title: Ettepanek Nõukogu otsus, Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise kokkuleppe allakirjutamise kohta, millega nähakse ette Nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed, ning sellele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmise ja allakirjutamise kohta # Ettepanek Nõukogu otsus, Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta, millega nähakse ette Nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed

text:
                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                     Brüssel 08.10.2004
                                                     KOM(2004)643 lõplik
                                                     2004/0241 (CNS)
                                          Ettepanek
                                    NÕUKOGU OTSUS,
   Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise kokkuleppe allakirjutamise kohta,
    millega nähakse ette nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise
    kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed, ning sellele lisatud vastastikuse
               mõistmise memorandumi heakskiitmise ja allakirjutamise kohta
                                          Ettepanek
                                    NÕUKOGU OTSUS,
     Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta,
    millega nähakse ette nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise
                    kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed
                                     (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                SELETUSKIRI
   Nõukogu on volitanud 16. oktoobri 2001. aasta otsusega komisjoni pidama Šveitsi, Ameerika
   Ühendriikide, Andorra, Liechtensteini, Monaco ja San Marinoga läbirääkimisi asjakohaste
   kokkulepete üle, et tagada ühenduses kohaldatavate meetmetega samaväärsete meetmete
   vastuvõtmine kõnealustes riikides hoiuste intresside tegeliku maksustamise tagamiseks.
   Komisjonile tehti ülesandeks pidada kõnealuseid läbirääkimisi tihedas koostöös nõukogu
   eesistujariigiga ning tihedate ja korrapäraste nõupidamiste teel kõrgetasemelise töörühmaga,
   mis on loodud COREPERi 13. juuni 2001. aasta otsusega1 ning mille nõukogu määras
   erikomiteena komisjoni abistama kõnealuse ülesande täitmisel.
   Komisjon kirjutas pärast 16. oktoobri 2001. aasta otsuse vastuvõtmist eespool nimetatud
   kolmandatele riikidele, et taotleda läbirääkimiste alustamist, vaatamata asjaolule, et
   läbirääkimised võisid tegelikult alata alles 13. detsembril 2001 pärast majandus- ja
   rahandusministrite nõukogu heakskiitu direktiivi eelnõu tekstile. Alates sellest on peetud palju
   koosolekuid nii tehnilisel kui ka poliitilisel tasandil. Vastavalt nõukogu 16. oktoobri 2001.
   aasta otsusele pidas komisjon läbirääkimisi tihedas koostöös nõukogu järgmiste
   eesistujariikidega. Komisjon esitas nõukogule ja parlamendile korrapäraselt suulisi
   arenguaruandeid kõnealuste läbirääkimiste kohta ning esitas majandus- ja rahandusministrite
   nõukogule teatise kolmandate riikidega seoses hoiuste intresside maksustamisega peetud
   läbirääkimiste kohta.2 Majandus- ja rahandusministrite nõukogu taotlusel on läbirääkimisi
   hoiuste intresside maksustamise kohta senini jätkatud.
   3. juunil 2003 märkis nõukogu, et komisjoni 28. mail 2003 esitatud kokkuleppe eelnõu
   Šveitsiga sisaldas lõplikku pakkumist kokkuleppeks Euroopa Liidu ja Šveitsi vahel.
   Protokollis on märgitud ka järgmist:
   -       „Hoiuste intresside maksustamist käsitleva käesoleva kokkuleppe neli punkti on
   aluseks ka kokkulepetele Euroopa Liidu ja Liechtensteini, Andorra, Monaco ning San Marino
   vahel….“
   21. jaanuaril 2003 määratles nõukogu need neli punkti järgmiselt:
   -       Kinnipidamine: Šveits kohaldab samu kinnipidamise määrasid nagu Belgia,
   Luksemburg ja Austria…
   -       Tulu jaotamine: Šveits jagab kinnipidamismaksust saadud tulu ja nõustub ühenduses
   kohaldatava jaotusega 75/25 …
   -       Teabe vabatahtlik avalikustamine
   Läbivaatamisklauslis on sätestatud: „Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega vähemalt
   iga kolme aasta järel või kummagi lepinguosalise palvel, et vaadata läbi käesoleva
   kokkuleppe tehniline toimimine ja juhul kui lepinguosalised seda vajalikuks peavad, seda
   parandada. Kui Belgia, Luksemburg ja Austria lähevad vastavalt direktiivile üle
   kinnipeetavalt maksult automaatsele teabevahetusele, konsulteerivad lepinguosalised
   1
           EÜT C 183, 29.6.2001, lk 1.
   2
           SEC(2002) 1287(lõplik), 27.11.2002.
ET                                                  2                                               ET
 ---pagebreak---    teineteisega, et uurida, kas rahvusvahelist arengut silmas pidades on kokkuleppe muutmine
   vajalik.
   Šveits edastab nõudmisel teavet maksumaksjate maksupettust või samalaadseid rikkumisi
   käsitlevate kriminaal- või tsiviilasjade kohta….“
   Kokkulepe San Marinoga, mis sisaldab kõnealust nelja punkti, esitatakse nüüd nõukogule
   allkirjastamiseks ja sõlmimiseks. Kokkuleppele on lisatud San Marino Vabariigi ja Euroopa
   Ühenduse ning selle liikmesriikide vaheline täiendav vastastikuse mõistmise memorandum.
   Vastavalt 21. jaanuari 2003. aasta majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldustele
   kinnitatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, et nõukogu 3. juuni 2003. aasta
   direktiiviga 2003/48/EÜ3 ettenähtud üleminekuperioodi jooksul alustab Euroopa Ühendus
   arutelu teiste oluliste finantskeskustega, et edendada ühenduses kohaldatavate meetmetega
   samaväärsete meetmete vastuvõtmist nendes jurisdiktsioonides. Vastastikuse mõistmise
   memorandumis sätestatakse ka, et kokkulepitud meetmeid kohaldatakse heas usus ja
   lepinguosalised ei tegutse ühepoolselt käesolevat kokkulepet põhjendamatult kahjustades.
   Juhul kui avastatakse mis tahes oluline erinevus nõukogu direktiivi 2003/48/EÜ ja käesoleva
   kokkuleppe reguleerimisala vahel, alustavad lepinguosalised viivitamata nõupidamisi, et
   tagada kokkuleppega sätestatud meetmete samaväärse olemuse säilitamine.
   Vastastikuse mõistmise memorandumis on lisatud, et rahanduskokkulepete sõlmimine
   Euroopa Liidu liikmesriikidega ja San Marino kohustus näha selle raames ette OECD
   standarditele vastav teabevahetus edendaks tihedamat majanduslikku ja maksualast koostööd.
   San Marino jõupingutusi tunnustades võiks korraldada San Marino ja Euroopa Liidu
   liikmesriikide vahel nõupidamised, eesmärgiga kõrvaldada või vähendada kahepoolselt
   erinevate sissetulekute topeltmaksustamist.
   Vastastikuse mõistmise memorandumis on samuti sätestatud, et lepinguosalised alustavad
   nõupidamisi võimalikult kiiresti, eesmärgiga:
   –         uurida kummagi lepinguosalise finantsturgudele vaba juurdepääsu järk-järgulise
             parandamise tingimusi; eeltingimuseks on vajadus tagada, et asjakohaste
             usaldatavusnormatiivide ning asjaomaste San Marino ettevõtjate järelevalve puhul
             säiliks siseturu nõuetekohane toimimine kõnealustes sektorites; kõik võimalikud
             selle valdkonna kokkulepped peavad asjakohaste ettevõtlussektorite puhul põhinema
             San Marino poolt vastuvõetaval ja rakendataval olemasoleval ja tulevikus
             vastuvõetaval aquis communataire’l; sellise kokkuleppega tuleks samuti tagada, et
             San Marino Vabariik kohustub näiteks konkurentsi ja maksustamise küsimuste puhul
             rakendama nii kehtivaid kui ka tulevikus kehtestatavaid muid ühenduse eeskirju, mis
             on kõnealustes sektorites siseturu nõuetekohase toimimise tagamise seisukohalt
             olulised;
   –         uurida võimalusi nende koostöö- ja tolliliidulepingus sätestatud menetluste
             lihtsustamiseks; selles osas on San Marino Vabariik valmis vastu võtma Intrastat
             süsteemi sarnased arvutipõhised menetlused;
   3
            ELT L 157, 26.6.2003, lk 31.
ET                                                3                                              ET
 ---pagebreak---    –         uurida võimalusi San Marino kodanikele juurdepääsu võimaldamiseks Euroopa
             Ühenduse poolt rakendatavate teadus-, uurimis- ja kõrgetasemelistele
             koolitusprogrammidele.
   Komisjon leiab, et kokkuleppe tekst on kooskõlas nõukogu poolt 16. oktoobril 2001 vastu
   võetud läbirääkimisdirektiividega. Nõukogu andis käesoleva aasta 2. juunil tekstile oma
   poliitilise nõusoleku ja eespool nimetatud nõukogu kõrgetasemeline töörühm kinnitas 9.
   juunil oma konsensust kokkuleppe üksikasjade ning vastastikuse mõistmise memorandumi
   osas.
   Komisjon teeb nõukogule ettepaneku kiita heaks lisatud ettepanekud:
   –         otsuse vastuvõtmiseks kokkuleppe allakirjutamise kohta, millega nähakse ette
             nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) sätestatud
             meetmetega samaväärsed meetmed, lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi
             heakskiitmise ja allakirjutamise kohta, ning
   –         otsuse vastuvõtmiseks eespool nimetatud kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa
             Ühenduse asutamislepingu artiklis 300 sätestatud korras.
   Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikes 2 on sätestatud, et nõukogu teeb otsuse
   ühehäälselt, kui kokkulepe hõlmab valdkonda, mille puhul ühendusesiseste eeskirjade
   vastuvõtmiseks on nõutav ühehäälsus. Käesoleva kokkuleppega hõlmatud ühendusesisesed
   eeskirjad on vastu võetud asutamislepingu artikli 94 alusel, seepärast leiab komisjon, et
   nõukogu peaks otsuse ettepaneku heakskiitmise otsustama ühehäälselt. Vastavalt 21. jaanuari
   2003. aasta majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldustele nõustub nõukogu, et ka
   kokkulepe San Marino Vabariigiga tuleks sõlmida ühehäälse otsuse põhjal.
ET                                                 4                                           ET
 ---pagebreak---                                               Ettepanek
                                        NÕUKOGU OTSUS,
    Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise kokkuleppe allakirjutamise kohta,
     millega nähakse ette nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise
     kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed, ning sellele lisatud vastastikuse
                 mõistmise memorandumi heakskiitmise ja allakirjutamise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 94 koos artikli 300 lõike
   2 esimese lõiguga,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut4
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu volitas 16. oktoobril 2001 komisjoni pidama San Marino Vabariigiga
           läbirääkimisi asjakohase kokkuleppe üle, et tagada ühenduses kohaldatavate
           meetmetega samaväärsete meetmete vastuvõtmine San Marino Vabariigis hoiuste
           intresside tegeliku maksustamise tagamiseks.
   (2)     Läbirääkimiste tulemusel saadud kokkuleppe tekstis võetakse nõuetekohaselt arvesse
           nõukogu läbirääkimisdirektiive. Sellele on lisatud vastastikuse mõistmise
           memorandum ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt
           San Marino Vabariigi vahel.
   (3)     Tingimusel, et otsus kokkuleppe sõlmimise kohta võetakse vastu hilisemal kuupäeval,
           on soovitav allkirjastada kaks 12. juulil 2004 parafeeritud dokumenti ja saada
           nõukogult kinnitus vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmise kohta,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                           Ainus artikkel
   Tingimusel, et otsus kokkuleppe sõlmimise kohta võetakse vastu hilisemal kuupäeval, on
   nõukogu esimehel õigus määrata isikud, kes on volitatud ühenduse nimel alla kirjutama
   Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelisele kokkuleppele, millega nähakse ette
   nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) sätestatud
   meetmetega samaväärsed meetmed, lisatud vastastikuse mõistmise memorandumile ning
   kõnealuse kokkuleppe artikli 21 lõikes 2 ja vastastikuse mõistmise memorandumi viimases
   lõikes osutatud kirjadele.
   4
           ELT C […], […].2004, lk […].
ET                                                5                                                 ET
 ---pagebreak---    Nõukogu kiidab heaks eespool nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumi teksti, mis on
   lisatud käesolevale otsusele.
   Brüssel,
                                            Nõukogu nimel
                                            eesistuja
ET                                            6                                             ET
 ---pagebreak---                                               LISA
                               Vastastikuse mõistmise memorandum
     Euroopa Ühenduse, Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa
   Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi,
       Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari
    Vabariigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi,
       Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi
                   Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi
                                                 ja
                                     San Marino Vabariigi vahel
ET                                               7                                               ET
 ---pagebreak---                         VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM
                                        Euroopa Ühenduse,
                                        Belgia Kuningriigi,
                                         Tšehhi Vabariigi,
                                         Taani Kuningriigi,
                                      Saksamaa Liitvabariigi,
                                           Eesti Vabariigi,
                                         Kreeka Vabariigi,
                                      Hispaania Kuningriigi,
                                        Prantsuse Vabariigi,
                                               Iirimaa,
                                          Itaalia Vabariigi,
                                        Küprose Vabariigi,
                                           Läti Vabariigi,
                                          Leedu Vabariigi,
                                   Luksemburgi Suurhertsogiriigi,
                                         Ungari Vabariigi,
                                          Malta Vabariigi,
                                     Madalmaade Kuningriigi,
                                         Austria Vabariigi,
                                          Poola Vabariigi,
                                        Portugali Vabariigi,
                                       Sloveenia Vabariigi,
                                         Slovaki Vabariigi,
                                         Soome Vabariigi,
                                        Rootsi Kuningriigi,
                            Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi
                                                   ja
                                    San Marino Vabariigi vahel
   Kui sõlmiti kokkulepe, millega nähakse ette nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis
   2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) (edaspidi „direktiiv”) sätestatud
   meetmetega samaväärsed meetmed, sõlmisid Euroopa Ühendus, Belgia Kuningriik, Tšehhi
   Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik,
   Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iiri, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti
   Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik,
   Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Sloveenia
   Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri
   Ühendkuningriik ja San Marino Vabariik käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi,
   mis on lisatud käesolevale kokkuleppele.
   1.       Käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutajad leiavad, et San
            Marino Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline kokkulepe, millega nähakse ette
            direktiivis sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed, on tasakaalustatud ja
            vastuvõetav kokkulepe, mille puhul on kaitstud mõlema lepinguosalise huvid. Seega
            kohaldavad nad heas usus kokkulepitud meetmeid ning hoiduvad ühepoolsetest
            meetmetest, mis võiksid käesolevat kokkulepet põhjendamatult kahjustada. Kui 3.
            juunil 2003 vastuvõetud direktiivi (nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ) ja kokkuleppe
ET                                                 8                                          ET
 ---pagebreak---             reguleerimisalade vahel avastatakse erinevusi, eriti kokkuleppe artiklite 4 ja 6 osas,
            peavad lepinguosalised vastavalt kokkuleppe artikli 15 lõikele 1 viivitamatult
            omavahel nõu, et tagada kokkuleppega ettenähtud meetmete samaväärsuse
            säilitamine. Käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutajad
            märgivad, et kokkuleppe artikli 13 kohaldamisel käsitatakse maksualaste süütegude
            määratlusega üksnes käesoleva kokkuleppe raames hoiuste maksustamistega
            seonduvaid vajadusi ning kõnealuse määratlusega ei piirata muudel asjaoludel ja
            muudes valdkondades. maksualaste süütegudega seonduvaid muudatusi ja/või
            otsuseid.
   2.       Euroopa Ühendus alustab direktiiviga sätestatud üleminekuperioodi jooksul arutelu
            teiste oluliste finantskeskustega, et edendada ühenduses kohaldatavate meetmetega
            samaväärsete meetmete vastuvõtmist kõnealustes jurisdiktsioonides.
   3.       Võttes arvesse, et San Marino Vabariik soovib olla rohkem integreeritud Euroopa
            majanduskeskkonda ning et ta peab asjakohaseks ja vajalikuks enda täielikku
            osalemist Euroopa pangandus- ja rahandussüsteemis , alustavad San Marino Vabariik
            ja Euroopa Ühendus võimalikult kiiresti nõupidamisi, eesmärgiga teha kindlaks
            vastava poole finantsteenuste ja kindlustusega seonduvate ettevaatusmeetmete ja -
            süsteemide vastastikuse tunnustamise tingimused. Selles kontekstis kohustub San
            Marino Vabariik kõnealustes sektorites siseturu nõuetekohase toimimise säilitamise
            eesmärgil asjakohaste ettevõtlussektorite puhul vastu võtma ja rakendama
            olemasoleva ja tulevikus vastuvõetava „aquis communataire’i”, sealhulgas
            asjakohased usaldatavusnormatiivid ning asjaomaste San Marino ettevõtjate
            järelevalve. Kõigi võimalike selle valdkonna kokkulepetega võib samuti ette näha, et
            San Marino Vabariik kohustub näiteks konkurentsi ja maksustamise küsimuste puhul
            rakendama muid, nii kehtivaid kui ka tulevikus vastuvõetavaid, asjakohaseid
            ühenduse eeskirju.
   4.       Sellises suhete süvendamise kontekstis võiks rahanduskokkulepete sõlmimine
            Euroopa Liidu liikmesriikidega ja San Marino kohustus näha selle raames ette OECD
            standarditele vastav teabevahetus edendada tihedamat majanduslikku ja
            maksustamisega seonduvat koostööd. San Marino jõupingutusi tunnustades võiks
            korraldada San Marino ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel nõupidamised,
            eesmärgiga kõrvaldada või vähendada kahepoolselt erinevate sissetulekute
            topeltmaksustamist.
   5.       Euroopa Ühendus ja San Marino Vabariik alustavad nõupidamisi eesmärgiga:
                   –      määratleda nende koostöö- ja tolliliidulepingus sätestatud menetluste
                          lihtsustamise võimalused; selles osas on San Marino Vabariik valmis
                          vastu võtma isegi Intrastat süsteemile sarnanevad arvutipõhised
                          menetlused;
                   –      paremini uurida San Marino Vabariigi kodanike ja ettevõtete jaoks
                          olemasolevaid võimalusi ühenduse teadus- ja arendusprogrammides ja -
                          tegevustes osalemiseks.
