				|

		52013PC0493

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühises teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on toetada teadusuuringuid ellu viivaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid /* COM/2013/0493 final - 2013/0232 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU
TAUST
1.1         Ettepaneku eesmärgid
Käesolev ettepanek käsitleb Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 185 alusel Euroopa Liidu osalemist ühisprogrammis
Eurostars-2 (edaspidi „Eurostars-2”), mida mitmed liikmesriigid viivad ellu Eurostarsi
ühisprogrammi järelmeetmena.
Eurostars-2 üldeesmärgid on järgmised:
·
teadusuuringuid ellu viivate väikeste ja keskmise
suurusega ettevõtjate (VKEd)[1],[2], turupõhiste riikidevaheliste
teadusuuringute edendamine mis tahes valdkonnas, eelkõige juhul, kui neil ei
ole riikidevaheliste teadusuuringute valdkonnas varasemaid kogemusi, mille
tulemusena viiakse turule uusi või täiustatud tooteid, protsesse ja teenuseid;
·
Euroopa teadusruumi (ERA) lõpule viimisele kaasa
aitamine ning Euroopas teadusuuringuid ellu viivatele VKEdele riiklikele
vahenditele juurdepääsetavuse, nende tulemuslikkuse ja tõhususe parandamine,
kooskõlastades, ühtlustades ja sünkroonides riiklikke rahastamismehhanisme.
Teadusuuringuid ellu viivate VKEde
konkurentsivõimet parandatakse ning seetõttu aitavad nad aktiivselt kaasa
Euroopa majanduskasvule ja töökohtade loomisele strateegia „Euroopa 2020”
eesmärkide saavutamiseks.
1.2.        Ettepaneku põhjused
VKEd moodustavad Euroopa majanduse alustala ja
nad võivad märkimisväärselt aidata kaasa majanduskasvu suurendamisele ning uute
töökohtade loomisele Euroopa Liidus. ELis on ligikaudu 20,7 miljonit VKEd, mis
moodustavad rohkem kui 98 % ELi kõigist ettevõtetest ja ligikaudu 58 %
ELi kogulisandväärtusest[3],[4] ning palkavad rohkem kui 87
miljonit töötajat (67 % kogu tööhõivest ja mõnedes peamistes
tööstusvaldkondades lausa 80 % kõigist töökohtadest).
Nende VKEde hulgas on innovatiivsed,
teadusuuringuid ellu viivad VKEd väga dünaamiline alarühm, mis võib suurel
määral majanduskasvule ja töökohtade loomisele kaasa aidata, seda enam, kui nad
osalevad riikidevahelises teadus- ja arendustegevuse koostöös. Mitmed turgudega
seotud puudujäägid valmistavad siiski VKEdele raskusi oma teadus- ja
arendustegevuse jaoks vajalikke erasektori rahalisi vahendeid saada; olemasolevad
riiklikud teadus- ja arendustegevuse programmid hõlmavad väga harva
riikidevahelist koostööd ning ei ole piisavalt sünkroonitud ja
koostalitlusvõimelised. Lisaks sellele, kuigi mitmed üksteist täiendavad ELi
algatused on seotud innovatiivsete VKEdega (näiteks rahastamisvahendid nagu
riskijagamisrahastu või hiljuti loodud VKEde vahend), ei ole ELi tasandil
suurel määral teadusuuringutega tegelevate VKEde ellu viidavatele
riikidevahelistele teadusuuringutele ja arendustegevusele konkreetselt suunatud
programmi.
2008. aastal otsustasid 32[5] Euroopa riiki, kes olid Eureka
võrgustiku[6]
liikmed, võtta Euroopa tasandil teadusuuringuid ellu viivate VKEde valdkonnas
vastu sidus lähenemisviis, luues Eurostarsi ühisprogrammi. Eurostarsi eesmärk
on toetada teadusuuringuid ellu viivaid VKEsid, kaasrahastades nende
turupõhiseid riikidevahelisi teadusuuringuid alt-üles lähenemisviisi alusel
ning tagades neile õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008.
aasta otsuse[7]
kohaselt osaleb Euroopa Liit Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185
(endise EÜ asutamislepingu artikkel 169) alusel rahalise toetusega, mis
moodustab kuni kolmandiku aastatel 2008–2013 osalevate liikmesriikide ja muude
osalevate riikide antud toetusest, kusjuures ülemmäär on 100 miljonit eurot.
Eurostarsi programmi rakendatakse spetsiaalse rakendusstruktuuri, Eureka
sekretariaadi (ESE) kaudu, mis vastutab programmi elluviimise ja eelkõige
projektikonkursside korraldamise, abikõlblikkuskriteeriumidele vastavuse
tõendamise, vastastikuse hindamise ning projektide valimise, projektide
järelevalve ja liidu toetuse jaotamise eest.
2010. aastal viis Eurostarsi vahehindamise[8] ellu sõltumatute ekspertide
rühm[9]. Komisjon esitas vastused
vahehindamisele 2011. aasta aprillis vastu võetud vahehindamise aruandes[10]. Konkurentsivõime nõukogu
nõustus eespool nimetatud dokumentidega seotud 31. mai 2011. aasta järeldustes[11] rühma arvamusega, et Eurostars
on hästi kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, täiendab hästi VKEdele
seitsmendas raamprogrammis rahvusvahelise koostöö valdkonnas pakutavaid
võimalusi ning on osutunud sihtrühmale atraktiivseks, jõudes edukalt Euroopa
teadusuuringutega tegelevate VKEdeni. Ta kiitis samuti heaks rühma soovituse
jätkata Eurostarsi pärast 2013. aastat ja võttis kohustuse kaaluda selle
jätkamist tulevase teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise üldise
strateegilise raamistiku üldises kontekstis.
Nõukogu tõi samuti esile tulevikus programmi
täiustamist käsitlevat mitu soovitust, sh osalevate riikide ja ELi vajadus
tagada piisavad rahalised vahendid Eurostarsi künnise kriteeriumidele vastavate
maksimaalses koguses paremusjärjestuse tipus olevate projektide piisavaks
rahastamiseks; vajadus Eurostarsi tulemuslikkuse ja tõhususe parandamiseks
rakendamise protsesse ja rahastamiseeskirju riiklikul tasandil veelgi lihtsustada
ja ühtlustada ning vajadus hindamiste kvaliteeti pidevalt täiustada ja hoida
lepingu sõlmimise lühikest aega prioriteedina.
22. juunil 2012. aastal esitas Eureka
ministrite konverents Budapestis dokumendi (edaspidi „Budapesti dokument”), kus
oli märgitud Eureka riikide huvi Eurostarsi programmi järelmeetme toetamise
vastu. Budapesti dokumendis on sätestatud ühine arusaam Eurostars-2 kohta ja
alus eespool nimetatud vahehindamise soovitustega tegelemiseks. 2013. aasta
jaanuaris oli Eurostarsi riikide poolt aastateks 2014–2020 antava rahalise toetuse
mitteformaalse kinnituse summa ligikaudu kolm korda suurem riikide poolt
Eurostarsi raames antavast toetusest. Budapesti dokumendiga kutsutakse ELi
Eurostars-2 osalema.
Komisjoni ettepanek raamprogrammi Horisont 2020[12] kohta hõlmab sihtotstarbelist
tegevust suurel määral teadusuuringutega tegelevatele VKEdele „Innovatsioon
VKEdes”, mille raames toetatakse Eurostarsi programmi järgmist etappi, mis
rakendatakse partnerluses liikmesriikidega ja mille rõhuasetust muudetakse
selle vahehindamise käigus esitatud teabe alusel. Tegemist on raamprogrammi
Horisont 2020 ainsa programmiga, mis on suunatud konkreetselt teadusuuringuid
ellu viivatele VKEdele, mis on avatud kõigis teadus- ja arendustegevuse
valdkondades ning omab lisamõju riiklike teadusprogrammide täiendavale
integratsioonile, aidates seega kaasa Euroopa teadusruumi lõpule viimisele. Oma
alt üles suunatud lähenemisviisiga ja äripõhise tegevuskavaga on paikneb
Eurostars-2 osa „Juhtpositsioon tööstuses” puhul heal kohal ning aitab suurel
määral kaasa selle eesmärkide saavutamisele, toetades mitmete juhtivate ja
progressi võimaldavate tööstustehnoloogiate jaoks otseselt asjakohaseid projekte
ning aidates suurel määral teadusuuringutega tegelevatel innovatiivsetel VKEdel
areneda maailma juhtivateks ettevõteteks.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU TULEMUSED
2.1.        Eurostarsi ühisprogrammi
tulevikuga seotud konsulteerimine
Eurostarsi ja selle tulevase arengu asjus on
viimase kolme aasta jooksul peetud mitmeid konsulteerimisi. Need on hõlmanud
kõiki programmiga seotud ja selle väliseid sidusrühmi. Muu hulgas on laekunud märkusi
peamiste probleemide ja tõkete tuvastamise kohta, subsidiaarsusega seotud
küsimuste kohta ning võimalike tulevaste valikute ja nende mõjude kohta.
VKEde toetamise meetmete ja Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 185 asjus toimus avalikkusega konsulteerimine Euroopa
Komisjoni 2011. aasta veebruarist maini ELi teadusuuringute ja innovatsiooni
rahastamise ühist strateegilist raamistikku käsitleva rohelise raamatu osana.
