               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.12.2018
            COM(2018) 835 final
            2018/0423(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega sõlmitakse Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, lisatav protokoll, millega laiendatakse kõnealuse lepingu kohaldamisala õiguskaitsele

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Määrus (EL) nr 603/2013,
                  1
                millega sõnastatakse uuesti 11. detsembri 2000. aasta määrus nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, võeti vastu ja jõustus 19. juulil 2013. Määrust kohaldatakse alates 20. juulist 2015.

               Määrus (EL) nr 603/2013 võimaldab õiguskaitseasutustel kasutada Eurodac-süsteemi andmebaasi terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil. Eesmärk on võimaldada õiguskaitseasutustel esitada taotlus, et sõrmejälgede andmeid võrreldaks Eurodaci keskandmebaasi salvestatud andmetega, kui nad püüavad terrorismis või raskes kuriteos kahtlustatavat isikut täpselt tuvastada või tema kohta täiendavat teavet saada.

               ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani Kuningriik (edaspidi „Taani“) V jaotisel põhineva acquis vastuvõtmisel ning seetõttu ei osale ta määruse (EL) nr 603/2013 rakendamisel.

               8. märtsil 2006 sõlmiti leping Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (edaspidi „8. märtsi 2006. aasta leping“)
                  2
               .

               Kooskõlas 8. märtsi 2006. aasta lepinguga kohaldab Taani määruse (EL) nr 603/2013 varjupaika käsitlevaid sätteid. Õiguskaitseasutuste juurdepääs Eurodac-süsteemile ei kuulu aga nimetatud lepingu kohaldamisalasse.

               14. mail 2014 toimunud kohtumisel komisjoni esindajatega kinnitasid Taani ja assotsieerunud riigid oma huvi alustada Euroopa Liiduga läbirääkimisi eesmärgiga laiendada neile määruse (EL) nr 603/2013 õiguskaitseasutuste juurdepääsu käsitlevate sätete kohaldamisala rahvusvahelise lepingu kaudu.

               14. detsembril 2015 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Taani vahelise lepingu üle, mis käsitleb Taani osalemise üksikasju õiguskaitse eesmärgil toimuva andmete võrdlemise ja edastamise korras, mis on ette nähtud määruse (EL) nr 603/2013 (millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil) VI peatükis.

               Läbirääkimised on lõppenud ja parafeeritud on 8. märtsi 2006. aasta lepingule lisatava protokolli vormis kokkulepe, millega laiendatakse 8. märtsi 2006. aasta lepingu kohaldamisala õiguskaitseasutuste juurdepääsule.

               Määruse (EL) nr 603/2013 õiguskaitset käsitlevate sätete laiendamine Taanile võimaldaks Taani õiguskaitseasutustel esitada taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks teiste osalevate riikide sisestatud ja Eurodaci andmebaasi salvestatud andmetega, kui nad püüavad terrorismis või raskes kuriteos kahtlustatavat isikut või kuriteoohvrit tuvastada või tema kohta täiendavat teavet saada. Teisalt võimaldaks see kõikide teiste osalevate riikide (teiste ELi liikmesriikide või assotsieerunud riikide) õiguskaitseasutustel esitada samal eesmärgil taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Taani sisestatud ja Eurodaci andmebaasi salvestatud andmetega.

               Käesoleva protokolli eesmärk on kehtestada õiguslikult siduvad õigused ja kohustused, et tagada Taani tulemuslik osalemine määruse (EL) nr 603/2013 õiguskaitseasutuste juurdepääsu käsitlevate sätete kohaldamises. Protokolliga nähakse ette, et kõikidel osalevatel riikidel (nii teistel ELi liikmesriikidel, assotsieerunud riikidel kui ka Taanil), kes omavad juurdepääsu Eurodacile, on õiguskaitse eesmärgil juurdepääs üksteise andmetele.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Ettepanek on kooskõlas ELi poliitikaga, mis käsitleb juurdepääsu Eurodaci andmebaasile.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ettepanek on kooskõlas ELi poliitikaga vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alal.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 88 lõike 2 punkt a koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               8. märtsi 2006. aasta leping on kehtiv rahvusvaheline leping, mille on sõlminud EL ja Taani. ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on kõnealuse lepingu protokolli eesmärke võimalik saavutada ainult ELi tasandil komisjoni ettepaneku alusel.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik selleks, et saavutada eesmärk tagada Taani tulemuslik osalemine määruse (EL) nr 603/2013 õiguskaitseasutuste juurdepääsu käsitlevate sätete kohaldamises.

               •Vahendi valik

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 6 on ette nähtud nõukogu otsus lepingu sõlmimise kohta.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Läbirääkimiste sisu ja edenemise küsimustes on nõukoguga (varjupaiga töörühmaga) korrapäraselt konsulteeritud. Euroopa Parlamenti (justiits- ja siseasjade komisjoni) on teavitatud.

               4.MUU TEAVE

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepanekuga nähakse ette otsus, millega antakse luba sõlmida ELi nimel protokoll ELi ja Taani vahel. ELi toimimise lepinguga on ette nähtud, et nõukogu võtab vastu komisjoni ettepaneku, mis käsitleb otsust anda luba kirjutada alla ja sõlmida rahvusvaheline leping.

