt.4. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kokkuleppel. Muudatused jõustuvad, kui lepinguosalised teatavad teineteisele, et vajalikud sisemenetlused on lõpule viidud.5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise peatada täielikult või osaliselt avaliku korra, riigi julgeoleku või rahva tervise kaitse huvides. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt 48 tundi enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise aluseks olnud põhjused on kadunud.6. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast sellise teate kättesaamise kuupäeva.Käesolev leping on koostatud XXX XXX kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, slovaki, sloveeni, taani, tšehhi, ungari ja vene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.Euroopa Ühenduse nimel | Venemaa Föderatsiooni nimel |LEPINGU PROTOKOLL NENDE LIIKMESRIIKIDE SUHTES, KES EI KOHALDA TÄIELIKULT SCHENGENI ACQUIS ’D.Liikmesriigid, kelle suhtes on Schengeni aquis siduv, kuid kes veel ei väljasta Schengeni viisasid, kuna ootavad nõukogu asjakohast otsust, väljastavad ainult oma riigi territooriumil kehtivaid viisasid.Euroopa Ühendus kohustub võtma nii kiiresti kui võimalik meetmed, et lihtsustada Schengeni viisaga või Schengeni elamisloaga reisijate läbisõitu nendest liikmesriikidest, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d.ÜHISDEKLARATSIOON LEPINGU ARTIKLI 6 LÕIKE 2 KOHTA, MILLES KÄSITELTAKSE VIISATAOTLUSTE TÖÖTLEMISE TASULepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu artikli 6 lõike 2 rakendamist lepinguga moodustatud ühiskomitee raames.ÜHISDEKLARATSIOON LEPINGU ARTIKLI 11 KOHTA, MILLES KÄSITLETAKSE DIPLOMAATILISI PASSEKäesoleva lepingu artikli 15 lõikes 5 sätestatud menetluse kohaselt võib kumbki lepinguosaline osaliselt peatada lepingu, eriti selle artikli 11, kui teine osaline kuritarvitab artiklit 11 või kui selle kohaldamine seab ohtu avaliku julgeoleku.Kui artikli 11 rakendamine peatatakse, alustavad mõlemad lepinguosalised lepinguga moodustatud ühiskomitee raames nõupidamisi, et lahendada peatamise tinginud probleemid.Mõlemad lepinguosalised kinnitavad, et nende prioriteediks on tagada diplomaatiliste passide kõrgetasemeline turvalisus, eelkõige neile biomeetriliste andmete kandmise teel. Euroopa Liidus tagatakse see määruse (EÜ) 2252/2004 rakendamisega.ÜHISDEKLARATSIOON LÜHIAJALISTE VIISADE VÄLJASTAMISE KOHTA SEOSES SÕJAVÄELASTE JA TSIVIILISIKUTE MATMISPAIKADE KÜLASTAMISEGALepinguosalised lepivad kokku, et sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku külastavatele isikutele väljastatakse tavaliselt kuni 14päevase kehtivusajaga lühiajalised viisad.ÜHISDEKLARATSIOON ÜHTLUSTAMISE KOHTA SEOSES LÜHIAJALISE VIISA MENETLEMIST KÄSITLEVA TEABE ESITAMISE JA LÜHIAJALISE VIISA TAOTLEMISEL ESITATAVATE DOKUMENTIDEGATõdedes, et viisataotlejatele on oluline läbipaistvus ning sel põhjusel peavad käesoleva lepingu osalised vajalikuks võtta järgmised meetmed:- koostada taotlejate jaoks põhiteave viisade taotlemise menetluste, viisa saamise tingimuste ning viisa liikide ja nende kehtivuse kohta;- kumbki lepinguosaline koostab miinimumnõuete loetelu, et viisataotlejatele oleks tagatud ühtne ja ühesugune põhiteave ning viisataotlejatelt nõutaks samasuguste täiendavate dokumentide esitamist.Eespool nimetatud teavet levitatakse laialdaselt – konsulaatide teadetetahvlil, voldikutena, veebisaitidel jne).ÜHISDEKLARATSIOON TAANI KUNINGRIIGI KOHTALepinguosalised võtavad arvesse, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi diplomaatilised ja konsulaaresindustes kasutatavate viisade väljastamise menetluste suhtes.Seepärast on soovitav, et Taani ja Vene Föderatsiooni ametiasutused sõlmiksid viivitamatult kahepoolse lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.ÜHISDEKLARATSIOON SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KOHTALepinguosalised võtavad arvesse, et käesolevat lepingut ei kohaldata Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Iirimaa territooriumi suhtes.Seepärast on soovitav, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Iirimaa ning Vene Föderatsiooni ametiasutused sõlmiksid kahepoolsed viisade väljastamise lihtsustamise lepingud.ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI VABARIIGI JA NORRA KUNINGRIIGI KOHTALepinguosalised võtavad arvesse tihedaid suhteid Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel, toetudes eelkõige 1999. aasta 18. mai lepingule, milles käsitletakse nende riikide ühinemist Schengeni acquis ' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Seepärast on soovitatav, et Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi ning Vene Föderatsiooni ametiasutused sõlmiksid viivitamatult kahepoolsed lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingud Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.[1] ELT C , .., lk .[2] ELT C….[3] ELT C….[4] Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.