Eurostarsi käsitleti või nimetati rohelisele raamatule vastavatest 849
seisukohavõtu dokumendist 70 dokumendis. Vastavatest organisatsioonidest rohkem
kui 80 % puhul olid arvamused positiivsed. Üksikud kriitilised märkused (10 %)
olid peamiselt seotud sünkroonimise küsimustega. Muud märkused keskendusid
asjaolule, et alati ei täidetud liikmesriikide kohustusi, rahastamiseeskirjade
ühtlustamisele, eelarve tasemele ja lepingu kestusele.
Konsulteerimise aluseks olevale rohelisele raamatule
järgnesid Brüsselis[13]
kaks avatud õpikoda teemal innovatsioon väikestes ja keskmise suurusega
ettevõtetes, kus osalesid 160 nii teadusuuringute ja innovatsiooni kui ka VKEde
küsimuste eksperti Euroopa ning riiklike VKEde ja tööstusliitudest ning
liikmesriikide esindajad, valitsusasutused ja VKEde riiklikud kontaktpunktid.
Õpikodade raames toimunud aruteludel jõuti tulevase Eurostars-2 ulatuse asjus
kahele järgmisele peamisele järeldusele: esiteks peaks Eurostars-2 jätkama sama
sihtrühmaga (teadusuuringuid ellu viivad VKEd); teiseks ei toetanud õpikojal
osalejad mõtet laiendada Eurostarsi ulatust ka teadusuuringutega
mittetegelevatele VKEdele, kuna muud tüüpi VKEsid toetavate riiklike
programmide (näiteks VKEde jaoks tehtavad teadusuuringud) arv ja suurus ei
olnud piisav Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 kohaselt kriitilise
massi saavutamiseks ja ühisprogrammi loomiseks.
Samuti konsulteeriti Eurostarsist rahastatud
projektide võimalike ja tegelike lõplike abisaajatega (VKEd ja teadusuuringute
asutused) ning muude sidusrühmadega 2010. aastal sõltumatute ekspertide rühma
vahehindamise kontekstis[14]. Rühm soovitas jätkata programmi ja muuta seda aruandes
nimetatud viisil.
Komisjon arutas Eurostars-2 toetamise
jätkamist mõjuhinnangu juhtrühmas, mis koondas 2012. aastal kokku erinevad
komisjoni talitused. Mõjuhinnangu juhtrühm aitas kaasa käesoleva ettepanekuga
kaasas oleva mõjuhinnangu aruande koostamise kavandamisele ja tegevuskavale,
viidates eelkõige probleemi püstitusele ja Eurostarsi ühisprogrammi
asjakohasusele ELi muu poliitika puhul.
2.2.        Poliitikavalikud
Mõjuhinnangu aruandes olid esitatud järgmised
valikud.
Valik 1 – praeguste suundumuste jätkamise
valik (algne olukord)
Selle valiku puhul jätkatakse Eurostarsi
ühisprogrammi järgmisel programmitöö perioodil (2014–2020) praegusel kujul,
praeguse rakenduskorra ja üldeelarvega. ELi osalemine ja rahaline toetus oleks
sama kui Eurostars 1 puhul (ELi rahaline toetus on seitsmenda raamprogrammi
alusel kuni 100 miljonit eurot). See valik on määratud algse olukorrana.
Valik 2 –
nullvalik (EL ei sekku programmi Eurostars-2)
Selle valiku alusel
peatataks praeguse rahastamisetapi lõpus (2013. aasta lõpuks) ELi osalemine
Eurostarsis ja tema rahaline toetus sellele. Liikmesriigid saaksid otsustada,
kas Eurostarsi jätkata ja millises ulatuses tegeleda teadusliku, juhtimise ja
finantsintegratsiooniga.
Valik 3 –
tugevdatud partnerluse valik
Tugevdatud partnerluse valik tähendab, et
järgmisel programmitöö perioodil jätkataks praegust Eurostarsi ühisprogrammi
täiustatud kujul Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 185 põhineva
algatusena, tuginedes vahehindamise aruandes esitatud soovituste täielikule
rakendamisele, paremale integratsioonile ja suurendatud ulatusele.
Komisjoni talituste tungivate soovituste
alusel on Eureka liikmesriigid kokku leppinud Eurostars-2 raames rakendatavates
erimeetmetes, mis võimaldavad lepinguid lühikese aja jooksul sõlmida, eeskirju
ja protsesse rohkem standardida, tõhusamat haldustegevust ning rahastamise
paremat sünkroonimist ja integratsiooni. Programmi täiustamiseks ja suuremas
koguses suurel määral teadusuuringutega tegelevate kasvupotentsiaaliga VKEde
toetamiseks võtsid liikmesriigid kohustuse programmi rahastamise kogust
märkimisväärselt suurendada. Sellega vastatakse programmi algusest alates VKEde
üha suuremale nõudlusele ja see peegeldab Eurostarsi sihtrühma vastuvõtmise
võimet. Seetõttu ning eespool nimetatud täiustuste edasiseks stimuleerimiseks
ja toetamiseks tõstetaks selle kohaselt ELi rahalist toetust.
2.3.        Mõju eelhinnangu tulemused
Mõju eelhinnangu käigus jõuti järeldusele, et
valik 3 on eelistatud variant lähtuvalt selle tulemuslikkusest eesmärkide
saavutamisel, selle tõhususest ja sidususest kõigi kriteeriumide puhul.
Sidusrühmad toetavad seda täiel määral, kuna 2012. aasta novembris kõigile
kõrgetasemelistele esindajatele / riiklike projektide koordineerijatele suunatud
küsitluses hindasid 99 % (vastuse esitasid 28 Eureka kõrgetasemelist
esindajat ja/või riiklike projektide koordineerijat 22 Eureka liikmesriigist)
uue tugevdatud partnerluse valikut väga sobilikuna ning võimalusena avaldada
rohkem mõju teadus- ja arendustegevust ellu viivate VKEde konkurentsivõime
parandamisele.
2012. aasta veebruaris
vaatas mõjuhinnangu komitee mõjuhinnangu aruande läbi ja kinnitas selle.
Komisjon nõudis oma seisukohas aruandesse paranduste tegemist ja neid on
arvesse võetud. Eelkõige selgitab aruanne nüüd täpsemalt poliitilist konteksti,
seoseid muude ELi algatustega, lahendamata probleeme ja erimeetmeid nendega
tegelemiseks ning seob need paremini valikutega. Eesmärgid vaadati läbi, et
tagada kindel alus Eurostarsi tehtud edusammude mõõtmiseks. Lõpetuseks
parandati valikute võrdlust nende tulemuslikkuse, tõhususe ja sidususe alusel
ning sõnastati paremini sidusrühmade arvamused.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.        Õiguslik alus
Eurostars-2 ettepanek põhineb Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklil 185, kus sätestatakse, et Euroopa Liit võib sätestada
osavõtu mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammidest, kaasa
arvatud osavõtt nende programmide elluviimiseks loodud struktuuridest.
Raamprogrammi Horisont 2020 käsitlevas teatises[15] on sätestatud järgmist:
„samuti jätkatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 185 ja 187
põhinevaid partnerluse lähenemisviise”.
Raamprogrammi Horisont 2020 kehtestamise
määrust käsitleva ettepaneku[16]
artikli 20 lõike 2 punktis b on loetletud mitmed kriteeriumid avaliku sektori
siseste partnerluste tuvastamise viisi kohta. Eurostars vastab nendele
kriteeriumidele: kõigi Eureka riikide toetatud Eurostars-2 käsitlev Budapesti
dokument sätestab a) täpselt eesmärgid, mille poole tuleb kooskõlas programmi
Horisont 2020 eesmärkidega püüelda ja punktis 1.1 sätestatud laiemad Euroopa
Liidu poliitilised eesmärgid; b) osalevate riikide finantskohustused, c)
Euroopa Liidu tasandil meetme lisandväärtuse, nagu seda on kirjeldatud punktis 3.2,
ning d) kriitilise massi, mis on seotud asjakohaste riiklike programmide
suuruse ja arvuga.
3.2.        Subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõte
Kehtib subsidiaarsuse põhimõte, kuna ettepanek
ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsust kaitstakse, tuginedes
ettepaneku esitamisel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 185, millega
sätestatakse otseselt Euroopa Liidu osalemine mitme liikmesriigi ühistes
teadusuuringute programmides, mistõttu rakendatakse kõik tegevuslikud aspektid
riiklikul tasandil, tagades ühisprogrammi jaoks Euroopa tasandil sidusa
lähenemisviisi.
Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke üksi
piisaval määral saavutada: teadusuuringutega tegelevaid VKEsid toetavad
riiklikud teadusuuringute programmid ei ole piisavalt koostalitlusvõimelised ja
ühilduvad ning ainult väga vähesed riiklikud programmitsüklid on sünkroonitud
ja kasutavad ühist rahvusvahelist vastastikust hindamist.
Eurostars-2 raames järgitakse
proportsionaalsuse põhimõtet, kuna liikmesriigid vastutavad rakendamise ja
kõigi tegevuslike aspektide eest. ELi osa on piiratud osalevate programmide
parema koordineerimise ning eeskirjade ja määruste paremaks ühtlustamiseks
stiimulite andmisega, et toetada riikidevahelistest teadus- ja
arendustegevustest huvitatud VKEsid, ning programmi Horisont 2020 raames muude
täiendavate tegevuste kaudu sünergia tagamisega.