                  Protokollis sätestatakse, et määrust (EL) nr 603/2013 kohaldatakse Taani suhtes seoses juurdepääsuga Eurodac-süsteemile õiguskaitse eesmärgil. Seetõttu võimaldatakse sellega teiste osalevate riikide määratud õiguskaitseasutustel ja Europolil esitada taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Taani poolt Eurodaci kesksüsteemi edastatud andmetega. Samuti võimaldatakse sellega Taani määratud õiguskaitseasutustel esitada taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks teiste osalevate riikide poolt Eurodaci kesksüsteemi edastatud andmetega.

                  Protokolliga tagatakse, et isikuandmete kaitse praegust ELi taset kohaldatakse protokolli kohase isikuandmete töötlemise suhtes Taani ja liikmesriikide ametiasutuste poolt. Niisuguse isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada isikuandmete kaitse nõudeid, mis on sätestatud nende siseriiklikus õiguses, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK.

                  Taani juurdepääs Eurodac-süsteemile õiguskaitse eesmärgil muudetakse protokolliga sõltuvaks otsuse 2008/615/JSK eelnevast õiguslikust ja tehnilisest rakendamisest sõrmejälgede andmete puhul.

                  Protokollis sätestatakse, et 8. märtsi 2006. aasta lepinguga ette nähtud muudatuste tegemise korda tuleks kohaldada kõikide muudatuste suhtes, mis on seotud juurdepääsuga Eurodac-süsteemile õiguskaitse eesmärgil.

               2018/0423 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega sõlmitakse Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, lisatav protokoll, millega laiendatakse kõnealuse lepingu kohaldamisala õiguskaitsele

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  3

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas [kuupäev] otsusega [XXX]
                  4
                allkirjastati [kuupäev] Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, lisatav protokoll, millega laiendatakse kõnealuse lepingu kohaldamisala õiguskaitsele, tingimusel et see hiljem sõlmitakse.

               (2)Selleks et toetada ja tugevdada liikmesriikide ja Taani pädevate ametiasutuste vahelist politseikoostööd terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil, on vaja ELi kaasamist, et võimaldada Taanil osaleda Eurodac-süsteemi õiguskaitsega seotud aspektides.

               (3)Käesolev protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita.

               (4)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (5)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, lisatav protokoll, millega laiendatakse kõnealuse lepingu kohaldamisala õiguskaitsele (edaspidi „protokoll“), kiidetakse liidu nimel heaks.

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes on volitatud Euroopa Liidu nimel ja kooskõlas protokolli artikli 4 lõikega 2 esitama teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end protokolliga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                        Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).

                     (2)

                        ELT L 66, 8.3.2006, lk 38.

                     (3)

                        ELT C […], […], lk […].

                     (4)

                        ELT L […], […], p. […].

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.12.2018
            COM(2018) 835 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,

               millega sõlmitakse Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, lisatav protokoll, millega laiendatakse kõnealuse lepingu kohaldamisala õiguskaitsele

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus,

               millega sõlmitakse Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, lisatav protokoll, millega laiendatakse kõnealuse lepingu kohaldamisala õiguskaitsele

               EUROOPA LIIT

               ja

               TAANI KUNINGRIIK,

               edaspidi „protokolliosalised“,

               1)
                     ARVESTADES, et 8. märtsil 2006 sõlmiti Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi (edaspidi „Taani“) vahel leping, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (edaspidi „8. märtsi 2006. aasta leping“)
                  1
               .

               2)
                     MEENUTADES, et 26. juunil 2013 võttis Euroopa Liit vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil
                  2
               .

               3)
                     OSUTADES Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollile nr 22 (Taani seisukoha kohta), mille kohaselt ei osale Taani määruse (EL) nr 603/2013 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               4)
                     MEENUTADES, et õiguskaitse eesmärgil toimuva andmete võrdlemise ja edastamise kord, mis on sätestatud määruses (EL) nr 603/2013, ei kujuta endast Eurodaci määruse sätete muutmist 8. märtsi 2006. aasta lepingu artikli 3 tähenduses ega kuulu seetõttu nimetatud lepingu kohaldamisalasse.

               5)
                     ARVESTADES, et Euroopa Liidu ja Taani vahel tuleks sõlmida protokoll, et võimaldada Taanil osaleda Eurodaci õiguskaitsealastes aspektides ning võimaldada seega Taani määratud õiguskaitseasutustel esitada taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks teiste osalevate riikide poolt Eurodaci kesksüsteemi edastatud andmetega.

               6)
                     ARVESTADES, et määruse (EL) nr 603/2013 kohaldamine Taani suhtes õiguskaitse eesmärgil peaks samuti võimaldama teiste osalevate riikide määratud õiguskaitseasutustel ja Europolil esitada taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Taani poolt Eurodaci kesksüsteemi edastatud andmetega.

               7)
                     ARVESTADES, et isikuandmete töötlemise suhtes liikmesriikide ametiasutuste poolt terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil käesoleva protokolli kohaselt tuleks kohaldada isikuandmete kaitse nõudeid, mis on sätestatud nende siseriiklikus õiguses, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK
                  3
               .

               8)
                     ARVESTADES, et direktiiv (EL) 2016/680 kujutab endast Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaselt ja et Taani teatas 26. oktoobril 2016 kooskõlas protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 4, et ta rakendab kõnealust direktiivi oma siseriiklikus õiguses. Taani peaks seetõttu kohaldama isikuandmete töötlemise suhtes Taani määratud õiguskaitseasutuste poolt terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil direktiivi (EL) 2016/680 ja muid tingimusi, mis on sätestatud määruses (EL) nr 603/2013.