   Allkirjastatud ...................(koht) ...............(kuupäev) kahes eksemplaris taani, hollandi,
   inglise, soome, prantsuse, saksa, kreeka, itaalia, portugali, hispaania ja rootsi keeles,
   kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
ET                                                           9                                          ET
 ---pagebreak---    Lepinguosalised kinnitavad tšehhi-, eesti-, ungari-, läti-, leedu-, malta-, poola-, slovaki- ja
   sloveeniakeelsed versioonid kirjavahetuse teel. Ka need tekstid on autentsed nii nagu eelmises
   lõigus osutatud keelte tekstid.
   Allkirjad
ET                                              10                                                 ET
 ---pagebreak---                                                         2004/0241 (CNS)
                                              Ettepanek
                                        NÕUKOGU OTSUS,
       Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta,
     millega nähakse ette nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise
                        kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 94 koos artikli 300 lõike
   2 esimese lõigu, lõike 3 esimese lõigu ja lõikega 4,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,5
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,6
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu volitas 16. oktoobril 2001 komisjoni pidama San Marino Vabariigiga
           läbirääkimisi asjakohase kokkuleppe üle, et tagada ühenduses kohaldatavate
           meetmetega samaväärsete meetmete vastuvõtmine San Marino Vabariigis hoiuste
           intresside tegeliku maksustamise tagamiseks.
   (2)     Läbirääkimiste tulemusena saavutatud kokkuleppe tekstis võetakse nõuetekohaselt
           arvesse nõukogu läbirääkimisdirektiive. Kõnealusele tekstile on lisatud vastastikuse
           mõistmise memorandum ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning
           teiselt poolt San Marino Vabariigi vahel ning selle tekst on lisatud nõukogu
           …………2004. aasta otsusele …/…/EÜ.
   (3)     Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise
           kohta) kohaldamine sõltub kõnealuses direktiivis sisalduvate meetmetega
           samaväärsete meetmete kohaldamisest San Marino Vabariigi poolt kooskõlas San
           Marino Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahel sõlmitud kokkuleppega.
   (4)     Vastavalt nõukogu …………2004. aasta otsusele …/…/EÜ ning tingimusel, et otsus
           kokkuleppe sõlmimise kohta võetakse vastu hilisemal kuupäeval, kirjutati Euroopa
           Ühenduse nimel kokkuleppele alla ……2004.
   (5)     Käesolev kokkulepe tuleks ühenduse nimel heaks kiita.
   5
           ELT C […], […].2004, lk […].
   6
           ELT C […], […].2004, lk […].
ET                                                11                                                ET
 ---pagebreak---    (6)     On vaja kehtestada lihtne ja kiire menetlus võimalike kohandamiste jaoks kokkuleppe
           I ja II lisas,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                                  Artikkel 1
   Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vaheline
   kokkulepe, millega nähakse ette nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside
   maksustamise kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed.
   Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.
                                                  Artikkel 2
   Komisjon volitatakse ühenduse nimel heaks kiitma kokkuleppe lisadesse tehtavad
   muudatused, millega tagatakse lisade vastavus direktiivi 2003/48/EÜ artikli 5 lõikes a
   osutatud teadetes sisalduva pädevaid asutusi käsitleva teabega ning kõnealuse direktiivi lisas
   esitatud teabega.
                                                  Artikkel 3
   Nõukogu eesistuja edastab ühenduse nimel lepingu artikli 16 lõikega 1 ettenähtud teate.7
                                                  Artikkel 4
   Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Brüssel,
                                                    Nõukogu nimel
                                                    eesistuja
   7
           Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
ET                                                    12                                          ET
 ---pagebreak---                                          LISA
   Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vaheline kokkulepe, millega nähakse ette
    nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) sätestatud
                           meetmetega samaväärsed meetmed
ET                                           13                                       ET
 ---pagebreak---                                                   Kokkulepe
                                             Euroopa Ühenduse
                                                       ja
                                         San Marino Vabariigi vahel,
       millega nähakse ette nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside
                     maksustamise kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed
   Euroopa Ühendus
   ja
   San Marino Vabariik,
   edaspidi „lepinguosaline“ või „lepinguosalised“ vastavalt kontekstile,
   on sõlminud järgmise kokkuleppe:
                                                  Artikkel 1
                                                   Eesmärk
   1.       Käeoleva Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise kokkuleppe eesmärk on
            tugevdada ja laiendada olemasolevaid tihedaid suhteid kahe lepinguosalise vahel,
            kehtestades nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside
            maksustamise kohta) (edaspidi „direktiiv”) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed
            intressimaksete kujul, mis tehakse Euroopa Ühenduse maksustatavas elukohaliikmesriigis
            elavatele üksikisikutest tegelikele tulusaajatele.
   2.       San Marino Vabariik võtab vajalikud meetmed ja näeb eelkõige ette menetlus- ja
            karistussätted, et tagada, et tema territooriumil asutatud makseasutused täidavad käesoleva
            kokkuleppe rakendamiseks vajalikud ülesanded olenemata intressi tootva võlanõude
            võlgniku asukohast.
                                                  Artikkel 2
                                        Tegeliku tulusaaja määratlus
   1.       Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel tähendab tegelik tulusaaja füüsilist isikut, kellele
            makstakse intresse või kelle jaoks intress on tagatud, kui ta ei esita tõendeid, et intressi ei
            ole talle makstud või see ei ole tema jaoks tagatud, see tähendab, et:
            a)     ta tegutseb makseasutusena artiklis 4 määratletud tähenduses või
            b)     ta tegutseb juriidilise isiku, investeerimisfondi või võrreldava või samaväärse
                   väärtpaberitesse investeeriva asutuse nimel või
ET                                                 14                                                  ET
 ---pagebreak---             c)    ta tegutseb teise füüsilise isiku nimel, kes on tegelik tulusaaja, ja teeb kõnealuse
                  tulusaava omaniku isiku makseasutusele teatavaks vastavalt artiklile 3.
   2.       Kui makseasutusel on andmeid, mille kohaselt isik, kellele makstakse intresse või kellele
            on intressimaksed tagatud, ei või olla tegelik tulusaaja ning kui selle isiku suhtes ei
            kohaldata lõike 1 punkti a ega b, võtab makseasutus mõistlikke meetmeid, et teha kindlaks
            tegeliku tulusaaja isik artikli 3 kohaselt. Kui makseasutus ei suuda tegeliku tulusaaja isikut
            kindlaks teha, käsitab ta kõnealust isikut tegeliku tulusaajana.
                                                   Artikkel 3
                                       Tegeliku tulusaaja isik ja elukoht
   Artiklis 2 määratletud tähenduses tegeliku tulusaaja isiku ja elukoha kindlakstegemiseks peab
   makseasutus arvestust isiku perekonnanime, eesnime, aadressi ja elukoha üksikasjade kohta
   kooskõlas San Marino Vabariigi kehtivate liigkasuvõtu- ja rahapesuvastaste õigusnormidega. 1.
   jaanuaril 2004 või pärast seda sõlmitud lepingusuhete või, kui lepingusuhted puuduvad, tehtud
   toimingute puhul, ning füüsilise isiku puhul, kes esitab liikmesriigi väljaantud passi või
   isikutunnistuse ja deklareerib, et tema elukoht on mujal kui liikmesriigis või San Marino Vabariigis,
   tehakse tema elukoht kindlaks maksustamise tähenduses elukohta käsitleva tõendi põhjal, mille
   väljastab selle riigi pädev asutus, kus isik väidab end elavat. Kui sellist tõendit ei ole võimalik
   esitada, loetakse elukohariigiks liikmesriik, kes on välja andud passi või muu ametliku isikut
   tõendava dokumendi.
                                                   Artikkel 4
                                           Makseasutuse määratlus
   Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel tähendab San Marino Vabariigi makseasutus pankasid San
   Marino pangandusõiguse tähenduses, ettevõtjaid, kaasa arvatud füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes
   elavad San Marino Vabariigis või on seal asutatud, välismaiste äriühingute partnerettevõtteid ja
   püsivad tegevuskohti, mis kas või juhuti võtavad vastu, hoiavad, investeerivad või kannavad üle
   kolmandate isikute vara või üksnes maksavad või tagavad intresse oma äritegevuse käigus.
                                                   Artikkel 5
                                          Pädeva asutuse määratlus
   1.       Käesoleva otsuse kohaldamisel on lepinguosaliste pädevad asutused I lisas loetletud
            asutused.
   2.       Lepinguosaliste riikide hulka mitte kuuluvad pädevad asutused on kõnealuste riikide
            pädevad asutused, kes on pädevad kahe- või mitmepoolsete konventsioonide kohaldamise
            eesmärgil, või kui see ei ole võimalik, siis need, kes on pädevad väljastama
            elukohatõendeid maksustamise eesmärgil.
