               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            2017/0260(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               EL ja Norra on allkirjastanud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“), milles on sätestatud kaupade (v.a põllumajandus- ja kalandustooted) vaba liikumine. Põllumajanduse osas on EMP lepingu artikliga 19 ette nähtud, et lepinguosalised peavad vaatama iga kahe aasta tagant läbi põllumajandustoodetega kauplemise tingimused ning otsustama vastastikuselt ja vastastikuse kasu põhimõttel, kas veelgi vähendada mis tahes liiki kaubandustõkkeid põllumajandussektoris.

               Läbirääkimised toimusid 3. veebruarist 2015 kuni 5. aprillini 2017. Nimetatud lepingu parafeerisid lepinguosalised 5. aprillil 2017; sellega antakse edasised kaubandussoodustused põllumajandussaadustega kauplemiseks ning see hõlmab ka täiendavaid täielikult liberaliseeritud tariifiridu. Tundlikumate toodete (näiteks liha, piimatooted, köögiviljad ning dekoratiivtaimed) puhul on kokku lepitud täiendavad või uued tariifikvoodid.

               Mõlemad lepinguosalised soovivad, et käesolev leping jõustuks viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Varasem EMP lepingu artiklil 19 põhinev leping sõlmiti kirjavahetuse vormis ning sellega liberaliseeriti Euroopa Liidu ja Norra vahelist põllumajandustoodetega kauplemist. Varasem leping allkirjastati 15. aprillil 2011. Sellega nähti ette vastastikused tariifikvoodid ja tollimaksude vähendamine. See hõlmas ka lepinguosaliste kohustust lõpetada EMP lepingu artikli 19 kohased läbirääkimised kahe aasta jooksul.

               2011. aastal jõustunud ELi-Norra vahelise põllumajandustoodanguga kauplemise lepinguga suurenes ELi põllumajandustoodete tollimaksuvaba juurdepääs Norra turule ligikaudu tasemele 60 %. Need arvud näitavad, et edaspidiste kaubandussoodustuste tegemiseks on veel piisavalt ruumi. Seepärast on viimane läbirääkimistevoor suunatud sellele, et

               ·suurendada liberaliseerimismäära mõlemal poolel;

               ·suurendada praegusi tariifikvoote ning

               ·avada uued tariifikvoodid täiendavatele põllumajandustoodetele ja

               ·tegeleda olemasolevate kaubandustõketega.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Kaubandussuhete tihenemine Norraga sobib ELi üldise kaubanduspoliitikaga ja on ELile kasulik, kuna EL on põhiliste põllumajandustoodete netoimportija Norrasse. 2016. aasta kaubandusbilanss oli suuresti ELi kasuks: ELi eksport ulatus 2 495 miljoni euroni, import Norrast aga oli 307 miljonit eurot. Peamised ELi poolt eksporditavad tooted on veinid ja äädikas, loomasööt, soja- ja rüpsiõli, elustaimed ja juust. Norrast ELi imporditavad kaubad on peamiselt sojauba, loomsed või taimseid õlid ja nende jäägid, karusnahad ning denatureerimata etüülalkohol.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Novembris 2014 volitas nõukogu komisjoni alustama Norraga uut läbirääkimisvooru, et määrata kindlaks täiendavad EMP lepingu artikli 19 kohased põllumajandustoodetega kauplemise soodustingimused.

               3.MÕJU EELARVELE

               Lepingul puudub mõju ELi eelarve kulude poolele. Norrast tulevale impordile antud uute soodustuste tulemuseks on tõenäoliselt oma ressursside vähendamine väiksema tollimaksusumma kogumise tõttu.

               2017/0260 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) artikliga 19 on nähtud ette, et lepinguosalised kohustuvad jätkama jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks.

               (2)18. novembril 2014 volitas nõukogu komisjoni alustama Norraga läbirääkimisi, et saavutada põllumajandustoodetega kahepoolse kauplemise suurem liberaliseerimine EMP lepingu artikli 19 alusel. Läbirääkimised lõppesid edukalt 5. aprillil 2017 ning nende põhjal parafeeriti Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel.

               (3)Seepärast tuleks leping liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse
                  1
               .

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija nimetatud isiku(te)le täisvolitused

               lepingule alla kirjutamiseks, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Lepingu tekst avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas koos selle sõlmimise otsusega.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohtaEuroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel kokku lepitud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel

               Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel

               A. Euroopa Liidu kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au osutada Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi (edaspidi „lepinguosalised“) vahel peetud läbirääkimistele, milles käsitleti põllumajandustoodetega kahepoolset kauplemist ja mis lõppesid 5. aprillil 2017.

               Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) artikli 19 alusel alustati Euroopa Komisjoni ja Norra valitsuse vahel põllumajandustoodetega kauplemise alaste läbirääkimiste uut vooru, et edendada põllumajandustoodetega kauplemise järkjärgulist liberaliseerimist lepinguosaliste vahelise sooduskohtlemise, vastastikkuse ja vastastikuse kasu põhimõttel. Läbirääkimised viidi läbi nõuetekohaselt, pöörates asjakohast tähelepanu lepinguosaliste vastavatele põllumajanduspoliitika arengusuundadele ja asjaoludele, sealhulgas kahepoolse kaubanduse arengutele ja teiste kaubanduspartneritega kokkulepitud kauplemistingimustele.

               Käesolevaga kinnitan, et läbirääkimiste tulemused olid järgmised:

               1.Norra kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu I lisas.

               2.Norra kohustub kehtestama tariifikvoodid Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu II lisas.

               3.Euroopa Liit kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu III lisas.

               4.Euroopa Liit kohustub kehtestama tariifikvoodid Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu IV lisas.

               5.Käesoleva lepingu I–IV lisas sätestatud tariifikoodid on samad tariifikoodid, mida lepinguosalised on kohaldanud alates 1. jaanuarist 2017.

               6.Tariifikvoote, mis kehtivad 600 tonni sealiha, 800 tonni kodulinnuliha ja 900 tonni veiseliha Norrasse importimise suhtes, nagu on sätestatud 15. aprillil 2011 allkirjastatud Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „2011. aasta leping“) II lisas, ei mõjuta tulevikus rakendatav WTO põllumajandusleping. Seepärast jäetakse 2011. aasta lepingu punkt 7 välja.

               7.Seoses täiendavate tariifikvootidega, mida kohaldatakse 1 200 tonni juustu ja kohupiima Norrasse importimise suhtes, leppisid lepinguosalised kokku, et 700 tonni hallatakse enampakkumise ja 500 tonni litsentsisüsteemi kaudu.

               8.Lepinguosalised jätkavad jõupingutusi kõikide kahepoolsete kontsessioonide (nii kehtivate kontsessioonide kui ka käesoleva lepinguga ettenähtud kontsessioonide) ühendamises uueks kirjavahetuse vormis sõlmitud lepinguks, mis peaks asendama praegused kahepoolsed põllumajanduslepingud.

               9.Käesoleva lepingu I–IV lisas osutatud kontsessioone rakendatakse 2. mai 1992. aasta kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „1992. aasta leping“) IV lisas sätestatud päritolureeglite alusel. Siiski kohaldatakse 1992. aasta lepingu IV lisa liite asemel EMP lepingu protokolli nr 4 II lisa.

               10.Lepinguosalised tagavad, et teineteisele antavaid kontsessioone ei kahjustata.

               11.Lepinguosalised tagavad, et tariifikvoote hallatakse viisil, mis tagab regulaarse impordi ning importimiseks kokkulepitud koguste tegeliku importimise.

               12.Lepinguosalised nõustuvad vahetama regulaarselt teavet kaubeldavate toodete, tariifikvootide haldamise ja hinnanoteeringute kohta ning edastama teineteisele muud kasulikku teavet, mis käsitleb asjaomaseid siseturge ja kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist.

               13.Ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel korraldatakse nõupidamine mis tahes kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist käsitlevas küsimuses. Kui käesoleva lepingu rakendamisel tekib probleeme, peetakse neid nõupidamisi võimalikult kiiresti, et võtta vastu asjakohased parandusmeetmed.

               14.Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma valmisolekut jätkata jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks kooskõlas EMP lepingu artikliga 19. Selleks lepivad pooled kokku vaadata põllumajandustoodetega kauplemise tingimused kahe aasta pärast uuesti läbi, et uurida võimalike kontsessioonide kohaldamist.