               9)
                     ARVESTADES, et kohaldada tuleks ka muid tingimusi, mis on sätestatud määruses (EL) nr 603/2013 seoses isikuandmete töötlemisega osalevate riikide määratud õiguskaitseasutuste ja Europoli poolt terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil.

               10)
                     ARVESTADES, et juurdepääs tuleks võimaldada ainult tingimusel, et võrdlus taotleva riigi riiklike sõrmejälgede andmebaaside ja kõigi teiste osalevate riikide sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidega nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega)
                  4
                alusel ei võimaldanud andmesubjekti isikut kindlaks teha. See tingimus nõuab, et taotlev riik võrdleks vastavalt nõukogu otsusele 2008/615/JSK andmeid kõigi teiste osalevate riikide tehniliselt kättesaadavate sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidega, välja arvatud juhul, kui kõnealune taotlev riik suudab põhjendada, et on piisavalt alust arvata, et see ei aita andmesubjekti isikut kindlaks teha. Selline piisav alus on olemas eelkõige juhul, kui konkreetsel juhul puudub operatiivne või uurimisalane seos asjaomase osaleva riigiga. See tingimus eeldab, et taotlev riik rakendaks eelnevalt tehniliselt ja õiguslikult otsust 2008/615/JSK sõrmejälgede andmete osas, sest enne nimetatud sammude astumist ei tohiks olla lubatud teha õiguskaitse eesmärgil võrdlust Eurodac-süsteemi andmetega.

               11)
                     ARVESTADES, et määratud asutused peaksid juhul, kui võrdlemise tingimused on täidetud, enne Eurodac-süsteemis otsingu tegemist tegema päringu viisainfosüsteemi vastavalt nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsusele 2008/633/JSK, mis käsitleb liikmesriikide määratud asutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärkidel
                  5
               .

               12)
                     ARVESTADES, et protokollis sätestatakse, et 8. märtsi 2006. aasta lepinguga ette nähtud muudatuste tegemise korda tuleks kohaldada kõikide muudatuste suhtes, mis on seotud juurdepääsuga Eurodac-süsteemile õiguskaitse eesmärgil.

               13)
                     ARVESTADES, et käesolev protokoll on 8. märtsi 2006. aasta lepingu osa,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               1.
                     Taani rakendab määrust (EL) nr 603/2013 õiguskaitse eesmärgil sõrmejälgede andmete võrdlemise korral Eurodaci kesksüsteemis salvestatud sõrmejälgede andmetega ning kohaldab seda rahvusvahelise õiguse kohaselt oma suhetes teiste osalevate riikidega.

               2.
                     Osalevad riigid lõike 1 tähenduses on Euroopa Liidu liikmesriigid, välja arvatud Taani. Nad kohaldavad Taani suhtes määruse (EL) nr 603/2013 õiguskaitseasutuste juurdepääsu käsitlevaid sätteid.

               3.
                     Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits on osalevad riigid lõike 1 tähenduses, kui käesoleva kokkuleppega samalaadseid kokkuleppeid kohaldatakse nende ja Euroopa Liidu vahel.

               Artikkel 2

               1.
                     Käesolevast protokollist tuleneva isikuandmete töötlemise suhtes Taani poolt kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/680 sätteid.

               2.
                     Lisaks lõikele 1 kohaldatakse Taanis isikuandmete töötlemise suhtes määratud õiguskaitseasutuste poolt terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil muid tingimusi, mis on sätestatud määruses (EL) nr 603/2013.

               Artikkel 3

               8. märtsi 2006. aasta lepingu sätteid muudatuste tegemise kohta kohaldatakse kõikide muudatuste suhtes, mis on seotud juurdepääsuga Eurodac-süsteemile õiguskaitse eesmärgil

               Artikkel 4

               1.
                     Protokolliosalised ratifitseerivad käesoleva protokolli või kiidavad selle heaks. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva protokolli hoiulevõtja.

               2.
                     Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, mil hoiulevõtja teeb protokolliosalistele teatavaks, et mõlema protokolliosalise ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

               3.
                     Käesolevat protokolli ei kohaldata enne, kui Taani rakendab nõukogu otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki sätteid ja Taani suhtes on lõpule viidud otsuse 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega,
                  6
                4. peatüki kohane sõrmejälgede andmete hindamismenetlus.

               Artikkel 5

               1.
                     Iga protokolliosaline võib käesolevast protokollist taganeda, saates hoiulevõtjale kirjaliku deklaratsiooni. Kõnealune deklaratsioon jõustub kuus kuud pärast seda, kui see on hoiule antud.

               2.
                     Käesolev protokoll kaotab kehtivuse, kui kas Euroopa Liit või Taani on sellest taganenud.

               3.
                     Käesolev protokoll kaotab kehtivuse, kui 8. märtsi 2006. aasta leping kaotab kehtivuse.

               4.
                     Käesolevast protokollist taganemine või selle peatamine või lõpetamine ei mõjuta 8. märtsi 2006. aasta lepingu kohaldamise jätkumist.

               Artikkel 6

               Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               Protokolli originaaleksemplar antakse hoiule hoiulevõtjale, kes teeb tõestatud koopia igale protokolliosalisele.

               Brüssel,

                     (1)

                        ELT L 66, 8.3.2006, lk 38.