Euroopa Liidu meetmete lisandväärtus on
märkimisväärne, kuna ELi osalus võimaldab luua uue õigusraamistiku, kus ELi ja
riiklik rahastamine on võimalik kokku koondada teadusuuringuid ellu viivate
VKEde algatatud ja juhitud riikidevaheliste teadus- ja arendustegevuse
koostööprojektide stimuleerimise ühisstrateegia huvides. Riiklike programmide
ja ELi ressursside koondamine võimaldab saavutada kriitilise massi, mille abil
on võimalik paremini tegeleda teadusuuringuid ellu viivatel VKEdel tekkivate probleemidega.
See ei oleks vastasel juhul raamprogrammi Horisont 2020 ja riiklike programmide
olemasolevaid struktuure kasutades otstarbekas. ELi rahaline toetus on üks
kolmandik osalevate riikide rahalisest toetusest.
Eelkõige hoiab kavandatud organisatsiooniline struktuur
halduskulusid minimaalsetena, lastes riigiasutustel peamised haldustoimingud
ellu viia ning määrates järelevalvekohustused ja üldise vastutuse selleks
otstarbeks määratud ühisele õiguslikule struktuurile.
3.3.        Õigusakti valik
Kavandatav õigusakt on Euroopa Liidu toimimise
lepingu artiklil 185 põhinev Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus.
3.4.        Erandid raamprogrammi
Horisont 2020 osalemiseeskirjadest
Ettepanekuga lubatakse mitmete artiklite puhul
erandite tegemist, täpsemalt taotleja finantssuutlikkuse tõendamist käsitleva
artikli 14 lõike 5 puhul. Erandeid võib teha ka toetuslepinguid käsitleva
artikli 16 lõike 1, meetme rakendamist käsitleva artikli 19 lõike 1 ja lõigete 5–7
ning meetme rahastamiseeskirju käsitlevate artiklite 22–28 puhul. Need erandid
on põhjustatud Eureka sekretariaadi ja riiklike rahastamisasutuste vahelisest
vastutusvaldkondade jaotusest: Eureka sekretariaat vastutab abisaajatele
riiklike rahastamisasutuste kaudu suunatud liidu toetuse vastuvõtmise,
jaotamise ja järelevalve eest.
See on põhjustatud asjaolust, et Eurostars-2
konkreetseks sihtrühmaks olevad VKEd tunnevad ennast teatavatel juhtudel
osalevate riiklike rahastamisprogrammide teadaolevate eeskirjade kohaldamisel
kindlamalt kui ELi eeskirjade kohaldamise puhul. Seega vähendatakse kõnealuste
VKEde halduslikke ja õiguslikke tõkkeid riikidevahelises teadus- ja
innovatsioonitegevuses osalemisele, kohaldades riiklikke rahastamiseeskirju
ning tagades liidu rahalise toetuse ja vastava riikliku rahalise toetuse ühe
toetuslepingu kaudu.
Ettepanekus on sätestatud kohased
kaitsemeetmed, et tagada spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt kolmandatele
isikutele rahalise toe andmisel ning liidu finantshuvide kaitsmiseks võrdse
kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtete järgimine. Sellega võimaldatakse samuti
kaasata selleks otstarbeks üksikasjalikud sätted Euroopa Liidu ja spetsiaalse
rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas lepingus, sh tugev surve riiklike programmide
eeskirjade kiireks järkjärguliseks ühtlustamiseks ja kooskõlastamiseks.
4.           MÕJU EELARVELE
Käesoleva otsusega esitatavas ettepanekule
lisatavas finantsselgituses on sätestatud hinnanguline mõju eelarvele. Euroopa
Liidu maksimaalne rahaline toetus Eurostars-2 jaoks, sh Euroopa Vabakaubanduse
Assotsiatsiooni assigneeringud, on 287 miljonit eurot praeguse hinnataseme
kohaselt kogu raamprogrammi Horisont 2020 kestuse vältel. Toetused antakse II
osa „Juhtpositsioon tööstuses” alusel järgmise eesmärgi jaoks ettenähtud
vahenditest[17]:
·
„Innovatsioon VKEdes”
Otsuse ning komisjoni ja spetsiaalse
rakendusstruktuuri vahel sõlmitava delegeerimislepingu sätted peavad tagama ELi
rahaliste huvide kaitse.
Käesoleva otsusega esitatavas ettepanekule
lisatavas finantsselgituses on sätestatud hinnanguline mõju eelarvele.
5.           MUU TEAVE
5.1.        Lihtsustamine
Ettepanekuga
sätestatakse riigiasutuste (ELi või riiklikud asutused) ja erasektori poolte
haldusmenetluste lihtsustamine.
Eelkõige saavad
uue ühisprogrammi teadusuuringute rahastamise saajad kasu ühtsest lepingute
sõlmimise ja maksete tegemise skeemist, järgides teadaolevaid eeskirju ja ilma liidu
toetuse kohta eraldi teatamise kohustuseta.
EL suhtleb liidu
toetuse jaotamise, kasutamise järelevalve ja aruandlusega tegeleva Eurostars-2
spetsiaalse rakendusstruktuuriga otse.
5.2.        Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel
Ettepanek
sisaldab ülevaatamisklauslit kolme aasta möödumisel keskpika ajavahemiku
ülevaatamise kohta. Kogukestus on piiratud seitsmele aastale.
5.3.        Euroopa Majanduspiirkond
Kavandatavas
õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu
tuleks seda kohaldada ka Euroopa Majanduspiirkonnas.
2013/0232 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi
ühises teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on toetada teadusuuringuid
ellu viivaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut ning eelkõige selle artiklit 185 ja artikli 188 teist lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[18],

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Komisjon rõhutab oma teatises
„Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”[19] vajadust luua soodsad
tingimused teadmistesse ja innovatsiooni investeerimiseks, et saavutada Euroopa
Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Seda strateegiat on
toetanud nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu.
(2)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
… 2013. aasta määrusega (EL) nr …/2013 [20]
loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (2014–2020)
(edaspidi „raamprogramm Horisont 2020”) eesmärk on avaldada suuremat mõju
teadusuuringutele ja innovatsioonile avaliku sektori siseste partnerluste
tugevdamisele kaasaaitamise teel, sh läbi ELi osalemise mitme liikmesriigi
poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 alusel algatatud programmides.
(3)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
9. juuli 2008. aasta otsusega nr 743/2008/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme
liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on
teadus- ja arendustegevuses osalevate väikeste ja keskmise suurusega
ettevõtjate toetamine[21],
otsustas komisjon anda rahalist toetust programmile Eurostars – kõikide
liikmesriikide ja viie osaleva riigi poolt 1985. aastal loodud
valitsustevahelise algatuse Eureka raames tööstuslike teadusuuringute koostöö
edendamise eesmärgil loodud ühisprogramm.
(4)       2012. aasta aprillis esitas
komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande Eurostarsi ühisprogrammi
vahehindamise kohta[22],
mille viis programmi algusest kahe aasta möödumisel ellu sõltumatute ekspertide
rühm. Ekspertide üldine arvamus oli, et Eurostarsi programm täidab oma
eesmärke, annab lisandväärtust Euroopa teadusuuringuid ellu viivatele väikestele
ja keskmise suurusega ettevõtjatele (edaspidi „VKEd”) ning seda tuleks pärast 2013.
aastat jätkata. Esitati mitu täiendussoovitust, mis käsitlesid peamiselt
riiklike programmide täiendava integratsiooni ja toimingute tulemuslikkuse
täiustamise vajadust, et sõlmida lepingud lühema aja jooksul ning tagada
menetluste suurem läbipaistvus.
(5)       Tuleks kohaldada VKEde mõistet,
mis on sätestatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-,
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta[23].
(6)       Nõukogu [kuupäev] 2013. aasta
otsuse 2013/…/EL kohaselt, millega kehtestatakse teadusuuringute ja
innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise
eriprogramm[24],
võidakse toetada Eurostarsi ühisprogrammile tuginevat meedet, mille puhul
muudetakse selle rõhuasetust vahehindamises sätestatud viisil.
(7)       Programm Eurostars-2
(edaspidi „Eurostars-2”), mis on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, sellega
seotud juhtalgatusega „Innovaatiline liit”[25]
ning teatisega „Euroopa teadusruumi partnerluse tugevdamine tipptaseme ja kasvu
saavutamiseks”[26],
seab eesmärgiks toetada teadusuuringuid ellu viivaid VKEsid, kaasrahastades
nende turupõhiseid teadusuuringute projekte mis tahes valdkonnas. Sellisel moel
ja kombineerituna raamprogrammis Horisont 2020 seatud juhtiva ja progressi
võimaldava tehnoloogia eesmärgi tegevustega aidatakse sellega kaasa kõnealuse
programmi osa „Juhtpositsioon tööstuses” eesmärkide saavutamisele, et
kiirendada nende tehnoloogiate ja innovatsioonide arendamist, mis on tuleviku
ettevõtete tegevuse aluseks ja aitavad uuenduslikel Euroopa VKEdel kasvada
maailma juhtivateks ettevõteteks. Varasema Eurostarsi programmi täiustuste
osana peaks Eurostarsi-2 raames rõhuma toetuse andmise lühemale ajale, paremale
integratsioonile ning optimaalsele, läbipaistvale ja tõhusamale
haldustegevusele kui teadusuuringuid ellu viivate VKEde saadavale lõplikule kasule.