ET                                                 15                                                  ET
 ---pagebreak---                                             Artikkel 6
                                   Intressimaksete määratlus
   1. Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel tähendab intressimakse järgmist:
      a)    arvele makstud või krediteeritud intress, mis on seotud igat liiki võlanõuetega
            olenemata sellest, kas need on tagatud hüpoteegiga või kas nendega kaasneb õigus
            saada osa võlgniku kasumist, ning eelkõige tulu riigi võlakirjadest või võlakirjadest,
            kaasa arvatud selliste riigi võlakirjade ja võlakirjadega seotud ülekursid ja lisatasud;
            maksmisega viivitamisel määratavaid trahvimakseid ei käsitata intressimaksetena;
      b)    punktis a osutatud võlanõuete müügi, tagasimaksmise või väljaostmise korral
            saadaolev või kapitaliseeritud intress;
      c)    intressimaksetest vahetult või direktiivi artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuse vahendusel
            saadav tulu, mida jaotab/jaotavad:
            i)    ühisinvesteerimisettevõtjad või võrreldavad või samaväärsed väärtpaberitesse
                  investeerivad asutused asukohaga artiklis 19 osutatud territooriumil,
            ii)   üksus, mille alaline asukoht on liikmesriigis ja mis kasutab direktiivi artikli 4
                  lõikes 3 sätestatud võimalust ja teavitab sellest makseasutust,
            iii)  ühisinvesteerimisettevõtjad või võrreldavad või samaväärsed väärtpaberitesse
                  investeerivad asutused asukohaga väljaspool artiklis 19 osutatud territooriumi;
      d)    järgmistes ettevõtjates ja üksustes olnud aktsiate, osade või osakute müügi,
            väljamaksmise või tagasiostmise korral saadav tulu, kui nad investeerivad rohkem
            kui 40% oma varast otse või muude ühisinvesteerimisettevõtjate või allpool
            nimetatud üksuste kaudu punktis a nimetatud võlanõuetesse:
            i)    ühisinvesteerimisettevõtjad või võrreldavad või samaväärsed väärtpaberitesse
                  investeerivad asutused asukohaga artiklis 19 osutatud territooriumil,
            ii)   üksus, mille alaline asukoht on liikmesriigis ja mis kasutab direktiivi artikli 4
                  lõikes 3 sätestatud võimalust ja teavitab sellest makseasutust,
            iii)  ühisinvesteerimisettevõtjad või võrreldavad või samaväärsed väärtpaberitesse
                  investeerivad asutused asukohaga väljaspool artiklis 19 osutatud territooriumi.
      San Marino Vabariik võib siiski soovi korral intressimakse määratluses arvestada punktis d
      osutatud tulusid üksnes sel määral, mil need tulenevad vahetult või kaudselt
      intressimaksetest punktides a ja b määratletud tähenduses.
   2. Kui makseasutusel ei ole lõike 1 punktide c ja d puhul teavet selle kohta, kui suur osa
      tuludest saadakse intressimaksetest, käsitatakse tulude kogusummat intressimaksena.
   3. Kui makseasutusel ei ole lõike 1 punkti d puhul teavet selle kohta, kui suur osa varast on
      investeeritud võlanõuetesse või kõnealuses lõikes määratletud aktsiatesse, osadesse või
      osakutesse, käsitatakse seda osa suuremana kui 40%. Kui kõnealune makseasutus ei suuda
ET                                           16                                                  ET
 ---pagebreak---       kindlaks teha tegeliku tulusaaja realiseeritud tulu, otsustatakse, et tulu vastab aktsiate,
      osade või osakute müügist, väljamaksmisest või tagasiostmisest saadud laekumistele.
   4. Lõike 1 punktide b ja d puhul on San Marino Vabariigil võimalus nõuda, et tema
      territooriumil asutatud makseasutused muudaksid intressi aastapõhiseks ajavahemikuks,
      mis ei oleks pikem kui üks aasta, ja käsitaksid sellist aastapõhist intressi intressimaksena
      ka siis, kui kõnealuse perioodi jooksul ei toimu müüki, väljamaksmist või tagasiostmist.
   5. Erandina lõike 1 punktidest c ja d on liikmesriikidel võimalus jätta intressimakse
      määratlusest välja neis sätetes osutatud tulu nende territooriumil asutatud ettevõtjatelt või
      üksustelt, kui kõnealused üksused ei ole lõike 1 punktis a osutatud võlanõuetesse
      investeerinud üle 15% oma varast.
      Kui San Marino Vabariik kasutab kõnealust võimalust, muutub see pärast teisele
      lepinguosalisele teatamist mõlema lepinguosalise jaoks siduvaks.
   6. Alates 31. detsembrist 2010 on lõike 1 punktis d ja lõikes 3 osutatud protsendimäär 25%.
   7. Lõike 1 punktis d ja lõikes 5 osutatud protsendimäärad määratakse kindlaks, lähtudes
      investeerimispõhimõtetest, mis on kehtestatud asjaomaste ettevõtjate või üksuste
      fonditingimustes või põhikirjas, ja nende puudumisel asjaomaste ettevõtjate või üksuste
      varade tegelikust koosseisust.
                                             Artikkel 7
                                         Kinnipeetav maks
   1. Kui tegelik tulusaaja on Euroopa Ühenduse liikmesriigi kodanik, kohaldab San Marino
      Vabariik kinnipeetavat maksu esimese kolme aasta jooksul alates käesoleva kokkuleppe
      jõustumisest 15%, järgmise kolme aasta jooksul 20% ja pärast seda 35%.
   2. Makseasutused kohaldavad kinnipeetavat maksu järgmiselt:
      a)     artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud intressimakse puhul: makstud või krediteeritud
             intressi summalt;
      b)     artikli 6 lõike 1 punktis b või d osutatud intressimakse puhul: nimetatud punktides
             osutatud intresside või tulu summalt või samaväärse toimega maksult, mida saaja
             tasub kogu müügist, väljamaksmisest või tagasiostmisest saadud tulult;
      c)     artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud intressimakse puhul: kõnealuses punktis osutatud
             summalt;
      d)     kui San Marino Vabariik kasutab artikli 6 lõikes 4 osutatud võimalust: aastapõhise
             intressi summalt
   3. Lõike 2 punktide a ja b kohaldamisel kohaldatakse kinnipeetavat maksu proportsionaalselt
      ajaga, mille jooksul tegelikul tulusaajal võlanõue oli. Kui makseasutus ei suuda oma
      käsutuses oleva teabe põhjal omamistähtaega kindlaks teha, kohtleb ta tegelikku tulusaajat
      nii, nagu oleks võlanõue kogu kehtivusaja jooksul olnud tema oma, kui tegelik tulusaaja ei
      esita tõendeid võlanõude omandamise kuupäeva kohta.
ET                                           17                                                 ET
 ---pagebreak---    4. Muud kui käesoleva kokkuleppega ettenähtud intressimaksed, ning eriti San Marino
      Vabariigis kohaldatav kinnipeetav maks San Marinos teenitud intressidelt, krediteeritakse
      käesoleva artikli kohaselt arvutatud kinnipeetava maksu ulatuses.
   5. San Marino Vabariigis asuva makseasutuse kehtestatud kinnipeetav maks ei takista
      tegeliku tulusaaja maksustaval Euroopa Ühenduse liikmesriigil maksustada tulu oma
      siseriiklike õigusnormide kohaselt. Kui maksumaksja deklareerib oma San Marino
      Vabariigis asuvalt makseasutuselt saadud intressitulu elukohajärgse Euroopa Ühenduse
      liikmesriigi maksuhaldurile, maksustatakse see samadel alustel kui siseriiklikult saadud
      intressitulu.
                                            Artikkel 8
                                         Tulu jaotamine
   1. San Marino Vabariik jätab endale 25% artiklis 7 nimetatud kinnipeetavalt maksult
      saadavast tulust ja kannab 75% tulust üle intressi saava tegeliku tulusaaja elukohajärgsele
      Euroopa Ühenduse liikmesriigile.
   2. Sellised ülekanded tehakse eraldi osamaksetena Euroopa Ühenduse liikmesriikidele
      hiljemalt kuue kuu jooksul pärast San Marino Vabariigi maksuaasta lõppu.
   3. San Marino Vabariik võtab tulude jaotamise süsteemi toimimiseks vajalikud meetmed.
                                            Artikkel 9
                                   Vabatahtlik avalikustamine
   1. San Marino Vabariik näeb ette menetluse, mis võimaldab artiklis 2 määratletud tegelikul
      tulusaajal vältida artikli 7 kohast kinnipeetavat maksu, kui ta volitab selgesõnaliselt oma
      San Marino Vabariigis asuvat makseasutust teatama intressimaksetest San Marino
      Vabariigi pädevale asutusele. Nimetatud volitus hõlmab kõiki kõnealuse makseasutuse
      vahetult tegelikule tulusaajale tehtud või tagatud intressimakseid.
   2. Tegeliku tulusaaja selgesõnalise loa puhul on makseasutuse esitatav miinimumteave
      järgmine:
      a)     käesoleva kokkuleppe artikli 3 kohaselt kindlaks tehtud tegeliku tulusaaja isik ja
             asukoht; võimalusel on lisatud tegeliku tulusaaja elukohajärgse Euroopa Ühenduse
             liikmesriigi poolt määratud käibemaksukohustuslase registrinumber;
      b)     makseasutuse nimi ja aadress;
      c)     tegeliku tulusaaja kontonumber või kui see puudub, siis intressi aluseks oleva
             võlanõude tunnus;
      d)     intressi summa vastavalt käesoleva kokkuleppe artiklile 6.
   3. San Marino Vabariigi pädev asutus edastab lõikes 2 nimetatud teabe tegeliku tulusaaja
      elukohajärgse Euroopa Ühenduse liikmesriigi pädevale asutusele. Teabe edastamine on
ET                                           18                                                ET
 ---pagebreak---       automaatne ja toimub vähemalt kord aastas kuue kuu jooksul pärast San Marino Vabariigi
      maksuaasta lõppu kõigi kõnealuse aasta jooksul tehtud intressimaksete puhul.
                                           Artikkel 10
                                  Topeltmaksustamise vältimine
   1. Tegeliku tulusaaja maksustav elukohajärgne Euroopa Ühenduse liikmesriik tagab artiklis 7
      osutatud kinnipeetava maksu kehtestamisest tuleneda võiva topeltmaksustamise vältimise
      kooskõlas lõigete 2 ja 3 sätetega.