                     (2)

                        ELT L 180, 29.6.2013, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

                     (4)

                        ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

                     (5)

                        ELT L 218, 13.8.2008, lk 129.

                     (6)

                        ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.12.2018
            COM(2018) 836 final
            2018/0424(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega allkirjastatakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, lisatav protokoll, millega laiendatakse kõnealuse lepingu kohaldamisala õiguskaitsele

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Määrus (EL) nr 603/2013,
                  1
                millega sõnastatakse uuesti 11. detsembri 2000. aasta määrus nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, võeti vastu ja jõustus 19. juulil 2013. Määrust kohaldatakse alates 20. juulist 2015.

               Määrus (EL) nr 603/2013 võimaldab õiguskaitseasutustel kasutada Eurodac-süsteemi andmebaasi terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil. Eesmärk on võimaldada õiguskaitseasutustel esitada taotlus, et sõrmejälgede andmeid võrreldaks Eurodaci keskandmebaasi salvestatud andmetega, kui nad püüavad terrorismis või raskes kuriteos kahtlustatavat isikut täpselt tuvastada või tema kohta täiendavat teavet saada.

               ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani Kuningriik (edaspidi „Taani“) V jaotisel põhineva acquis vastuvõtmisel ning seetõttu ei osale ta määruse (EL) nr 603/2013 rakendamisel.

               8. märtsil 2006 sõlmiti leping Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (edaspidi „8. märtsi 2006. aasta leping“)
                  2
               .

               Kooskõlas 8. märtsi 2006. aasta lepinguga kohaldab Taani määruse (EL) nr 603/2013 varjupaika käsitlevaid sätteid. Õiguskaitseasutuste juurdepääs Eurodac-süsteemile ei kuulu aga nimetatud lepingu kohaldamisalasse.

               14. mail 2014 toimunud kohtumisel komisjoni esindajatega kinnitasid Taani ja assotsieerunud riigid oma huvi alustada Euroopa Liiduga läbirääkimisi eesmärgiga laiendada neile määruse (EL) nr 603/2013 õiguskaitseasutuste juurdepääsu käsitlevate sätete kohaldamisala rahvusvahelise lepingu kaudu.

               14. detsembril 2015 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Taani vahelise lepingu üle, mis käsitleb Taani osalemise üksikasju õiguskaitse eesmärgil toimuva andmete võrdlemise ja edastamise korras, mis on ette nähtud määruse (EL) nr 603/2013 (millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil) VI peatükis.

               Läbirääkimised on lõppenud ja parafeeritud on 8. märtsi 2006. aasta lepingule lisatava protokolli vormis kokkulepe, millega laiendatakse 8. märtsi 2006. aasta lepingu kohaldamisala õiguskaitseasutuste juurdepääsule.

               Määruse (EL) nr 603/2013 õiguskaitset käsitlevate sätete laiendamine Taanile võimaldaks Taani õiguskaitseasutustel esitada taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks teiste osalevate riikide sisestatud ja Eurodaci andmebaasi salvestatud andmetega, kui nad püüavad terrorismis või raskes kuriteos kahtlustatavat isikut või kuriteoohvrit tuvastada või tema kohta täiendavat teavet saada. Teisalt võimaldaks see kõikide teiste osalevate riikide (teiste ELi liikmesriikide või assotsieerunud riikide) õiguskaitseasutustel esitada samal eesmärgil taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Taani sisestatud ja Eurodaci andmebaasi salvestatud andmetega.

               Käesoleva protokolli eesmärk on kehtestada õiguslikult siduvad õigused ja kohustused, et tagada Taani tulemuslik osalemine määruse (EL) nr 603/2013 õiguskaitseasutuste juurdepääsu käsitlevate sätete kohaldamises. Protokolliga nähakse ette, et kõikidel osalevatel riikidel (nii teistel ELi liikmesriikidel, assotsieerunud riikidel kui ka Taanil), kes omavad juurdepääsu Eurodacile, on õiguskaitse eesmärgil juurdepääs üksteise andmetele.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Ettepanek on kooskõlas ELi poliitikaga, mis käsitleb juurdepääsu Eurodaci andmebaasile.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ettepanek on kooskõlas ELi poliitikaga vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alal.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 88 lõike 2 punkt a koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               8. märtsi 2006. aasta leping on kehtiv rahvusvaheline leping, mille on sõlminud EL ja Taani. ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on kõnealuse lepingu protokolli eesmärke võimalik saavutada ainult ELi tasandil komisjoni ettepaneku alusel.

               •Proportsionaalsus

                  Selleks et toetada ja tugevdada liikmesriikide ja Taani Kuningriigi pädevate ametiasutuste vahelist politseikoostööd terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil, on vaja ELi kaasamist, et võimaldada Taanil osaleda Eurodac-süsteemi õiguskaitsega seotud aspektides. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik selleks, et saavutada eesmärk tagada Taani tulemuslik osalemine määruse (EL) nr 603/2013 õiguskaitseasutuste juurdepääsu käsitlevate sätete kohaldamises.

               •Vahendi valik

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 on ette nähtud nõukogu otsus, millega antakse lepingu allkirjastamise luba.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Läbirääkimiste sisu ja edenemise küsimustes on nõukoguga (varjupaiga töörühmaga) korrapäraselt konsulteeritud. Euroopa Parlamenti (justiits- ja siseasjade komisjoni) on teavitatud.