title: Ettepanek NÕUKOGU OTSUS Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule alla kirjutamise kohta Euroopa Ühenduse nimel Ettepanek NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS Euroopa lepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0182(01)

Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule alla kirjutamise kohta Euroopa Ühenduse nimel  /* KOM/2008/0182 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.4.2008KOM(2008)182 lõplik2008/0073 (AVC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule alla kirjutamise kohta Euroopa Ühenduse nimelEttepanekNÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUSEuroopa lepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1.  Lisatud kaks ettepanekut on õigusaktid ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allakirjutamiseks ja sõlmimiseks: i) nõukogu otsuse ettepanek lepingule alla kirjutamise kohta; ii) nõukogu ja komisjoni otsuse ettepanek lepingu sõlmimise kohta.2.  Nõukogu otsustas 21. novembril 2005 volitada komisjoni alustama stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviinaga ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimisi alustati ametlikult 25. novembril 2005. Läbirääkimisi peeti tihedas koostöös spetsiaalselt loodud erikomitee (COBWEB) ja ELi liikmesriikidega. Tehnilised arutlused jõudsid lõpule 2006. aasta detsembris. Täiendavad kohandused tehti pärast liikmesriikidega toimunud arutelusid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu lõplik tekst valmis 2007. aasta mais.3.  Bosnia ja Hertsegoviina paranenud koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (edaspidi „EJRK”) ja 2007. aasta viimases veerandis tehtud edusammud politseireformi rakendamise suunas võimaldasid komisjonil stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu 4. detsembril 2007 Sarajevos parafeerida.4.  Lõplik otsus stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule alla kirjutamise kohta sõltub nõukogu 21. novembri 2005. aasta järeldustes ette nähtud ühisest läbivaatamisest ning sellele lisatud nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonist[1], mis käsitleb politseireformi, koostööd EJRKga, õigusraamistikku, haldussuutlikkuse arendamist ja avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlevaid õigusakte. Käesolev ettepanek ei mõjuta Bosnia ja Hertsegoviina asjaomaste kohustuste täitmise hindamist.Läbirääkimissuuniste vastuvõtmisel 2005. aasta novembris deklareerisid komisjon ja nõukogu ühiselt, et enne stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimiste lõpetamist:-  esitab komisjon nõukogule aruande poliitiliste tingimuste kohta ja-  nõukogu ja komisjon vaatavad ühiselt läbi Bosnia ja Hertsegoviina edusammud.Sellest tulenevalt esitab komisjon õigeaegselt ja kooskõlas ühisdeklaratsiooniga nõukogule aruande ning nad vaatavad enne stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule alla kirjutamist käsitleva lõpliku otsuse tegemist koos nõukoguga ühiselt läbi Bosnia ja Hertsegoviina edusammud.5.  Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping keskendub järgmistele põhiküsimustele:6.  poliitiline dialoog Bosnia ja Hertsegoviinaga;7.  tõhusam piirkondlik koostöö, sealhulgas vabakaubanduspiirkondade loomine piirkonna riikide vahel;8.  vabakaubanduspiirkonna loomine ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel viie aasta jooksul alates lepingu jõustumisest;9.  tööjõu liikumine, asutamisvabadus, teenuste osutamine, jooksvate maksete ning kapitali liikumine;10.  Bosnia ja Hertsegoviina kohustus ühtlustada oma õigusaktid EÜ õigusaktidega, eelkõige siseturuga seotud olulistes valdkondades;11.  koostöö Bosnia ja Hertsegoviinaga erinevates valdkondades, sealhulgas õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas;12.  lepingu täitmist kontrolliva stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu, samuti stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee ning parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee loomine.6. Nõukogu 18. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2000 (millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2820/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1763/1999 ja (EÜ) nr 6/2000)[2] alusel antud kaubandussoodustusi kohaldatakse samaaegselt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga.7. Komisjon palub nõukogul anda oma lõplik heakskiit stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu tekstile ning algatada menetlused kõnealusele lepingule alla kirjutamiseks ja selle sõlmimiseks kahe lisatud ettepaneku alusel.8. Lepingule alla kirjutamiseks ja selle sõlmimiseks vajalikud menetlused on kahe Euroopa ühenduse (Euroopa Ühendus ja EURATOM) puhul erinevad (Euroopa Ühendus ja Euroopa Aatomienergiaühendus):a) allakirjutamise kohta on EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimeses lauses sätestatud, et lepingule ühenduse nimel alla kirjutamiseks on vaja nõukogu eraldi otsust; EURATOMi asutamislepingus samalaadseid sätteid ei ole;b) lepingu sõlmimise kohta:-  nõukogu sõlmib Euroopa Parlamendi nõusolekul lepingu Euroopa Ühenduse nimel, toetudes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 310;-  nõukogu kiidab lepingu EURATOMi nimel heaks, toetudes EURATOMi asutamislepingu artikli 101 lõikele 2 ning pärast seda sõlmib komisjon lepingu.9. Kooskõlas eespool nimetatuga palub komisjon nõukogul pärast seda, kui nõukogu ja komisjon on ühiselt jõudnud seisukohale, et lõikes 4 osutatud poliitilised tingimused on täidetud,i) kirjutada lepingule Euroopa Ühenduse nimel allaii) sõlmida Euroopa Ühenduse nimel leping ja kiita heaks lepingu sõlmimine EURATOMiga.Lepingu jõustumiseks peavad selle ratifitseerima kõik liikmesriigid.EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule alla kirjutamise kohta Euroopa Ühenduse nimelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]ning arvestades järgmist:13.  Läbirääkimised Bosnia ja Hertsegoviinaga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu üle ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel on lõpetatud.14.  Seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames rakendatud poliitikaga on käesolevas lepingus sisalduvad kaubandussätted erandlikud ega loo Euroopa Liidu jaoks ühtegi pretsedenti Euroopa Ühenduse kaubanduspoliitikas seoses kolmandate riikidega, välja arvatud Lääne-Balkani riigid.15.  4. detsembril 2006. aastal Sarajevos parafeeritud lepingule tuleks seega Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutada tingimusel, et seda oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelTingimusel, et lepingut on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval, on nõukogu eesistujal õigus määrata isikud, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel.(koht), (kuupäev),Nõukogu nimeleesistuja2008/0073 (AVC)EttepanekNÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUSEuroopa lepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU, EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu viimase lausega ja artikli 300 lõike 3 teise lõiku,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiget,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,[4]võttes arvesse nõukogupoolset heakskiitu vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 101ning arvestades järgmist:(1) Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel on vastavalt nõukogu otsusele nr […]/[…]/EÜ […][5] alla kirjutatud Euroopa Ühenduse nimel […] […], tingimusel, et seda on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.(2) Seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames rakendatud poliitikaga on käesolevas lepingus sisalduvad kaubandussätted erandlikud ega loo Euroopa Liidu jaoks ühtegi pretsedenti Euroopa Ühenduse kaubanduspoliitikas seoses kolmandate riikidega, välja arvatud Lääne-Balkani riigid.(3) Käesolev leping tuleks heaks kiita,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel koos lepingu lisade ja protokollide, samuti lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonide ja ühenduse deklaratsiooniga kiidetakse käesolevaga Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel heaks.Esimeses lõigus nimetatud tekstid on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 21. Ühenduse seisukoha stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus ning stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees, kui nimetatud komiteel on volitus esindada stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu, määrab kindlaks komisjoni ettepanekul nõukogu või vajaduse korral komisjon, mõlemal juhul toimub see kooskõlas asutamislepingute vastavate sätetega.2. Kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikliga 117 on stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujaks nõukogu eesistuja. Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee eesistujaks on nimetatud komitee töökorra kohaselt komisjoni esindaja.3. Nõukogu otsustab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsuste ja komisjon otsustab stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee otsuste avaldamise Euroopa Liidu Teatajas igal üksikjuhul eraldi.Artikkel 3Nõukogu eesistujale antakse õigus nimetada isikud, kes on volitatud ühenduse nimel hoiule andma lepingu artiklis 135 sätestatud heakskiitmiskirja. Komisjoni president annab nimetatud heakskiitmiskirja hoiule Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.(koht), (kuupäev),Nõukogu nimel Komisjoni nimeleesistuja president [1] 14364/05 Limite[2] EÜT L 17, 23.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1946/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 1).[3] ELT C […], […], lk […].[4] ELT C […], […], lk […].[5] ELT C […], […], lk […].