   2. Kui tegeliku tulusaaja saadud intresside suhtes on San Marino Vabariigis kohaldatud
      artiklis 7 osutatud kinnipeetavat maksu, võimaldab tegeliku tulusaaja maksustav
      elukohajärgne Euroopa Ühenduse liikmesriik talle maksude ümberarvutamise siseriiklike
      õigusnormide kohaselt kinnipeetud maksuga samaväärses summas. Kui kõnealune summa
      ületab siseriiklike õigusnormide kohaselt tasumisele kuuluva maksu summa, mille suhtes
      on kohaldatud artiklis 7 osutatud kinnipeetavat maksu, maksab maksustav elukohajärgne
      Euroopa Ühenduse liikmesriik kinnipeetud maksu ülemäärase summa tegelikule
      tulusaajale tagasi.
   3. Kui lisaks artiklis 7 osutatud kinnipeetavale maksule on tegeliku tulusaaja saadud
      intresside suhtes kohaldatud muud liiki kinnipeetavaid makse ja maksustav elukohajärgne
      Euroopa Ühenduse liikmesriik võimaldab sellise kinnipeetava maksu puhul maksude
      ümberarvutust oma siseriiklike õigusnormide või topeltmaksustamise konventsioonide
      kohaselt, krediteeritakse sellised muud kinnipeetavad maksud enne lõikes 2 osutatud
      menetluse rakendamist.
   4. Tegeliku tulusaaja maksustav elukohajärgne Euroopa Ühenduse liikmesriik võib asendada
      lõigetes 2 ja 3 osutatud maksu ümberarvutuse artiklis 7 osutatud kinnipeetava maksu
      tagasimaksmisega.
                                           Artikkel 11
                                     Kaubeldavad võlakirjad
   1. Alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest nii kaua, kui vähemalt üks Euroopa Ühenduse
      liikmesriik kohaldab sarnaseid sätteid ning hiljemalt 31. detsembrini 2010 ei käsitata
      omamaiseid ja rahvusvahelisi võlakirju ja muid kaubeldavaid võlakirju, mis on emiteeritud
      enne 1. märtsi 2001 või mille esialgse emissiooniprospekti on enne nimetatud kuupäeva
      heaks kiitnud vastava riigi pädevad asutused, võlakirjadena artikli 6 lõike 1 punktis a
      määratletud tähenduses, tingimusel, et selliseid kaubeldavaid võlakirju alates 1. märtsist
      2002 (kaasa arvatud) rohkem ei emiteerita.
      Kuni vähemalt üks Euroopa Ühenduse liikmesriik kohaldab käesoleva kokkuleppe
      artikliga 7 sarnaseid sätteid, kohaldatakse käesoleva artikli sätteid ka pärast 31. detsembrit
      2010 selliste kaubeldavate võlakirjade suhtes:
             –       mis sisaldavad brutointressiklauslit või varase väljaostmise klausleid ja
ET                                          19                                                  ET
 ---pagebreak---              –      kui artiklis 4 määratletud makseasutus asub San Marino Vabariigis ning
             –      kui kõnealune makseasutus maksab intressi või tagab intresside maksmise
                  otse Euroopa Ühenduse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale.
      Kui ükski Euroopa Ühenduse liikmesriik ei kohalda enam käesoleva kokkuleppe artikliga
      7 sarnaseid sätteid, kohaldatakse käesoleva artikli sätteid ainult selliste kaubeldavate
      võlakirjade suhtes:
             –    mis sisaldavad brutointressiklauslit või varase väljaostmise klausleid ja
             –    võlakirjade emiteerija makseasutus asub San Marino Vabariigis ning
             –    kui kõnealune makseasutus maksab intressi või tagab intresside maksmise otse
                  Euroopa Ühenduse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale.
      Kui 1. märtsil 2002 või pärast seda toimub eespool nimetatud kaubeldavate riigi või
      käesoleva kokkuleppe II lisas nimetatud seotud ja avalik-õigusliku üksusena tegutseva või
      rahvusvahelise leppega tunnustatud üksuse võlakirjade täiendav emissioon, käsitatakse
      kogu selliste võlakirjade emissiooni, mis koosneb esialgsest emissioonist ja võimalikest
      hilisematest emissioonidest, võlanõudena artikli 6 lõike 1 punktis a määratletud
      tähenduses.
      Kui teise lõiguga hõlmamata emiteerija emiteerib uuesti eespool nimetatud kaubeldavaid
      võlakirju 1. märtsil 2002 või pärast seda, käsitatakse sellist hilisemat emissiooni
      võlanõudena artikli 6 lõike 1 punktis a määratletud tähenduses.
   2. Käesoleva artikliga ei takistata San Marino Vabariigil ja Euroopa Ühenduse liikmesriikidel
      lõikes 1 osutatud kaubeldavatest võlakirjadest saadavat tulu maksustamast oma siseriiklike
      õigusnormide kohaselt.
                                           Artikkel 12
                   Muud kinnipeetavad maksud – seosed muude lepingutega
   1. Käesoleva kokkuleppega ei takistata osapooltel oma siseriiklike õigusnormide või
      topeltmaksustamist käsitlevate konventsioonide kohaselt muud liiki kinnipeetavate
      maksude kui käesolevas kokkuleppes nimetatud maksude kohaldamist.
   2. San Marino Vabariigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised topeltmaksustamist
      käsitlevad konventsioonid ei takista käesolevas kokkuleppes nimetatud kinnipeetava
      maksu kohaldamist.
                                           Artikkel 13
                                   Teabevahetus taotluse alusel
   1. San Marino ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide pädevad asutused vahetavad teavet
      taotluse saanud riigi õigusaktide alusel maksupettusena kvalifitseeruva tegevuse või muu
      sellise tegevuse kohta seoses käesoleva kokkuleppega hõlmatud tuluga. „Muu selline"
ET                                           20                                             ET
 ---pagebreak---       hõlmab ainult sama raskusastmega rikkumisi, nagu seda on maksupettus vastavalt taotluse
      saanud riigi õigusaktidele. Vastuseks nõuetekohaselt põhjendatud taotlusele esitab taotluse
      saanud riik teabe tegevuse kohta, mida taotluse esitanud riik tsiviil- või kriminaalmenetluse
      korras uurib või võib uurida.
   2. Et teha kindlaks, kas vastuseks taotlusele on võimalik esitada teavet, kohaldab taotluse
      saanud riik taotluse esitanud riigi siseriiklikele õigusaktidele vastavaid aegumistähtaegu.
   3. Taotluse saanud riik esitab teabe kui taotluse esitanud riigil on põhjendatud kahtlus, et
      kõnealune tegevus võib kvalifitseeruda maksupettusena või muu sellise rikkumisena.
      Taotluse esitanud riigi maksupettust või muud sellist rikkumist käsitleva põhjendatud
      kahtluse aluseks võivad olla:
      a)    kinnitatud      või    kinnitamata       dokumendid,       sealhulgas    äridokumendid,
            raamatupidamisregistrid, teave pangakontode kohta jne;
      b)    maksumaksja ütlustel põhinev teave;
      c)    teavitajalt või muult kolmandalt isikult saadud teave, mida on kinnitanud sõltumatu
            allikas või, mis on muul viisil usaldusväärne, või
      d)    kaudsed tõendid.
   4. Taotluse esitanud riigi pädev asutus esitab taotluse saanud riigi pädevale asutusele
      käesoleva kokkuleppe kohast teabetaotlust tehes selle teabe eeldatava asjakohasuse
      kinnituseks järgmised andmed:
      a)    kontrollitava või uurimisaluse isiku andmed;
      b)    selgitus soovitava teabe kohta, sealhulgas selle kohta, mis laadi ja millisel kujul
            teavet taotluse esitanud riik taotluse saanud riigilt soovib;
      c)    maksueesmärk, mille kohta teavet otsitakse;
      d)    põhjendus, miks arvatakse, et soovitav teave on kättesaadav taotluse saanud riigis või
            on taotluse saanud riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva isiku valduses või kontrolli all;
      e)    kui see on teada, isiku nimi ja aadress, kelle valduses arvatakse olevat nõutav teave;
      f)    selgitus, et taotlus on taotluse esitanud riigi seaduste ja haldustavadega kooskõlas
            ning et juhul, kui vastav teave kuuluks taotluse esitanud riigi jurisdiktsiooni alla,
            oleks taotluse esitanud riigi pädeval asutusel võimalik vastavalt taotluse esitanud
            riigi seadusandlusele või haldustavadele sellist teavet saada ning et see on käesoleva
            kokkuleppega kooskõlas:
      g)    selgitus, et taotluse esitanud riik on ammendanud võimalused oma territooriumil
            vastavat teavet saada, välja arvatud võimalused, mis tekitavad ebaproportsionaalseid
            raskusi.
   5. Taotluse saanud riigi pädev asutus edastab taotluse esitanud riigile nõutava teabe
      võimalikult kiiresti.
ET                                            21                                                  ET
 ---pagebreak---    6.        San Marino Vabariik alustab kõikide liikmesriikidega kahepoolseid läbirääkimisi, et
             määratleda nende juhtude erinevad kategooriad, mis kuuluvad määratluse „muu selline“
             alla vastavalt kõnealustes riikides kohaldatavale maksustamismenetlusele.
