               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.4.2018
            COM(2018) 247 final
            2018/0116(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse liikmesriikidele luba saada Euroopa Liidu huvides Euroopa Nõukogu konventsiooni (mis käsitleb integreeritud lähenemisviisi jalgpallivõistluste ja teiste spordisündmustega seotud ohutusele, julgeolekule ning teenustele) osaliseks (CETS nr°218)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU SISU

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega antakse liikmesriikidele luba allkirjastada ja ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Euroopa Nõukogu konventsioon, mis käsitleb integreeritud lähenemisviisi jalgpallivõistluste ja teiste spordisündmustega seotud ohutusele, julgeolekule ning teenustele (edaspidi „CETS nr°218“ või „konventsioon“).

               2.ETTEPANEKU TAUST

               2.1.Taust

                  29. mail 1985 said Brüsselis Heyseli staadionil Euroopa meistrite karikavõistluste finaali ajal toimunud jalgpallifännide vägivaldsetes kokkupõrgetes 39 inimest surma ja sajad vigastada. Pärast toimunud katastroofi koostas Euroopa Nõukogu Euroopa konventsiooni pealtvaatajate vägivalla ja korrarikkumiste kohta spordiüritustel ja eelkõige jalgpallivõistlustel (CETS nr°120) (edaspidi „konventsioon nr°120“). Konventsioonis nr 120 keskenduti vägivallajuhtumite ja korrarikkumiste ennetamisele, takistamisele ja neile reageerimisele staadionil või staadioni läheduses. Konventsioon nr 120 jõustus 1. novembril 1985 ja selle on ratifitseerinud 41 osalist, sealhulgas enamik Euroopa Liidu liikmesriike.

                  2013. aasta detsembris jõudis Euroopa Nõukogu ministrite komitee konventsiooni nr 120 tulemusi ja ajakohastamise soovitavust käsitlevat uuringut arvestades järeldusele, et konventsioon on vananenud. Selle sisu, eelkõige rõhuasetus turvameetmetel, leiti olevat vastuolus kogemuste ja hea tavaga, samuti ei peetud seda konventsiooni alalise komitee uusimate soovitustega kooskõlas olevaks. Ministrite komitee tegi seetõttu alalisele komiteele ülesandeks konventsioon nr 120 läbi vaadata. Läbivaatamise asemel otsustas alaline komitee koostada uue teksti. Töö tulemuseks oli CETS nr 218.

               2.2.Konventsioon

                  CETS nr 218 eesmärk on luua jalgpallivõistluste ja muude spordiürituste ajal ohutu, turvaline ja sõbralikult häälestatud keskkond (artikkel 2). Konventsioonis eristatakse ohutusmeetmeid, turvameetmeid ja teenuseid käsitlevaid meetmeid (artikkel 3).

                  Konventsioonis nõutakse, et osalised võtaksid vastu „ohutuse, turvalisuse ja teenuste osutamise suhtes integreeritud, mitut asutust hõlmava ja tasakaalustatud lähenemisviisi“ (artikli 2 punkt a), mis tähendab lähenemisviisi, mis põhineb kontseptsioonil, et „ohutus-, turva- ja teenuseid käsitlevad meetmed jalgpallivõistluste ja muude spordiürituste ajal kattuvad alati, mõjutavad üksteist, peavad olema tasakaalustatud ja neid ei ole võimalik kujundada ega rakendada üksteisest sõltumatult (artikli 3 punkt f).

                  Konventsioonis nõutakse, et osalised tagaksid riikliku ja kohaliku tasandi koordineerimiskorra, et töötada välja mitut asutust hõlmav integreeritud lähenemisviis ohutusele, turvalisusele ja teenuste osutamisele ning seda rakendada (artikkel 4). Osalised peavad võtma mitmesuguseid meetmeid, et tagada ohutus, turvalisus ja teenuste osutamine spordiväljakutel (artikkel 5). Näiteks peavad nad tagama, et spordiväljaku käitamiskorras nähakse ette tõhus koostöö politsei ja hädaabiteenistustega ning muude partnerasutustega, samuti tuleb sellesse kaasata tegevuspõhimõtted ja menetlused rassistliku või diskrimineeriva käitumise korral (artikli 5 lõige 5). Osalistelt nõutakse, et nad kutsuksid kõiki asjaomaseid asutusi ja sidusrühmi üles tegema koostööd, et luua avalikes kohtades väljaspool spordiväljakuid ohutu, turvaline ja sõbralikult häälestatud keskkond (artikkel 6). Osalised peavad tagama, et asjaomased asutused töötavad välja hädaolukorra lahendamise kavad (artikkel 7), ning kutsuma kõiki asutusi üles proaktiivselt suhtlema fännide ja kohaliku kogukonnaga (artikkel 8).

