               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.5.2018
            COM(2018) 344 final
            2018/0175(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu alusel loodud CETA ühiskomitees seoses CETA ühiskomitee ja erikomiteede töökorra vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

                  Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks CETA ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht seoses CETA ühiskomitee ja erikomiteede töökorra kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA)

                  Ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) (edaspidi „leping“) eesmärk on rakendada liidu ühist kaubanduspoliitikat Kanada suhtes, pidades eelkõige silmas vabakaubanduspiirkonna loomist. Leping allkirjastati 30. oktoobril 2016 Brüsselis
                     1
                  .

                  Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 21. septembrist 2017.

               2.2.CETA ühiskomitee ja erikomiteed

                  Lepingu artikliga 26.1 luuakse CETA ühiskomitee ja artikliga 26.2 erikomiteed. Erikomiteed on järgmised: kaubavahetuskomitee, põllumajanduskomitee, veinide ja kangete alkohoolsete jookide komitee, ravimitealane valdkondlik ühiskomitee, teenuste ja investeeringute komitee, kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise komitee, ühine tollikoostöö komitee, ühine sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete korralduskomitee, riigihankekomitee, finantsteenuste komitee, kaubanduse ja säästva arengu komitee, regulatiivse koostöö foorum ning CETA geograafiliste tähiste komitee.

                  CETA ühiskomitee ja erikomiteed koosnevad lepinguosaliste esindajatest, kes asjaomaseid komiteesid ka ühiselt juhivad. CETA ühiskomitee kaaseesistujad on Kanada rahvusvahelise kaubanduse minister ja kaubanduse eest vastutav Euroopa Komisjoni liige või nende esindajad. Lepinguosaliste mõiste on sätestatud lepingu artiklis 1.1, mille kohaselt lepinguosalised on ühelt poolt Euroopa Liit või selle liikmesriigid või Euroopa Liit ja selle liikmesriigid Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust tuleneva vastava pädevuse piires (edaspidi „ELi lepinguosaline“) ning teiselt poolt Kanada.

                  CETA ühiskomitee ja erikomiteed vastutavad lepingu rakendamise ja kohaldamise eest oma vastutusalas. Vastavalt artikli 26.1 lõike 5 punktile h võib CETA ühiskomitee luua uusi erikomiteesid ja algatada kahepoolseid dialooge, et aidata erikomiteel täita oma ülesandeid. CETA ühiskomitee ja erikomiteed tulevad kokku kord aastas või lepinguosalise taotluse korral.

               2.3.CETA ühiskomitee kavandatud akt

               CETA ühiskomitee võtab vastu otsuse CETA ühiskomitee töökorra vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatud akt“).

                  Kavandatud akti eesmärk on vastu võtta CETA ühiskomitee töökord vastavalt lepingu artikli 26.1 lõike 4 punktile d, milles on sätestatud, et CETA ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

                  Lepingu artikli 26.2 lõikes 4 on sätestatud, et erikomiteed kehtestavad oma töökorra ja muudavad seda vajaduse korral. CETA alusel loodud erikomiteede suurt hulka arvesse võttes tehakse ettepanek kohaldada CETA ühiskomitee töökorda mutatis mutandis erikomiteede suhtes, välja arvatud juhul, kui lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt otsustatakse teisiti.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               CETA ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht peaks võimaldama vastu võtta CETA ühiskomitee töökorra, nagu on sätestatud lepingus.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               CETA ühiskomitee ja erikomiteed on ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (edaspidi „leping“) alusel loodud organid.

               Otsus, mis CETA ühiskomiteel tuleb vastu võtta, on siduv, ja sellega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitika ja rahvusvahelise transpordiga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise leping, eelkõige selle artiklid 91, artikli 100 lõige 2 ja artikli 207 lõige 4.

               4.3.Kokkuvõte

                  Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91, artikli 100 lõige 2 ja artikli 207 lõige 4 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud akti avaldamine

               CETA ühiskomitee otsus on kavas avaldada pärast selle vastuvõtmist.

               2018/0175 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu alusel loodud CETA ühiskomitees seoses CETA ühiskomitee ja erikomiteede töökorra vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega (EL) 2017/37
                  3
                on ette nähtud allkirjastada Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA), (edaspidi „leping“). Leping allkirjastati 30. oktoobril 2016.

               (2)Nõukogu otsusega (EL) 2017/38
                  4
                on ette nähtud lepingu ajutine kohaldamine, sealhulgas CETA ühiskomitee ja erikomiteede loomine. Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 21. septembrist 2017.

               (3)Lepingu artikli 26.1 lõike 4 punkti d kohaselt võtab CETA ühiskomitee vastu oma töökorra.

               (4)Lepingu artikli 26.2 lõikes 4 on sätestatud, et erikomiteed kehtestavad oma töökorra ja muudavad seda vajaduse korral.

               (5)CETA ühiskomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu oma töökorra, nagu on sätestatud lepingus.

               (6)Seda töökorda kohaldatakse mutatis mutandis erikomiteede suhtes, välja arvatud juhul, kui konkreetne erikomitee võtab lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt vastu teistsuguse otsuse.

               (7)Seepärast on asjakohane lisatud otsuse eelnõu põhjal kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel CETA ühiskomitees seoses selle töökorda käsitleva otsusega, et tagada lepingu tõhus rakendamine,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu alusel loodud CETA ühiskomitee esimesel koosolekul seoses CETA ühiskomitee ja erikomiteede töökorra vastuvõtmisega, põhineb CETA ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               CETA ühiskomitee otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 11, 14.1.2017, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        ELT L 11, 14.1.2017, lk 1.

                     (4)

                        ELT L 11, 14.1.2017, lk 1080.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.5.2018
            COM(2018) 344 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu alusel loodud CETA ühiskomitees seoses CETA ühiskomitee ja erikomiteede töökorra vastuvõtmisega

               LIIDE

               CETA ÜHISKOMITEE
                  OTSUS nr […/2018],

               kuupäev,

               millega võetakse vastu ühiskomitee
                  ja erikomiteede töökord

               CETA ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelist laiaulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingut (CETA), eelkõige selle artikli 26.1 lõike 4 punkti d ja artikli 26.2 lõiget 4,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Lepingu artikli 30.7 lõike 3 kohaselt on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 21. septembrist 2017.

               (2)Lepingu artikli 26.1 lõike 4 punkti d kohaselt võtab CETA ühiskomitee vastu oma töökorra;

               (3)Lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt kehtestavad erikomiteed vajaduse korral oma töökorra ja muudavad seda,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Käesolevaga võetakse vastu lisas esitatud CETA ühiskomitee ja erikomiteede töökord.

               [koht], [kuupäev]

                        CETA ühiskomitee nimel

                        kaaseesistujad

               LISA

               ECAA ÜHISKOMITEE TÖÖKORD

               1. reegel

               Koosseis ja eesistuja

               1.CETA ühiskomitee, mis on moodustatud vastavalt ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) (edaspidi „leping“) artiklile 26.1, täidab lepingu artiklis 26.1 ette nähtud kohustusi, vastutab lepingu rakendamise ja kohaldamise eest ning aitab kaasa selle üldiste eesmärkide saavutamisele.

               2.Lepingu artikli 26.1 lõike 1 kohaselt kuuluvad CETA ühiskomiteesse lepinguosaliste esindajad ning selle kaaseesistujateks on Kanada rahvusvahelise kaubanduse minister ja kaubanduse eest vastutav Euroopa Komisjoni liige. Lepingu artikli 26.1 lõike 1 kohaselt võivad kaaseesistujaid esindada nende esindajad.

               3.Töökorras nimetatud lepinguosalised on määratletud lepingu artiklis 1.1.

               2. reegel

               Esindamine

               1.Lepinguosaline edastab teisele lepinguosalisele teda CETA ühiskomitees esindavate esindajate nimekirja. Nimekirja haldab ja ajakohastab CETA ühiskomitee sekretariaat.