               15.Euroopa Liidu edasise laienemise korral hindavad lepinguosalised selle mõju kahepoolsele kaubandusele, et kohandada kahepoolseid soodustusi viisil, mis võimaldab varem kehtinud kahepoolsetel soodustustega kaubavoogudel jätkuvalt tõrgeteta liikuda Norra ja ühinevate riikide vahel.

               Käesolev leping jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

               Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub eespool esitatuga.

               Lugupidamisega,

               Brüssel,

               Euroopa Liidu nimel

               B. Norra Kuningriigi kiri

               Lugupeetud kirjasaaja

               Mul on au teatada, et sain kätte Teie [sisestada kirja kuupäev] kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

               „Mul on au osutada Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi (edaspidi „lepinguosalised“) vahel peetud põllumajandustoodetega kahepoolse kauplemise kahepoolsetele põllumajandusalastele läbirääkimistele, mis lõppesid 5. aprillil 2017.

               Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) artikli 19 alusel alustati Euroopa Komisjoni ja Norra valitsuse vahel põllumajandusalaste läbirääkimiste uut vooru, et edendada põllumajandustoodetega kauplemise järkjärgulist liberaliseerimist lepinguosaliste vahelise sooduskohtlemise, vastastikkuse ja vastastikuse kasu põhimõttel. Läbirääkimised viidi läbi nõuetekohaselt, pöörates asjakohast tähelepanu lepinguosaliste vastavatele põllumajanduspoliitika arengusuundadele ja asjaoludele, sealhulgas kahepoolse kaubanduse arengutele ja teiste kaubanduspartneritega kokkulepitud kauplemistingimustele.

               Käesolevaga kinnitan, et läbirääkimiste tulemused olid järgmised:

               1.Norra kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu I lisas.

               2.Norra kohustub kehtestama tariifikvoodid Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu II lisas.

               3.Euroopa Liit kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu III lisas.

               4.Euroopa Liit kohustub kehtestama tariifikvoodid Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu IV lisas.

               5.Käesoleva lepingu I–IV lisas sätestatud tariifikoodid on samad tariifikoodid, mida lepinguosalised on kohaldanud alates 1. jaanuarist 2017.

               6.Tariifikvoote, mis kehtivad 600 tonni sealiha, 800 tonni kodulinnuliha ja 900 tonni veiseliha Norrasse importimise suhtes, nagu on sätestatud 15. aprillil 2011 allkirjastatud Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „2011. aasta leping“) II lisas, ei mõjuta tulevikus rakendatav WTO põllumajandusleping.  Seepärast jäetakse 2011. aasta lepingu punkt 7 välja.

               7.Seoses täiendavate tariifikvootidega, mida kohaldatakse 1 200 tonni juustu ja kohupiima Norrasse importimise suhtes, leppisid lepinguosalised kokku, et 700 tonni hallatakse enampakkumise ja 500 tonni litsentsisüsteemi kaudu.

               8.Lepinguosalised jätkavad jõupingutusi kõikide kahepoolsete kontsessioonide (nii kehtivate kontsessioonide kui ka käesoleva lepinguga ettenähtud kontsessioonide) ühendamises uueks kirjavahetuse vormis sõlmitud lepinguks, mis peaks asendama praegused kahepoolsed põllumajanduslepingud.

               9.Käesoleva lepingu I–IV lisas osutatud kontsessioone rakendatakse 2. mai 1992. aasta kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „1992. aasta leping“) IV lisas sätestatud päritolureeglite alusel. Siiski kohaldatakse 1992. aasta lepingu IV lisa liite asemel EMP lepingu protokolli nr 4 II lisa.

               10.Lepinguosalised tagavad, et teineteisele antavaid kontsessioone ei kahjustata.

               11.Lepinguosalised tagavad, et tariifikvoote hallatakse viisil, mis tagab regulaarse impordi ning importimiseks kokkulepitud koguste tegeliku importimise.

               12.Lepinguosalised nõustuvad vahetama regulaarselt teavet kaubeldavate toodete, tariifikvootide haldamise ja hinnanoteeringute kohta ning edastama teineteisele muud kasulikku teavet, mis käsitleb asjaomaseid siseturge ja kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist.

               13.Ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel korraldatakse nõupidamine mis tahes kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist käsitlevas küsimuses. Kui käesoleva lepingu rakendamisel tekib probleeme, peetakse neid nõupidamisi võimalikult kiiresti, et võtta vastu asjakohased parandusmeetmed.

               14.Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma valmisolekut jätkata jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks kooskõlas EMP lepingu artikliga 19. Selleks lepivad pooled kokku vaadata põllumajandustoodetega kauplemise tingimused kahe aasta pärast uuesti läbi, et uurida võimalike kontsessioonide kohaldamist.

               15.Euroopa Liidu edasise laienemise korral hindavad lepinguosalised selle mõju kahepoolsele kaubandusele, et kohandada kahepoolseid soodustusi viisil, mis võimaldab varem kehtinud kahepoolsetel soodustustega kaubavoogudel jätkuvalt tõrgeteta liikuda Norra ja ühinevate riikide vahel.

               Käesolev leping jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.“

               Mul on au Teile kinnitada, et Norra Kuningriik nõustub käesoleva kirja sisuga.

               Lugupidamisega

               Oslo,

               Norra Kuningriigi nimel

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohtaEuroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel kokku lepitud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel

               I LISA

               Euroopa Liidust pärit tooted, mille Norrasse importimisel ei kohaldata tollimaksu

                        Norra tollitariifi kood

                        Toodete kirjeldus

                        01.01.2100

                        Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid; hobused; tõupuhtad aretusloomad

                        01.01.2902

                        Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid; muud hobused; kaaluga alla 133 kg

                        01.01.2908

                        Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid; muud hobused; muud

                        02.07.4300

                        Rubriigi 01.05 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups: pardi rasvane maks, värske või jahutatud

                        02.07.5300

                        Rubriigi 01.05 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups: hane rasvane maks, värske või jahutatud

                        05.06.9010

                        Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid vormimata), happega töödeldud või deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ja jäätmed; muud; söödaks

                        05.11.9911

                        Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3; muud; inimtoiduks kõlbmatu verepulber; söödaks

                        05.11.9930

                        Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3; muud; liha ja veri; söödaks

                        05.11.9980

                        Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3; muud; muud; söödaks

                        06.02.1021

                        Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik; juurdumata pistikud ja pookoksad; pistikud puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel, v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist kuni 30. aprillini; begooniad, kõik liigid, rippkellukas (Campanula isophylla), jõulutäht (Euphorbia pulcherrima), fuksia (Fuchsia), hibisk (Hibiscus), kalanhoe (Kalanchoe) ja ripp-petuunia (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana)

                        06.02.1024

                        Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik; juurdumata pistikud ja pookoksad; pistikud puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel, v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist kuni 30. aprillini; pelargoonid

                        06.02.9032

                        Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik; muud; mullapalliga või muus kasvukeskkonnas; muud potitaimed või istikud, sh puu- ja köögiviljataimed dekoratiivsel eesmärgil; rohelised potitaimed 1. maist kuni 14. detsembrini; raunjalg (Asplenium), kuningbegoonia (Begonia x rex-cultorum), rohtliilia (Chlorophytum), jaapani kikkapuu (Euonymus japanicus), jaapani fatsia (Fatsia japonica), jaapani araalia (Aralia sieboldii), kummipuu (Ficus elastica), monstera (Monstera), roniv filodenron (Philodendron scandens), hiina pasunapuu (Radermachera), padripuu (Stereospermum), sõrgköis (Syngonium) ja fatseedera (X-Fatshedera), k.a importimisel taimegruppidena

                        ex 07.08.2009(i)

                        Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud; oad; värsked või jahutatud aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.), muud oad kui rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad

                        07.09.9930

                        Muu köögivili, värske või jahutatud; muud; suhkrumais; söödaks

                        ex 07.10.2209(i)

                        Külmutatud köögivili, toores või eelaurutatud või -keedetud; kaunviljad, poetatud või poetamata; aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.); muud kui rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad

                        07.11.5100

                        Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud: seened ja trühvlid; seened perekonnast Agaricus

                        07.11.5900

                        Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud; seened ja trühvlid; muud

                        07.14.3009

                        Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena); saagopalmi säsi; jamss (Dioscorea spp.); v.a loomasöödana kasutamiseks

                        ex07.14.4000(i)

                        Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena); saagopalmi säsi; taro (Colocasia spp.)