                  Politseitöö valdkonnas nõutakse konventsiooni artiklis 9, et osalised tagaksid, et „töötatakse välja politseitöö strateegiad, neid hinnatakse ja täpsustatakse korrapäraselt“. Need strateegiad peavad arvesse võtma head tava ja olema kooskõlas integreeritud lähenemisviisiga ohutusele, turvalisusele ja teenuste osutamisele. Osalised peavad samuti tagama, et politsei teeb koostööd asjaomaste sidusrühmadega.

                  Ennetamise ja karistuste valdkonnas nõutakse konventsiooni artiklis 10, et osalised „võtaksid kõik võimalikud meetmed“, et vähendada vägivallajuhtumite ja rahutuste riski ning tagada kooskõlas siseriikliku ja rahvusvahelise õigusega, et niisuguste juhtumite tõkestamiseks ja ennetamiseks on kehtestatud „tõhusad välistavad meetmed vastavalt riski iseloomule ja asukohale“. Osalistelt nõutakse, et „nad teeksid koostööd, püüdes tagada, et isikud, kes panevad välismaal toime õiguserikkumise, saavad asjakohase karistuse“ (artikli 10 lõige 3), ning et „nad kaaluksid neile kohtu- või haldusasutustele, kes vastutavad karistuste määramise eest isikutele, kes on põhjustanud jalgpallivägivalda ja/või korrarikkumisi või sellele kaasa aidanud, selliste volituste andmist, mis võimaldavad määrata teises riigis toimuvatele jalgpallivõistlustele sõitmist takistavad reisipiirangud“ (artikli 10 lõige 4).

                  Artikli 11 pealkiri on „Rahvusvaheline koostöö“. Selles kohustatakse osalisi asutama riiklikku jalgpalli teabepunkti, kes tegutseks ainsa määratud vahendajana, et vahetada teavet ja jälitusteavet rahvusvaheliste jalgpallivõistluste kohta ning tegeleda rahvusvahelise politseikoostöö muude küsimuste lahendamisega“ (artikli 11 lõiked 2–4). Artikli 11 lõigete 2–4 teksti koostamisel oli aluseks nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus 2002/348/JSK rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta ning kõnealustes sätetes kasutatakse nimetatud otsuse terminoloogiat.

                  Konventsiooni lõppsätted käsitlevad allakirjutamist (artikkel 16), jõustumist (artikkel 17), muude kui Euroopa Nõukogu liikmesriikide ühinemist (artikkel 18), konventsiooni mõju seoses konventsiooniga nr 120 (artikkel 19), territoriaalset kohaldamisala (artikkel 20), denonsseerimist (artikkel 21) ja teatamist (artikkel 22). Need sätted põhinevad eelkõige veebruaris 1980 Euroopa Nõukogus kokku lepitud konventsioonide ja lepingute lõppsätetel ning konventsiooni nr 120 lõppsätetel.

               2.3.Valdkonnas kehtiv liidu õigus ja poliitika

                  Liit on võtnud vastu hulga meetmeid, mis käsitlevad politseikoostööd ja politseiteabe vahetamist. Eelkõige seoses politseikoostööga ja politseiteabe vahetamisega jalgpallivõistluste ohutuse ja turvalisuse kohta on liit võtnud vastu nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsuse 2002/348/JSK rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta
                     1
                  . Nõukogu otsuse 2002/348/JSK aluseks olid Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punkt a (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõige 1) ja Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punkt c, mis on tunnistatud kehtetuks.

                  Nõukogu otsuses 2002/348/JSK nõutakse, et iga liikmesriik „asutab või määrab politseilist laadi riikliku jalgpalli teabepunkti“, mis „tegutseb otsese keskse ühenduspunktina, mille ülesanne on asjakohase teabe vahetamine ja rahvusvahelise politseikoostöö hõlbustamine seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega“ (artikkel 1). Nõukogu otsuses täpsustatakse teabepunktide ülesanded (artikkel 2), politseiteave, mida nende vahel vahetatakse, (artikkel 3) ja teabepunktidevahelise teabevahetuse kord (artikkel 4). Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/412/JSK, millega muudetakse otsust 2002/348/JSK rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta,
                     2
                   lisati sätted jalgpalliga seotud korrarikkumisi käsitlevate korrapäraste riiklike hinnangute kohta (artikli 2 lõige 6) ja teabe vahetamise vormid (artikli 3 lõige 4).