               4.MUU TEAVE

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepanekuga nähakse ette otsus, millega antakse luba allkirjastada ELi nimel protokoll ELi ja Taani vahel. ELi toimimise lepinguga on ette nähtud, et nõukogu võtab vastu komisjoni ettepaneku, mis käsitleb otsust anda luba kirjutada alla ja sõlmida rahvusvaheline leping.

                  Protokollis sätestatakse, et määrust (EL) nr 603/2013 kohaldatakse Taani suhtes seoses juurdepääsuga Eurodac-süsteemile õiguskaitse eesmärgil. Seetõttu võimaldatakse sellega teiste osalevate riikide määratud õiguskaitseasutustel ja Europolil esitada taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Taani poolt Eurodaci kesksüsteemi edastatud andmetega. Samuti võimaldatakse sellega Taani määratud õiguskaitseasutustel esitada taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks teiste osalevate riikide poolt Eurodaci kesksüsteemi edastatud andmetega.

                  Protokolliga tagatakse, et isikuandmete kaitse praegust ELi taset kohaldatakse protokolli kohase isikuandmete töötlemise suhtes Taani ja liikmesriikide ametiasutuste poolt. Niisuguse isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada isikuandmete kaitse nõudeid, mis on sätestatud nende siseriiklikus õiguses, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK.

                  Taani juurdepääs Eurodac-süsteemile õiguskaitse eesmärgil muudetakse protokolliga sõltuvaks otsuse 2008/615/JSK eelnevast õiguslikust ja tehnilisest rakendamisest sõrmejälgede andmete puhul.

                  Protokollis sätestatakse, et 8. märtsi 2006. aasta lepinguga ette nähtud muudatuste tegemise korda tuleks kohaldada kõikide muudatuste suhtes, mis on seotud juurdepääsuga Eurodac-süsteemile õiguskaitse eesmärgil.

               2018/0424 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega allkirjastatakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, lisatav protokoll, millega laiendatakse kõnealuse lepingu kohaldamisala õiguskaitsele

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)14. detsembril 2015 volitas nõukogu komisjoni alustama Taaniga läbirääkimisi Taani osalemise üksikasjade üle õiguskaitse eesmärgil toimuva andmete võrdlemise ja edastamise korras, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 603/2013
                  3
                VI peatükis.

               (2)Läbirääkimised viidi lõpule ning Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise 8. märtsi 2006. aasta lepingu, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, protokoll parafeeriti 11. detsembril 2017.

               (3)Kõnealune protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (4)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on need liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (5)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, lisatava protokolli (millega laiendatakse kõnealuse lepingu kohaldamisala õiguskaitsele) allkirjastamine, tingimusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija poolt nimetatud isiku(te)le täisvolituse protokolli allkirjastamiseks, tingimusel et protokoll sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).

                     (2)

                        ELT L 66, 8.3.2006, lk 38.

                     (3)

                        Määrus (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.2.2019
            COM(2019) 151 final
            2019/0056(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat ja edendavad tööhõivet ühise huvi küsimusena ning kooskõlastavad oma tegevust nõukogus. Lepinguga on ette nähtud, et nõukogu peab vastu võtma tööhõivesuunised (artikkel 148) ning täpsustatud, et need peavad olema kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega (artikkel 121).

               Majanduspoliitika üldsuunised jäävad kehtima pikemaks perioodiks, kuid tööhõivesuunised tuleb koostada igal aastal. Need suunised võeti esimest korda ühisena (koondpakett) vastu 2010. aastal, et toetada strateegiat „Euroopa 2020“. 2018. aastal viidi suunised vastavusse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 2017. aasta novembris välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega, mille eesmärk on juhtida reforme riikide tasandil ja olla suunanäitajaks uuendatud lähenemisprotsessil kogu Euroopas.

               Tööhõivesuunised on koos majanduspoliitika üldsuunistega esitatud nõukogu otsusena liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (koondsuuniste II osa) ning need moodustavad riigipõhiste soovituste õigusliku aluse.

               Tööhõivepoliitika suunistes seatud üldeesmärgid ja -prioriteedid jäävad kehtima. Kooskõlas artikli 148 lõikega 2 peab tööhõivesuuniste kehtivust 2019. aastal oma otsusega kinnitama nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ning tööhõivekomiteega. Tööhõive suunised võeti vastu 16. juulil 2018, et tagada keskendumine poliitika rakendamisele.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

               Ei kohaldata

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               ELT L 224, 5.9.2018, lk 4.

               2019/0056 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 148 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  1
               ,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  2
               ,

               võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
                  3
               ,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust
                  4

               ning arvestades järgmist:

               Liikmesriigid ja liit püüavad välja arendada kooskõlastatud tööhõivestrateegiat ja eelkõige strateegiat kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelise tööjõu ning samuti majanduse arengule reageerivate tööturgude edendamiseks, pidades silmas Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud täieliku tööhõive ja sotsiaalse progressi eesmärkide saavutamist.

               2.Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga on liit välja töötanud poliitika koordineerimise vahendid eelarve-, makromajandus- ja struktuuripoliitika jaoks ning neid rakendanud. Nende vahendite hulka kuuluvad käesolevad liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised ning liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuunised (esitatud nõukogu soovituses (EL) 2015/1184
                  5
               ), mis üheskoos moodustavad strateegia „Euroopa 2020“ rakendamise koondsuunised. Nende alusel suunatakse poliitika elluviimist liikmesriikides ja liidus, võttes arvesse liikmesriikide vahelist vastastikust sõltuvust. Sellest tulenev Euroopa ja liikmesriikide kooskõlastatud poliitikasuundade ja reformide kompleks peaks moodustama sobiva majandus- ja sotsiaalpoliitika üldise kompleksi, millega tuleks saavutada positiivne vastastikune mõju.