               2.Kui CETA ühiskomitee kaaseesistujal ei ole võimalik koosolekul osaleda, võib teda esindada volitatud isik. Kaaseesistuja või tema volitatud isik teatab kirjalikult teisele kaaseesistujale ja vastavale kontaktpunktile esindaja määramisest võimalikult vara enne koosolekut.

               3.CETA ühiskomitee kaaseesistuja volitatud isik kasutab kõnealuse kaaseesistuja õigusi oma volituste ulatuses. Käesolevas töökorras hõlmavad järgnevad viited esindajatele ja kaaseesistujatele ka volitatud isikuid.

               3. reegel

               CETA ühiskomitee sekretariaat

               CETA ühiskomitee sekretariaadi rolli täidavad lepinguosaliste poolt lepingu artikli 26.5 kohaselt määratud CETA kontaktpunktid.

               4. reegel

               Koosolekud

               1.Lepingu artikli 26.1 lõike 2 kohaselt tuleb CETA ühiskomitee kokku kord aastas või lepinguosalise taotluse korral. Kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti, toimuvad koosolekud vaheldumisi Brüsselis ja Ottawas.

               2.Lepingu artikli 26.6 lõike 1 kohaselt võib CETA ühiskomitee koosolekuid pidada video- või telekonverentsi teel.

               3.CETA ühiskomitee koosoleku kutsub kokku ühiskomitee sekretariaat lepinguosaliste kindlaks määratud ajal ja kohas. Lepingu artikli 26.6 lõike 2 kohaselt püüavad lepinguosalised kohtuda 30 päeva jooksul pärast seda, kui lepinguosaline saab teiselt lepinguosaliselt taotluse kohtuda.

               5. reegel

               Delegatsioon

               CETA ühiskomitee esindajaid võivad saata valitsusametnikud. Enne iga koosolekut teatatakse CETA ühiskomitee kaaseesistujatele mõlema lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

               6. reegel

               Dokumendid

               Kui CETA ühiskomitee arutelud põhinevad kirjalikel lisadokumentidel, nummerdatakse need dokumendid ja CETA ühiskomitee sekretariaat edastab need CETA ühiskomitee dokumentidena.

               7. reegel

               Kirjavahetus

               1.CETA ühiskomitee kaaseesistujatele adresseeritud kirjavahetus edastatakse CETA ühiskomitee sekretariaadile, et see vajaduse korral edastada CETA ühiskomitee esindajatele.

               2.CETA ühiskomitee sekretariaat saadab CETA ühiskomitee kaaseesistujate kirjad adressaatidele, nummerdab need ja edastab vajaduse korral teistele CETA ühiskomitee esindajatele.

               8. reegel

               Koosolekute päevakord

               1.CETA ühiskomitee sekretariaat koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Esialgne päevakord ja asjakohased dokumendid edastatakse CETA ühiskomitee esindajatele, sh kaaseesistujatele hiljemalt kümme kalendripäeva enne koosoleku algust.

               2.Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse koos asjakohaste dokumentidega on lepinguosaline esitanud CETA ühiskomitee sekretariaadile hiljemalt 14 päeva enne koosoleku algust.

               3.CETA ühiskomitee kaaseesistujad avaldavad enne koosoleku toimumist CETA ühiskomitee koosoleku esialgse päevakorra ühiselt heakskiidetud versiooni, kohaldades lepingu artiklit 26.4.

               4.CETA ühiskomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Päevakorda võib lisada esialgses päevakorras kajastamata punkte, kui lepinguosalised nii otsustavad.

               5.Selleks et saada teavet konkreetsetes küsimustes, võivad CETA ühiskomitee kaaseesistujad vastastikusel kokkuleppel kutsuda oma koosolekutel osalema vaatlejaid, sh lepinguosaliste teiste organite esindajaid ja sõltumatuid eksperte.

               6.CETA ühiskomitee kaaseesistujad võivad vastastikusel kokkuleppel lõigetes 1 ja 2 osutatud tähtaegu lühendada või pikendada, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

               9. reegel

               Protokoll

               1.Kui vastastikusel kokkuleppel ei otsustata teisiti, koostab CETA ühiskomitee sekretariaat tavaliselt 21 päeva jooksul pärast iga koosoleku lõppu koosoleku protokolli kavandi.

               2.Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, täpsustades vajaduse korral järgmist:

               a)CETA ühiskomiteele esitatud dokumendid;

               b)avaldused, mida CETA ühiskomitee liige on palunud protokolli kanda ning

               c)vastuvõetud otsused, antud soovitused, kokkulepitud ühisavaldused ja konkreetsetes küsimustes tehtud jooksvad järeldused.

               3.Protokolli kantakse kõigi koosolekul eri ülesannetes osalenud isikute nimed, ametinimed ja organisatsioonid.

               4.Kaaseesistujad kiidavad koosoleku protokolli kirjalikult heaks 28 päeva jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva või lepinguosaliste kokkulepitud muud kuupäeva. Kui protokoll on heaks kiidetud, allkirjastavad CETA ühiskomitee sekretariaadi kontaktpunktid protokolli kaks eksemplari ja kumbki lepinguosaline saab kõnealuse dokumendi ühe eksemplari. Lepinguosalised võivad otsustada, et see nõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamise teel. Protokolli allkirjastatud koopiad edastatakse CETA ühiskomitee esindajatele.

               5.CETA ühiskomitee sekretariaat koostab ka protokolli lühikokkuvõtte. Ühiskomitee kaaseesistujad teevad protokolli kokkuvõtte teksti pärast selle heakskiitmist avalikkusele kättesaadavaks, kohaldades lepingu artiklit 26.4.

               10. reegel

               Otsused ja soovitused

               1.CETA ühiskomitee võtab vastu otsuseid kõikides lepinguga ettenähtud küsimustes ja võib anda ka asjakohaseid soovitusi. Lepingu artikli 26.3 lõike 3 kohaselt võtab CETA ühiskomitee otsused vastu ja annab soovitusi vastastikusel kokkuleppel.

               2.Koosolekutevahelisel ajal võib CETA ühiskomitee lepinguosaliste kokkuleppel teha otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel. Selleks saadavad kaaseesistujad ettepaneku teksti kirja teel CETA ühiskomitee esindajatele vastavalt 7. reeglile, määrates kindlaks tähtaja, mille jooksul komitee liikmed teatavad kõikidest probleemidest või muudatustest, mida nad soovivad teha. Kui see tähtaeg on möödunud, teatatakse vastuvõetud ettepanekutest vastavalt 7. reeglile ja kantakse need järgmise koosoleku protokolli.

               3.Kui CETA ühiskomiteel on lepingust tulenev õigus võtta vastu otsuseid, soovitusi, või tõlgendusi, nimetatakse asjaomaseid dokumente vastavalt „otsuseks”, „soovituseks” või „tõlgenduseks“. CETA ühiskomitee sekretariaat lisab kõigile otsustele, soovitustele või tõlgendustele seerianumbri, vastuvõtmise kuupäeva ja sisukirjelduse. Igas otsuses sätestatakse selle jõustumise kuupäev.

               4.Igale otsusele, soovitusele või tõlgendusele kirjutavad alla CETA ühiskomitee kaaseesistujad.

               5.Lepinguosalised tagavad, et CETA ühiskomitee vastuvõetud otsused, soovitused või tõlgendused tehakse avalikkusele kättesaadavaks, kohaldades lepingu artiklit 26.4.

               6.CETA ühiskomitee otsuste puhul, millega muudetakse lepingu protokolle ja lisasid vastavalt lepingu artikli 30.2 lõikele 2, on kõik keeleversioonid võrdselt autentsed vastavalt lepingu artiklile 30.11.

               11. reegel

               Avaldamine ja konfidentsiaalsus

               1.Kui lepingus ei sätestata või kaaseesistujad ei otsusta teisiti, ei ole CETA ühiskomitee koosolekud üldsusele avatud.