                  Nõukogu otsusele 2002/348/JSK viidatakse nõukogu 17. novembri 2003. aasta resolutsioonis rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistluste toimumispaikadele juurdepääsu keelamise kasutamise kohta liikmesriikides
                     3
                   ja ELi jalgpalli käsiraamatus
                     4
                  . Käsiraamat võeti esimest korda vastu juunis 1999 ja seda ajakohastati viimati novembris 2016. See sisaldab üksikasjalikke soovitusi rahvusvahelise politseikoostöö kohta ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeid seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, sealhulgas suuniseid politseiteabe vahetamise ning teabepunktide rolli ja ülesannete kohta.

               2.4.Ettepaneku põhjused

                  Konventsioon sisaldab sätteid, mis käsitlevad politseikoostööd (ELi toimimise lepingu artikkel 87), ja sobib ka üldisemalt kokku liidu poliitikaeesmärkidega spordiküsimustes (ELi toimimise lepingu artikkel 165). ELi toimimise lepingu artikli 165 lõike 3 kohaselt peavad liit ja liikmesriigid edendama hariduse ja spordi valdkonnas koostööd kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, eriti Euroopa Nõukoguga. ELi stimuleerivatest meetmetest, sealhulgas toetusest projektidele programmi „Erasmus+“ sporti käsitleva peatüki raames, toetajate teadlikkuse parandamise kampaaniatest ja spordisanktsioonidest, ei piisa, et lahendada spordivõistluste äärealadel ilmnevaid vägivalla ja diskrimineerimisega seotud probleeme. Kuna tegemist on avaliku korra probleemiga, on liikmesriikide avaliku sektori asutused siiani lisaks neile algatustele võtnud ennetavaid meetmeid ja suunatud sunnimeetmeid. Tegemist on keeruka ülesandega, kuna osa võistlusi on rahvusvahelised ja ELi eri liikmesriikides kehtivad erinevad sätted ja tavad, mis käsitlevad korra säilitamist ning ohutuse ja turvalisuse tagamist. Sidusrühmad peavad tegema võitluses igasuguse vägivalla ja diskrimineerimisega tihedamat koostööd. Õiguskaitsemeetmeid tuleb paremini koordineerida ja EL saab sellele protsessile kaasa aidata, toetades eelkõige Euroopa Nõukogu konventsiooni.

                  EL ise ei saa saada konventsiooni osaliseks. Selle põhjuseks on asjaolu, et konventsioonis osutatakse ainult riikidele või osalisriikidele ning selle sõnastus ei võimalda ELil ega muudel piirkondliku integratsiooni organisatsioonidel saada selle osaliseks.

                  EL on siiski võtnud vastu nii üldised kui ka erimeetmed, mis käsitlevad koostööd ja politseiteabe vahetamist, ning mida kohaldatakse rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste ohutuse ja turvalisuse suhtes. Samuti on EL võtnud vastu üksikasjalikud, hiljuti uuendatud soovitused nende meetmete kohaldamise kohta.

                  Lisaks sellele võivad konventsiooni artiklis 11 seoses riiklike jalgpalli teabepunktidega võetud kohustused mõjutada ühiseid eeskirju ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses. Selle põhjuseks on asjaolu, et kohustus luua või määrata riiklik jalgpalli teabepunkt sisaldub nõukogu otsuses 2002/348/JSK, milles täpsustatakse teabepunktide ülesanded ja nähakse ette teabepunktidevahelise koostöö eeskirjad, eelkõige seoses politseiteabe vahetamisega. Konventsiooni nr 218 artikli 11 lõigetes 2–4 sisalduvad kohustused kattuvad peaaegu täielikult nõukogu otsuses 2002/348/JSK sisalduvate kohustustega. Konventsiooni nr 218 seletuskirja kohaselt loodi teabepunktid Euroopa Liidu õiguse alusel ning artikli 11 lõigete 2–4 teksti koostamisel lähtuti nõukogu otsusest 2002/348/JSK ja kasutati nimetatud otsuse terminoloogiat.

                  See olukord tõstab esile vajaduse, et liikmesriigid tegutseksid ELi institutsionaalses raamistikus, kui nad võtavad rahvusvahelisi kohustusi liikmesriikidevahelise koostöö ja politseiteabe vahetamise valdkonnas, eelkõige seoses rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste ohutuse ja turvalisusega.