                        07.14.5009

                        Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena); saagopalmi säsi; kollavõhk (Xanthosoma spp.); v.a loomasöödana kasutamiseks

                        08.11.2011

                        Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad

                        08.11.2012

                        Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; suhkru- või muu magusainelisandiga; valged või punased sõstrad

                        08.11.2013

                        Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; suhkru- või muu magusainelisandiga; karusmarjad

                        08.11.2092

                        Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muud; põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad

                        08.11.2094

                        Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muud; valged või punased sõstrad

                        08.11.2095

                        Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muud; karusmarjad

                        08.12.1000

                        Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud; kirsid

                        10.08.5000

                        Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili; kinoa (Chenopodium quinoa)

                        11.09.0010

                        Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata; söödaks

                        12.12.2910

                        Jaanileivapuu kaunad, mere- ja muud vetikad, suhkrupeet ja suhkruroog, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata; puuviljade kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted (k.a sigurisordi Cichorium intybus sativum röstimata juured); mere- ja muud vetikad; muud; söödaks

                        17.02.2010

                        Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell; vahtrasuhkur ja vahtrasiirup; söödaks

                        20.08.9300

                        Mujal nimetamata puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma; muud, sh segud, v.a alamrubriiki 2008.1900 kuuluvad segud; jõhvikad (Vaccinium macrocarpon, Vaccinum oxycoccus, Vaccinium vitisidaea)

                        20.09.8100

                        Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muu puu- või köögivilja või marja mahl; jõhvikad (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea)

                        ex 20.09.8999

                        Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muu puu- või köögivilja või marja mahl; muu mustikamahl või -kontsentraat

                        22.06

                        Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu, sake); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata

                        23.03.1012

                        Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed, suhkrupeedist, suhkruroost või muust toorainest suhkru tootmise, õllepruulimise jäätmed; granuleeritud või granuleerimata; tärklise tootmisjäägid jms jäätmed; söödaks; kartulist.

               ---------------------------------------

               (i) Need tooted imporditakse tollimaksuvabalt. Siiski jääb Norrale õigus kasutada tollimaksu, kui need tooted imporditakse loomasöödana.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohtaEuroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel kokku lepitud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel

               II lisa

               Euroopa Liidust pärit tooted, mille Norrasse importimisel kohaldatakse tariifikvoote

                        Norra tollitariifi kood

                        Toodete kirjeldus

                        Konsolideeritud tariifikvoodid (aastane kogus tonnides)

                        sh lisakvoodid(
                           1
                        )

                        Maksumäär kvoodi piires (NOK/kg)

                        02.01.1000

                        02.01.2001

                        02.01.2002

                        02.01.2003

                        02.01.2004

                        02.02.1000

                        02.02.2001

                        02.02.2002

                        02.02.2003

                        02.02.2004

                        Värske või jahutatud veiseliha

                        Rümbad ja poolrümbad

                        „Komplekteeruvad“ ees- ja tagaveerandid, st sama looma ees- ja tagaveerandid, mis esitatakse samal ajal

                        Muud eesveerandid

                        Muud tagaveerandid

                        Niinimetatud Pistola-tükid

                        Külmutatud veiseliha

                        Rümbad ja poolrümbad

                        „Komplekteeruvad“ ees- ja tagaveerandid, st sama looma ees- ja tagaveerandid, mis esitatakse samal ajal

                        Muud eesveerandid

                        Muud tagaveerandid

                        Niinimetatud Pistola-tükid

                        2500

                        1600

                        0

                        02.03.1904

                        Värske, jahutatud või külmutatud sealiha

                        kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid; kondiga

                        300(
                           2
                        )

                        300(2)

                        15

                        02.07.1100

                        02.07.1200

                        02.07.2400

                        02.07.2500

                        Rubriigi 01.05 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups

                        Liiki Gallus domesticus kuuluvate kanade munad;

                        värsked ja jahutatud rümbad;

                        külmutatud rümbad

                        Kalkuni

                        värsked ja jahutatud rümbad;

                        külmutatud rümbad

                        950

                        150

                        0

                        02.07.4401

                        Pardi värsked või jahutatud

                        rinnatükid ja nende jaotustükid

                        200

                        100

                        30

                        02.10.1101

                        02.10.1109

                        02.10.1900

                        Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu

                        Sealiha; tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga;

                        kondi sisaldusega vähemalt 15 % massist

                        Muud (vähem kui 15 % kondiga)

                        Muud (v.a tagaosad, abatükid ja jaotustükid või kõhutükid ja nende jaotustükid, kondiga)

                        600(
                           3
                        )

                        200(3)

                        0

                        04.06

                        Juust ja kohupiim

                        8400

                        1200

                        0

                        ex 06.02.9043(
                           4
                        )

                        06.02.9044

                        Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik

                        Muud; potitaimed ja istikud, õitsemisstaadiumis

                        20 miljonit Norra krooni

                        12 miljonit Norra krooni

                        0

                        06.02.9031

                        Rohelised potitaimed 1. maist 14. detsembrini(
                           5
                        )

                        7 miljonit Norra krooni

                        3 miljonit Norra krooni

                        0

                        07.05.1112

                        07.05.1119

                        Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud

                        Jääsalat;

                        1. märts – 31. mai

                        terved (puhastamata)

                        Muud

                        500(
                           6
                        )

                        100(6)

                        0

                        10.05.9010

                        Maisiterad

                        söödaks

                        15000

                        5000

                        0

                        16.01.0000

                        Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

                        600

                        200

                        0

                     (1)
                  ()Ajavahemikuks 1.1–31.12 ning lepingu esimese kohaldamisaasta jooksul, vajaduse korral proportsionaalselt. Täiendavad kvoodid, mis lisatakse kehtivatele, eelmiste ELi-Norra lepingute alusel kokku lepitud kvootidele.

                     (2)
                  ()Ajavahemikul 1.12–31.12.

                     (3)
                  ()Kogus on esitatud kondiga tagaosade impordi kohta. Kondita tagaosade impordi suhtes kasutatakse teisendustegurit 1,15.

                     (4)
                  ()Välja arvatud järgmised taimed:  põõsas-hõbekakar (Argyranthemum frutescens), põõsas-krüsanteem (Chrsanthemum frutescens), roosbegoonia (Begonia x hiemalis), Begonia Elatior-rühm (Begonia elatior), kellukas (Campanula), suureõieline krüsanteem (Dendranthema x grandiflora), aedkrüsanteem (Chrysanthemum x morifolium), jõulutäht (Euphorbia pulcherrima), hibisk (Hibiscus), kalanhoe (Kalanchoe), pelargoon (Pelargonium), priimula (Primula) ja säntpoolia (Saintpaulia).

                     (5)
                  ()Siia kuuluvad järgmised taimed: Codiaeum, krooton (Croton), diifenbahhia (Dieffenbachia), nõelköis (Epipremnum), kuld-nõelköis (Scindapsus aureum), luuderohi (Hedera), nefroleep (Nephrolepis), tömbilehine peperoomia (Peperomia obtusifolia), ümaralehine peperoomia (Peperomia rotundifolia), sõrmlehik (Schefflera), helksiine (Helxine soleirolii), k.a importimisel taimegruppidena.

                     (6)
                  ()Lõppkasutaja kriteeriumid: töötlev tööstus

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohtaEuroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel kokku lepitud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel

               III LISA

               Norrast pärit tooted, mille Euroopa Liitu importimisel ei kohaldata tollimaksu

                        CN-kood

                        Kombineeritud nomenklatuuri nimetus

                        0101 21 00

                        Elushobused, tõupuhtad aretusloomad

                        0101 29 10

                        Elushobused, tapaloomad, v.a tõupuhtad aretusloomad

                        0101 29 90

                        Elushobused, v.a tõupuhtad aretusloomad, v.a tapaloomad

                        0207 43 00

                        Pardi rasvane maks, värske või jahutatud

                        0207 53 00

                        Hane rasvane maks, värske või jahutatud

                        ex 0506 90 00

                        Loomakondid ja sarvesäsi, nendest valmistatud pulber ja jäätmed, töötlemata, rasvatustatud, deželatiniseeritud või eeltöödeldud (v.a osseiin ja happega töödeldud loomakondid ning kujusse lõigatud), loomasöödaks

                        ex 0511 99 85

                        Inimtoiduks kõlbmatu verepulber, loomasöödaks

                        ex 0511 99 85

                        Inimtoiduks kõlbmatu liha ja veri, loomasöödaks

                        ex 0511 99 85

                        Muud loomsed saadused loomasöödaks, inimtoiduks kõlbmatud, mujal nimetamata (v.a tooted kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; surnud loomad grupist 3; veri; liha; looduslikud loomsed käsnad; veisesperma)

                        ex 0602 10 90

                        Juurdumata pistikud kõigist begoonia liikidest, rippkellukast (Campanula isophylla), jõulutähest (Euphorbia pulcherrima), fuksiast (Fuchsia), hibiskusest (Hibiscus), kalanhoest (Kalanchoe) ja ripp-petuuniast (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana) puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel [ v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist 30. aprillini]

                        ex 0602 10 90

                        Pelargoonide juurdumata pistikud puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel [ v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist 30. aprillini]

                        ex 0602 90 99

                        Raunjalg (Asplenium), kuningbegoonia (Begonia x rex-cultorum), rohtliilia (Chlorophytum), jaapani kikkapuu (Euonymus japanicus), jaapani fatsia (Fatsia japonica), jaapani araalia (Aralia sieboldii), kummipuu (Ficus elastica), monstera (Monstera), roniv filodenron (Philodendron scandens), hiina pasunapuu (Radermachera), padripuu (Stereospermum), sõrgköis (Syngonium) ja fatseedera (XFatshedera), roheliste potitaimedena 1. maist 14. detsembrini.