               2.Kui lepinguosaline annab CETA ühiskomiteele, mõnele erikomiteele või muule lepingu alusel moodustatud organile teavet, mis on tema õigusnormide kohaselt konfidentsiaalne või avalikustamise eest kaitstav, käsitab teine lepinguosaline sellist teavet konfidentsiaalsena vastavalt lepingu artiklile 26.4.

               12. reegel

               Keeled

               1.CETA ühiskomitee ametlikeks keelteks on lepinguosaliste ametlikud keeled.

               2.CETA ühiskomitee töökeeled on inglise ja/või prantsuse keel. Kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti, toimuvad CETA ühiskomitee arutelud tavaliselt neis keeltes koostatud dokumentide alusel.

               13. reegel

               Kulud

               1.Lepinguosaline kannab kõik CETA ühiskomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud ise.

               2.Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosolekut korraldav lepinguosaline.

               3.Kulud, mis on seotud suulise tõlkimisega ühest ühiskomitee töökeelest teise ühiskomitee töökeelde, kannab koosolekut korraldav lepinguosaline. Kulud, mis on seotud suulise ja kirjaliku tõlkimisega mõnest 12. reeglis loetlemata keelest või mõnesse 12. reeglis loetlemata keelde, kannab asjaomast teenust soovinud lepinguosaline.

               14. reegel

               Erikomiteed ja muud organid

               1.Lepingu artikli 26.1 lõike 4 punkti b kohaselt teostab CETA ühiskomitee järelevalvet kõigi lepingu alusel moodustatud erikomiteede ja muude organite töö üle.

               2.CETA ühiskomiteele teatatakse kirjalikult lepingu alusel moodustatud erikomiteede ja muude organite määratud kontaktpunktidest. Kogu asjakohane kirjavahetus, kõik dokumendid ja muu teave, mida iga erikomitee kontaktpunktid omavahel lepingu rakendamise kohta vahetavad, edastatakse samaaegselt ka CETA ühiskomitee sekretariaadile.

               3.Artikli 26.2 lõike 6 kohaselt annavad erikomiteed CETA ühiskomiteele aru iga koosoleku tulemustest ja järeldustest.

               4.Kui erikomitee ei otsusta lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt teisiti, kohaldatakse käesolevat töökorda lepingu alusel moodustatud erikomiteede ja muude organite suhtes mutatis mutandis.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.5.2018
            COM(2018) 333 final
            2018/0167(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimelEMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega(eelarverida 02.03.01 „Siseturg“ ja eelarverida 02.03.04 „Siseturu haldamise vahendid“)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

                  EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 02.03.01 („Siseturg“) ja eelarverea 02.03.04 („Siseturu haldamise vahendid“) alla kuuluvates liidu meetmetes.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  1
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               •Proportsionaalsus

                  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

               •Vahendi valik

                  Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta kõnealuses lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.MÕJU EELARVELE

                  EMP EFTA riigid osalevad eelarverea 02.03.01 („Siseturg“) ja eelarverea 02.03.04 („Siseturu haldamise vahendid“) rahastamisel. Täpne summa määratakse kooskõlas EMP lepingu sätetega pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist.

               4.MUUD KÜSIMUSED

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Kooskõlas EMP lepingu protokolliga nr 32 laekuvad EMP EFTA riikide iga-aastased osamaksed igal aastal 31. augustiks pärast seda, kui Euroopa Komisjon on koostanud ELi rahastamisnõude ja esitanud selle EMP EFTA riikidele 15. augustiks.

               Seetõttu on ühiskomitee otsuse eelnõu jaanuari ja augusti vahelise ajavahemiku katmiseks tagasiulatuvalt kohaldatav alates jaanuarist. Seeläbi tagatakse kogu kalendriaasta vältel EMP lepingus sätestatud koostöö järjepidevus.

               Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               2018/0167 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel
                  EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

                  (eelarverida 02.03.01 „Siseturg“ ja eelarverida 02.03.04 „Siseturu haldamise vahendid“)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94
                  2
                Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31.

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate meetmete raames, mis on seotud kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja selle arendamisega ning siseturu haldamise vahenditega.

               (5)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2018.

               (6)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (3)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.5.2018
            COM(2018) 333 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega(eelarverida 02.03.01 "Siseturg" ja eelarverida 02.03.04 "Siseturu haldamise vahendid")

               LISA
               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr …/2018,
                  [kuupäev],
                  millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate meetmete raames, mis on seotud kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja selle arendamisega ning siseturu haldamise vahenditega.

               (2)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2018,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

               1.lõikes 12 asendatakse sõnad „ ja 2017.” sõnadega „2017. ja 2018.”;

               2.lõikes 14 asendatakse sõnad „majandusaasta 2017“ sõnadega „majandusaastad 2017 ja 2018“.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated*.

                  1Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

                     (1)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2018
            COM(2018) 280 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste eelarvemeetmete ning struktuurireformi tugiprogrammi pikendamise rahastamiseks

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  1
                kohaselt võib paindlikkusinstrumenti kasutada selliste selgelt määratletud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

               Vastavalt nõukogu määruse nr 1311/2013 artiklile 11 ja 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  2
                punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu mittesihtotstarbelise varu rubriikide „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ (rubriik 1b) ja „Julgeolek ja kodakondsus“ (rubriik 3) all, ettepaneku võtta 2019. aastal kasutusele paindlikkusinstrument. Aastas saab paindlikkusinstrumenti kasutada 600 miljoni euro ulatuses (2011. aasta hindades), mis teeb jooksevhindades 703 miljonit eurot. Lisaks saab kasutada 2018. aastal kasutamata jäänud 520 miljonit eurot.

               Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena ületatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 ülemmäär 927,5 miljoni euroga. See summa on mõeldud rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi haldamise meetmete rahastamise toetamiseks. Lisaks tehakse ettepanek võtta kasutusele rubriigi 1b ülemmäära ületavana 38,1 miljonit eurot, et rahastada struktuurireformi tugiprogrammi pikendamist.

               Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud arvutati välja erinevate rahastamisele kuuluvate meetmete eelmaksete, eelmaksete tasaarvestamise ja lõppmaksete suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel, ning need on esitatud allpool tabelis:

               (jooksevhinnad, miljonites eurodes)

                        Aasta

                        2019. aastal paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega seotud maksete assigneeringud

                        2019

                        486,6

                        2020

                        194,7

                        2021

                        116,1

                        2022

                        116,9

                        2023

                        51,3

                        Kokku

                        965,6

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste eelarvemeetmete ning struktuurireformi tugiprogrammi pikendamise rahastamiseks

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  3
                eriti selle punkti 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

               (2)Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 600 000 000 eurot (2011. aasta hindades), nagu on sätestatud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  4
                artiklis 11.

               (3)Praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks ning struktuurireformi tugiprogrammi pikendamiseks tuleb sellekohaste meetmete rahastamiseks vajalikud märkimisväärsed täiendavad summad kasutusele võtta kiiresti.

               (4)Olles läbi vaadanud kõik võimalused jaotada assigneeringud ümber rubriigi 3 („Julgeolek ja kodakondsus“) ja rubriigi 1b („Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“) kulude ülemmäära raames, tuleb lisaks liidu 2019. aasta üldeelarve rubriigis 3 ülemmäärana ette nähtud vahenditele võtta kasutusele paindlikkusinstrument summas 927 518 138 eurot, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas, ning lisaks rubriigis 1b ülemmäärana ette nähtud vahenditele summas 38 069 903 eurot, et rahastada struktuurireformi tugiprogrammi pikendamist.
                  5

               (5)Eeldatavat maksete ajakava arvesse võttes tuleks paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena eraldatavad maksete assigneeringud jaotada mitme eelarveaasta vahel.