                  Kuigi konventsiooni artikli 11 lõigete 2–4 aluseks oli nõukogu otsus 2002/348/JSK just selleks, et vältida konflikti liidu õigusega, on siiski tõsiasi, et nõukogu otsusega 2002/348/JSK nähakse ette liikmesriikidevaheline koostöö ja politseiteabe vahetamise süsteem rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste ohutuse ja turvalisuse valdkonnas, kasutades sel konkreetsel eesmärgil loodud asutuste võrgustikku. Ainult EL saab võtta kolmandate riikide ees kohustuse jätkata selle süsteemi kohaldamist ELis ja laiendada seda ka asjaomastele kolmandatele riikidele.

                  Arvestades seda, et EL ise ei saa saada CETS nr°218 osaliseks ning et liikmesriigid võivad saada selle konventsiooni osaliseks ainult siis, kui EL neid selleks volitab (ELi toimimise lepingu artikli 2 lõige 1), on asjakohane võtta vastu otsus, millega antakse liikmesriikidele luba Euroopa Liidu huvides konventsioon allkirjastada ja ratifitseerida.

               3.ÕIGUSLIK ALUS

                  Kavandatava nõukogu otsuse õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunkt v ja artikli 218 lõige 8 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 87 lõikega 1, mis on politseikoostööd käsitlevate ELi õigusaktide peamine õiguslik alus.

               2018/0116 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse liikmesriikidele luba saada Euroopa Liidu huvides Euroopa Nõukogu konventsiooni (mis käsitleb integreeritud lähenemisviisi jalgpallivõistluste ja teiste spordisündmustega seotud ohutusele, julgeolekule ning teenustele) osaliseks
                  (CETS nr°218)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõike 6 punkti a alapunkti v ja artikli 218 lõiget 8 koostoimes artikli 87 lõikega 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  5

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Nõukogu konventsioon, mis käsitleb integreeritud lähenemisviisi jalgpallivõistluste ja teiste spordisündmustega seotud ohutusele, julgeolekule ning teenustele, (edaspidi „konventsioon“) on olnud allkirjastamiseks ja ratifitseerimiseks avatud alates 3. juulist 2016.

               (2)Konventsiooni eesmärk on luua jalgpallivõistluste ja muude spordiürituste ajal ohutu, turvaline ja sõbralikult häälestatud keskkond.

               (3)Konventsiooni artikli 11 lõiked 2–4, mis käsitlevad riiklikke jalgpalli teabepunkte, võivad mõjutada ühiseid eeskirju või muuta nende kohaldamisala ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses, kuna kõnealused sätted kattuvad nõukogu otsuses 2002/348/JSK
                  6
                (rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta) sisalduvate kohustustega.

               (4)Liidu toetus konventsioonile on oluline, et võidelda spordiüritustega seotud vägivallaga, ja see täiendaks kõnealuses valdkonnas tehtud jõupingutusi, mis hõlmavad toetust projektidele programmi „Erasmus+“ sporti käsitleva peatüki raames.

               (5)Liit ei saa saada konventsiooni osaliseks, sest üksnes riigid saavad olla konventsiooni osalised.

               (6)Seetõttu tuleks liidu huvides ühiselt tegutsevaid liikmesriike volitada konventsioonile alla kirjutama ja seda ratifitseerima liidu ainupädevusse kuuluvates osades.

               (7)Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes on nõukogu otsus 2002/348/JSK siduv ja seetõttu osalevad nad käesoleva otsuse vastuvõtmisel.

               (8)Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liikmesriikidele antakse luba saada Euroopa Nõukogu konventsiooni, mis käsitleb integreeritud lähenemisviisi jalgpallivõistluste ja teiste spordisündmustega seotud ohutusele, julgeolekule ning teenustele (CETS nr°218), osaliseks liidu ainupädevusse kuuluvates osades.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 121, 8.5.2002.

                     (2)

                        ELT L 155, 15.6.2007, lk 76.

                     (3)

                        ELT C 281, 22.11.2003, lk 1.

                     (4)

                        Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta resolutsioon käsiraamatu kohta, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik. EÜT C 22 , 24.1.2002, lk 1.

                     (5)

                        ELT C ..., ..., lk …

                     (6)

                        Nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus 2002/348/JSK rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta (EÜT L 121, 8.5.2002, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.5.2018
            COM(2018) 249 final
            2018/0117(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmisega (Isikuandmete kaitse üldmäärus)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu), et inkorporeerida EMP lepingusse isikuandmete kaitse üldmäärus (määrus (EL) 2016/679)
                     1
                  .

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

                  Eelnõuna lisatud ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP-EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

               ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele, mis toimub selle EMP lepingusse inkorporeerimise teel, viiakse ellu vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 alusel.

               EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94
                  2
                artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

               Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

               Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

               ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

                  •
                        Proportsionaalsus

               Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               •Vahendi valik

               Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

               Määruse (EL) 2016/679 EMP lepingusse inkorporeerimine ei tohiks eelarvet mõjutada.

               5.MUU TEAVE

               •Peamiste kavandatud kohanduste põhjendused

               Osalemise klausel (kohandused a ja k)

               Isikuandmete kaitse üldmääruse EMP lepingusse inkorporeerimise tulemusena osalevad EMP EFTA riikide järelevalveasutused suurimal võimalikul määral nn ühtse kontaktpunkti süsteemis ja järjepidevuse mehhanismis ning neil on Euroopa Andmekaitsenõukogus (edaspidi „andmekaitsenõukogu“) samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikide järelevalveasutustel, välja arvatud õigus hääletada ja õigus kandideerida nõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitja valimistel. EFTA riikide järelevalveasutuste positsioon märgitakse eraldi.

               Kohandusega a tagatakse lisaks, et andmekaitsenõukogu kodukorras võetakse täiel määral arvesse EMP EFTA riikide järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti osalemist, v.a õigust hääletada ja kandideerida nõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitja valimistel.

               Kuna isikuandmete kaitse üldmäärusega antakse riiklikele järelevalveasutustele pädevus riiklikul tasandil tegutsemiseks ning eeldatakse rahvusvahelist koordineerimist ja ühtlustamist, on sidusa järelevalvekoostöö ja EMP ühtsuse seisukohast vajalik, et EMP EFTA riikide järelevalveasutused osaleksid võrdsetel alustel ühtse kontaktpunkti süsteemis ja järjepidevuse mehhanismis.

               Selleks et EFTA järelevalveametil oleks lihtsam tagada EMP eeskirjade järjepidevat täitmist EMP EFTA riikides ja et ta saaks täita oma EMP lepingu artikli 108 kohaseid ülesandeid, sätestatakse kohandusega k, et EFTA järelevalveametil on õigus osaleda andmekaitsenõukogu istungitel ilma hääleõiguseta ning et EFTA järelevalveamet nimetab oma esindaja andmekaitsenõukogusse. Nagu eespool märgitud, sätestatakse kohandusega a, et EFTA järelevalveameti osalemist võetakse andmekaitsenõukogu kodukorras täiel määral arvesse.

               Teave läbirääkimiste kohta kolmandate riikidega (kohandus f)

               Kohandusega nähakse ette, et EMP EFTA riike teavitatakse konsultatsioonidest kolmandate riikidega, eesmärgiga võtta vastu kaitse piisavuse otsus vastavalt artikli 93 lõikes 3 osutatud menetlusele. Kooskõlas EMP lepingu artikliga 100 osalevad EFTA riigid täielikult artikli 93 kohaselt moodustatud komitee töös, kuid neil puudub õigus hääleõigus.

               Lisaks sellele täpsustatakse selle kohandusega, et kui kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon kohustub võtma konkreetseid kohustusi seoses liikmesriikidest pärit isikuandmete töötlemisega, võtab EL arvesse EMP EFTA riikide olukorda ja arutab kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega võimalikke mehhanisme, mida EMP EFTA riigid võivad seejärel kohaldada.

               Artikli 45 lõige 1 – Andmete edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele (kohandus e)

               EMP EFTA riigid saavad isikuandmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelisele organisatsioonile edastada komisjoni poolt vastu võetud rakendusakti (kaitse piisavuse otsuse) alusel, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud EMP lepingus sätestatud tavamenetluse kohaselt. Kohanduse e eesmärk on võimaldada andmete edastamist ka juhul, kui EMP EFTA riik kohaldab kaitse piisavuse otsust enne, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse kaitse piisavuse otsuse EMP lepingusse inkorporeerimise kohta. Lisaks nähakse kohandusega e ette, et iga EMP EFTA riik otsustab enne kaitse piisavuse otsuse jõustumist, kas ta kohaldab seda kaitse piisavuse otsust samal ajal ELi liikmeriikidega või mitte, ning teavitab sellest komisjoni ja EFTA järelevalveametit. Kui EFTA riik ei teavita komisjoni ega EFTA järelevalveametit, kohaldab ta meetmeid samal ajal ELi liikmesriikidega.