               3.Euroopa poolaasta koondab need eri vahendid majandus-, eelarve-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika mitmepoolse jälgimise üldiseks raamistikuks ning püüdleb strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide, sealhulgas nõukogu otsuses 2010/707/EL
                  6
                esitatud tööhõive, hariduse ja vaesuse vähendamise eesmärkide saavutamise poole. Edendades poliitikaeesmärke, milleks on investeeringute hoogustamine, struktuurireformide jätkamine ja vastutustundliku eelarvepoliitika tagamine, on Euroopa poolaasta tegevust alates 2015. aastast jätkuvalt tugevdatud ja ühtlustatud. Eelkõige on tugevdatud selle tööhõive- ja sotsiaalfookust ning elavdatud liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega peetavat dialoogi.

               4.2017. aasta novembris allkirjastasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta institutsioonide ühise teadaande, milles on sätestatud kakskümmend põhimõtet ja õigust, et toetada hästitoimivaid ja õiglaseid tööturge ning sotsiaalhoolekande süsteeme. Sammas kujutab endast raamistikku liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajate jälgimiseks, riigi tasandi reformide edendamiseks ning teenäitajat Euroopa uuendatud lähenemisprotsessis.

               5. Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Liikmesriigid peaksid tööhõivesuuniste rakendamisel täiel määral ära kasutama Euroopa Sotsiaalfondi ja muid liidu rahalisi vahendeid. Kuigi koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega, tehes tihedat koostööd parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega.

               6.Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee peaksid kooskõlas oma vastavate aluslepingust lähtuvate volitustega jälgima, kas tööhõivepoliitika suuniseid võetakse arvesse nende vastutusvaldkonna poliitika elluviimisel. Nimetatud komiteed ning muud majandus- ja sotsiaalpoliitika koordineerimises osalevad nõukogu ettevalmistavad asutused peaksid tegema omavahel tihedat koostööd. Tuleks jätkata Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelist poliitikadialoogi, eelkõige liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste teemal.

               7.Sotsiaalkaitsekomiteega on konsulteeritud.

               8.2018. aastal vastu võetud tööhõivesuunised peaksid jääma muutusteta kehtima, et tagada keskendumine meetmete rakendamisele. Tööturu arengute ja sotsiaalse olukorra hindamise seisukohalt ei ole tööhõivesuuniseid pärast nende vastuvõtmisest 2018. aastal vaja ajakohastada. Nende vastuvõtmise põhjused 2018. aastal on endiselt kehtivad; seetõttu tuleks need suunised säilitada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Nõukogu otsuse (EL) 2018/1215
                  7
                lisas sätestatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised jäävad kehtima ka 2019. aastaks ning liikmesriigid arvestavad neid oma tööhõivepoliitikas ja reformikavades.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT C , , lk .

                     (2)

                        ELT C , , lk .

                     (3)

                        ELT C , , lk .

                     (4)

                        ELT C , , lk .

                     (5)

                        Nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitus (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (ELT L 192, 18.7.2015, lk 27).

                     (6)

                        Nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsus 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 308, 24.11.2010, lk 46).

                     (7)

                        Nõukogu 16. juuli 2018. aasta otsus (EL) 2018/1215 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 224, 5.9.2018, lk 4).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.3.2019
            COM(2019) 103 final
            2019/0052(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioonis (NASCO) võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9450/1/14 REV 1

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsiooni (NASCO) koosolekutel võetav seisukoht ajavahemikuks 2019–2023 seoses kaitse- ja majandamismeetmete kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsioon

               Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni (NASCO konventsioon) eesmärk on NASCO loomise kaudu kaitsta, taastada, tugevdada ja ratsionaalselt majandada Atlandi looduslikku lõhet. Konventsioon jõustus 1. oktoobril 1983.

               Liit on NASCO konventsiooni osaline, olles selle heaks kiitnud vastavalt nõukogu otsusele 82/886/EMÜ
                  1
               .

               2.2.Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsiooni nõukogu

               NASCO nõukogu, keda toetavad kolm NASCO komisjoni (Põhja-Ameerika komisjon, Kirde-Atlandi komisjon ja Gröönimaa lääneosa komisjon), on NASCO konventsiooni alusel loodud organ, mis tegeleb Atlandi lõhe kaitsmise, taastamise ja ratsionaalse majandamisega rahvusvahelise koostöö teel. Nõukogu võtab vastu tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed.

               NASCO nõukogu ja kahe komisjoni (Kirde-Atlandi komisjon ja Lääne-Gröönimaa komisjon) liikmena on liidul osalemis- ja hääletamisõigus. NASCO nõukogu võtab oma otsused vastu ühehäälselt.

               2.3.NASCO nõukogu otsused

               NASCO nõukogu on volitatud vastu võtma tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja rakendusmeetmeid ning need on lepinguosalistele siduvad.