               (6)Et vahendeid saaks kiiresti kasutada, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 2019. eelarveaasta algusest,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               (1)Liidu 2019. aasta üldeelarves võetakse paindlikkusinstrument kasutusele 927 518 138 euro ulatuses rubriigi 3 („Julgeolek ja kodakondsus“) kulukohustuste assigneeringutena ning 38 069 903 euro ulatuses rubriigi 1b („Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“) kulukohustuste assigneeringutena.

               Esimeses lõigus osutatud summat kasutatakse selleks, et rahastada praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks võetavaid meetmeid ning struktuurireformi tugiprogrammi pikendamist.

               (2)Eeldatava maksete dünaamika alusel on paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmisele vastavad maksete assigneeringud järgmised:

               (a)2019. aastal 486 597 803 eurot;

               (b)2020. aastal 194 720 174 eurot;

               (c)2021. aastal 116 110 590 eurot;

               (d)2022. aastal 116 871 924 eurot;

               (e)2023. aastal 51 287 550 eurot.

               Iga eelarveaasta konkreetsed maksete assigneeringud kinnitatakse vastavalt iga-aastasele eelarvemenetlusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (3)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (5)

                        COM(2017) 825, 6.12.2017


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.5.2018
            COM(2018) 359 final
            2018/0192(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise kohta
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht seoses ühiskomitee kodukorra kavandatava vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise leping

               Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on siduda ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) Šveitsi vastava süsteemiga, võimaldades ühes süsteemis eraldatud saastekvootidega teises süsteemis kaubelda ja neid seal tagastamiskohutuste täitmiseks kasutada, avardades nii võimalusi kliimamuutuste leevendamiseks. Lepingule kirjutati alla 23. novembril 2017. See jõustub 1. jaanuaril pärast ratifitseerimiskirjade vahetamist lepinguosaliste vahel või nendepoolset lepingu heakskiitmist. Samas on lepinguga ette nähtud, et selle artikleid 11–13 kohaldatakse lepingu allakirjutamise kuupäevast alates ajutiselt.

               2.2.Ühiskomitee

               Lepingu artikli 12 alusel loodud ühiskomitee vastutab lepingu haldamise eest ja tagab selle rakendamise. Ühiskomitee võib otsustada heaks kiita lepingu uusi lisasid või muuta olemasolevaid lisasid. Samuti võib ühiskomitee arutada lepingu artiklite muudatusi, hõlbustada lepinguosaliste õigusnorme käsitlevate seisukohtade vahetamist ning korraldada lepingu läbivaatamist.

               Ühiskomitee on kahepoolne organ, mis koosneb lepinguosaliste (EL ja Šveits) esindajatest. Ühiskomitee otsused tehakse mõlema lepinguosalise kokkuleppel.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

               Ühiskomitee võtab esimesel koosolekul, mis toimub 27. juunil 2018, vastu oma kodukorra.

               Kavandatava akti eesmärk on kehtestada normid, mille kohaselt ühiskomitee peaks toimima ja oma ülesandeid täitma.

               Lepingu artikli 12 lõikes 4 sätestatakse, et ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Ettepanekuga määratakse kindlaks liidu seisukoht seoses ühiskomitee tegevust reguleeriva kodukorra vastuvõtmisega. Kodukorra kavand hõlmab standardsätteid, millega reguleeritakse organi toimimist, selle koosseisu, eesistujat ja sekretariaadi ülesandeid, norme, mis käsitlevad koosolekute pidamist, päevakorra kindlaksmääramist, otsuste tegemist jne. Sellega nähakse samuti ette võimalus luua töörühmi vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 5.

               Ühiskomitee kodukord on vaja vastu võtta, et ühiskomitee saaks asuda ette valmistama lepingu rakendamist. See võimaldab lahendada praktilised küsimused seoses kahe heitkogustega kauplemise süsteemi vahelise sideme loomisega.

               Hästitoimiva rahvusvahelise CO2-turu arendamine heitkogustega kauplemise süsteemide alt-üles suunalise sidumise teel on ELi ja rahvusvahelise üldsuse pikaajaline poliitiline eesmärk, eelkõige Pariisi kokkuleppel põhinevate kliimakaitse eesmärkide saavutamiseks. Seda silmas pidades on ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „ELi HKS“) loomist käsitleva direktiivi artikli 25 kohaselt võimalik siduda ELi HKS teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, kui need on kohustuslikud, neis on kehtestatud heitkoguste absoluutne ülempiir ning need ühilduvad ELi HKSiga; Šveitsi süsteem vastab kõnealustele tingimustele. ELi HKSi ja Šveitsi HKSi jätkuva ühilduvuse tagamiseks peaks ühiskomitee alustama lepingu rakendamist.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee on asutatud lepinguga, nimelt Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga.

               Akt, mis ühiskomiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandataval aktil on õiguslik toime, sest sellega määratakse kindlaks ühiskomitee suhtes kohaldatavad normid; ühiskomitee on organ, mis haldab lepingut ja võib teha otsuseid uute lisade heakskiitmise või olemasolevate lisade muutmise kohta.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Käesoleva kavandatava akti eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 191.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 191 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2018/0192 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise kohta

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 191 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingule (edaspidi „leping“) kirjutati alla 23. novembril 2017.

               (2)Vastavalt lepingu artiklile 22 kohaldatakse lepingu artikleid 11–13 selle allakirjutamise kuupäevast alates ajutiselt.

               (3)Vastavalt lepingu artiklile 12 võtab ühiskomitee oma esimesel koosolekul, mis toimub 27. juunil 2018, vastu oma kodukorra.

               (4)On asjakohane võtta vastu ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht, sest kodukorras sätestatakse, kuidas töötab kõnealune organ, mis vastutab lepingu haldamise ja selle rakendamise tagamise eest,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise kohta põhineb ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Liidu Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.5.2018
            COM(2018) 359 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühiskomitee kodukorra vastuvõtmise kohta

               Lisa

               EUROOPA LIIDU JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMIDE SIDUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2018,

               millega võetakse vastu ühiskomitee kodukord

               EUROOPA LIIDU JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingut, eelkõige selle artiklit 12,

               ning arvestades järgmist:

               (1) Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikleid 11–13 on ajutiselt kohaldatud alates lepingule allakirjutamisest.

               (2) Lepingu artikli 12 lõike 1 kohaselt luuakse ühiskomitee, mis koosneb lepinguosaliste esindajatest.

               (3) Lepingu artikli 12 lõike 4 kohaselt peab ühiskomitee võtma vastu oma kodukorra.

               (4) Lepingu artikli 12 lõike 5 kohaselt võib ühiskomitee omal äranägemisel otsustada luua töörühmi, mis abistaksid ühiskomiteed tema töös,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevaga võetakse vastu ühiskomitee kodukord otsuse lisas esitatud kujul.

               Koostatud inglise keeles Zürichis.

               Ühiskomitee nimel

               eesistuja

               Euroopa Liidu määratud sekretär

               Šveitsi määratud sekretär

               EUROOPA LIIDU JA ŠVEITSI HKSi KOMITEE (ÜHISKOMITEE) kodukord

               Artikkel 1

               Ühiskomitee koosseis

               1. Ühiskomiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon“) esindajad, kes tegutsevad Euroopa Liidu nimel, ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni (edaspidi „Šveits“) esindajad. Pooli nimetatakse edaspidi eraldi „lepinguosaline“ või koos „lepinguosalised“.

               2. Lepinguosaliste esindajatel võib kaasas olla teisi lepinguosaliste nimel tegutsevaid ametnikke.

               Artikkel 2

               Eesistuja

               1. Ühiskomiteed juhatavad lepinguosalised vaheldumisi 12 kuu kaupa. Esimesel kalendriaastal juhatab ühiskomiteed Šveits.

               2. Ühiskomiteed juhatav lepinguosaline nimetab ühiskomitee eesistuja ja tema asetäitja.