               Kui EFTA järelevalveametis ei jõuta kaheteistkümne kuu jooksul alates kaitse piisavuse otsuse jõustumisest kokkuleppele selle EMP lepingusse inkorporeerimise osas, võivad EMP EFTA riigid kuni kaitse piisavuse otsuse EMP lepingusse inkorporeerimiseni lõpetada nende meetmete kohaldamise, ning teatavad sellest viivitamata komisjonile ja EFTA järelevalveametile. See kohandus ei välista EMP lepingu artikli 102 kasutamist kohanduses kirjeldatud viisil.

               Kui EMP EFTA riik otsustab lõpetada artikli 45 lõike 5 kohaselt võetud meetmete kohaldamise (meetmed seoses järgmisega: kolmas riik, kolmanda riigi territoorium või üks või mitu kindlaksmääratud sektorit või rahvusvaheline organisatsioon ei taga enam isikuandmete kaitse piisavat taset), keelavad muud EMP lepingu osalised isikuandmete vaba liikumise sellesse EMP EFTA riiki.

               Artikli 46 lõige 2 – Standardseid andmekaitseklausleid käsitlevate rakendusaktide kohaldamine (kohandus h)

               See kohandus tugineb samale põhimõttele kui kohandus e (vt eespool). See kohandus annab EFTA vastutavatele töötlejatele või volitatud töötlejatele võimaluse kasutada standardseid andmekaitseklausleid kohe, kui need ELis jõustuvad, välja arvatud juhul, kui EFTA riik otsustab meedet ELi liikmesriikidega samal ajal mitte kasutada.

               Viidet hartale ei kohaldata (kohandus i)

               Kooskõlas EMP lepingu artikliga 7 on EFTA riikidele siduvad ainult EMP lepingusse inkorporeeritud õigusaktid. Euroopa Liidu põhiõiguste harta on ELi esmase õiguse vahend, mis ei ole liitu mittekuuluvatele riikidele siduv ja mis ei ole EMP kontekstis oluline. Sellest tulenevalt ei kohaldata kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusesse tehtava kohandusega i artikli 58 lõikes 4 sisalduvat viidet hartale.

               Artikkel 63, artikli 64 lõige 2, artikli 65 lõike 1 punkt c ja artikli 70 lõike 1 punkt e – EFTA järelevalveameti taotlus nõuande või arvamuse saamiseks andmekaitsenõukogult (kohandus l)

               Kohanduse l kohaselt on EFTA järelevalveametil õigus taotleda andmekaitsenõukogult nõuandeid või arvamusi ning teavitada nõukogu vastavalt artiklile 63, artikli 64 lõikele 2, artikli 65 lõike 1 punktile c ja artikli 70 lõike 1 punktile e. Kohanduses määratakse kindlaks artiklid, mille suhtes neid õigusi ja kohustusi kohaldatakse, ning mis on EFTA järelevalveameti EMP lepingu artikli 109 kohaste ülesannete täitmiseks vajalikud.

               2018/0117 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel
                  EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu
                  XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond)
                  ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmisega

                  (Isikuandmete kaitse üldmäärus)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu).

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 2016/679
                  5
               .

               (4)Määrusega (EL) nr 2016/679 tunnistatakse [alates 25. maist 2018] kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ,
                  6
                mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt [alates 25. maist 2018] EMP lepingust välja jätta.

               (5)EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (6)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 muutmise ettepaneku suhtes põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (4)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

                     (6)

                        EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.5.2018
            COM(2018) 249 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmisega (Isikuandmete kaitse üldmäärus)

               I LISA
                  EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
                  nr ...,

               XXX,

               millega muudetakse EMP lepingu XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu)

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta
                  1
                (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“).

               (2)Tunnistades, et andmekaitse on paljude rahvusvaheliste inimõigustealaste kokkulepetega kaitstud põhiõigus.

               (3)Tunnistades Euroopa Majanduspiirkonna vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate võrdsete õiguste ja kohustuste tähtsust.

               (4)Käesolevas otsuses sätestatakse, et EFTA riikide järelevalveasutused osalevad täielikult ühtse kontaktpunkti ja järjepidevuse mehhanismis ning neil on määrusega (EL) 2016/679 loodud Euroopa Andmekaitsenõukogus (edaspidi „andmekaitsenõukogu“) samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikide järelevalveasutustel, välja arvatud õigus hääletada ja õigus kandideerida nõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitja valimistel. Seepärast tuleks EFTA riikide järelevalveasutused kaasata andmekaitsenõukogu tegevusse, sh mis tahes allrühmade tegevusse, mida andmekaitsenõukogu oma ülesannete täitmiseks moodustab, ja anda neile kogu teave, mida nad tõhusaks osalemiseks vajavad, sh vajaduse korral täielik juurdepääs mis tahes elektroonilisele teabevahetussüsteemile, mille andmekaitsenõukogu võib luua.