                                                  Artikkel 14
                                               Konfidentsiaalsus
   Lepinguosalise poolt käesoleva kokkuleppe raames saadud mis tahes teavet käsitatakse salajasena
   ning seda avaldatakse ainult lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvatele isikutele või asutustele
   (kaasa arvatud kohtud ja haldusorganid), kes on seotud käesoleva kokkuleppega hõlmatud tuludelt
   maksude arvestamise või kogumisega, sellega seoses süüdistuse esitamise, karistuste täideviimise
   või edasikaebuste menetlemisega. Kõnealused isikud või asutused kasutavad seda teavet ainult
   kõnealustel eesmärkidel. Nad võivad teabe avalikustada avalikel kohtumenetlustel või
   kohtuotsustes. Kõnealust teavet ei tohi avaldada muudele isikutele või asutustele ega
   jurisdiktsioonidele ilma taotluse saanud osapoole pädeva asutuse selgesõnalise kirjaliku
   nõusolekuta.
                                                  Artikkel 15
                                          Konsultatsioonid ja kontroll
   1.        Erimeelsuste tekkimisel käesoleva kokkuleppe tõlgendamisel või kohaldamisel San Marino
             Vabariigi pädeva asutuse ja ühe või mitme muu I lisas osutatud pädeva asutuse vahel,
             püüavad kõnealused asutused küsimuse lahendada vastastikuse kokkuleppe teel. Nad
             teavitavad konsultatsioonide tulemustest viivitamata Euroopa Ühenduste Komisjoni ja
             teiste liikmesriikide pädevaid asutusi. Tõlgendamisküsimuste puhul võib komisjon osaleda
             konsultatsioonidel mis tahes I lisas nimetatud pädeva asutuse taotlusel.
   2.        Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega vähemalt iga kolme aasta järel või kummagi
             osapoole taotlusel, et vaadata läbi käesoleva kokkuleppe tehniline toimimine ja juhul, kui
             osapooled peavad seda vajalikuks, seda parandada ning hinnata rahvusvahelist arengut.
             Konsulteerimine toimub ühe kuu jooksul pärast taotlemist või kiireloomulistel juhtudel
             võimalikult kiiresti.
   3.        Sellise hindamise alusel võivad osapooled teineteisega konsulteerida, et uurida, kas
             rahvusvahelist arengut silmas pidades on kokkuleppe muutmine vajalik.
   4.        Niipea, kui on piisavalt kogemusi käesoleva kokkuleppe täieliku kohaldamisega,
             konsulteerivad osapooled teineteisega, et uurida, kas rahvusvahelist arengut silmas pidades
             on kokkuleppe muutmine vajalik.
   5.        Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud konsultatsioonide puhul teavitavad osapooled teineteist
             võimalikest arengutest, mis võiksid mõjutada käesoleva kokkuleppe nõuetekohast
             toimimist. See hõlmab ka asjakohaseid kokkuleppeid ühe lepinguosalise ning kolmanda
             riigi vahel.
ET                                                  22                                               ET
 ---pagebreak---                                             Artikkel 16
                      Kokkuleppe allkirjastamine, jõustumine ja lõpetamine
   1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks või ratifitseerivad oma korra
      kohaselt. Osapooled teatavad teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest.
      Kokkulepe jõustub viimasele teatamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.
   2. Tulenevalt rahvusvaheliste lepetega ühinemisega seotud põhiseaduse nõuetest ning
      piiramata artikli 17 sätete kohaldamist, rakendab ja kohaldab San Marino Vabariik
      käesolevat kokkulepet alates 1. juulist 2005 ja teavitab sellest Euroopa Ühendust.
   3. Kokkulepe kehtib, kuni üks osapooltest selle katkestab.
   4. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva kokkuleppe lõpetada, teatades sellest kirjalikult
      teisele poolele. Sellisel juhul kaotab kokkulepe kehtivuse kaksteist kuud pärast teatamist.
                                            Artikkel 17
                                           Rakendamine
   1. Käesoleva kokkuleppe kohaldamise tingimuseks on, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide
      assotsieerunud või sõltlasterritooriumid, mis on loetletud majandus- ja rahandusministrite
      nõukogu aruandes 19.-20. juuni 2000. aasta Santa Maria de Feira Ülemkogule, ning samuti
      Ameerika Ühendriigid, Šveits, Andorra, Liechtenstein ja Monaco võtavad vastu ja
      kohaldavad meetmeid, mis vastavad käesolevas kokkuleppes või direktiivis sisalduvatele
      meetmetele või on nendega samaväärsed.
   2. Lepinguosalised otsustavad ühisel kokkuleppel vähemalt kuus kuud enne artikli 16 lõikes 2
      osutatud kuupäeva, kas eelnevas lõikes sätestatud tingimus täidetakse, võttes arvesse
      asjaomaste meetmete jõustumiskuupäevi asjaomastes kolmandates riikides ja
      assotsieerunud või sõltlasterritooriumidel. Kui osapooled otsustavad, et tingimust ei
      täideta, võtavad nad ühisel kokkuleppel vastu uue kuupäeva artikli 16 lõike 2
      kohaldamiseks.
   3. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva kokkuleppe või selle osade kohaldamise,
      teavitades teist osapoolt, juhul kui direktiiv või osa direktiivist kaotab kehtivuse kas
      ajutiselt või alaliselt vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele või juhul, kui liikmesriik peaks
      peatama oma rakendusõigusaktide kohaldamise.
   4. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva kokkuleppe kohaldamise, teavitades sellest
      teist osapoolt, juhul kui mõni kolmandatest riikidest või lõikes 1 osutatud territooriumidest
      peaks hiljem peatama kõnealuses lõikes osutatud meetmete kohaldamise. Kohaldamine
      peatatakse kõige varem kaks kuud pärast teavitamist. Käesoleva kokkuleppe kohaldamine
      jätkub niipea, kui meetmed on taaskehtestatud.
ET                                           23                                                ET
 ---pagebreak---                                                                  Artikkel 18
                                                     Nõuded ja lõplik lahendus
   1.            Käesoleva kokkuleppe tühistamine või täielik või osaline peatamine ei mõjuta vastavalt
                 artiklile 10 üksikisikute võlanõudeid.
   2.            Sellisel juhul koostab San Marino Vabariik kokkuleppe kehtivuse lõppedes lõpliku
                 raamatupidamisaruande ja teostab viimased väljamaksed Euroopa Ühenduse
                 liiikmesriikidele.
                                                                 Artikkel 19
                                                    Territoriaalne kohaldamisala
   Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse
   Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt
   San Marino Vabariigi territooriumi suhtes.
                                                                 Artikkel 20
                                                                     LISAD
   1.            Lisad moodustavad käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa.
   2.            I lisas sisalduvat pädevate asutuste loetelu võib muuta San Marino Vabariigi poolse
                 teatamisega teisele lepinguosalisele, kui tegemist on kõnealuse lisa punktis a nimetatud
                 asutusega, ning Euroopa Ühenduse poolse teatamisega, kui tegemist on muude asutustega.
   II lisas sisalduvat seotud üksuste loetelu võib muuta poolte kokkuleppel.
                                                                 Artikkel 21
                                                                     Keeled
   1.            Käesolev kokkulepe koostatakse kahes eksemplaris taani, hollandi, inglise, soome,
                 prantsuse, saksa, kreeka, itaalia, portugali, hispaania ja rootsi keeles, kusjuures kõik tekstid
                 on võrdselt autentsed.
   2.            Tšehhi-, eesti-, ungari-, läti-, leedu-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveeniakeelsed versioonid
                 kinnitatakse pooltevahelise kirjavahetuse teel. Nad on samamoodi autentsed nagu lõikes 1
                 nimetatud keeled.
   SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.
   ......................................... (koht)   .............................. (kuupäev)
ET                                                                  24                                        ET
 ---pagebreak---    nimel:
   nimel:
ET        25 ET
 ---pagebreak---                                                   I LISA
                                  Lepinguosaliste pädevate asutuste loetelu
   Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel on osapoolte „pädevad asutused“ järgmised:
   a)      San Marino Vabariigis: Il Segretario di Stato per le Finanze e il Bilancio või volitatud
           esindaja;
   b)      Belgia Kuningriigis: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances või volitatud
           esindaja,
   c)      Tšehhi Vabariigis: Ministr financí või volitatud esindaja,
   d)      Taani Kunigriigis: Skatteministeren või volitatud esindaja,
   e)      Saksamaa Liitvabariigis: Der Bundesminister der Finanzen või volitatud esindaja,
   f)      Eesti Vabariigis: Rahandusminister või volitatud esindaja,
   g)      Kreeka Vabariigis: Ο Υπουργός Οικονοµίας και Οικονοµικών või volitatud esindaja,
   h)      Hispaania Kuningriigis: El Ministro de Economía y Hacienda või volitatud esindaja,
   i)      Prantsuse Vabariigis: Le Ministre chargé du budget või volitatud esindaja,
   j)      Iirimaal: The Revenue Commissioners või nende volitatud esindajad,
   k)      Itaalia Vabariigis: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali või volitatud esindaja,
   l)      Küprose Vabariigis: Υπουργός Οικονοµικών või volitatud esindaja,
   m)      Läti Vabariigis: Finanšu ministrs või volitatud esindaja,
   n)      Leedu Vabariigis: Finansų ministras või volitatud esindaja,
   o)      Luksemburgi Suurhertsogiriigis: Le Ministre des Finances või volitatud esindaja; artikli 13
           mõistes on pädev asutus siiski "le Procureur Général d'Etat luxemburgeois",
   p)      Ungari Vabariigis: A pénzügyminiszter või volitatud esindaja,
   q)      Malta Vabariigis: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi või volitatud esindaja,
   r)      Madalmaade Kuningriigis: De Minister van Financiën või volitatud esindaja,
   s)      Austria Vabariigis: Der Bundesminister für Finanzen või volitatud esindaja,
   t)      Poola Vabariigis: Minister Finansów või volitatud esindaja,
   u)      Portugali Vabariigis: O Ministro das Finanças või volitaud esindaja,
   v)      Sloveenia Vabariigis: Minister za finance või volitatud esindaja,
   w)      Slovaki Vabariigis: Minister financií või volitatud esindaja,
ET                                                26                                                  ET
 ---pagebreak---    x) Soome Vabariigis: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet või volitatud esindaja,
   y) Rootsi Kuningriigis: Finansdepartementet või volitatud esindaja,
   z) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis ja Euroopa territooriumidel, mille
      välissuhete eest vastutab Ühendkuningriik: the Commissioners of Inland Revenue või
      nende volitatud esindajad ja Gibraltari pädev asutus, kelle Ühendkuningriik määrab
      vastavalt kokkulepetele, milles käsitletakse Gibraltari asutusi seoses Euroopa Liidu ja
      Euroopa Ühenduse dokumentide ja nendega seotud lepingutega, millest liikmesriike ja
      Euroopa Liidu institutsioone teavitati 19. aprillil 2000, Euroopa Liidu Nõukogu
      peasekretär edastab San Marino Vabariigile vastava dokumendi koopia ning seda
      kohaldatakse käesoleva kokkuleppe suhtes.