               3. Eesistuja juhib ühiskomitee tööd.

               Artikkel 3

               Vaatlejad

               Ühiskomitee võib mõlema lepinguosalise nõusolekul kutsuda komitee koosolekutele vaatlejatena eksperte või muude organite esindajaid, et saada neilt teavet konkreetsete teemade kohta. Ühiskomitee lepib kokku tingimustes, mille alusel sellised vaatlejad võivad koosolekutel osaleda.

               Artikkel 4

               Sekretariaat

               1. Üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Šveitsi valitsuse ametnik täidavad koos ühiskomitee sekretäride ülesandeid.

               2. Ühiskomitee sekretärid vastutavad lepinguosaliste vahelise teabevahetuse, sealhulgas dokumentide edastamise eest.

               3. Sekretariaadi ülesannete täitmise eest vastutab lepinguosaline, kes juhatab ühiskomiteed.

               Artikkel 5

               Ühiskomitee koosolekud

               1. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, üldjuhul üks kord aastas. Eesistuja kutsub pärast lepinguosalistega konsulteerimist ühiskomitee koosoleku kokku kokkulepitud ajal ja kohas. Lepinguosaliste nõusolekul võib pidada ka telefoni- või videokonverentse. Eesistuja kutsub kas Euroopa Liidu või Šveitsi taotlusel kokku ühiskomitee erakorralise koosoleku. Ühiskomitee tuleb kokku 30 päeva jooksul pärast lepingu artikli 12 lõike 2 kohase taotluse esitamist.

               2. Ühiskomitee koosolekud toimuvad Brüsselis või Šveitsis, sõltuvalt sellest, kumb lepinguosaline komiteed juhatab, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

               3. Eesistuja saadab teate koosoleku kokkukutsumise kohta koos päevakorra kavandi ja koosoleku dokumentidega lepinguosaliste esindajatele vähemalt 21 kalendripäeva enne koosoleku toimumist. Lepingu artikli 12 lõike 2 kohaselt kokku kutsutud koosolekute dokumendid edastatakse vähemalt seitse kalendripäeva enne koosoleku toimumist.

               4. Konkreetsel juhul ilmnevaid vajadusi arvestades võib eesistuja mõlema lepinguosalise nõusolekul lõikes 3 sätestatud tähtaegu lühendada.

               5. Eesistujale teatatakse vähemalt seitse kalendripäeva enne koosoleku toimumist kummagi lepinguosalise delegatsiooni koosseis.

               6. Ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti.

               Artikkel 6

               Päevakord

               1. Eesistuja koostab sekretäride abiga iga koosoleku esialgse päevakorra.

               2. Kumbki lepinguosaline võib taotleda täiendavate punktide lisamist päevakorda. Kõik sellised taotlused tuleb nõuetekohaselt põhjendada ja saata kirjalikult eesistujale vähemalt seitse kalendripäeva enne koosoleku toimumist.

               3. Ühiskomitee kiidab päevakorra heaks iga koosoleku alguses.

               Artikkel 7

               Ühiskomitee töörühmad

               1. Lepingu artikli 12 lõike 5 kohaselt moodustatud ühiskomitee töörühmade või allkomiteede koosseisu ja töökorra määrab kindlaks ühiskomitee.

               2. Töörühmad ja allkomiteed kohaldavad käesolevat kodukorda mutatis mutandis.

               3. Töörühmad ja allkomiteed töötavad ühiskomitee alluvuses ning annavad pärast iga oma koosolekut ühiskomiteele aru. Neil ei ole õigust võtta vastu otsuseid, kuid nad võivad esitada ühiskomiteele soovitusi.

               4. Ühiskomitee võib käesoleva kodukorra artikli 8 kohaselt oma otsusega töörühma või allkomitee volitusi muuta või need lõpetada.

               Artikkel 8

               Otsused ja soovitused

               1. Ühiskomitee võtab vastu otsuseid ja annab soovitusi lepinguosaliste ühisel nõusolekul vastavalt käesolevale lepingule. Need aktid kannavad nimetust „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ning viide käsitletavale teemale.

               2. Ühiskomitee otsustele ja soovitustele kirjutavad alla eesistuja ja sekretärid ning need saadetakse edasi lepinguosalistele.

               3. Kumbki lepinguosaline võib otsustada avaldada iga ühiskomitee otsuse või soovituse oma ametlikus väljaandes. Lepinguosalised teatavad üksteisele oma kavatsusest otsus või soovitus avaldada.

               4. Ühiskomitee võib vastu võtta otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel, kui pooled selles kokku lepivad. Kirjalik menetlus koosneb ametlikust teadete vahetusest sekretäride vahel, kes tegutsevad kokkuleppel lepinguosalistega. Selleks edastatakse ettepaneku tekst ja nähakse ette vähemalt 21-kalendripäevane tähtaeg, mille jooksul tuleb teha ettepaneku kohta teatavaks reservatsioonid ja muudatusettepanekud. Eesistuja võib lepinguosalistega konsulteerides seda tähtaega lühendada eriliste asjaolude arvessevõtmiseks. Kui teksti suhtes on kokku lepitud, kirjutavad otsusele või soovitusele alla eesistuja ja sekretärid.

               5. Ühiskomitee otsused, millega muudetakse lepingu lisasid, võetakse vastu lepingu autentsetes keeltes.

               6. Lepingu artiklite 11–13 ajutise kohaldamise ajal võib ühiskomitee valmistada ette lepingu rakendamiseks vajalikke otsuseid. Ühiskomitee ametlik siduv otsus omandab mõju alles pärast lepingu jõustumist.

               Artikkel 9

               Protokoll

               1. Sekretariaat koostab iga koosoleku esialgse protokolli. Esialgsest protokollist peavad nähtuma vastu võetud otsused ja antud soovitused. Koosoleku esialgne protokoll esitatakse ühiskomiteele heakskiitmiseks. Pärast seda, kui ühiskomitee on esialgse protokolli heaks kiitnud, kirjutavad protokollile alla eesistuja ja sekretärid.

               2. Esialgne protokoll koostatakse 21 kalendripäeva jooksul pärast koosoleku toimumist ja esitatakse ühiskomiteele heakskiitmiseks kirjaliku menetluse teel või ühiskomitee järgmisel koosolekul.

               Artikkel 10

               Kirjavahetus

               Ühiskomitee eesistuja kogu kirjavahetus toimub ühiskomitee sekretariaadi kaudu.

               Artikkel 11

               Regulaarne teabevahetus ja konsulteerimine

               1. Vastavalt lepingu artikli 10 lõikele 2 teavitab lepinguosaline teist lepinguosalist oma õigusnormide muutumisest käesoleva lepingu puhul olulistes valdkondades.

               2. Seepärast toimub lepinguosaliste vahel ühiskomitee sekretäride vahendusel regulaarne teabevahetus ja konsulteerimine.

               Artikkel 12

               Konfidentsiaalsus

               Kui lepinguosaline esitab ühiskomiteele konfidentsiaalsena tähistatud teavet, peab teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena käsitlema.

               Artikkel 13

               Kulud

               Iga lepinguosaline kannab ise oma kulud, mis on seotud osalemisega ühiskomitee ja selle töörühmade või allkomiteede töös.

               Artikkel 14

               Muutmine

               Käesolevat kodukorda võib muuta ühiskomitee otsusega vastavalt artiklile 8.

               Artikkel 15

               Ajutine kohaldamine

               Lepingu artiklite 11–13 ajutise kohaldamise ajal kohaldatakse käesolevat kodukorda mutatis mutandis.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,31.5.2018
            COM(2018) 360 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Bulgaariale, Kreekale, Leedule ja Poolale

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku taust

               Käesolev otsus hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist vastavalt nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusele nr 2012/2002
                  1
                (edaspidi „määrus“) summas 33 992 206 eurot toetuse maksmiseks Bulgaariale, Kreekale, Leedule ja Poolale katastroofide tõttu, mis toimusid nimetatud riikides 2017. aastal. Kõnealusele kasutuselvõtmisele on lisatud paranduseelarve projekt nr 4/2018,
                  2
                millega tehakse ettepanek kanda vajalikud assigneeringud 2018. aasta üldeelarvesse.