               (5)Määrusega (EL) nr 2016/679 tunnistatakse [alates 25. maist 2018] kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ
                  2
               , mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt [alates 25. maist 2018] EMP lepingust välja jätta.

               (6)EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 tuleks seepärast vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu XI lisa punkti 5e (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ) tekst asendatakse alates [25. maist 2018] järgmisega:

               „32016 R 0679: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

               Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

               a)EFTA riikide järelevalveasutused osalevad Euroopa Andmekaitsenõukogu (edaspidi „andmekaitsenõukogu“) tegevuses. Seega on neil andmekaitsenõukogus samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikide järelevalveasutustel, välja arvatud õigus hääletada ja õigus kandideerida nõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitja valimistel, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. EFTA riikide järelevalveasutuste seisukohad märgitakse andmekaitsenõukogus eraldi.

               Andmekaitsenõukogu kodukorras võetakse täiel määral arvesse EFTA riikide järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti osalemist, v.a õigust hääletada ja kandideerida nõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitja valimistel.

               b)Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „järelevalveasutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende järelevalveasutusi.

               c)Viiteid liidu õigusaktidele või liidu andmekaitsesätetele käsitatakse viidetena vastavalt EMP lepingule või selles sisalduvatele andmekaitsesätetele.

               d)Artikli 13 lõike 1 punkti f ja artikli 14 lõike 1 punkti f lisatakse EFTA riikidega seoses sõnade „kaitse piisavust käsitleva komisjoni otsuse“ järel sõnad „mida kohaldatakse EMP lepingu alusel“.

               e)Artiklis 45 lisatakse EFTA riikidega seoses lõike 1 järele järgmine tekst:

               „1a. Enne, kui EMP ühiskomitee teeb otsuse käesoleva artikli lõike 3 või lõike 5 kohase rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, võib EFTA riik otsustada kohaldada selles sätestatud meetmeid.

               Iga EMP EFTA riik otsustab enne käesoleva artikli lõike 3 või lõike 5 kohaselt vastu võetud mis tahes rakendusakti jõustumist, kas ta kohaldab selles sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega enne seda, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, ning teavitab sellest komisjoni ja EFTA järelevalveametit. Kui EMP ühiskomitee ei tee vastupidist otsust, kohaldab iga EFTA riik käesoleva artikli lõike 3 või lõike 5 kohaselt vastu võetud rakendusaktis sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega.

               Olenemata lepingu artiklist 102, võib juhul, kui EFTA järelevalveamet ei jõua kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva artikli lõike 3 või lõike 5 kohaselt vastu võetud rakendusakti jõustumisest kokkuleppele selle EMP lepingusse inkorporeerimise üle, iga EFTA riik lõpetada nende meetmete kohaldamise ning see riik peab teatama sellest viivitamata komisjonile ja EFTA järelevalveametile.

               Erandina artikli 1 lõikest 3 piiravad või keelavad teised EMP lepingu osalised isikuandmete vaba liikumise EFTA riiki, mis ei kohalda käesoleva artikli lõike 5 kohaselt vastu võetud rakendusaktis sisalduvaid meetmeid samal viisil, kuna need meetmed takistavad isikuandmete edastamist kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile.“

               f)Alati kui EL alustab kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega konsultatsioone artikli 45 kohase kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmiseks, tuleb EFTA riike sellest nõuetekohaselt teavitada. Kui kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon võtab konkreetseid kohustusi seoses liikmesriikidest pärit isikuandmete töötlemisega, võtab EL arvesse EFTA riikide olukorda ja arutab kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega võimalikke mehhanisme, mida EFTA riigid võivad seejärel kohaldada.

               g)Artikli 46 lõike 2 punktile d lisatakse järgmine tekst:

               „EFTA riikide järelevalveasutustel on ELi järelevalveasutustega samad õigused esitada komisjonile heakskiitmiseks standardseid andmekaitseklausleid vastavalt artikli 93 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele“.

               h)Artiklisse 46 lisatakse EFTA riikidega seoses lõike 2 järele järgmine lõige:

               „2a. Enne seda, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, võib lõikes 1 osutatud asjakohased kaitsemeetmed sätestada artikli 46 lõike 2 punktides c ja d osutatud standardsete andmekaitseklauslitega, kui EFTA riik kohaldab rakendusaktis sisalduvaid meetmeid.