(8)       Eurostars-2 strateegilised
tulevikuväljavaated esitati Budapestis 22. juunil 2012 toimunud Eureka
ministrite konverentsil (edaspidi „Budapesti dokument”). Ministrid võtsid
kohustuse toetada Eurostarsi ühisprogrammi jätkamist pärast 2013. aastal selle
lõpetamist raamprogrammiga Horisont 2020 hõlmatud ajavahemiku vältel. See
hõlmab tugevdatud partnerlust, mis võtab arvesse Eurostarsi ühisprogrammi
vahehindamise soovitusi. Budapesti dokumendis on sätestatud Eurostars-2 kaks
peamist eesmärki. Esiteks struktuuripõhine eesmärk riiklike teadusuuringute
programmide rahastamise valdkonnas sünkroonimise ja kooskõlastamise
suurendamiseks, mis on liikmesriikide poolt Euroopa teadusruumi saavutamise
jaoks keskse tähtsusega asjaolu. Teiseks sisupõhine eesmärk, et toetada
teadusuuringuid ellu viivaid VKEsid, kes tegelevad riikidevaheliste
teadusuuringute ja innovatsiooni projektidega. Budapesti dokumendiga kutsutakse
ELi programmis osalema.
(9)       Osalevad riigid kavatsevad toetada
programmi Eurostars-2 rakendamist ajavahemikul, mis on programmiga Eurostars-2
hõlmatud (2014–2024).
(10)     Programmile Eurostars-2
raamprogrammi Horisont 2020 vältel antava liidu rahalise toetuse jaoks tuleks
määrata ülemmäär. Kõnealuse ülemmäära piires peaks liidu toetus olema
võrdväärne ühe kolmandikuga osalevate riikide toetusest, et tagada rahalist
toetust väärivate projektide nõudluse jaoks kriitilise massi saavutamine, suure
finantsvõimenduse saavutamine ning et tagada osalevate riikide riiklike
teadusuuringute programmide parem integratsioon.
(11)     Kooskõlas raamprogrammi
Horisont 2020 eesmärkidega peab programmis Eurostars-2 osalemise õiguse olema
igal liikmesriigil ja raamprogrammiga Horisont 2020 liitunud mis tahes riigil.
(12)     Liidu rahalisele toetusele
tuleks kohaldada formaalseid kohustusi osalevatelt riikidelt, et aidata kaasa
Eurostars-2 rakendamisele ja kõnealuste kohustuste täitmisele. Eurostars-2
raames antav rahaline toetus peaks peamiselt seisnema toetustes Eurostars-2
raames algatatud projektikonkursside järel välja valitud projektidele.
Eurostars-2 eesmärkide täitmiseks peavad osalevad riigid tagama piisava
rahalise toetuse iga konkursi kaudu välja valitud mõistlikus koguses
ettepanekute rahastamiseks.
(13)     Eurostars-2 ühise rakendamise
jaoks on vajalik rakendusstruktuur. Osalevad riigid on leppinud kokku Eureka
sekretariaadi Eurostars-2 rakendusstruktuuriks määramises. Eureka sekretariaat
on Belgia õigusaktide alusel tegutsev rahvusvaheline mittetulundusühendus ja
vastutab 2008. aastast Eurostarsi rakendamise eest. Eureka sekretariaadi roll
hõlmab lisaks Eurostarsi rakendamisele muid ülesandeid. Sekretariaat tegutseb
samal ajal Eureka algatuse sekretariaadina ja sellel on väljaspool Eurostarsi
Eureka projektide haldamisega seotud oma juhtorganid. Euroopa Liit, keda esindab
Euroopa Komisjon, on Eureka algatuse asutajaliige ja Eureka sekretariaadi
ühenduse täisliige.
(14)     Eurostars-2 eesmärkide
saavutamiseks peaks Eureka sekretariaat vastutama projektikonkursside
korraldamise eest, kõlblikkuskriteeriumidele vastavuse tõendamise eest,
vastastikuse hindamise eest ning projektide valiku ja järelevalve eest ning
samuti liidu toetuse jaotamise eest. Ettepanekuid peaksid pärast
projektikonkursse Eureka sekretariaadi vastutusel kesktasandil hindama
sõltumatud asutusevälised eksperdid. Projektide paremusjärjestus peaks olema
osalevatele riikidele liidu rahalisest toetusest ja osalevate riikide toetusest
rahaliste vahendite jaotamise puhul siduv.
(15)     Kogu programmi puhul peaks
nähtuma selge liikumine riiklike teadusuuringute ja innovatsiooni programmide
täiendava kooskõlastamise ja sünkroonimise suunas. Tegemist peaks olema tõelise
ühisprogrammiga, mis on teaduslikult, juhtimise ja finantsvaldkonnas suurel
määral sünkroonitud. Tegevuste ühise kindlaks määramise ja rakendamise kaudu tuleks
saavutada parem teaduslik integratsioon ning tuleks tagada valitud projektide
hea kvaliteet ning suur mõju. Juhtimise integratsiooni kaudu tuleks tagada
toimingute kvaliteedi ning programmi aruandluskohusluse täiendav parandamine.
Parem finantsintegratsioon peaks põhinema üldisel ja iga-aastasel piisaval
rahalisel toetusel programmis Eurostars-2 osalevate riikide poolt ning suurel
riikliku sünkroonimise määral. See tuleks saavutada riiklike
rahastamiseeskirjade järkjärgulise ühtlustamise teel.
(16)     Liidu rahalist toetust tuleks
hallata usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete ning kaudse eelarve täitmise
eeskirjade kohaselt, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25.
oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju[27], ning komisjoni 29. oktoobri 2012.
aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (EL, Euratom) nr 966/2012
kohaldamise eeskirjade kohta[28].

(17)     Liidu finantshuvide
kaitsmiseks peaks komisjonil olema õigus liidu rahalist toetust vähendada,
selle andmine peatada või lõpetada, kui programmi Eurostars-2 ei rakendata
nõuetekohaselt, seda rakendatakse osaliselt või viivitusega või kui osalevad
riigid Eurostars-2 rahalist toetust ei anna või annavad selle osaliselt või
viivitusega. Need õigused tuleks sätestada liidu ja Eureka sekretariaadi vahel
sõlmitavas delegeerimislepingus.
(18)     Eurostars-2 kaudu rahastatud
kaudsetes meetmetes osalemist reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu
[kuupäev] 2013. aasta määrusega (EL) nr …/2013, millega kehtestatakse
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (2014–2020)
osalemis- ja levitamiseeskirjad[29].
Siiski on programmi Eurostars-2 tegevuslike erivajaduste tõttu on vaja
sätestada kõnealuse määruse erandid kooskõlas kõnealuse määruse (raamprogrammi
Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 1 lõikega 3.
(19)     Rohkem riiklike kanalite
kasutamisega harjunud ja vastasel juhul ainult oma riigi piires teadusuuringuid
ellu viivate VKEde osalemise lihtsustamiseks tuleks tagada Eurostars-2 rahaline
toetus kooskõlas nende riiklike programmide tuntud eeskirjadega ning rakendada
selle riiklike ametiasutuste poolt otse hallatud rahastamislepingu kaudu,
milles kombineeritakse liidu rahaline toetus vastava riikliku rahastamisega.
Seega tuleks teha erandid määruse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020 osalemis-
ja levitamiseeskirjad) artikli 14 lõikes 5, artikli 16 lõikes 1, artikli 19 [lõikes
1 ja lõigetes 5–7] ning artiklites 22–28 sätestatust.
(20)     Eurostars-2 raames liidu toetuse
saajate auditid tuleks ellu viia kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu … 2013.
aasta määrusega (EL) nr …/2013 (raamprogramm Horisont 2020).
(21)     Liidu finantshuve tuleb
kaitsta proportsionaalsete meetmete abil kogu kulutuste tegemise tsükli
jooksul, kuhu kuuluvad kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud
vahendite ennetamine, avastamine ja uurimine, ja vajaduse korral haldus-ja
rahalised karistused kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.
(22)     Komisjon peaks ellu viima
vahehindamise, mille käigus hinnataks eelkõige Eurostars-2 kvaliteeti ja
tõhusust ning määratud eesmärkide saavutamist ning samuti tehakse
finantshindamine ja koostatakse kõnealuste hindamiste kohta aruanne.
(23)     Komisjoni nõudel peaksid
Eureka sekretariaat ja osalevad riigid esitama kõik komisjonile vajalikud
andmed programmi Eurostars-2 hindamiseks vajalike aruannete koostamiseks.