               2.Teave ja tingimused

               2.1Bulgaaria – üleujutused

               25. ja 26. oktoobril 2017 tabas Kagu-Bulgaariat ebatavaliselt tugev vihmasadu ja torm, mis kahjustas sildu, kuivenduskanaleid, tugiseinu ja põhitaristut.

               (1)Bulgaaria esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist 11. jaanuaril 2018, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 25. oktoobril 2017. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast „piirkondlikku katastroofi“.

               (2)Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub solidaarsusfondi kohaldamisalasse.

               (3)Bulgaaria ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 90,3 miljonit eurot. Taotlus esitati määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku katastroofi sätte alusel, kus määratletakse „piirkondlik looduskatastroof” looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Burgase üleujutuse põhjustatud kahju moodustab asjaomase Yugoiztocheni
                  3
                NUTS 2. tasandi piirkonna SKPst 1,6 % ning ületab seega määruses sätestatud 1,5 % künnist. Seepärast on Bulgaaria taotlus kõlblik solidaarsusfondilt abi saamiseks.

               (4)Bulgaaria ametiasutused soovisid oma taotluses ettemakset. Pärast taotluse esialgset hindamist leidis komisjon, et väidetav kahjusumma, mis ületab abikõlblikkuse künnist vaid vähesel määral, vajab põhjalikumat uurimist ning seetõttu ei ole ettemakse tegemine põhjendatud.

               (5)Bulgaaria taotluses kirjeldatakse üksikasjalikult ilmastikutingimusi ja tormi mõju. 25. ja 26. oktoobril tabas Burgase piirkonda Mustalt merelt tulev intensiivne ja tugev vihmasadu, tugev tuul ja tormipuhangud, mis tekitasid kriitilise olukorra. Kuulutati välja erakorraline seisukord ja tööle rakendati katastroofide eest kaitsmise piirkondlik kava. Üleujutus põhjustas 5 inimese surma ning mõjutas ligikaudu 6 000 inimest, üleujutuse tõttu said kannatada 142 eluhoonet ning enam kui 1200 mitteeluhoonet. Jõgede kõrge veetase ja tõusulained ujutasid üle sildu ja hävitasid teedevõrku, kuivenduskanaleid, kraave ja tugiseinu, sealhulgas riiklikku teedevõrku. Üleujutuses sai kahjustada või hävis munitsipaaltaristu, sealhulgas maanteed, sillad, veetorustikud, kandeseinad, äravoolusüsteemide kaitserajatised, tammid, jõesängid ning tervishoiu- ja lastehoiurajatised. Tugevalt sai kannatada piirkondlik tahkete jäätmete prügila, mis on seetõttu ajutiselt suletud. Tormi käigus tabas üleujutus Dolno Ezerovo reoveepuhastit, mis on ajutiselt suletud.

               (6)Bulgaaria hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 90,1 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Konkurentsitult kõige suurem osa abikõlblikest kuludest (peaaegu 65 miljonit eurot) oli seotud transpordisektoriga.

               (7)Bulgaaria ametiasutused teatasid, et 0,33 % abikõlblikest kuludest on kindlustatud. Seetõttu ei pruugi need kulud ELSFist toetust saada.

               (8)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähem arenenud piirkondade kategooriasse. Bulgaaria ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

               (9)Bulgaaria ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi.

               (10)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

               (11)Bulgaaria taotluses on esitatud looduskatastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamise lühikirjeldus. Selle kohaselt võeti Bulgaaria veeseadusesse üle direktiiv 2000/60/EÜ (veepoliitika raamdirektiiv) ja direktiiv 2007/60/EÜ (üleujutuste direktiiv). Nõukogu direktiiv 2008/114/EÜ elutähtsate infrastruktuuride kohta võeti üle Bulgaaria katastroofide eest kaitsmise seadusesse.

               2.2Kreeka – 2017. aasta maavärin Kosi saarel

               20. juulil 2017 tabas Egeuse mere lõunaosas Bodrumi (Türgi) ja Kosi saare (Kreeka) vahelist ala Richteri skaalal 6,6 palline maavärin, millele järgnesid arvukad järeltõuked. Maavärinast tulenev kahju mõjutas peamiselt avalikku taristut ja vara ning olulisi kultuuripärandisse kuuluvaid objekte.

               (1)Kreeka esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 11. oktoobril 2017, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 21. juulil 2017. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast piirkondlikku katastroofi. Kreeka esitas komisjoni taotluse peale 9. märtsil 2018 kõnealuse juhtumi hindamise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat teavet.

               (2)Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse.

               (3)Kreeka ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 101,4 miljonit eurot. Taotlus esitati määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku katastroofi sätte alusel, kus määratletakse „piirkondlik looduskatastroof” looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Kosi saare maavärinakahjud moodustavad asjaomase Lõuna-Egeuse
                  4
                NUTS 2. tasandi piirkonna SKPst 1,8 % ja ületavad seega määruses sätestatud künnise 1,5 % piirkondlikust SKPst. Seepärast on Kreeka taotlus kõlblik ELSFist abi saamiseks.

               (4)Kreeka soovis oma taotluses ettemakset. Komisjon leidis, et ettemakse tegemine ei ole põhjendatud, kuna määruse artiklis 4a sätestatud esialgse hinnangu koostamiseks oli vaja, et Kreeka esitaks täiendavat teavet.

               (5)Maavärinale reageerisid päästemeeskonnad, kes hindasid olukorda, teostasid päästeoperatsioone, taastasid saarel elutähtsad funktsioonid (lennujaam, sadam, haigla) ning koordineerisid kohaliku päästeameti tööd. Tuletõrjujatele ja riiklikule kiirabiteenistusele tehti ülesandeks otsida hätta sattunud ja vigastada saanud inimesi. Spetsiaalsed meeskonnad taastasid purunenud elektriliine. Kreeka teatas 10 hukkunust ja enam kui 100 vigastatust. Elanikkond ja suur arv turiste pidid mitu ööd ööbima koolides, parkides ja välitingimustes. Kosi sadam sai suuri kahjustusi ning seda ei saanud paar päeva kasutada. 150 elumaja vajab remonti ning 10 elumaja tuleb uuesti üles ehitada. 33 ärihoonet vajab remonti ning 5 ärihoonet tuleb uuesti üles ehitada. Kahjustada sai ka 3 üldkasutatavat hoonet. Kahjustada said mitmed kultuuripärandisse kuuluvad varad, seda peamiselt saare idaosas, mis oli maavärina epitsentrile lähemal. Siia alla kuuluvad peamiselt Kosi linnas asuvad monumendid ja arheoloogilised muistised.

               (6)Kreeka hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 93,9 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Suurim osa abikõlblikest kuludest (47,8 miljonit eurot) on seotud kultuuripärandi kaitsmisega seotud meetmetega. Suuruselt teine osa kuludest (ligikaudu 41,1 miljonit eurot) on seotud transporditaristu taastamisega.

               (7)Kreeka ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               (8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide enam arenenud piirkondade kategooriasse. Kreeka ametiasutused on komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

               (9)Kreeka ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi.

               (10)Maavärina kõrvalmõjuna tekkis kohalik tsunami, mis tekitas kahju Bodrumi poolsaare rannikule ja Kosi saare rannajoonele. Türgi, Kreeka ja komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse teadlastest koosnev rahvusvaheline rühm teostas sündmusejärgse uuringu.