                        ex 0708 20 00

                        Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.), poetatud või poetamata, värsked või jahutatud, v.a rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad

                        ex 0709 99 60

                        Suhkrumais loomasöödaks, värske või jahutatud

                        ex 0710 22 00

                        Oad (Vigna spp, Phaseolus spp.), kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, v.a rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad

                        0711 51 00

                        Seened perekonnast Agaricus, ajutiseks säilitamiseks konserveeritud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud

                        0711 59 00

                        Seened (muud kui perekonnast Agaricus) ja trühvlid, ajutiseks säilitamiseks konserveeritud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud

                        ex 0714 30 00

                        Jamss (Dioscorea spp.), v.a loomasöödana kasutamiseks, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena

                        ex 0714 40 00

                        Taro (Colocasia spp.), v.a loomasöödana kasutamiseks, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena

                        ex 0714 50 00

                        Kollavõhk (Xanthosoma spp.), v.a loomasöödana kasutamiseks, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena

                        ex 0811 20 11

                        Põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad, valged ja punased sõstrad ning karusmarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandiga, suhkrusisaldusega üle 13 % massist

                        ex 0811 20 19

                        Põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad, valged ja punased sõstrad ning karusmarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandiga, suhkrusisaldusega mitte üle 13 % massist

                        0811 20 51

                        Punased sõstrad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandita

                        0811 20 59

                        Põldmurakad ja mooruspuumarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandita

                        ex 0811 20 90

                        Logani murakad, valged sõstrad ja karusmarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandita

                        0812 10 00

                        Kirsid (lühikeseks ajaks hoidistatud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud)

                        1008 50 00

                        Kinoa (Chenopodium quinoa)

                        ex 1109 00 00

                        Nisugluteen loomasöödaks, kuivatatud või kuivatamata

                        ex 1212 29 00

                        Mere- ja muud vetikad, loomasöödaks, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata

                        ex 1702 20 10

                        Vahtrasuhkur tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega, loomasöödaks

                        ex 1702 20 90

                        Vahtrasuhkur (v.a tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega) ja vahtrasiirup loomasöödaks

                        2008 93

                        Jõhvikad (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitisidaea), muul viisil valmistatud või konserveeritud, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma

                        2009 81

                        Jõhvikamahl (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitisidaea), kääritamata, alkoholilisandita, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

                        ex 2009 89

                        Mustikamahl või -kontsentraat, kääritamata, alkoholilisandita, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

                        2206

                        Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu, sake); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata

                        ex 2303 10 90

                        Tärklise valmistamisel tekkivad jäägid jms kartulist, loomasöödaks

                        2302 50

                        Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud:

                        kaunviljadest

                        ex 2309 90 31

                        Loomasöödana kasutatavad tooted, mis ei sisalda tärklist või sisaldavad seda kuni 10 % massist, mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist, v.a koera- ja kassitoit, jaemüügiks pakendatud ning v.a kalasööt.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS:
            Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohtaEuroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel kokku lepitud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel

               IV LISA

               Norrast pärit tooted, mille Euroopa Liitu importimisel kohaldatakse tariifikvoote

                        CN-kood

                        Kombineeritud nomenklatuuri nimetus

                        Konsolideeritud tariifikvoodid (aastane kogus tonnides)

                        sh lisakvoodid(
                           1
                        )

                        Maksumäär kvoodi piires (EUR/kg)

                        0207 14 30

                        Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups

                        kana ja kuke, liigist Gallus domesticus

                        kondiga jaotustükid, külmutatud

                        tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta

                        550

                        550

                        0

                        0207 14 70

                        Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups:

                        kana ja kuke, liigist Gallus domesticus

                        muud jaotustükid, kondiga, külmutatud

                        150

                        150

                        0

                        0204

                        0210

                        Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha

                        Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu

                        500

                        0

                        0

                        0404 10

                        Vadak ja modifitseeritud vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

                        1250

                        1250

                        0

                        0404 10 02

                        Vadak ja modifitseeritud vadak, pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, valgusisaldus (lämmastikusisaldus × 6,38) kuni 15 % massist ja rasvasisaldus kuni 1,5 % massist

                        3150

                        3150

                        0

                        0603 19 70

                        Värsked lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks, v.a roosid, nelgid, orhideed, krüsanteemid, liiliad (Lilium spp.), gladioolid ja tulikalised

                        500 000

                        eurot

                        500 000 eurot

                        0

                        1602

                        Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid

                        300

                        300

                        0

                        2005 20 20

                        Õhukesed kartuliviilud, praetud või küpsetatud, kas soolatud või maitsestatud või mitte, õhukindlalt pakendatud, sobivad kohe tarbimiseks

                        350

                        150

                        0

                        2309 90 96

                        Loomasöödana kasutatavad tooted; muud

                        200

                        200

                        0

                        3502 20

                        Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid jm albumiini derivaadid:

                        – piimaalbumiin, k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid

                        500

                        500

                        0

                     (1)
                  ()Ajavahemikuks 1.1–31.12 ning lepingu esimese kohaldamisaasta jooksul, vajaduse korral proportsionaalselt. Täiendavad kvoodid, mis lisatakse kehtivatele, eelmiste ELi-Norra lepingute alusel kokku lepitud kvootidele.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.7.2017
            COM(2017) 359 final
            2017/0149(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega lubatakse Horvaatial, Madalmaadel, Portugalil ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek San Marino ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Praeguseks 97 riigi (sealhulgas kõik ELi liikmesriigid) poolt ratifitseeritud rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni (edaspidi „1980. aasta konventsioon“) eesmärk on taastada endine olukord, mille käigus ebaseaduslikult ära viidud või kinni hoitud lapsed tagastatakse kiiresti konventsiooniosaliste kindlaks määratud keskasutustevahelise koostöösüsteemi kaudu.

                  Kuna lapseröövi ennetamine on oluline osa lapse õiguste edendamist käsitlevast ELi poliitikast, tegeleb Euroopa Liit rahvusvahelisel tasandil aktiivselt 1980. aasta konventsiooni kohaldamise tõhustamisega ning kutsub kolmandaid riike üles sellega ühinema.

                  San Marino andis 1980. aasta konventsiooni ühinemiskirja hoiule 14. detsembril 2006. 1980. aasta Haagi konventsioon jõustus San Marino suhtes 1. märtsil 2007.

                  1980. aasta konventsioon juba kehtib San Marino ja enamiku ELi liikmesriikide (23) vahel. Üksnes Horvaatia, Taani, Madalmaad, Portugal ja Rumeenia ei ole veel andnud nõusolekut San Marino ühinemiseks konventsiooniga.

                  1980. aasta konventsiooni artikli 38 lõikes 4 sätestatakse, et konventsioon kehtib üksnes ühineva riigi ja nende lepinguosaliste riikide vahel, kes on tema ühinemise deklaratsiooniga heaks kiitnud.

                  ELi ainupädevust kolmandate riikide 1980. aasta konventsiooniga ühinemise heakskiitmise küsimustes kinnitas Euroopa Liidu Kohus, kellega komisjoni algatusel konsulteeriti.

                  14. oktoobril 2014 kinnitas Euroopa Liidu Kohus oma arvamuses 1/13, et nõusoleku andmine kolmanda riigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva konventsiooniga kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.

                  Kohus nõudis selles küsimuses üksmeelt ELi tasandil, et hoida ära vahelduvat geomeetriat liikmesriikide vahel.