ET                                       27                                               ET
 ---pagebreak---                                                   II LISA
                                          Seotud üksuste loetelu
   Artikli 11 kohaldamisel loetakse järgmisi üksusi “seotud ja avalik-õigusliku üksusena tegutsevateks
   või rahvusvahelise leppega tunnustatud üksusteks”:
   ÜKSUSED EUROOPA LIIDUS:
   Belgia
   –        Vlaams Gewest (Flaami piirkond)
   –        Région wallonne (Vallooni piirkond)
   –        Région bruxelloise/Brussels Gewest (Brüsseli piirkond)
   –        Communauté francaise (prantsuskeelne kogukond)
   –        Vlaamse Gemeenschap (flaamikeelne kogukond)
   –        Deutschsprachige Gemeinschaft (saksakeelne kogukond)
   Hispaania
   –        Xunta de Galicia (Galicia piirkondlik valitsus)
   –        Junta de Andalucía (Andaluusia piirkondlik valitsus)
   –        Junta de Extremadura (Extremadura piirkondlik valitsus)
   –        Junta de Castilla-La Mancha (Castilla-La Mancha piirkondlik valitsus)
   –        Junta de Castilla-León (Castilla-Leóni piirkondlik valitsus)
   –        Gobierno Foral de Navarra (Navarra piirkondlik valitsus )
   –        Govern de les Illes Balears (Baleaari saarte piirkondlik valitsus)
   –        Generalitat de Catalunya (Kataloonia piirkondlik valitsus)
   –        Generalitat de Valencia (Valencia piirkondlik valitsus)
   –        Diputación General de Aragón (Aragóni piirkondlik valitsus)
   –        Gobierno de las Islas Canarias (Kanaari saarte piirkondlik valitsus)
   –        Gobierno de Murcia (Murcia piirkondlik valitsus)
   –        Gobierno de Madrid (Madridi piirkondlik valitsus)
   –        Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baski autonoomse
            piirkonna valitsus)
ET                                                28                                               ET
 ---pagebreak---    –       Diputación Foral de Guipúzcoa (Guipúzcoa piirkondlik valitsus)
   –       Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcaya piirkondlik valitsus)
   –       Diputación Foral de Alava (Alava piirkondlik valitsus)
   –       Ayuntamiento de Madrid (Madridi linnavolikogu)
   –       Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona linnavolikogu)
   –       Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Canaria saare volikogu)
   –       Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife saare volikogu)
   –       Instituto de Crédito Oficial (riiklik krediidiasutus)
   –       Instituto Catalán de Finanzas (Kataloonia finantsasutus)
   –       Instituto Valenciano de Finanzas (Valencia finantsasutus)
   Kreeka
   –       Оργανισµός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (riiklik telekommunikatsiooniorganisatsioon)
   –       Оργανισµός Σιδηροδρόµων Ελλάδος (riiklik raudteeorganisatsioon)
   –       ∆ηµόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισµού (riiklik elektriettevõtja)
   Prantsusmaa
   –       La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (Sotsiaalkindlustusvõlgade
           väljaostmise fond)
   –       L'Agence française de developpement (AFD) (Prantsusmaa arenguasutus)
   –       Réseau Ferré de France (RFF) (Prantsusmaa raudteevõrk)
   –       Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (Riiklik kiirteede fond)
   –       Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Avalik toetus Pariisi haiglatele)
   –       Charbonnages de France (CDF) (Prantsusmaa söeamet)
   –       Entreprise minière et chimique (EMC) (Kaevandus- ja keemiatööstusettevõtja)
   Itaalia
   –       Piirkonnad
   –       Provintsid
   –       Kommuunid
   –       Cassa Depositi e Prestiti (hoiuste ja laenude fond)
ET                                                 29                                      ET
 ---pagebreak---    Läti
   –      Pašvaldības (kohalikud omavalitsused)
   Poola
   –      gminy (kommuunid)
   –      powiaty (piirkonnad)
   –      województwa (provintsid)
   –      związki gmin (kommuunide ühendused)
   –      związki powiatów (piirkondade ühendused)
   –      związki województw (provintside ühendused)
   –      miasto stołeczne Warszawa (pealinn Varssavi)
   –      Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (põllumajanduse ümberkorraldamise ja
          moderniseerimise agentuur)
   –      Agencja Nieruchomości Rolnych (põllumajandusliku omandi agentuur)
   Portugal
   –      Região Autónoma da Madeira (Madeira autonoomne piirkond)
   –      Região Autónoma dos Açores (Assooride autonoomne piirkond)
   –      Kommuunid
   Slovakkia
   –      mestá a obce (kommuunid)
   –      Železnice Slovenskej republiky (Slovaki raudteeettevõte)
   –      Štátny fond cestného hospodárstva (riiklik maanteefond)
   –      Slovenské elektrárne (Slovaki elektrijaamad)
   –      Vodohospodárska výstavba (veemajanduse ettevõte)
   RAHVUSVAHELISED ÜKSUSED:
   –      Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank
   –      Euroopa Investeerimispank
   –      Aasia Arengupank
   –      Aafrika Arengupank
ET                                             30                                           ET
 ---pagebreak---    –        Maailmapank/IBRD/IMF
   –        Rahvusvaheline finantskorporatsioon
   –        Ameerika Arengupank
   –        Euroopa Nõukogu Sotsiaalarengufond
   –        EURATOM
   –        Euroopa Ühendus
   –        Corporación Andina de Fomento (CAF) (Andide arengu korporatsioon)
   –        Eurofima
   –        Euroopa Söe- ja Teraseühendus
   –        Põhjamaade Investeerimispank
   –        Kariibi Arengupank
   Artikli 11 sätteid ei piira rahvusvahelisi kohustusi, mille osapooled on endale võtnud seoses eespool
   nimetatud rahvusvaheliste üksustega.
   ÜKSUSED KOLMANDATES RIIKIDES:
   Üksused, mis vastavad järgmistele tingimustele:
   1.       Üksust käsitletakse siseriiklike kriteeriumide kohaselt selgelt avalik-õigusliku üksusena;
   2.       Selline avalik-õiguslik üksus on turuväline tootja, kes haldab ja rahastab toiminguid,
            pakkudes peamiselt turuväliseid kaupu ja teenuseid, mis on mõeldud ühiskondliku hüvena
            ja mida tegelikult kontrollib valitsemissektor;
   3.       See avalik-õiguslik üksus emiteerib regulaarselt suures koguses võlakirju;
   4.       Asjaomane riik suudab tagada, et selline üksus ei kasuta brutointressiklauslite puhul
            varajast väljaostmist.