               Iga EFTA riik otsustab enne artikli 46 lõike 2 punktide c ja d kohaselt vastu võetud rakendusaktide jõustumist, kas ta kohaldab neis sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega enne seda, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, ning teavitab sellest komisjoni ja EFTA järelevalveametit. Kui EMP ühiskomitee ei tee vastupidist otsust, kohaldab iga EFTA riik artikli 46 lõike 2 punktide c ja d kohaselt vastu võetud rakendusaktis sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega.

               Olenemata lepingu artiklist 102, võib juhul, kui EFTA järelevalveamet ei jõua kaheteistkümne kuu jooksul alates artikli 46 lõike 2 punktide c ja d kohaselt vastu võetud rakendusakti jõustumisest kokkuleppele selle EMP lepingusse inkorporeerimise üle, iga EFTA riik lõpetada nende meetmete kohaldamise ning see riik peab teatama sellest viivitamata komisjonile ja EFTA järelevalveametile.“

               i)Artikli 58 lõikes 4 ei kohaldata EFTA riikide puhul sõnu „kooskõlas hartaga“.

               j)Artiklis 59 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „, EFTA järelevalveametile“.

               k)EFTA järelevalveametil on õigus osaleda andmekaitsenõukogu kohtumistel ilma hääleõiguseta. EFTA järelevalveamet nimetab oma esindaja.

               l)Kui see on asjakohane käesoleva lepingu artikli 109 kohaste ülesannete täitmiseks, on EFTA järelevalveametil õigus taotleda andmekaitsenõukogult nõuandeid või arvamusi ning teavitada nõukogu vastavalt artiklile 63, artikli 64 lõikele 2, artikli 65 lõike 1 punktile c ja artikli 70 lõike 1 punktile e. Artiklis 63 lisatakse sõna „komisjoniga“ järele sõnad „ja vajaduse korral EFTA järelevalveametiga“, artikli 64 lõikes 2 ja artikli 65 lõike 1 punktis c lisatakse sõna „komisjon“ järele sõnad „ja vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ ning artikli 70 lõike 1 punktis e lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „ja vajaduse korral EFTA järelevalveameti“.

               m)Andmekaitsenõukogu eesistuja või sekretariaat teavitab EFTA järelevalveametit vajaduse korral nõukogu tegevusest vastavalt artikli 64 lõike 5 punktidele a ja b, artikli 65 lõikele 5 ja artikli 75 lõike 6 punktile b. Artikli 64 lõike 5 punktides a ja b ning artikli 75 lõike 6 punktis b lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „ja vajaduse korral EFTA järelevalveameti“, artikli 65 lõikes 5 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „ja vajaduse korral EFTA järelevalveametile“.

               Kui see on asjakohane käesoleva lepingu artikli 109 kohaste ülesannete täitmiseks, on EFTA järelevalveametil õigus saada teavet asjaomase EFTA riigi järelevalveasutuselt vastavalt artikli 66 lõikele 1. Artikli 66 lõikes 1 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „ja vajaduse korral EFTA järelevalveametile“.

               n)Artikli 71 lõikes 1 lisatakse sõna „nõukogule“ järele sõnad „EFTA riikide alalisele komiteele, EFTA järelevalveametile“.

               o)Artikli 73 lõikele 1 lisatakse järgmine lause:

               „EFTA riikidest pärit andmekaitsenõukogu liikmeid ei saa valida eesistujaks ega eesistuja asetäitjaks.““

               Artikkel 2

               EMP lepingu protokolli nr 37 punkti 13 (Töörühm üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega) tekst jäetakse välja.

               Artikkel 3

               Määruse (EL) 2016/679 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub […], eeldusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud*.

                  3Artikkel 5

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel,

                     EMP ühiskomitee nimel

                     eesistuja

                     EMP ühiskomitee
                     sekretärid

               II LISA

                  Lepinguosaliste ühisavaldus,

                  mis on lisatud ühiskomitee PP.KK.AA otsusele nr XX, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus)

               Pidades meeles EMP lepingu kahest sambast koosnevat süsteemi ning võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu otsuste vahetut siduvat mõju EMP EFTA riikide riiklikele järelevalveasutustele, lepinguosalised

               –võtavad teadmiseks asjaolu, et Euroopa Andmekaitsenõukogu otsused on suunatud riiklikele järelevalveasutustele,

               –tunnistavad, et see lahendus ei loo pretsedenti tulevasteks kohandusteks ELi õigusaktides, mis inkorporeeritakse EMP lepingusse.

                     (1)

                        ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

                     (2)

                        EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

                     (3)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]