                  Kuna rahvusvahelise lapseröövi küsimus kuulub Euroopa Liidu ainuvälispädevusse, tuleb otsus San Marino ühinemisele nõusoleku andmise kohta ELi tasandil vastu võtta nõukogu otsuse kujul. Seetõttu tuleks liikmesriikidel, kes ei ole veel andnud nõusolekut San Marino ühinemiseks, teha Euroopa Liidu huvides avaldus sellega nõustumise kohta.

                  Horvaatia, Madalmaade, Portugali ja Rumeenia nõusolek muudaks 1980. aasta konventsiooni kohaldatavaks San Marino ja ELi kõigi liikmesriikide vahel, välja arvatud Taani.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  1980. aasta Haagi konventsioon on nõukogu määruse nr 2201/2003 (tuntud kui „Brüsseli IIa määrus“) rahvusvaheline analoog vanema sooritatud lapseröövide valdkonnas. Viimane on abieluasjade ja vanemliku vastutuse küsimustes tehtava ELi õigusalase koostöö nurgakivi
                     1
                  .

                  Määruse üks peamisi eesmärke on hoida ära lapserööve liikmesriikide vahel, kehtestades menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine liikmesriiki, kus on nende alaline elukoht. Selleks sisaldab Brüsseli IIa määruse artikkel 11 1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatud menetlust, mida on täiendatud mõningate selle aspektide selgitustega, eelkõige seoses lapse ärakuulamise, otsuse tegemise tähtajaga pärast tagastamistaotluse esitamist ja lapse tagastamisest keeldumise põhjendustega. Määrusega on kehtestatud ka sätted, mis reguleerivad tagasitoomisel tekkivaid vastuolusid ja erinevates liikmesriikides väljastatud tagasitoomisest keeldumise otsuseid.

                  Euroopa Liit toetab rahvusvahelisel tasandil kolmandate riikide ühinemist 1980. aasta konventsiooniga, et liikmesriigid saaks rahvusvaheliste lapseröövidega tegeledes toetuda ühtsele õigusraamistikule.

                  Ajavahemikul juuni 2015 – detsember 2016 on juba vastu võetud 10 nõukogu otsust, et kiita heaks 10 kolmanda riigi (Maroko, Singapur, Vene Föderatsioon, Albaania, Andorra, Seišellid, Armeenia, Korea Vabariik, Kasahstan ja Peruu) ühinemine 1980. aasta Haagi rahvusvahelise lapseröövi konventsiooniga
                     2
                  .

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev ettepanek on seotud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärgiga kaitsta lapse õigusi. 1980. aasta Haagi konventsiooni eesmärk on kaitsta last vanema sooritatud lapseröövi kahjuliku mõju eest ja tagada lapsele kontakti säilimine mõlema vanemaga, näiteks tagades suhtlusõiguse tulemusliku kohaldamise.

                  Samuti tuleb rõhutada, et ettepanek on kooskõlas vahendusmenetluse edendamise eesmärgiga piiriüleste perekonnasiseste vaidluste lahendamisel. Direktiivi vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades
                     3
                   kohaldatakse ka perekonnaõiguse suhtes ühises Euroopa õigusruumis. Ka 1980. aasta Haagi konventsioon kutsub üles perekonnasiseste vaidluste sõbralikule lahendamisele. Üks heade tavade juhend, mille Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel avaldas, on pühendatud vahendamise kasutamisele konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvaheliste perekonnasiseste lapsi puudutavate vaidluste lahendamisele. Euroopa Komisjoni algatusel on see juhend tõlgitud peale inglise ja prantsuse keele kõigisse ELi keeltesse ja ka araabia keelde, et toetada dialoogi riikidega, mis ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud, ja aidata leida konkreetseid viise lahendada nende riikidega probleeme, mida tekitavad rahvusvahelised lapseröövid
                     4
                  .

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Arvestades asjaolu, et otsus käsitleb rahvusvahelist lepingut, on õiguslikuks aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 218 koos artikli 81 lõikega 3. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

                  Määrus (EÜ) nr 2201/2003 on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning seetõttu osalevad nad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning kohaldamisel.

                  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek on koostatud kooskõlas nõukogu juba vastu võetud samateemaliste otsustega ning see ei lähe kaugemale kui on vajalik ELi ühtse tegutsemise saavutamiseks rahvusvaheliste lapseröövide valdkonnas, tagades et kõik ELi liikmesriigid annavad teatava aja jooksul nõusoleku San Marino ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Horvaatia, Madalmaad, Portugal ja Rumeenia, kellega komisjon konsulteeris nende valmisoleku asjus nõustuda San Marino ühinemisega 1980. aasta konventsiooniga, andsid positiivse vastuse.

                  24. aprilli 2017. aasta ekspertide kohtumise arutelud näitasid, et praeguses etapis ei ole liikmesriikidel vastuväiteid Horvaatia, Madalmaade, Portugali ja Rumeenia nõusolekule San Marino ühinemiseks 1980. aasta konventsiooniga.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Võttes arvesse, et konventsioon kehtib juba 23 liikmesriigiga, olid komisjon ja liikmesriikide eksperdid seisukohal, et sellistel juhtudel puudub eriline vajadus hinnata olukorda kolmandas riigis.

                  Liikmesriikide eksperdid ei teatanud ühestki probleemist seoses 1980. aasta konventsiooni kohaldamisega San Marino suhtes.

               •Mõju hindamine

                  Sarnaselt ajavahemikul 2015–2016 juba vastu võetud nõukogu 10 otsusega teatavate kolmandate riikide 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemise heakskiitmise kohta, ei ole käesoleva õigusakti iseloomu tõttu mõjuhinnangut vaja. San Marino olukorra eraldi hindamist peeti ebavajalikuks, võttes arvesse nii asjaolu, et konventsioon kehtib juba San Marino ja ELi 23 liikmesriigi vahel, kui ka Horvaatia, Madalmaade, Portugali ja Rumeenia valmisolekut nõustuda San Marino ühinemisega.

                  4.
                        MÕJU EELARVELE

                  Kavandatud otsusel puudub mõju eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kuna ettepanek käsitleb ainult Horvaatia, Madalmaade, Portugali ja Rumeenia volitamist kiita heaks San Marino ühinemine 1980. aasta konventsiooniga, piirdub selle rakendamise seire kontrolliga, kas liikmesriigid järgivad kirjaliku nõusoleku sõnastust ja selle hoiuleandmise tähtaega, ning kas nad teavitavad komisjoni hoiuleandmisest, nagu on sätestatud nõukogu otsuses.

               2017/0149 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega lubatakse Horvaatial, Madalmaadel, Portugalil ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek San Marino ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 3 koostoimes artikliga 218,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  5
               ,

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise eest.

               (2)
                     Nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 2201/2003
                  6
                („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse.

               (3)
                     Brüsseli IIa määrus täiendab ja tugevdab rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni („1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil osalisriikide ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult äraviidud või kinnihoitud lapsed.

               (4)
                     Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised.

               (5)
                     Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni korrektset rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi poolt regulaarselt korraldatavates erikomisjonides.

               (6)
                     Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatav ühine õigusraamistik on tõenäoliselt parim lahendus tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele.

               (7)
                     1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatakse, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste osalisriikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud.

               (8)
                     1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda.

               (9)
                     Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades.

               (10)
                     San Marino andis 1980. aasta Haagi konventsiooni ühinemiskirja hoiule 14. detsembril 2006. 1980. aasta Haagi konventsioon jõustus San Marino suhtes 1. märtsil 2007.

               (11)
                     Kõik liikmesriigid, välja arvatud Horvaatia, Taani, Madalmaad, Portugal ja Rumeenia on juba andnud nõusoleku San Marino ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga. San Marino olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Horvaatia, Madalmaad, Portugal ja Rumeenia võivad anda liidu huvides nõusoleku San Marino ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni sätetele.

               (12)
                     Seetõttu tuleks anda Horvaatiale, Madalmaadele, Portugalile ja Rumeeniale luba anda liidu huvides hoiule oma kirjalikud nõusolekud San Marino ühinemiseks kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. Liidu muud liikmesriigid on San Marino ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõusoleku andnud ja ei peaks seepärast uut kirjalikku nõusolekut hoiule andma, kuna olemasolev kirjalik nõusolek on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtiv.

               (13)
                     Brüsseli IIa määrus on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (14)
                     Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.
                     Horvaatiale, Madalmaadele, Portugalile ja Rumeeniale antakse luba anda liidu huvides nõusolek San Marino ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga („1980. aasta Haagi konventsioon“).