               NASCO konventsiooni artikli 13 lõike 2 kohaselt jõustuvad meetmed 60 päeva pärast kuupäeva, mil NASCO lepinguosalisi neist teavitab.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel piirkondlike kalandusorganisatsioonide aastakoosolekutel võetav seisukoht kujundatakse praegu kaheastmelist lähenemisviisi kasutades. Nõukogu otsuses sätestatakse mitmeks aastaks liidu seisukohaga seotud põhimõtted ja tegevussuunad ning seejärel kohandatakse seda seisukohta igaks aastakoosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutatakse nõukogu vastavas töörühmas.

               NASCO puhul rakendatakse kõnealust lähenemisviisi nõukogu 19. mai 2014. aasta otsusega 9450/1/14 REV 1, millega kehtestatakse liidu seisukoht NASCOs ajavahemikul 2014–2018. Otsus sisaldab üldpõhimõtteid ja -suuniseid, kuid selles võetakse võimalikult suures ulatuses arvesse ka NASCO eripärasid. Lisaks on selles sätestatud standardprotsess, mille alusel määratakse liikmesriikide nõudmisel kindlaks liidu seisukoht aastate kaupa.

               Otsusega 9450/1/14 REV 1 nähakse ette, et liidu seisukoht vaadatakse läbi enne 2019. aasta aastakoosolekut. Seetõttu esitatakse käesolevas ettepanekus liidu seisukoht NASCOs ajavahemikuks 2019–2023 ja sellega asendatakse otsus 9450/1/14 REV 1.

               Otsusega 9450/1/14 REV 1 integreeriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  2
                sätestatud uue ühise kalanduspoliitika põhimõtted ja tegevussuunad, võttes arvesse ka eesmärke, mis on sätestatud komisjoni teatises ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  3
               . Lisaks kohandati sellega liidu seisukohta Lissaboni lepingu suhtes.

               Käesoleva läbivaatamise käigus võetakse seoses kalapüügimõjuga arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“,
                  4
                liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  5
                ja nõukogu järeldusi kõnealuse ühisteatise kohta
                  6
               .

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega „[…] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               „Õigusliku toimega aktid“ hõlmavad õigusakte, millel on õiguslik toime kõnealust asutust reguleeriva rahvusvahelise õiguse eeskirjade alusel, ja akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada ELi seadusandja poolt vastu võetud õigusaktide sisu
                  7
               “.

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               NASCO nõukogu, keda toetavad selle komisjonid, on lepinguga, st NASCO konventsiooniga ettenähtud organ.

               Aktidel, mis NASCO nõukogul palutakse vastu võtta, on õiguslikud tagajärjed. Vastavalt NASCO konventsiooni artiklile 13 on kavandatud aktid rahvusvahelise õiguse raames siduvad ning neil võib olla otsustav mõju liidu õigusaktide sisule, sh:

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks
                  8
               ;

               ·nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
                  9
               ; ning

               ·Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrusele (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist
                  10
               .

               Kavandatud aktidega ei täiendata ega muudeta NASCO konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kõnealuse aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud akti põhieesmärk ja sisu on seotud kalandusega. Käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamise õiguslik alus on määrus (EL) nr 1380/2013.

               Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2. Otsusega asendatakse otsus 9450/1/14 REV 1, mis hõlmab ajavahemikku 2014–2018.

               4.3.Kokkuvõte

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0052 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioonis (NASCO) võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9450/1/14 REV 1

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ühendus sõlmis nõukogu otsusega nr 886/82
                  11
                Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni (edaspidi „NASCO konventsioon“), millega asutati Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioon (NASCO).

               (2)NASCO nõukogu, keda toetavad kolm komisjoni (Põhja-Ameerika komisjon, Kirde-Atlandi komisjon ja Gröönimaa lääneosa komisjon), on NASCO konventsiooni alusel loodud organ, mis tegeleb Atlandi lõhe kaitsmise, taastamise ja ratsionaalse majandamisega rahvusvahelise koostöö teel. NASCO nõukogu võtab vastu tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  12
                on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. Lisaks on selles sätestatud, et liit võtab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpeb järk-järgult tagasiheite ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Lisaks on määruses (EL) nr 1380/2013 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes.

               (4)Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  13
                ja nõukogu järeldustes kõnealuse ühisteatise kohta
                  14
                sätestatule on liidu poolt kõnealustel foorumitel võetud meetmete hulgas kesksel kohal selliste meetmete edendamine, millega toetatakse ja suurendatakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide tõhusust ning vajaduse korral parandatakse nende juhtimist.

               (5)Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“
                  15
                viidatakse konkreetsetele meetmetele, mille eesmärk on vähendada plasti- ja merereostust ning samuti püügivahendite merel kaotamist või sinna jätmist.

               (6)On asjakohane kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel NASCO nõukogu koosolekutel, kuna NASCO kaitse- ja täitemeetmed on liidu jaoks siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008,
                  16
                nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009
                  17
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403
                  18
               .

               (7)Praegu on NASCO nõukogu kohtumistel liidu nimel võetav seisukoht kehtestatud nõukogu otsusega 9450/1/14 REV 1
                  19
               . On asjakohane tunnistada otsus 9450/1/14 REV 1 kehtetuks ja asendada see uue otsusega ajavahemikuks 2019–2023.

               (8)Arvestades kalavarude muutuvat iseloomu NASCO konventsioonialas ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne NASCO koosolekuid või nende käigus, tuleb kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada 2019.–2023. aastaks menetlused liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsiooni (NASCO) nõukogu koosolekutel võetav seisukoht on esitatud I lisas.

               Artikkel 2

               NASCO nõukogu koosolekutel võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus tehakse vastavalt II lisale.