(24)     Kuna liikmesriigid üksi ei saa
käesoleva otsuse eesmärke (eelkõige teadusuuringutega suurel määral tegelevate
VKEde riikidevaheliste teadusuuringute toetamist ning riiklike teadusuuringute
rahastamise programmide integratsiooni, kooskõlastamist ja sünkroonimist) üksi
piisavalt saavutada, kuna puudub riikidevaheline mõõde ning riiklike
programmide täiendavus ja koostalitlusvõime, ning neid on seega võimalik
ulatuse ja meetme mõju mõistes võimalik paremini liidu tasandil saavutada, siis
võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5
sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei ületa käesolev otsus seda, mis on
vajalik kõnealuste eesmärkide saavutamiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas otsuses sätestatakse eeskirjad liidu
osalemise kohta teises teadus- ja arendustegevuse programmis, mida viivad
ühiselt ellu mitu liikmesriiki ja mille eesmärk on toetada teadusuuringuid ellu
viivaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKE) (edaspidi „Eurostars-2”)
ning selles osalemise tingimused.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
1) „VKE” – mikro-, väikesed ja keskmise
suurusega ettevõtjad komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ tähenduses;
2) „teadusuuringuid ellu viiv VKE” – VKE, mis
taasinvesteerib vähemalt 10 % oma käibest teadus- ja arendustegevusse või
suunab vähemalt 10 % oma täistööaja ekvivalentidest teadus- ja
arendustegevusse.
Artikkel 3
Eesmärgid
Eurostars-2 raames püüeldakse järgmiste
eesmärkide poole:
1)           järgmistele tingimustele vastavate
teadusuuringute edendamine:
a)      tegevused viiakse ellu teadusuuringuid tegevate
VKEde riikidevahelise koostöö kaudu kas üksi või koos muude innovatsiooniahela
tegutsejatega (näiteks ülikoolid, teadusasutused);
b)      tegevuste tulemused viiakse eeldatavasti
turule tegevuse lõpetamisest arvestatuna kahe aasta jooksul;
2)           VKEde riikliku rahastamise
juurdepääsetavuse, tulemuslikkuse ja tõhususe parandamine Euroopas,
kooskõlastades, ühtlustades ja sünkroonides osalevate riikide riiklikke
rahastamismehhanisme;
3)           riikidevaheliste teadusuuringute
varasemate kogemusteta VKEde osalemise edendamine.
Artikkel 4
Programmis Eurostars-2 osalemine
1.           Liidu nimel osalevad
kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega programmis Eurostars-2
ühiselt järgmised riigid: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa,
Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros,
Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal,
Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik ning samuti
Island, Iisrael, Norra, Šveits ja Türgi (edaspidi „osalevad riigid”).
2.           Mis tahes muud liikmesriigid
ning mis tahes muud riigid, kes on liitunud määrusega (EL) nr …/2013 loodud
teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga Horisont 2020 (2014–2020)
(edaspidi „raamprogramm Horisont 2020”), võivad programmis Eurostars-2 osaleda,
kui nad täidavad käesoleva otsuse artikli 6 lõike 1 punktis c sätestatud
tingimuse. Kõnealuseid liikmesriike ja assotsieerunud riike, kes vastavad nimetatud
tingimusele, käsitatakse käesoleva otsuse kohaldamisel osalevate riikidena.
Artikkel 5
Liidu
rahaline toetus
1.           Liidu maksimaalne rahaline
toetus programmile Eurostars-2 on koos Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni
assigneeringutega 287 miljonit eurot[30].
Toetus makstakse Euroopa Liidu üldeelarve assigneeringutest, mis on eraldatud
kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c
alapunkti vi ning artiklite 60 ja 61 kohaselt otsusega …/2013/EL kehtestatud
raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogrammi asjakohaste osadega.
2.           Liidu toetus on lõikes 1
sätestatud maksimaalset kogust ületamata võrdväärne ühe kolmandikuga osalevate
riikide toetustest, nagu on osutatud artikli 7 lõike 1 punktis a. See hõlmab
haldus- ja tegevuskulusid.
3.           Programmi Eurostars-2
halduskulude katmiseks võib kasutada maksimaalselt 2 % liidu rahalisest
toetusest. Osalevad riigid katavad Eurostars-2 rakendamisega seotud mis tahes
muud halduskulud.
Artikkel 6
Liidu rahalise toetuse saamise tingimused
1.           Liidu rahalisele toetusele
kehtivad järgmised tingimused:
a)      osalevate riikide poolt selle tõendamine,
et nad on Eurostars-2 rakendanud kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega;
b)      osalevate riikide või osalevate riikide
määratud organisatsioonide poolt Eureka sekretariaadi AISBLi määramine
Eurostars-2 rakendamise eest ning liidu rahalise toetuse vastuvõtmise,
jaotamise ja järelevalve eest vastutavaks struktuuriks;
c)      iga osaleva riigi kohustus toetada
programmi Eurostars-2 rahaliselt;
d)      Eureka sekretariaadi suutlikkuse
tõendamine programmi Eurostars-2 rakendada, sh liidu rahalist toetust vastu
võtta, jaotada ja selle järelevalvet teha liidu eelarve kaudse täitmise raames
kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklitega 58, 60 ja 61;
e)      programmile Eurostars-2 juhtimistavade
mudeli kehtestamine kooskõlas II lisaga.
2.           Programmi Eurostars-2
rakendamise ajal oleneb liidu toetus järgmisest:
a)      artiklis 3 sätestatud Eurostars-2
eesmärkide ja I lisas sätestatud tegevuste rakendamine Eureka sekretariaadi
poolt kooskõlas artiklis 8 osutatud osalemise ja levitamise eeskirjadega;
b)      kooskõlas II lisaga asjakohase ja tõhusa
juhtimismudeli käigus hoidmine;
c)      Eureka sekretariaadi poolt määruse (EL,
Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 sätestatud aruandlusnõuete järgimine;
d)      rahaliste toetuste tulemuslik maksmine
osalevate riikide poolt kõigile programmi Eurostars-2 projektides osalejatele,
kes on Eurostars-2 raames algatatud projektikonkursside alusel valitud välja
rahastamise saamiseks, täites lõike 1 punktis c sätestatud kohustusi;
e)      Eurostars-2 projektidele riigieelarvetest
rahaliste vahendite eraldamine ning liidu rahalise toetuse eraldamine kooskõlas
projektide paremusjärjestustega;
f)       teadusliku, juhtimise ja
finantsintegratsiooni valdkonnas selgete edusammude tõendamine, luues programmi
Eurostars-2 rakendamiseks minimaalsed tegevustulemuslikkuse eesmärgid ja
vahe-eesmärgid.
Artikkel 7
Toetus osalevatelt riikidelt
1.           Osalevate riikide antav
toetus koosneb järgmistest rahalistest toetustest:
a)      valitud Eurostars-2 projektide
kaasrahastamine peamiselt toetuste kaudu;
b)      artikli 5 lõikes 3 sätestatu kohaselt liidu
toetusega hõlmamata programmi Eurostars-2 halduskulude rahaline toetus.
2.           Iga osalev riik määrab
riikliku rahastamisasutuse, kes haldab artikli 8 kohaselt Eurostars-2
riiklikele osalejatele antavat rahalist toetust.
Artikkel 8
Osalemis-
ja levitamiseeskirjad
1.           Määruse (EL) nr … (raamprogrammi
Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) kohaldamisel käsitatakse
rahastamisasutusena Eureka sekretariaati.
2.           Erandina määruse (EL) nr … (raamprogrammi
Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 14 lõikest 5 kontrollib
Eureka sekretariaat kõigi taotlejate rahalist võimekust.
3.           Erandina määruse (EL) nr … (raamprogrammi
Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 16 lõikest 1
allkirjastab kaudse meetme abisaajate toetuslepingud asjaomane riiklik
rahastamisasutus.
4.           Erandina määruse (EL) nr … (raamprogrammi
Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 19 lõikest 1 ja lõigetest
5–7 ning artiklitest 22–28 kohaldatakse osalevate riiklike programmide
rahastamise eeskirju riiklike rahastamisasutuste hallatavate toetuste suhtes.
Artikkel 9
Programmi
Eurostars-2 rakendamine
1.           Programmi Eurostars-2
rakendatakse iga-aastaste töökavade alusel.
2.           Programmi Eurostars-2 raames
antakse rahalist toetust peamiselt projektikonkursside tulemusel osalejatele
antavate toetuste kujul.
Artikkel 10
Liidu ja Eureka sekretariaadi vahelised lepingud
1.           Määruse
(EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 lõike 1 kohaselt sõlmib Eureka
sekretariaadi positiivse eelkontrolli alusel komisjon liidu nimel Eureka
sekretariaadiga delegeerimislepingu ja iga-aastaste rahaliste ülekannete
kokkulepped.
2.           Lõikes 1 osutatud
delegeerimisleping sõlmitakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
artikli 58 lõikega 3 ning artiklitega 60 ja 61 ning delegeeritud määruse (EL)
nr 1268/2012 artikliga 40. Selles sätestatakse järgmine:
a)      Eureka sekretariaadi tulemuslikkuse
näitajate nõuded, mis on sätestatud otsuse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020
rakendamise eriprogramm) II lisas;
b)      Eureka sekretariaadi poolt järelevalves
osalemise nõuded, mis on sätestatud otsuse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020
rakendamise eriprogramm) III lisas;
c)      Eureka sekretariaadi toimimisega seotud
tulemuslikkuse erinäitajad;
d)      Eureka sekretariaadile kehtivad nõuded,
mis käsitlevad programmi Eurostars-2 rakendamise kohta halduskulude teabe ja
üksikasjalike andmete esitamist;
e)      komisjonile vastavate levitamis- ja aruandluskohustuste
täitmise tagamiseks vajalike andmete esitamisega seotud kord;
f)       Eureka sekretariaadi kohustus
allkirjastada riiklike rahastamisasutustega enne liidu rahalise toetuse mis
tahes ülekannet kahepoolsed lepingud, millega kehtestatakse minimaalsed tegevuslikud
tulemuslikkuse eesmärgid ja vahe-eesmärgid programmi Eurostar-2 rakendamiseks.