               2.
                     Lõikes 1 osutatud liikmesriigid annavad liidu huvides hiljemalt … [12 kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva] hoiule kirjaliku nõusoleku San Marino ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, mis on sõnastatud järgmiselt:

               „[LIIKMESRIIGI täielik nimi] nõustub vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2017/... *San Marino ühinemisega rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga“.

                  73.
                     Lõikes 1 osutatud liikmesriigid teavitavad nõukogu ja komisjoni oma San Marino ühinemiseks antud kirjaliku nõusoleku hoiuleandmisest ning edastavad komisjonile kirjaliku nõusoleku teksti kahe kuu jooksul pärast selle hoiule andmist.

               Artikkel 2

               Liikmesriigid, kes andsid enne käesoleva otsuse vastuvõtmist hoiule oma kirjalikud nõusolekud San Marino ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, ei anna hoiule uusi kirjalikke nõusolekuid.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatiale, Madalmaadele, Portugalile ja Rumeeniale.

               [Koht] …,

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

                     (1)
                  ELT L 338, 23.12.2003, lk 31.

                     (2)
                  Vastu on juba võetud 10 nõukogu otsust, millega lubatakse liikmesriikidel anda nõusolek järgmiste riikide ühinemiseks 1980. aasta konventsiooniga: Andorra (nõukogu 15. juuni 2015. aasta otsus 2015/1023); Seišellid (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2354); Venemaa (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2355); Albaania (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2356); Singapur (nõukogu 15. juuni 2015. aasta otsus 2015/1024); Maroko (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2357); Armeenia (nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsus 2015/2358); Korea Vabariik (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus 2016/2313) , Kasahstan (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus 2016/2311) ja Peruu (nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus 2016/2312).

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 136, 24.5.2008, lk. 3);

                     (4)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (5)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (6)
                  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).

                     (7)
                  ELT: sisestada käesoleva otsuse number.


|

52010PC0663

Ettepanek NÕUKOGU OTSUS allkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluv protokoll, millega laiendatakse partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele  /* KOM/2010/0663 lõplik */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 15.11.2010KOM(2010) 663 lõplik2010/0322 (NLE)EttepanekNÕUKOGU OTSUSallkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluv protokoll, millega laiendatakse partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemiseleSELETUSKIRIPartnerlus- ja koostööleping Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahel jõustus 1. juulil 1999.Leping sisaldab sätet, mille kohaselt selle kaubandusalaseid sätteid – nimelt enamsoodustusrežiimi alla kuuluvate riikide kaubandustingimusi ja koguseliste piirangute kaotamist – ei kohaldata tekstiiltoodetega kauplemise suhtes, mille suhtes kohaldati eraldiseisvat kahepoolset lepingut.Kõnealune kahepoolne leping jõustus 1. jaanuaril 2000 ja kaotas kehtivuse 31. detsembril 2004. Kuna praktikas jätkus ELi ja Usbekistani vaheline tekstiiltoodetega kauplemine sujuvalt ka pärast 1. jaanuari 2005, tuleb tagada õiguskindlus.9. juunil 2010 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Usbekistani Vabariigiga partnerlus- ja koostöölepingu muutmiseks, et tagada muude toodetega kauplemise suhtes kohaldatavate põhimõtete ametlik laiendamine tekstiiltoodetega kauplemisele. Läbirääkimised lõppesid edukalt ning partnerlus- ja koostöölepingu muutmise protokoll, millega tühistati artikkel 16 ja kõik viited sellele, parafeeriti 1. juulil 2010.Lisaks tehti ka mõned tehnilist laadi ajakohastused. See väljendus NSVLi lagunemise ajast pärinevate ja 1998. aastal aegunud artikli 8 lõike 3 ja I lisa väljajätmises.Nõukogul palutakse partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluva ja selle lahutamatu osa moodustava protokolli allkirjastamist käsitlev lisatud nõukogu otsus vastu võtta. Protokolli sõlmimise kohta esitatakse ka eraldi ettepanek.2010/0322 (NLE)EttepanekNÕUKOGU OTSUSallkirjastada Euroopa Liidu nimel Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluv protokoll, millega laiendatakse partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemiseleEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 5,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) 9. juunil 2010. aastal volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Usbekistani Vabariigiga Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu muutmiseks, et tagada muude toodetega kauplemise suhtes kohaldatavate põhimõtete ametlik laiendamine tekstiiltoodetega kauplemisele. Läbirääkimised lõppesid edukalt ning partnerlus- ja koostöölepingu muutmise protokoll, millega tühistati artikkel 16 ja kõik viited sellele, parafeeriti 1. juulil 2010.(2) Läbirääkimistel leppisid lepinguosalised kokku korrastustöös ja selles, et kuulutavad kehtetuks aegunud sätte ja sellele vastava lisa, milles viidati 1998. aastal kehtivuse kaotanud tehnilisele sättele.(3) Partnerlus- ja koostöölepingu muutmise protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel allkirjastada tingimusel, et see sõlmitakse hiljem,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Võttes arvesse tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu kehtivuse lõppemist, kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks otsus allkirjastada Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluv protokoll, millega laiendatakse partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, tingimusel et protokoll sõlmitakse hiljem [1].Artikkel 2Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Liidu nimel lepingule alla kirjutama, tingimusel et see sõlmitakse.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] Lepingu tekst avaldatakse koos lepingu sõlmimist käsitleva otsusega.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.5.2017
            COM(2017) 271 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise kohta praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  1
                kohaselt võib paindlikkusinstrumenti kasutada selliste selgelt määratletud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires. Komisjon tegi ettepaneku nõukogu määrust nr 1311/2013 muuta
                  2
               . Ettepanek, mida nõukogu omalt poolt muutis, on saanud nõukogu laiapõhjaline poliitilise toetuse ja Euroopa Parlamendi nõusoleku
                  3
               . On oodata, et muudatuste pakett võetakse vastu peatselt pärast 2018. aasta eelarveprojekti esitamist. Sel põhjusel tundub olevat sobiv esitada 2018. aasta eelarveprojekt ja käesolev kasutuselevõtuotsus korraga, võttes arvesse ka nõukogu määruses nr 1311/2013 eeldatavalt tehtavaid muudatusi. Kui aga mitmeaastase finantsraamistiku määruse ametlik muutmine peaks veelgi edasi lükkuma, muudetakse käesolevat ettepanekut kooskõlas nende mitmeaastase finantsraamistiku määruse sätetega, mis kehtivad 2018. aasta eelarve vastuvõtmise ajal.

               Vastavalt nõukogu määruse nr 1311/2013 artiklile 11 ja 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  4
                punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu mittesihtotstarbelise varu rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus“ (rubriik 3) all, ettepaneku võtta 2018. aastal paindlikkusinstrumendist kasutusele 817,1 miljonit eurot.

               Pärast mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist on paindlikkusinstrumendi kasutada järgmised vahendid: iga-aastane summa 600 miljonit eurot 2011. aasta hindades, mis vastab 689 miljonile eurole jooksevhindades. Sellele lisanduvad Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tühistatud summad (2016. aasta lõpul tühistatud summa oli 646 miljonit eurot). Võttes arvesse 2017. aasta ärakasutamata osa summas 129 miljonit eurot 2011. aasta hindades (146 miljonit eurot jooksevhindades), mis tuleneb iga-aastase summa suurenemisest 471 miljonilt eurolt 600 miljonile eurole, saab paindlikkusinstrumendist kasutada kokku 1 481 miljonit eurot.

               Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena ületatakse 817,1 miljoni euro võrra mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 ülemmäära ning selle eesmärk on toetada rahaliselt rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamise meetmeid.

               Kui mitmeaastase finantsraamistiku muutmise ametlik vastuvõtmine peaks veelgi edasi lükkuma, võiks käesolevat ettepanekut muuta järgmiselt: kasutusele võetavat summat vähendatakse 541 miljoni euroni ja ühtlasi esitatakse ettepanek kasutada ettenägemata kulude varu, et rahastada puudujäävaid, rubriigi 3 ülemmäära ületavaid rände- ja julgeolekukulusid (276,1 miljonit eurot, mis kompenseeritakse samal aastal rubriigist 2).

               Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud arvutati välja erinevate rahastamisele kuuluvate meetmete eelmaksete, eelmaksete tasaarvestamise ja lõppmaksete suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel, ning need on esitatud allpool tabelis:

               (miljonites eurodes, jooksevhinnad)

                        Aasta

                        Maksete assigneeringud, mis on seotud paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega pagulaskriisi haldamise meetmete jaoks 2018. aastal

                        2018

                        452,9

                        2019

                        207,6

                        2020

                        123,3

                        2021

                        33,3

                        Kokku

                        817,1

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise kohta praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  5
                eriti selle punkti 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

               (2)Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 600 000 000 eurot (2011. aasta hindades), nagu on sätestatud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  6
                artiklis 11.

               (3)Praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks tuleb sellekohaste meetmete rahastamiseks vajalikud märkimisväärsed täiendavad summad kasutusele võtta kiiresti.

               (4)Olles läbi vaadanud kõik võimalused jaotada assigneeringud ümber rubriigi 3 („Julgeolek ja kodakondsus“) kulude ülemmäära raames, tuleb lisaks liidu 2018. aasta üldeelarve rubriigis 3 ülemmäärana ette nähtud vahenditele võtta kasutusele paindlikkusinstrument summas 817 056 198 eurot, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas. See summa hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelmiste aastate tühistatud summasid kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1331/2013 artikli 11 lõikega 1.

               (5)Eeldatavat maksete ajakava arvesse võttes tuleks paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise tulemusena eraldatavad maksete assigneeringud jaotada mitmele eelarveaasta vahel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Liidu 2018. aasta üldeelarves võetakse paindlikkusinstrument kasutusele 817 056 198 miljoni euro ulatuses rubriigi 3 („Julgeolek ja kodakondsus“) kulukohustuste assigneeringutena.

               Esimeses lõigus osutatud summat kasutatakse praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate meetmete rahastamiseks.

               2.Lõikele 1 vastava paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise tulemusena eraldatavad maksete assigneeringud jaotatakse järgmiselt:

               (a)452 952 126 eurot 2018. aastaks;

               (b)207 556 299 eurot 2019. aastaks;

               (c)123 308 626 eurot 2020. aastaks;

               (d)33 339 147 eurot 2021. aastaks

               Seejuures võib esimeses lõigus osutatud eelarveaastate maksete assigneeringute summasid muuta kooskõlas iga-aastase eelarvemenetlusega.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  COM(2016) 604, 14.9.2016.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0111, 5.4.2017.

                     (4)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (5)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)
                  Nõukogu 2. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0753

Ettepanek: Nõukogu otsus, mille kohaselt lubatakse Tšehhi Vabariigil ja Saksamaa Liitvabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5  /* KOM/2008/0753 lõplik */