               (11)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

               (12)Kreeka taotluses on esitatud looduskatastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamise kirjeldus. Aastatel 1978–1981 Kreekat tabanud tugevate maavärinate kogemusele toetudes koostas Kreeka valitsus looduskatastroofide riskide ennetamise ja juhtimise strateegia, mille eesmärk on suurendada kohalike kogukondade vastupanuvõimet, võimaldades rakendada poliitikameetmeid teadaolevate riskide vähendamiseks ja maavärinate tagajärgedega tegelemiseks ning menetlusi/meetmeid uute riskide vältimiseks.

               2.3Leedu – üleujutused

               Suvel ja sügisel tabas Leedut katkematu vihmasadu, mille tulemusena ei suutnud üleujutatud maapind liigvett absorbeerida. Sellele järgnesid üleujutused, mis põhjustasid kahju peamiselt võrgutaristule ja põllumajandussektorile.

               (1)Leedu esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 22. detsembril 2017, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 4. oktoobril 2017. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 2 kohast suurkatastroofi. Leedu esitas 6. veebruaril 2018 täiendavat teavet.

               (2)Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse.

               (3)Leedu hindas üleujutustest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 407,4 miljonit eurot. Kõnealune summa ületab Leedu suhtes 2017. aastal kohaldatavat suure looduskatastroofi künnist ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks, milleks on 214,9 miljonit eurot (st 0,6 % kogurahvatulust 2015. aasta andmete põhjal). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab seda künnist, siis võib katastroofi pidada suureks looduskatastroofiks ning see on seega kõlblik ELSFist toetuse saamiseks.

               (4)Leedu ei küsinud ettemakset.

               (5)Leedu taotluses kirjeldatakse üksikasjalikult ilmastikutingimusi ja pikaajaliste vihmasadude mõju. Mitu kuud kestnud suured vihmasajud sademete määraga kuni 280 % tavalisest tasemest põhjustasid pinnase üleujutusi, siseveekogude veetase tõusis väga kõrgele ning äravoolusüsteemid olid kriitiliselt ülekoormatud. Leedu kuulutas 4. Oktoobril 2017 välja üleriigilise hädaolukorra. Pikaajaline liigvee juurdevool, millega kaasnesid järsud veetaseme, pinnase ja muda lihked ning suur veesurve, kahjustasid äravoolusüsteeme ning viisid need kriitilisse seisukorda. Maaparandus- ja äravoolusüsteemid ei suutnud üle kogu riigi vett ära suunata. Ülevoolavad jõed ujutasid üle põlde, talusid ja kodumajapidamisi, elektrijaamu ning kalmistuid. Tugevad vihmasajud kahjustasid üle 100 km piirkondlikke maanteid. Registreeriti ligikaudu 50 elektrikatkestust, kahjustada said ka küttetorustikud ja soojusisolatsioonid.

               (6)Leedu hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 240,2 miljonit eurot. Peaaegu kõik abikõlblikud kulud on seotud veevarustuse/reoveekäitluse taristu (sh tammid ja äravoolusüsteemid) taastamisega. ELSFi toetust ei tohi aga kasutada remonditöödeks, millega viiakse varad paremasse seisukorda, kui nad olid enne katastroofi.

               (7)Leedu ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               (8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Leedu ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. Pärast Leedu poolt novembris 2017 komisjonile esitatud taotlust põllumajandustootjatele toetuse saamiseks võttis komisjon aga vastu rakendusmääruse (EL) nr 2018/108 „erakorralise meetme kohta, mis seisneb toetuse andmises Leedu, Läti, Eesti ja Soome teatavates piirkondades üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu kahju kannatanud põllumajandustootjatele“. Leedule eraldatav maksimaalne summa on 9,1 miljonit eurot.

               (9)Leedu ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi.

               (10)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

               (11)Leedu taotluses on esitatud riiklike erakorraliste ennetusmeetmete kirjeldus, kuid looduskatastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisele spetsiaalselt ei viidata. Leedu Vabariigi kodanikukaitse seadusega reguleeritakse menetlusi, mida riik ning kohalikud asutused ja omavalitsused, põllumajandusettevõtjad ja muud organid hädaolukordadeks valmistumisel ja nende ennetamisel kohaldavad. Põllumajandusministeerium, keskkonnaministeerium ja kohalikud omavalitsused on seaduse alusel heaks kiitnud kolmeaastased hädaolukordade ennetusmeetmete kavad. 2010. aastal heaks kiidetud riiklik hädaolukordade ohjamise kava käsitleb materiaalsete ja inimressursside mobiliseerimist hädaolukorra korral. 2007. aasta määruse nr 1V-114 kohaselt lasub hüdrometeoroloogilistest ja geoloogilistest sündmustest põhjustatud hädaolukordadest teavitamise kohustus keskkonnaministeeriumil ja selle alllasutustel.

               2.4Poola – torm

               Ajavahemikus 9.–12. august 2017 tabasid Poolat erakordselt tugevad tormid ja vihmasajud, mis tekitasid era- ja riigimetsadele, avalikule taristule ning muudele varadele ulatuslikku kahju.

               (1)Poola esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 25. oktoobril 2017, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 9. augustil 2017. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast „piirkondlikku katastroofi“. Komisjoni taotluse peale esitas Poola 23. märtsil 2018 kõnealuse juhtumi hindamise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat teavet.

               (2)Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub solidaarsusfondi kohaldamisalasse.

               (3)Poola ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 491,2 miljonit eurot. Taotlus esitati määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku katastroofi sätte alusel, kus määratletakse „piirkondlik looduskatastroof” looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Tormi tekitatud kahju moodustab kõnealuse kolme piirkonna (Kujawy-Pomorze vojevoodkond, Pomorze vojevoodkond ja Suur-Poola vojevoodkond) kaalutud keskmisest piirkondlikust SKPst
                  5
                2,0 % ning ületab seega määruses sätestatud 1,5 % künnist. Seepärast on Poola taotlus kõlblik ELSFist abi saamiseks.

               (4)Poola ei küsinud ettemakset.

               (5)Poola taotluses kirjeldatakse üksikasjalikult ilmastikutingimusi 2017. aasta augusti alguses. Tormiga kaasnes tugev vihm ja rahe, mille tagajärjel hukkus 6 inimest ning 39 inimest said vigastada. Kõige rohkem said kahjustada Toruńi ja Gdański piirkonnad. Poola võttis koheselt meetmeid inimelude päästmiseks ja kahjustatud hoonete turvalisuse tagamiseks ning teid ja raudteid blokeerinud ning elektriliine lõhkunud langenud puude eemaldamiseks. Suurem osa kahju tekitati metsandussektoris. Poola hinnangul hävis kolmes mõjutatud piirkonnas kokku 9,8 miljonit tihumeetrit puitu. Katastroof põhjustas loodusvaradele märkimisväärset kahju ning mõjutas näiteks 22 metsakaitseala, 15 linnuliiki ja 134 elupaika (Natura 2000), sealhulgas vanimat metsakaitseala, Czeszewski metsa Jarocini metskonnas. Tõsiselt sai kahjustada metsataristu, nt teed, metsaonnid ja metsahariduskeskuste hooned, turismialad ning muud rajatised. Lisaks sellele said kahjustada üle 13 600 põllumajandusettevõtte ja ligikaudu 90 000 hektarit põllukultuure. Energiasektoris vajab remonti 5 000 kõrgepingemasti ning 758 alajaama ja üle 451 km elektriliine.

               (6)Metsad on Poolas keskkonna seisukohast eriti suure tähtsusega ning nende kaitse on reguleeritud mitmete õigusaktidega. Metsad katavad ligikaudu 30 % Poola territooriumist ning 81 % neist kuulub riigile. 77 % Poola metsadest haldab riiklik metsamajandusettevõte „Riigimetsad“. Metsade alla kuuluvad rahvuspargid, loodukaitsealad, kaitsealad, Natura 2000 alad, ökoloogiliselt olulised piirkonnad, loodus- ja maastikukeskused ning vaatlusalad. Natura 2000 võrgustik hõlmab peaaegu 20 % Poola territooriumist.