ET                                                 31                                                 ET


title: Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta  - Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 2183/2004, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 2182/2004 (euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta) kohaldamisala mitteosalevatele liikmesriikidele

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0514(01)

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta  /* KOM/2008/0514 lõplik - CNS 2008/0167 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 13.8.2008KOM(2008) 514 lõplikVOL.I2008/0167 (CNS)2008/0168 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohtaEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2183/2004, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 2182/2004 (euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta) kohaldamisala mitteosalevatele liikmesriikidele(esitanud komisjon)SELETUSKIRIÜldine taustNõukogu määruse 2182/2004[1] eesmärk on kaitsta euro münte nendega sarnanevate medalite ja märkide eest. Alates vastuvõtmisest on määrus oluliselt kaasa aidanud euro müntide ning medalite ja märkide vahelise sarnasuse vältimisele, sest eraettevõtjad kohaldavad nüüd üldiselt määruses sätestatud määratlusi ja keelde.Rakendamisperioodil saadud kogemus on rõhutanud vajadust täpsustada kaitsemeetmeid ja suurendada otsustamisprotsessi läbipaistvust; seetõttu on vaja määrust muuta.Eelkõige võib avalikkusele jääda mulje, et mõned medalid ja märgid on seaduslikud maksevahendid mitte üksnes siis, kui nende kujundus sarnaneb seaduslikest maksevahenditest euro müntide kujundusega, aga ka siis, kui nendel on seaduslikest maksevahenditest euro müntide selgeid kujunduselemente[2]. Sellisteks kujunduselementideks on eriti Euroopa Liidu kaksteist tähte, geograafilised kujutised ja numbrid, serva kuju ja kujundus sellistena, nagu neid kasutatakse seaduslikest maksevahenditest euro müntidel.Lisaks on soovitatav eriti medaleid ja märke tootvate eraettevõtjate jaoks formaalselt määratleda konkreetsed elemendid, mida ei tohiks medalitel ja märkidel kasutada kujul, nagu neid kasutatakse seaduslikest maksevahenditest euro müntidel. Need on väljaandva liikmesriigi sõltumatust sümboliseerivad kujundid, näiteks riigipea kujutis, vapp, rahapaja tunnus, rahapaja juhataja tunnus, riigi nimi ja geograafiline kujutis sellistena, nagu neid kasutatakse euro müntidel.Kuna eespool nimetatud kaitstud kujunduselemendid võivad olla kas euro mündi ühisel või liikmesriiki tähistaval küljel, ei ole enam otstarbekohane neid külgi eristada (artikkel 2c). Lisaks on mitmel juhul pandud euro müntide liikmesriiki tähistavale küljele laiema levikuga ühised elemendid, näiteks Rooma lepingut või kümmet aastat Euroopa Rahaliitu tähistav kujunduselement. Kaitsemeetmetes peaks seega viitama kõikidele medalite ja märkide pinnal olevatele kujunduselementidele, mis sarnanevad seaduslikest maksevahenditest euro müntidel olevate elementidega.Määruses on praegu sätestatud, et komisjon on pädev tunnistama kujunduse sarnaseks euro mündi kujundusega. Kuna sarnasus võib esineda ka kujunduse mõnes osas ja võib olla vajalik hinnata ka seda, millises ulatuses peetakse kinni teistest kaitsetingimustest, on asjakohane, et komisjoni arvamus põhineb kõigil artiklis 2 sätestatud kaitsemeetmetel, kaasa arvatud tõlgendusel, kas metalleset tuleks pidada medaliks või märgiks artikli 1 punktis c esitatud määratluse tähenduses.Tuleb täpsustada ka kriteeriume, mille põhjal komisjon esitab arvamuse sarnasuse või määruse teiste sätetega ühilduvuse kohta. Konkreetsemalt tuleks komisjoni otsuses täiendavalt arvesse võtta toodetud medalite või märkide kogust, müügihinda, pakendit, medalitel ja märkidel olevat konkreetset teksti (näiteks ettevõtja nime, märget „ei ole seaduslik maksevahend”...) nagu ka asjaomast reklaami. Ehkki määruses ei ole selliseid kriteeriume otsesõnu nimetatud, on osutunud vajalikuks neid arvesse võtta praktikas. Läbipaistvuse huvides peaksid nimetatud kriteeriumid olema määruses selgelt sõnastatud.Sarnaseks tunnistamisel ja määruse sätetega ühilduvuse hindamisel on komisjon teinud tihedat koostööd liikmesriikide ekspertidega, täpsemalt komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta otsuse (millega asutatakse Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus)[3] artikli 4 esimeses lõigus nimetatud võltsitud müntide ekspertidega, arvestades nende oskusteavet müntide visuaalsel ja materiaalsel analüüsil. Selline koostöö peaks jätkuma.Määruse artiklis 4 viidatakse lubatavatele eranditele, sealhulgas ka komisjoni vastutusele sarnaseks tunnistamisel. Arvestades, et viimatinimetatud vastutus on seotud kaitsemeetmetest kinnipidamisega (artikkel 2), on asjakohane esitada need sätted selguse huvides samas artiklis.Majandustegevuses osalejad võivad kasutada kirja „euro” ja „euro sent” ja euro tähist medalitel ja märkidel piiratud tingimustel, muu hulgas juhul, kui medali või märgi aversile või reversile on kantud märge „ei ole seaduslik maksevahend”. Arvestades, et kui medalil või märgil on nimiväärtus, on nende euro müntidega segiajamise oht suurem, peaks olema märke „ei ole seaduslik maksevahend” nõue piiratud sellise olukorraga.Ettepanek hõlmab määrust 2183/2004 muutvat paralleelset määrust, mis on mõeldud muudatuse kohaldamisala laiendamiseks liikmesriikidele, kes ei osale eurotsoonis.MuudatusettepanekudPidades silmas eespool toodud kaalutlusi, tehakse järgmised ettepanekud, millega muudetakse:1. määruse 2182/2004 artiklit 2, et täpsustada kaitsemeetmeid,2. määruse 2182/2004 artiklit 4, et hõlmata hindamiskriteeriumid ja muuta otsustamismenetlust, mis tuuakse artiklisse 2,3. määrust 2183/2004, et laiendada määruse 2182/2004 muudatuse kohaldamisala liikmesriikidele, kes ei osale eurotsoonis.2008/0167 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 123 lõike 4 kolmandat lauset,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[6]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 6. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2182/2004 (euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta)[7] on keelatud euro müntidega sarnanevad medalid ja märgid. Euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide keelu rakendamisel saadud kogemus on rõhutanud vajadust täpsustada kaitsemeetmeid ja suurendada otsustamisprotsessi läbipaistvust.(2) Avalikkusele võib jääda mulje, et mõned medalid ja märgid on seaduslikud maksevahendid mitte üksnes siis, kui nende kujundus sarnaneb euro müntide kujundusega, aga ka siis, kui nendel on euro müntide teatavaid elemente. Seetõttu ei tohiks seaduslikest maksevahenditest euro müntide konkreetseid kujunduselemente kasutada kujul, nagu neid kasutatakse euro müntidel. Lisaks ei tohiks medalitel ja märkidel kasutada väljaandva liikmesriigi sõltumatust sümboliseerivad kujundeid sellistena, nagu neid kasutatakse euro müntidel.(3) Komisjon peaks olema pädev esitama pärast liikmesriikidega konsulteerimist arvamuse, kas on kinni peetud artiklis 2 sätestatud kaitsemeetmetest ja kas metalleset tuleks pidada medaliks või märgiks.(4) Tuleks täpsustada ja kehtestada komisjoni kasutatavad konkreetsed kriteeriumid kaitsemeetmetele vastavuse tuvastamisel.(5) Kirja „euro”, „euro sent” või euro tähist kandva medali või märgi segiajamise oht seaduslikust maksevahendist mündiga on suurem, kui medalil või märgil on ka nimiväärtus. Seetõttu peab sellistel juhtudel olema medali või märgi aversile või reversile kantud märge „ei ole seaduslik maksevahend”.(6) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2182/2004 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1MuudatusedMäärust (EÜ) nr 2182/2004 muudetakse järgmiselt:1. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:„Artikkel 2Kaitsemeetmed1. Kui artiklitest 3 ja 4 ei tulene teisiti, keelatakse medalite ja märkide valmistamine ja müük ning nende import ja levitamine müügiks või muul kaubanduslikul eemärgil järgmistel juhtudel:a) kui nende pinnal on kiri „euro” või „euro sent” või euro tähis võib) kui nende suurus jääb referentsvahemikku võic) kui medalite ja märkide pinna kujundus on sarnane:i) euro müntide pinna kujunduse ükskõik milliste elementide või nende osadega, sealhulgas eriti Euroopa Liidu kaheteistkümne tähe, geograafiliste kujundite ja numbritega sellistena, nagu neid kujutatakse euro müntidel, võiii) liikmesriikide riiklikku sõltumatust sümboliseerivate kujunditega, sealhulgas eriti riigipea kujutise, vapi, rahapaja tunnuse, rahapaja juhataja tunnuse ja liikmesriigi nimega sellistena, nagu neid kujutatakse euro müntidel, võiiii) euro müntide serva kuju või kujundusega.2. Komisjon on pädev esitama arvamuse:a) kas metallesemel on münditaoline välimus ja/või tehnilised omadused artikli 1 tähenduses;b) kas medali või märgi suhtes tuleks kohaldada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud keeldu.Olenemata käesoleva artikli lõikes 1 sätestatust võtab komisjon muu hulgas arvesse toodetud medalite või märkide kogust, müügihinda, pakendit, medalitel ja märkidel olevat teksti ja nende reklaami.”.2. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:„Artikkel 4Lubatavad erandidKomisjon võib anda eriloa kirja „euro” või „euro sent” või euro tähise kasutamiseks kontrollitud kasutamistingimustel, kui puudub segiajamise oht. Sellisel juhul peab liikmesriigi asjaomane majandustegevuses osaleja olema selgelt identifitseeritud medali või märgi pinnal ja juhul, kui medalil või märgil on ka nimiväärtus, peab medali või märgi aversile või reversile olema kantud märge „ei ole seaduslik maksevahend.”.Artikkel 2JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 373, 21.12.2004, lk 1.[2] Viidatakse ka komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatisele (euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta), mis on seotud terve ühise külje või selle osa reprodutseerimise keelamisega medalitel ja märkidel (EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3).[3] ELT L 19, 21.1.2005, lk 73.[4] ELT C […], lk […].[5] ELT C […], lk […].[6] ELT C […], lk […].[7] ELT L 373, 21.12.2004, lk 1.