		ETBrüssel 17.11.2008KOM(2008) 753 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,mille kohaselt lubatakse Tšehhi Vabariigil ja Saksamaa Liitvabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgidVastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artiklile 395 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid käesoleva direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada käibemaksu kogumist või ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.Kirjades, mis saabusid komisjoni peadirektoraati 2008. aasta 19. mail, palusid Tšehhi Vabariik ja Saksamaa Liitvabariik luba kohaldada erandit tegevaid meetmeid seoses kõnealuste riikide teatavate kahe riigi teedevõrgu osaks olevate piirisildade ehituse ja hooldusega.Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 2. oktoobri 2008. aasta kirjaga teisi liikmesriike Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi esitatud taotlustest. Komisjon teatas 7. oktoobri 2008. aasta kirjas Tšehhi Vabariigile ja Saksamaa Liitvabariigile, et tal on taotluse kaalumiseks kogu vajalik teave.1.2. Üldine taustKahe riigi vahelise maanteeliikluse hõlbustamiseks otsustasid Tšehhi Vabariik ja Saksamaa Liitvabariik sõlmida lepingu ühe piirisilla ehituse (ja edaspidise hoolduse) ning ülejäänud kahekümne kahe olemasoleva piirisilla hoolduse kohta. Kõnealune leping sisaldaks meetmeid, millega tehakse erand käibemaksudirektiivist seoses territoriaalsuse põhimõttega.Vastavalt lepingule lasuks vastutus mitme eraldiseisva silla ehituse või hoolduse eest Tšehhi Vabariigil või Saksamaa Liitvabariigil. Lepingu kohaselt kohaldatakse piirisildade ehitus- ja hooldustöödeks tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning ühendusesiseselt omandatavate kaupade suhtes selle liikmesriigi käibemaksu, kes on silla ehituse ja hoolduse eest vastutav.See tähendab, et seoses kõnealuste piirisildade ehitamiseks ja hooldamiseks tarnitud kaupade ja osutatud teenuste ning ühendusesiseselt omandatud kaupade käibemaksuga maksustamisega käsitatakse Tšehhi territooriumil asuvat piirisilla osa Saksamaa territooriumil asuvana juhul, kui Saksamaa vastutab selle silla ehituse või hoolduse eest ning vastupidi.Lepingu kohaselt vastutab Saksamaa Liitvabariik ühe uue silla ehituse ja hoolduse eest ning neljateistkümne olemasoleva silla hoolduse eest. Tšehhi Vabariik vastutab kaheksa olemasoleva silla hoolduse eest.Tavaeeskirjade kohaselt tuleks vastavalt käibemaksudirektiivis sätestatud territoriaalsuse põhimõttele kohaldada Saksamaa Liitvabariigis tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning ühendusesiseselt omandatavate kaupade suhtes Saksamaal kehtivat käibemaksu. Samamoodi tuleks Tšehhi Vabariigis tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ja ühendusesiseselt omandatavate kaupade suhtes kohaldada Tšehhis kehtivat käibemaksu. Tavaeeskirjade kohaldamine tähendaks, et iga maksustatava tehingu korral tuleks kindlaks määrata, kumma riigi territooriumil mingi töö osa teostatakse.Tšehhi Vabariik ja Saksamaa Liitvabariik leiavad, et kõnealuste eeskirjade kohaldamine tooks kõnealuseid töid teostavatele ettevõtjatele kaasa suuri maksuprobleeme. Kõnealused riigid peavad lepingu eelnõus sätestatud maksueeskirju õigustatuks ja leiavad, et need lihtsustavad asjaomastel ettevõtetel maksukohustuste järgimist. Komisjon tunnistab, et kõnealustel juhtudel muudab ehitus- ja hooldustööde ühtne maksustamine asjaomastele ettevõtjatele maksueeskirjade järgimise lihtsamaks kui tavapäraste eeskirjade rakendamine.1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu on mitmel varasemal korral lubanud liikmesriikidel teha erandi territoriaalsuse põhimõttest piirialadel elluviidavate projektide puhul.1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutegaEi kohaldata.2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.2.3. Mõju hindamineKäesoleva otsuse ettepaneku eesmärk on hõlbustada piirisildade ehitus- ja hooldustööde maksustamist ja seepärast on ettepanekul tõenäoliselt majandusele positiivne mõju.Mõju on igal juhul piiratud erandi kitsa reguleerimisala tõttu.3. Ettepaneku õiguslik külg3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõteTšehhi Vabariigile ja Saksamaa Liitvabariigile antakse luba teha erand käibemaksu territoriaalsest kohaldamisest seoses kõnealuste riikide piirisildade ehituse ja hooldusega.3.2. Õiguslik alus28. novembri 2006. aasta käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikkel 395.3.3. Subsidiaarsuse põhimõteKooskõlas käibemaksudirektiivi artikliga 395 peab liikmesriik, kes soovib kasutusele võtta meetmed, millega tehakse erandid kõnealusest direktiivist, saama nõukogult loa nõukogu otsusena. Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.3.4. Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:– otsus käsitleb liikmesriikidele nende endi taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi;– erandi väga piiratud reguleerimisala arvestades on erimeede vastavuses taotletava eesmärgiga.3.5. Õigusakti valikMuud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel.Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu otsus on seega kõige sobivam õigusakt, sest selle saab adresseerida üksikutele liikmesriikidele.4. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,mille kohaselt lubatakse Tšehhi Vabariigil ja Saksamaa Liitvabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5(ainult tšehhi- ja saksakeelne tekst on autentsed)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, [1] eriti selle artikli 395 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [2]ning arvestades järgmist:(1) Kirjades, mis saabusid komisjoni peadirektoraati 2008. aasta 19. mail, palusid Tšehhi Vabariik ja Saksamaa Liitvabariik luba kohaldada maksualaseid erimeetmeid seoses kõnealuste riikide teatavate piirisildade ehituse ja hooldusega.(2) Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 2. oktoobri 2008. aasta kirjaga teisi liikmesriike Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi esitatud taotlustest. Komisjon teatas 7. oktoobri 2008. aasta kirjas Tšehhi Vabariigile ja Saksamaa Liitvabariigile, et tal on taotluse kaalumiseks kogu vajalik teave.(3) Kõnealuse erimeetme eesmärk on rakendada piirisildade ehitus- ja hooldustöödeks tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning ühendusesiseselt omandatavate kaupade puhul, mis käibemaksueeskirjade kohaselt peaksid asuma liikmesriigis, kus sild asub, selle liikmesriigi käibemaksu, kes vastutab vastavalt riikide vahel sõlmitud vastutuse jagamise lepingule ehituse ja hoolduse eest.(4) Erimeetme puudumisel tuleks territoriaalsuse põhimõttest lähtuvalt iga tarnitud kauba ja osutatud teenuse ning ühendusesiseselt omandatud kauba maksustamisel teha kindlaks, kas maksustamise koht on Tšehhi Vabariik või Saksamaa Liitvabariik. Tšehhi territooriumil tehtud piirisillaga seotud töö suhtes tuleks kohaldada Tšehhi Vabariigis kehtivat käibemaksu, samal ajal kui Saksamaa territooriumil tehtud töö suhtes tuleks kohaldada Saksamaal kehtivat käibemaksu.(5) Seega on erandi eesmärk hõlbustada kõnealuste sildade ehitus- ja hooldustööde maksustamist, lugedes silla ainult ehituse ja hoolduse eest vastutava liikmesriigi territooriumil asuvaks.(6) Erand ei avalda negatiivset mõju käibemaksust laekuvatele ühenduse omavahenditele.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Tšehhi Vabariigil ja Saksamaa Liitvabariigil lubatakse kohaldada artiklites 2 ja 3 sätestatud tingimustel meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivist 2006/112/EÜ, seoses ühe piirisilla ehituse ja edaspidise hooldusega ja olemasoleva kahekümne kahe osaliselt Tšehhi Vabariigi ja osaliselt Saksamaa Liitvabariigi territooriumil asuva piirisilla hooldusega. Üksikasjalik teave kõnealuste sildade kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas.Artikkel 2Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5 käsitatakse piirisildu, mille hooldamise eest vastutab ainult Tšehhi Vabariik, sildade hooldustöödeks tarnitud kaupade ja osutatud teenuste ning ühendusesiseselt omandatud kaupade maksustamisel Tšehhi territooriumi osana.Artikkel 3Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5 käsitatakse piirisilda, mille ehitamise ja hooldamise eest vastutab Saksamaa Liitvabariik, ja piirisildu, mille hooldamise eest vastutab ainult Saksamaa Liitvabariik, sildade ehitus- ja hooldustöödeks tarnitud kaupade ja osutatud teenuste ning ühendusesiseselt omandatud kaupade maksustamisel Saksamaa territooriumi osana.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile ja Saksamaa Liitvabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAArtiklis 1 osutatud sillad:1. Saksamaa Liitvabariik vastutab järgmise piirisilla ehituse ja hoolduse eest:a) piirisild üle Načetínský potoki / Natzschungi, Brandovi ja Olbernhau vahel XIII piirialal, piirikivide 10/5 ja 10/6 vahel.2. Saksamaa Liitvabariik vastutab järgmiste piirisildade hoolduse eest:a) piirisild üle Zlatý potoki / Goldbachi, Český Mlýni ja Rittersgrüni vahel XVII piirialal, piirikivide 10 ja 10/1 vahel;b) piirisild üle Polava/Pöhlbachi, Loučná ja Oberwiesenthali vahel XVI piirialal, piirikivide 9 ja 10 vahel;c) piirisild üle Polava/Pöhlbachi, České Hamry ja Hammerunterwiesenthali vahel XVI piirialal, piirikivide 5 ja 6 vahel;d) piirisild üle Načetínský potoki / Natzschungi, Brandovi ja Olbernhau/Grünthali vahel XIII piirialal, piirikivide 9 ja 10 vahel.e) piirisild üle Svídnice/Schweinitzi, Hora sv. Kateřiny ja Deutschkatharinenbergi vahel XIII piirialal, piirikivide 2/8 ja 3 vahel;f) piirisild üle Svídnice/Schweinitzi, Nová Ves v Horáchi ja Deutschneudorfi vahel XII piirialal, piirikivide 17 ja 18 vahel;g) piirisild üle Flájský potoki / Flöha, Český Jiřetíni ja Deutschgeorgenthali vahel XII piirialal, piirikivide 1 ja 1/1 vahel;h) piirisild üle Mohelnice / Weiße Müglitzi, Fojtovice’i ja Fürstenau vahel X piirialal, piirikivide 5/29 ja 6 vahel;i) piirisild üle Křinice/Kirnitzschi, Zadní Jetřichovice’i ja Hinterhermsdorfi/Raabensteine’i vahel VII piirialal, piirikivide 1 ja 2 vahel;j) piirisild üle Křinice/Kirnitzschi, Zadní Doubice ja Hinterhermsdorfi vahel VI piirialal, piirikivide 23/21 ja 24 vahel;k) piirisild üle Čertova voda / Teufelsbachi, Bučina ja Finsterau vahel XI piirialal, piirikivide 9 ja 10 vahel;l) piirisild üle Údolský potoki / Ruthenbächle, Stožec-Nové Údolí ja Haidmühle vahel XII piirialal, piirikivide 9/1 ja 9/2 vahel;m) piirisild üle Černice / Bayerischer Schwarzbach, Rybník-Švarcava ja Stadlerni vahel VII piirialal, piirikivide 11 ja 12 vahel;n) piirisild üle Lomnička/Helmbachi, Zadní Chalupy ja Helmhofi vahel IX piirialal, piirikivi 17/2 juures.3. Tšehhi Vabariik vastutab järgmiste piirisildade hoolduse eest:a) piirisild üle Komáří potoki / Mückenbachi, Český Mlýni ja Rittersgrüni (Zollstraße) vahel XVII piirialal, piirikivide 11 ja 12 vahel;b) piirisild üle Polava/Pöhlbachi, Vejprty ja Bärensteini vahel XVI piirialal, piirikivide 1 ja 2 vahel;c) piirisild üle Schweinitzi/Svídnice, Mníšeki ja Deutscheinsiedeli vahel XII piirialal, piirikivide 13 ja 14 vahel;d) piirisild, millel on maantee II/267 ja S 154, üle Vilémovský potoki / Sebnitzi, Dolní Poustevna ja Sebnitzi vahel, piirikivide 19 (V piirialal) ja 1 (VI piirialal) vahel;e) piirisild, millel on kõnnitee üle Vilémovský potoki / Sebnitzi, Dolní Poustevna ja Sebnitzi vahel, piirikivide 19 (V piirialal) ja 1 (VI piirialal) vahel;f) piirisild üle Hraniční potoki / Rehlingbachi, Rozvadovi ja Waidhausi vahel VI piirialal, piirimärkide 1 ja 2 vahel;g) piirisild üle Prášilský potoki / Marchbachi, Prášily ja Scheuerecki vahel X piirialal, piirikivide 11/26 ja 12 vahel;h) piirisild üle Mechový potoki / Harlandbachi, České Žleby ja Bischofsreut/Marchhäuseri vahel XII piirialal, piirikivide 5/4 ja 5/5 vahel.[1] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2008/8/EÜ (ELT L 44, 20.2.2008, lk 11).[2] ELT C […], […], lk […].--------------------------------------------------


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.5.2015
            COM(2015) 281 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            on the mobilisation of the EU Solidarity Fund to provide for payment of advances in the 2016 budget

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,
                  1
                eriti selle artikli 10 kohaselt võib Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga (2011. aasta hinnad).

               Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  2
                punktis 11 on sätestatud fondi kasutuselevõtmise kord.

               Fondist abi saamise tingimused on üksikasjalikult kindlaks määratud nõukogu määruses (EÜ) nr 2012/2002,
                  3
                millega lisatakse eelarvesse ettemaksete tegemiseks nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena kuni 50 000 000 eurot.

               Komisjon lisab need summad 2016. aasta eelarveprojekti.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada 2016. aasta eelarves ette nähtud ettemaksete tegemist

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,
                  4
                eriti selle artikli 4a lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  5
                eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  6
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4a lõikes 4 on nähtud ette 50 000 000 euro suuruse summa kättesaadavaks tegemine ettemaksete tegemiseks liidu üldeelarve assigneeringutena.

               (4)Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et eraldada ettemaksete tegemiseks 50 000 000 eurot,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames kasutusele 50 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (3)
                  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (4)
                  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (5)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.