Artikkel 11
Liidu
rahalise toetuse lõpetamine, vähendamine või peatamine
1.           Kui programmi Eurostars-2 ei
rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinenult, võib
komisjon kooskõlas programmi Eurostars-2 tegeliku rakendamisega liidu rahalise
toetuse lõpetada, seda proportsionaalselt vähendada või selle peatada.
2.           Kui osalevad riigid ei toeta
rahaliselt programmi Eurostars-2, annavad osalise toetuse või jäävad toetusega
hiljaks, võib komisjon liidu rahalise toetuse lõpetada, seda proportsionaalselt
vähendada või selle peatada, võttes arvesse osalevatelt riikidelt programmi Eurostars-2
rakendamiseks eraldatud summat.
Artikkel 12
Järelauditid

1.           Eureka sekretariaat tagab
kooskõlas määruse (EL) nr … (raamprogramm Horisont 2020) artikliga 23 kaudsete
meetmete kulutuste järelauditite elluviimise vastava riikliku rahastamisasutuse
poolt.
2.           Komisjon võib otsustada
lõikes 1 osutatud auditid ise ellu viia.
Artikkel 13
Liidu
finantshuvide kaitse
1.           Komisjon võtab asjakohased
meetmed, millega tagatakse käesoleva otsuse alusel rahastatud meetmete
rakendamise käigus liidu finantshuvide kaitse, võttes tõhusate kontrolli abil
pettuste, korruptsiooni ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vältimiseks
meetmeid, ning nõuetele mittevastavuse tuvastamise korral nõuab sisse valesti
makstud summad ning kohaldab vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid
ja hoiatavaid finantskaristusi.
2.           Eureka sekretariaat annab
komisjoni töötajatele ja muudele selle volitatud isikutele ning samuti
kontrollikojale juurdepääsu oma objektidele ja ruumidele ning kogu teabele, sh
elektroonilises vormis teabele, mis on auditite tegemiseks vajalik.
3.           Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib ellu viia uuringuid, sh kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi
kooskõlas nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[31] ning Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/1999[32]
sätestatud nõuete ja menetlustega, et veenduda, kas käesoleva otsuse alusel
rahastatud kokkuleppe, otsuse või lepingu puhul on olnud tegemist liidu
finantshuve kahjustava pettuse, korruptsiooni või muu ebaseadusliku tegevusega.
4.           Käesoleva otsuse rakendamise
tulemuseks olevad lepingud, toetuslepingud ja toetusotsused sisaldavad sätteid,
mis annavad komisjonile, kontrollikojale, OLAFile ja Eureka sekretariaadile
volitused kõnealuseid auditeid ja uuringuid oma vastava pädevuse kohaselt ellu
viia.
5.           Programmi Eurostars-2
rakendamisel võtavad osalevad riigid seadusandlikke, regulatiivseid, haldus- ja
muid meetmeid, mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitseks ning eelkõige
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012
kohaselt liidule makstavate mis tahes summade täielikuks sissenõudmiseks.
Artikkel 14
Teabe
edastamine
1.           Komisjoni taotlusel saadab
Eureka sekretariaat artiklis 15 osutatud aruannete koostamiseks vajaliku mis
tahes teabe.
2.           Osalevad riigid esitavad
komisjonile Eureka sekretariaadi kaudu Euroopa Parlamendi, nõukogu või
kontrollikoja nõutud mis tahes teabe, mis käsitleb programmi Eurostars-2
finantsjuhtimist.
3.           Komisjon lisab lõikes 2
märgitud teabe artiklis 15 osutatud aruannetesse.
Artikkel 15
Hindamine
1.           Komisjon viib 31. detsembriks
2017 ellu programmi Eurostars-2 vahehindamise. Komisjon koostab kõnealuse
hindamise kohta aruande, mis sisaldab komisjoni järeldusi ja täheldusi.
Komisjon saadab kõnealuse aruande 30. juuniks 2018 Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
2.           Kui liidu osalemine programmis
Eurostars-2 lõppenud ja hiljemalt 31. detsembril 2022 viib komisjon ellu programmi
Eurostars-2 lõpliku hindamise. Komisjon koostab kõnealuse hindamise kohta
aruande, mis sisaldab kõnealuse hindamise tulemusi. Komisjon saadab kõnealuse
aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 16
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 17
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud
liikmesriikidele.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
I LISA

RAKENDAMINE
1.           Eureka sekretariaat korraldab
lõpptähtajaga avatud projektikonkursse kaudsetele meetmetele rahalise toetuse
andmiseks.
2.           Taotlejad esitavad projektiettepanekud
Eureka sekretariaadile kui ühtsele kontaktpunktile.
3.           Pärast projektikonkursi
lõpetamist viib Eureka sekretariaat iga-aastases töökavas sätestatud abikõlblikkuskriteeriumide
alusel ellu keskse kõlblikkuse kontrolli. Osalevad riigid ei või lisada
erinevaid või täiendavaid abikõlblikkuskriteeriume.
4.           Eureka sekretariaat
kontrollib osalejate finantssuutlikkust ühiste, selgete ja läbipaistvate
eeskirjade alusel.
5.           Kõlblikke ettepanekuid
hinnatakse keskselt ning need järjestatakse asutuseväliste sõltumatute
ekspertide rühma poolt kooskõlas määruse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020
osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 14 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega
ning läbipaistvate menetluste alusel.
6.           Eureka sekretariaat tagab
hindamise läbivaatamise menetluse kooskõlas määruse (EL) nr … (raamprogrammi
Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikliga 15.
7.           II lisas viidatud Eurostars-2
kõrgetasemelise töörühma poolt tervikuna kinnitatud paremusjärjestus on siduv
riiklikest eelarvetest Eurostars-2 projektide jaoks rahastamise eraldamiseks.
8.           Kui paremusjärjestus on
kinnitatud, rahastab iga osalev riik asjaomase riikliku rahastamisasutuse kaudu
kõnealustes rahastamiseks välja valitud projektides riiklikke osalejaid, tehes
kõik võimalikud jõupingutused, et tagada paremusjärjestuse esimese 50 projekti
ning vähemalt 50 kui 75 % piirmäära ületavate projektide rahastamise.
Osalejatele antav rahaline toetus arvutatakse kooskõlas programmis Eurostars-2
osaleva riigi riikliku programmi rahastamise eeskirjadega. Eureka sekretariaat
kannab liidu rahalise toetuse riiklikule rahastamisasutusele üle juhul, kui
riiklikud rahastamisasutused on projektide jaoks oma rahalise toetuse maksnud.
9.           Rahastatakse kõiki
kesktasandil välja valitud projekti kõlblikke osalejaid. Kesktasandil välja
valitud projektis osalejatele rahalise toetuse andmisele riiklike
rahastamisasutuste poolt kohaldatakse võrdse kohtlemise, läbipaistvuse ja
kaasrahastamise põhimõtteid.
10.         Eureka sekretariaat vastutab ettepanekute
hindamise, riiklike rahastamisasutuste teavitamise, sünkroonimise protsessi
koordineerimise, riiklike rahastamisasutuste ellu viidud projektide aruandluse
ja auditite teel projektide järelevalve ning komisjonile aruannete esitamise
eest, millega tagatakse lühike aeg toetuse andmiseks. Samuti
võtab Eureka sekretariaat kohased meetmed, et julgustada Euroopa Liidu poolt
nii Eurostars-2 programmi endasse kui ka selle individuaalsetesse projektidesse
antava toetuse tunnustamist. Ta edendab kõnealuse toetuse kohast märgatavust
Eurostars-2 käsitlevas kogu avaldatud materjalis, sh trükimaterjalis ja
elektroonilistes väljaannetes Horisont 2020 logo kasutamise teel.
11.         Eureka sekretariaat sõlmib
riiklike rahastamisasutustega Eurostars-2 kahepoolsed lepingud. Eurostars-2
kahepoolsetes lepingutes sätestatakse lepinguid sõlmivate poolte kohustused
kooskõlas Eurostars-2 eeskirjade, eesmärkide ja rakendamise viisidega.
Eurostars-2 kahepoolsed lepingud hõlmavad eeskirju, mis reguleerivad liidu
toetuse ülekannet ja minimaalseid tegevuslikke eesmärke ning riiklikke
järk-järgulisi vahe-eesmärke, mis käsitlevad riiklike programmide täiendavat
integratsiooni ja sünkroonimist, sh toetuse andmise lühemat ajavahemikku
kooskõlas (osalemiseeskirjade ja finantsmäärusega). Eurostars-2 kõrgetasemeline
töörühm määrab need eesmärgid ja vahe-eesmärgid Euroopa Komisjoniga
konsulteerides. Eurostars-2 kahepoolse lepingu allkirjastamine ning tegevuslike
eesmärkide ja vahe-eesmärkide järgimine on liidu toetuse saamiseks riiklikele
rahastamisasutustele kehtestatud eeltingimus.
12.         Samuti korraldatakse osalevate
riikide hulgas võrgustamise tegevused ja heade tavade vahetamine, et tagada
parem integratsioon teaduslikul, juhtimise ja finantstasandil.