               (7)Poola hinnangul on määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 324,5 miljonit eurot. Suurim osa abikõlblikest kuludest (üle 259,1 miljoni euro) on seotud kahjustatud alade kohese taastamisega, et ära hoida mullaerosiooni vahetu mõju. Teiseks suurim osa kuludest (42,4 miljonit eurot) on seotud transporditaristu taastamisega.

               (8)Komisjon märkis, et varasemalt on esinenud probleeme metsamajandamisega seotud tegevuste vastavusega ELi keskkonnaalastele õigusaktidele. Vältimaks kavandatud metsamajandamismeetmete mittevastavust ELi keskkonnaõigusele, võib komisjon lisada järgnevasse rakendusakti asjakohaseid sätteid.

               (9)Poola ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

               (10)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähem arenenud piirkondade kategooriasse. Poola ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

               (11)Poola ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi.

               (12)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

               (13)Poola taotluses kirjeldatakse, kuidas rakendatakse selliseid katastroofist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevaid liidu õigusakte nagu näiteks üleujutuste direktiiv 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta, direktiiv 2008/114/EÜ Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta ning direktiiv 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise kohta. Praegu puuduvad konkreetselt torme käsitlevad liidu õigusaktid.

               2.5Kokkuvõte

               Eespool esitatud põhjustel vastavad Bulgaaria, Kreeka, Leedu ja Poola esitatud taotlustes kirjeldatud katastroofid määruses sätestatud tingimustele ELSFi kasutuselevõtmiseks.

               3.Rahastamine ELSFi eraldistest 2018. aastal

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),
                  6
                eriti selle artikli 10 kohaselt võib ELSFi kasutada igal aastal mahus 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades). Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  7
                punktis 11 on sätestatud ELSFi kasutuselevõtmise kord.

               Et ELSFi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suure looduskatastroofi künnisest (s.o. 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) suurema kahju puhul suurem kui kahju puhul, mis künnist ei ületa. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetustele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %.

               Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

               Bulgaaria, Kreeka, Leedu ja Poola taotluste ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on ELSFist antava rahalise abi suurus arvutatud järgmiselt:

                        Liikmesriik

                        Katastroofi liik

                        Otsene kogukahju

                        (miljonites eurodes)

                        Suure katastroofi künnis

                        (miljonites eurodes)

                        Alla künnist jääv 2,5 % otsesest kahjust

                        (eurodes)

                        Künnist ületav 6 % otsesest kahjust

                        (eurodes)

                        Kavandatava abi kogusumma

                        (eurodes)

                        Tehtud ettemaksed

                        (eurodes)

                        BULGAARIA

                        Piirkondlik katastroof

                        (Artikli 2 lõige 3).

                        90 329

                        288 020

                        2 258 225

                        -

                        2 258 225

                        0

                        KREEKA

                        Piirkondlik katastroof

                        (Artikli 2 lõige 3).

                        101 432

                        1 057 800

                        2 535 796

                        -

                        2 535 796

                        0

                        LEEDU

                        Suur katastroof

                        (Artikli 2 lõige 2).

                        407 366

                        214 944

                        5 373 600

                        11 545 341

                        16 918 941

                        0

                        POOLA

                        Piirkondlik katastroof

                        (Artikli 2 lõige 4).

                        491 170

                        2 501,280

                        12 279 244

                        -

                        12 279 244

                        0

                        KOKKU

                        33 992 206

                        0

               Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 1 oli 2018. aasta alguses ELSFis kasutuselevõtmiseks kättesaadav kogusumma 421 142 057 eurot, mis koosnes 2018. aasta eraldise jäägist summas 280 371 754 eurot (s.o 574 342 834 eurot miinus 2017. aastal juba kasutusele võetud 293 971 080 eurot
                  8
               ) ja 2017. eraldisest summas 140 770 303 eurot, mis jäi kasutamata ja kanti edasi 2018. aastasse.

               Summa, mille saab praeguse seisuga 2018. aastal kasutusele võtta, on 173 389 397 eurot. See tähendab 2018. aasta alguses ELSFis kasutuselevõtmiseks kättesaadavat kogusummat (421 142 057 eurot), millest on kinni peetud 143 585 709 euro suurune summa, et järgida kohustust jätta kuni 1. oktoobrini 2018 kasutusele võtmata 25 % 2018. aasta eraldisest, nagu on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikes 1, miinus käesoleval aastal Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa ja Portugali jaoks eraldatud 104 166 951 eurot
                  9
               .

                        ELSFi rahastamise koondtabel

                        Summa

                        eurodes

                        2017. eraldis, mis kantakse üle 2018. aastasse

                        140 770 303 01

                        2018. aasta eraldis

                        574 342 834

                        Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõike 2 alusel 2017. aastal kasutusele võetud osa 2018. aasta eraldisest

                        -293 971 080

                        ----------------

                        2018. aasta alguses kasutada olev kogusumma

                        421 142 057

                        Miinus 2018. aastal Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa ja Portugali jaoks juba kasutusele võetud summa

                        -104 166 951

                        Miinus 2018. aasta eraldisest kinni peetud 25 %

                        -143 585 709

                        ----------------

                        Praegu kasutada olev maksimumsumma (2017. + 2018. aasta eraldis)

                        173 389 397

                        Bulgaariale, Kreekale, Leedule ja Poolale kavandatava abi kogusumma

                        - 33 992 206

                        1. oktoobrini 2018 kasutatav summa

                        139 397 191

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Bulgaariale, Kreekale, Leedule ja Poolale

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,
                  10
                eriti selle artikli 4 lõiget 3,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  11
                eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  12
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades).

               3)11. jaanuaril 2018 esitas Bulgaaria taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses tugeva vihmasaju ja tormide põhjustatud üleujutustega 25. ja 26. oktoobril 2017.

               4)11. septembril 2017 esitas Kreeka taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses maavärinaga, mis tabas 20. juulil 2017 Egeuse mere lõunaosa ja Kosi saart.

               5)22. detsembril 2017 esitas Leedu taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses katkematu vihmasaju põhjustatud üleujutustega 2017. aasta suvel ja sügisel.

               6)25. oktoobril 2017 esitas Poola taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 9. kuni 12. augustini 2017 aset leidnud erakordselt tugevate tormide ja vihmasaju tõttu.

               7)Bulgaaria, Kreeka, Leedu ja Poola taotlused vastavad fondist finantsabi saamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4.

               8)Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et

                anda Bulgaariale, Kreekale, Leedule ja Poola rahalist abi.

               9)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2018. aasta üldeelarve raames võetakse kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendid, et anda abi Bulgaariale (summas 2 258 225 eurot), Kreekale (summas 2 535 796 eurot), Leedule (summas 16 918 941 eurot) ja Poolale (summas 2 279 244 eurot).

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates... [vastuvõtmise kuupäev]**.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                     (1)

                        EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (2)

                        COM(2018) 361, 31.5.2018.

                     (3)

                        BG34= Yugoiztocheni piirkondlik SKP on 5 327 miljonit eurot (2015. aasta andmete põhjal).

                     (4)

                        EL42= Notio Aigaio / Lõuna-Egeuse piirkondlik SKP on 6 045 miljonit eurot (2014. aasta andmete põhjal).

                     (5)

                        Kaalutud keskmine piirkondlik SKP on 2014. aasta andmete alusel 24,1 miljonit eurot.

                     (6)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (7)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/1599 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Itaaliale (ELT L 245, 23.9.2017) ja sellele lisatud paranduseelarve nr 4/2017 (ELT L 330, 13.12.2017).

                     (9)

                        Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile (COM(2018) 150, 22.2.2018) ja sellele lisatud paranduseelarve nr 1/2018 (COM(2018) 150, 22.2.2018).

                     (10)

                        EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (11)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (12)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).