               Artikkel 3

               Nõukogu annab I lisas esitatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt NASCO nõukogu 2024. aasta koosolekuks.

               Artikkel 4

               19. mai 2014. aasta otsus 9450/1/14 REV 1 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 13. detsembri 1982. aasta otsus 82/886/EMÜ Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 24).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (3)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)

                        ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

                     (9)

                        ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

                     (10)

                        ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

                     (11)

                        Nõukogu 13. detsembri 1982. aasta otsus Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 24).

                     (12)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (15)

                        KOM (2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (16)

                        Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

                     (17)

                        Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

                     (18)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

                     (19)

                        Nõukogu 19. mai 2014. aasta otsus Euroopa Liidu nimel Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioonis (NASCO) võetava seisukoha kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.3.2019
            COM(2019) 103 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioonis (NASCO) võetavat seisukohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 9450/1/14 REV 1

               I LISA

               Liidu nimel Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioonis võetav seisukoht

               1.PÕHIMÕTTED

               Euroopa Liit teeb NASCO raames järgmist:

               a) tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika (ÜKP) raames, kohaldades eelkõige ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel ja piirata kalapüügi keskkonnamõju ning vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ja kaotada järk-järgult saagi tagasiheitmine ning minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele ning võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve;

               b) tagab, et NASCO raames vastuvõetud meetmed on kooskõlas NASCO konventsiooniga;

               c) tagab, et NASCOs vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni ja selle artikliga 66 ning kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju; ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva kokkuleppega (2009);

               d) toetab seisukohti, mis on kooskõlas sama piirkonna piirkondlike kalandusorganisatsioonide parimate tavadega;

               e) taotleb kooskõla ja koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse vallas;

               f)tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               g) järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  1
               ;

               h) seab eesmärgiks luua liidu kalalaevadele konventsiooni kohaldamisalal võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab kõnealuste põhimõtete ja standardite ühetaolist rakendamist;

               i) lähtub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatisest „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: Ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                  2
                ja nõukogu järeldustest kõnealuse ühisteatise kohta
                  3
                ning toetab meetmeid NASCO toetamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks ning vajaduse korral parandab selle juhtimist ja toimimist (nt teaduse, eeskirjade järgimise, läbipaistvuse ja otsustamise vallas), aidates kaasa ookeanide säästvale majandamisele kõigis selle mõõtmetes;

               j) edendab vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja piirkondlike merekonventsioonide vahelist kooskõlastamist ning koostööd üleilmsete organisatsioonidega nende volituste piires, eelkõige edendab kooskõlastamist OSPARiga, mille osaline liit samuti on;

               k)edendab muude kui tuunivarusid majandavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide koostöömehhanisme, mis sarnanevad tuunikalaga tegelevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide nn Kobe protsessile.

               2.TEGEVUSSUUNAD

               Euroopa Liit püüab vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmist NASCO poolt:

               a) konventsioonialal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel nõuannetel, sealhulgas lubatud kogupüük ja kvoodid või mere bioloogiliste elusressursside püügikoormuse reguleerimine NASCO poolt, millega saavutataks hiljemalt 2020. aastaks võimalikult kiiresti ja järk-järgult tõusvalt maksimaalne jätkusuutlik saagikus; Vajaduse korral kaalutakse ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks erimeetmete võtmist, et hoida püügikoormus kooskõlas olemasolevate kalapüügivõimalustega;

               b) meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks konventsioonialas, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja koostamine;

               c) seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed NASCO konventsioonialas, et tagada NASCOs vastu võetud meetmete järgimine ja tõhus kontroll;

               d) meetmed püügitegevuse negatiivse mõju vähendamiseks mere bioloogilisele mitmekesisusele ning mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, sealhulgas meetmed, millega vähendatakse merereostust ja välditakse plasti merreheitmist ning vähendatakse meres oleva plasti mõju mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mereökosüsteemidele, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvaheliste suuniste kohased ohualdiste mereökosüsteemide kaitsemeetmed NASCO konventsiooni alal, meetmed soovimatu püügi võimalikult suureks vältimiseks ja vähendamiseks, sealhulgas ohualdiste mereliikide puhul, ja tagasiheite järkjärguliseks likvideerimiseks;

               e)meetmed, et vähendada mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendite mõju ookeanile ning lihtsustada selliste vahendite avastamist ja eemaldamist;

               f) meetmed sellise kalapüügi keelamiseks, mille ainus eesmärk on haiuimede kogumine, ning nõude kehtestamiseks, et kõik haid tuleb lossida ühes tükis koos uimedega;

               g)vajaduse korral ühiste seisukohtade arendamine teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, eelkõige nendega, kes tegelevad kalavarude majandamisega samas piirkonnas;

               h)vajaduse korral soovitused, et asjaomaste alusdokumentidega ettenähtud võimaluste piires edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsiooni rakendamist;

               i) täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad NASCO allorganite ja töörühmade nõuannetel.

               II LISA

               Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni koosolekutel

               võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus

               Enne NASCO nõukogu iga koosolekut, kui kõnealust organit kutsutakse üles vastu võtma liidule potentsiaalselt siduvaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid, mis on edastatud komisjonile.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele piisavalt varakult enne NASCO nõukogu iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

               Kui NASCO nõukogu koosoleku käigus (sh kohapeal) ei ole võimalik saavutada kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 (final), 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.