13.         Muud asjakohased tegevused on
näiteks muude sidusrühmadega (investeerijad, teadusuuringute ja innovatsiooni
võimaldajad, vahendajad) vahendamise, programmi reklaamimise ja võrgustamise
tegevuste ellu viimine peamiselt eesmärgiga suurendada osalevate abisaajate
arvu kõigis osalevates riikides ning kaasata VKEd, kellel puuduvad varasemad
kogemused riikidevaheliste teadusuuringute projektide valdkonnas.
II LISA
EUROSTARS-2 JUHTIMISTAVAD
1.           Eureka
sekretariaat juhib Eurostars-2 programmi. Eureka sekretariaat on EUREKA riikide
ja Euroopa Liitu esindava Euroopa Komisjoni poolt 1997. aastal Belgia õiguse
alusel (AISBL) loodud rahvusvaheline mittetulundusühendus.
Eurostars-2 programmi rakendamise eest vastutab
Eureka sekretariaadi juhataja kui Eureka sekretariaadi õiguslik esindaja, tehes
järgmist:
(a)
projektikonkursside aastaeelarve koostamine, ühiste
projektikonkursside keskne korraldamine ja ühtse kontaktpunktina ettepanekute
vastuvõtmine; ühiste kõlblikkus- ja hindamiskriteeriumide alusel kõlblikkuse
kindlaks määramise ning ettepanekute hindamise keskne korraldamine,
rahastamiseks ettepanekute välja valimise keskne korraldamine ning projektide
järelevalve ja järelmeetmed; liidu toetuse vastuvõtmine, eraldamine ja
järelevalve;
(b)
riiklikelt rahastamisasutustelt liidu toetuse
ülekande kohta vajaliku teabe kogumine;
(c)
Eurostars-2 programmi reklaamimine;
(d)
aruandlus Eurostars-2 kõrgetasemelisele töörühmale
ja komisjonile programmiga Eurostars-2 seotud küsimustes, sh suurema
integratsioonini saavutamise kohta;
(e)
Eureka võrgustiku teavitamine Eurostars-2 tegevuste
kohta;
(f)
komisjoniga delegeerimislepingu allkirjastamine,
riiklike rahastamisasutustega kahepoolsete lepingute allkirjastamine ning
Eurostars-2 rakendusi hindavate ekspertidega lepingute allkirjastamine;
(g)
pärast programmi Eurostars-2 kõrgetasemelise
töörühmaga ja komisjoniga eelnevalt kokku leppimist programmi Eurostars-2
iga-aastase töökava vastu võtmine.
2.           Eureka
sekretariaadi programmiga Eurostars-2 seotud toimingute järelevalvet teeb
Eurostars-2 kõrgetasemeline töörühm, mis koosneb Eurostars-2 osalevate riikide
EUREKA kõrgetasemelise töörühma riiklikest esindajatest, tehes järgmist:
(a)
Eurostars-2 programmi rakendamise järelevalve;
(b)
Eurostars-2 nõuanderühma (EAG) liikmete määramine;
(c)
iga-aastase töökava kinnitamine;
(d)
rahastatavate Eurostars-2 projektide
paremusjärjestuse kinnitamine ja toetuse andmise otsuse tegemine.
Euroopa Liit, keda esindab komisjon, tegutseb
Eurostars-2 kõrgetasemelises töörühmas vaatlejana. Komisjoni kutsutakse osalema
koosolekutel, talle antakse kõik koosolekute dokumendid ja ta võib arutelus
osaleda.
Eurostars-2 programmis mitteosalev mis tahes muu
EUREKA riik võib saata vaatlejatena esindajaid Eurostars-2 kõrgetasemelise
töörühma koosolekutele.
3.           Eurostars-2
nõuanderühm koosneb osalevate riikide EUREKA riiklikest
projektikoordineerijatest (riikide valitsuste või ametiasutuste isikud, kes
tegelevad operatiivtasandil Eureka/Eurostarsi programmi juhtimisega ja
vastutavad osalevates riikides Eurostars-2 programmi reklaamimise eest).
Komisjonil on õigus saata vaatlejatena osalejaid Eurostars-2 nõuanderühma
koosolekutele. Eurostars-2 nõuanderühma koosolekute eesistujaks on Eureka
sekretariaat.
Eurostars-2 nõuanderühm nõustab Eureka
sekretariaati ja Eurostars-2 kõrgetasemelist töörühma Eurostars-2 rakendamisega
seotud küsimustes.
4.           Riiklik
rahastamisasutus vastutab riiklikele osalejatele antava rahalise toetuse
haldamise eest.
ETTEPANEKULE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.         ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
            1.1.      Ettepaneku/algatuse nimetus
            1.2.      Asjaomased
poliitikavaldkonnad tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuuri
kohaselt
            1.3.      Ettepaneku/algatuse
liik
            1.4.      Eesmärgid
            1.5.      Ettepaneku/algatuse
põhjendus
            1.6.      Meetme
kestus ja finantsmõju
            1.7.      Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.         HALDUSMEETMED
            2.1.      Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
            2.2.      Haldus-
ja kontrollisüsteemid
            2.3.      Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.         ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
            3.1.      Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub
            3.2.      Hinnanguline
mõju kuludele
            3.2.1.   Üldine
hinnanguline mõju kuludele
            3.2.2.   Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
            3.2.3.   Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
            3.2.4.   Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
            3.2.5.   Kolmandate
isikute rahaline osalus
            3.3.      Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKULE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Euroopa Liidu
osalemine mitme liikmesriigi ühises teadus- ja arendustegevuse programmis,
mille eesmärk on toetada teadusuuringuid ellu viivaid väikeseid ja keskmise
suurusega ettevõtjaid
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[33] struktuuri kohaselt
Teadusuuringud
ja tehnoloogia arendamine:
HORISONT 2020
(H2020) – Juhtpositsioon tööstuses – Innovatsioon VKEdes
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet.
¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist /
ettevalmistavast tegevusest[34]
ý Ettepank/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepank/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Käesoleva
seadusandliku ettepaneku eesmärk on stimuleerida Euroopa majanduskasvu ja
Euroopas töökohtade loomist, parandades teadusuuringuid ellu viivate väikeste
ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsivõimet, aidates seega kaasa
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele.
See
saavutatakse järgmiselt:
(1) ilma
valdkonnaga seotud piiranguteta teadusuuringuid ellu viivate VKEde turupõhiste
riikidevaheliste teadusuuringute edendamine, mille tulemus on uue või
täiustatud toote, protsessi ja teenuse turule viimine;
(2) Euroopa
teadusruumi lõpule viimisele kaasa aitamine ning Euroopas teadusuuringuid ellu
viivatele VKEdele riigi rahastamise andmise juurdepääsetavuse, tulemuslikkuse
ja tõhususe parandamine, kooskõlastades, ühtlustades ja sünkroonides
riigirahastamise mehhanisme.
1.4.2.     Asjaomased erieesmärgid ning
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise tegevused
Erieesmärk
nr 3.1, mis käsitleb väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsiooni
Väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtjate innovatsiooni erieesmärk prioriteedi
„Juhtpositsioon tööstuses” raames on stimuleerida majanduskasvu VKEdes
innovatsiooni taseme suurendamise teel, mis hõlmab erinevaid
innovatsioonivajadusi kogu innovatsioonitsüklis ja igat tüüpi innovatsioonide
puhul, luues seega kiiremini kasvavad rahvusvaheliselt aktiivsed VKEd.
Ühisprogramm
Eurostars-2 kombineerib liidu, riiklikud ja eraõiguslikud rahastamisallikad
teadusuuringuid ellu viivate VKEde algatatud ja juhitud riikidevaheliste
projektide raames ellu viidud turupõhiste teadusuuringute toetamiseks.
Selle
erieesmärgi väljund on programmi Eurostars-2 rakendamine ja käitamine peamiselt
teadusuuuringuid ellu viivate VKEde juhitud teadus- ja arendustegevuse
projektide puhul.
Asjaomased
tegevusalad tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemi kohaselt 08-
Teadusuuringud ja innovatsioon.
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage,
milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Eurostarsi
projektides osalevad ettevõtted peaksid olema suutelised töötama välja uusi
tooteid, protsesse ja teenuseid ning märkimisväärselt suurendama oma
konkurentsiolukorda Euroopa ja ülemaailmsel turul.
Eeldatav mõju
(mida arvestatakse Eurostarsi projektide lõpust keskmiselt kolme aasta
möödumisel) on igal aastal käibe suurenemine 10 miljoni euro võrra iga 1
miljoni euro riikliku rahastamise kohta, keskmiselt 25 uue töökoha loomine iga 1
miljoni euro riikliku rahastamise kohta ning 3 uue või täiustatud toote,
protsessi või teenuse turule viimine.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage,
milliste näitajate alusel hinnatakse ettepanku/algatuse elluviimist.
Asjakohane
juhtimisstruktuur jälgib teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi
„Horisont 2020” erieesmärgis „Innovatsioon VKEdes” sätestatud tulemus- ja
mõjunäitajaid ning esitab igal aastal nende kohta komisjonile aruande.
Asjakohane
juhtimisstruktuur jälgib teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi
Horisont 2020 erieesmärgis „Innovatsioon VKEdes” sätestatud tulemus- ja
mõjunäitajaid ning esitab igal aastal nende kohta komisjonile aruande.
Peamine
näitaja on „Projekti kestuse vältel ja sellele järgneval kolmel aastal
ettevõttes uusi innovatsioone kasutusele võtvate või uusi innovatsioone turule
viivate osalevate VKEde osakaal”. Sihtmärk on 50 %.
Muud näitajad,
mida on võimalik komisjoni ja Eureka sekretariaadi vahel sõlmitud
delegeerimislepingus täpsemalt kirjeldada ja täiendada viitavad järgmisele:
Eurostarsi
ühisprogrammi investeerimine ja selle kaasrahastamine osalevate riikide poolt;
programmi tõhusus (hinnatavate tulemuste saavutamiseks vajaliku aja mõistes);
riiklike programmide integratsiooni suunas liikumine (sh toetuse andmiseks
vajalik aeg); juhtimise integratsioon (sh kasutusel olev ühtne aruandlussüsteem
ja keskne hindamine); finantsintegratsioon (mille puhul on alati rahastatud
paremusjärjestuse 50 esimest Eurostarsi projekti ja kasutusel on rahastamise
otstarbekuse standardkontroll).
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Eurostars-2 on
Eurostarsi järelmeede, mida rakendatakse vahehindamise soovituste kohaselt.
ELi toetus on
vajalik Eurostars-2 loomiseks ja käitamiseks, et võimaldada osalevatele
riikidele tegevuste kaasrahastamist. ELi toetust kasutatakse eelkõige avatud
projektikonkursside järgselt välja valitud Eurostars-2 projektide osalejate
kaasrahastamiseks.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
ELi sekkumine
panustab õigusraamistiku jätkamisse seal, kus ELi ja riiklik rahastamine
kombineeritakse ühise strateegia alusel, et stimuleerida riikidevahelisi
teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni koostööprojekte eesmärgiga
abistada teadusuuringuid ellu viivaid VKEsid. Täpsemalt on ELi osalus stiimul
Eurostarsis osalevatele riikidele, et veelgi ühtlustada ja kooskõlastada
riiklikke programme (eeskirju ja menetlusi) kooskõlas Euroopa teadusruumiga,
ning annab stiimulid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni suuremate
riiklike ja tööstusinvesteeringute tegemiseks kõigis teaduse ja tehnoloogia
valdkondades, aidates seega kaasa strateegia „Euroopa 2020”eesmärkide
saavutamisele ning toetades seeläbi suure kasvupotentsiaaliga teadusuuringuid
ellu viivaid VKEsid, mis võiksid tulevikus saada suurteks Euroopa ettevõteteks.

1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
2010. aastal
ellu viidud vahehindamise käigus jõuti järeldusele, et Eurostars on hästi
kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, täiendab hästi VKEdele
seitsmenda raamprogrammi raames pakutavaid riikidevahelise koostöö võimalusi ja
on sihtrühma jaoks atraktiivne ning nimetatud põhjustel peeti vajalikuks
kaaluda selle jätkamist pärast 2013. aastat.
Seejärel
esitati täiustamissoovitused, mis seisnesid muu hulgas osalevate riikide ja
Euroopa Liidu poolt piisavate rahaliste vahendite tagamises maksimaalsel arvul
paremusjärjestuse tipus olevate projektide rahastamiseks; riiklikul tasandil
rakendamise protsesside ja rahastamise eeskirjade täiendavas lihtsustamises ja
ühtlustamises; hindamiste kvaliteedi parandamises ja lepingu sõlmimise lühikese
aja prioriteedina hoidmises.
Neid õppetunde
on Eurostars-2 koostamisel täiel määral arvesse võetud.
1.5.4.     Ühilduvus ja võimalik sünergia
muude asjakohaste vahenditega
Horisont 2020
raames on lisaks programmile Eurostars-2 ette nähtud mitmeid VKEsid toetavaid
vahendeid: VKEde vahend, „Juurdepääs rahastamisvahenditele” ja VKEde võimalus
tavapärasemate koostööprojektide kaudu osaleda.
Eurostars-2 on
eespool nimetatud algatustest erinev ja samal ajal täiendab neid.
Iga nimetatud
vahend täidab teatavat tüüpi VKEde erivajadusi, toetades neid nende
teadusuuringu/äriidee erinevates arenguetappides (suur tehnoloogiline valmidus
VKEde vahendite jaoks, rahastamisvahendite laenude/omakapitali ja mitte
toetuste vajadus), kuid ükski neist ei ole mõeldud konkreetselt riikidevahelisi
teadusuuringuid ellu viivatele VKEdele ega panusta riiklike programmide
integratsiooni ja ühtlustamisse, nagu seda teeb Eurostars-2 Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 185 alusel.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
ý Piiratud kestusega ettepanek/algatus
·
ý      Ettepanek/algatus jõustub 1.1.2014–31.12.2020 kohutuse
assigneeringu puhul ning 2014–2024 maksete assigneeringute puhul.
·
¨      Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
·
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
·
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[35]
¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
ý Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, kus eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
·
¨      rakendusametitele
·
¨      ühenduste asutatud asutustele[36]
·
ý      riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
·
¨      isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve
täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Ühisprogrammi
antav liidu rahaline toetus makstakse spetsiaalsele rakendusstruktuurile, kes
tegutseb osalevate riikide nimel. Spetsiaalne rakendusstruktuur haldab programmi
Eurostars-2 ning võtab vastu liidu rahalise toetuse, jaotab seda ja teeb selle
järelevalvet. Osalevate riikide määratud struktuur on Eureka sekretariaat.
Juhtimisstruktuuri on täpsemalt kirjeldatud otsuse III lisas.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage
tingimused ja sagedus.
Asjaomane
juhtimisstruktuur teeb igal aastal teadusuuringute ja innovatsiooni
raamprogrammi Horisont 2020 kohaselt Eurostars-2 programmi rakendamise
järelevalvet ja esitab selle kohta komisjonile aruanded.
Sõltumatute
ekspertide abiga tehakse toimingust kolme aasta möödumisel vahehindamine.
Lõpphindamise viivad programmi lõpus ellu asutusevälised eksperdid. Komisjon
esitab tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.     Tuvastatud ohud
1) Peamised ohud
on seotud spetsiaalse rakendusstruktuuri suutlikkusega Euroopa Liidu
eelarvetoetust juhtida ning programmi igapäevase käitamisega seotud riiklike
ametiasutuste tulemusliku järelevalvega.
2) Nagu muude
suure VKEde osalusega programmide puhul esineb võimalike rahaliste kahjude
risk, mis on tingitud Eurostars-2 konkreetsest sihtrühmast (VKEd) ja
rakendatavast kaudse tsentraliseeritud juhtimise lähenemisviisist.
3) Kolmas risk
on seotud asjaomaste riikide suutlikkusega tulemuslikult programmile oma
rahalist toetust anda.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)
Riski 1
leevendatakse asjaoluga, et EL, keda esindab komisjon, on kõigis Eureka
küsimustes spetsiaalse rakendusstruktuuri järelevalvet tegeva Eureka
juhtimisstruktuuri täisliige.
Artiklis 13
nimetatu kohaselt riski 2 leevendamiseks võtavad osalevad riigid Eurostars-2
programmi rakendamisel seadusandlikud, regulatiivsed, haldus- või muud meetmed,
mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitsmiseks. Täpsemalt võtavad osalevad
riigid vajalikud meetmed, et tagada mis tahes summade täielik sissenõudmine
Euroopa Liidule.
Riskide 1 ja 2
kohta vt samuti peatükk 2.3.
Riski 3 puhul
kannavad osalevate riikide rahastamisasutused abisaajatele liidu toetuse üle
ainult juhul, kui esitatakse tõendusmaterjal riikliku toetuse abisaajale
tegeliku maksmise kohta.
Lisaks ei tohi
liidu toetus ületada ühte kolmandikku osalevate riikide rahalisest toetusest ning
liidu toetus halduskulutustele ei tohi ületada 2 % ELi kogutoetusest.
ELi ja Eureka
sekretariaadi vahelise delegeerimislepingu ning Eureka sekretariaadi ja
riiklike rahastamisasutuste vaheliste kahepoolsete lepingute raames
otsustatakse täiendavate maandamismeetmete võtmine.
2.2.3.     Kontrollimisega seotud kulud
ja tulud ning tõenäoline mittevastavuse tase
Programmi
rakendamiseks loodud kontrollisüsteem koostatakse nii, et tagada mõistlik
kindlus toimingute tulemuslikkuse ja tõhususega ning samuti nende aluseks
olevate tehingute õiguspärasuse ja korrapärasusega seotud riskide kohase
juhtimise saavutamiseks, võttes kohaselt arvesse programmi Eurostars-2
eriolemust avaliku sektori asutuste sisese partnerlusena. Kontrollisüsteemi
puhul tuleb leida tasakaal usalduse ja kontrollimise vahel, võttes arvesse
kontrollide haldus- ja muid kulusid kõigil tasanditel, eelkõige osalejate
puhul, et aidata parimal viisil kaasa raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkide
saavutamisele.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Programmi Eurostars-2
loomise otsuse artiklis 6 on sätestatud, et liidu toetus oleneb Eureka
sekretariaadi poolt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5
sätestatud aruandlusnõuete järgimises. Artikli 11 kohaselt võib komisjon oma
toetuse lõpetada, seda vähendada või selle peatada.
Komisjoni ja
Eureka sekretariaadi vahel määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 alusel
sõlmitud delegeerimislepinguga sätestatakse, et komisjon teeb Eureka sekretariaadi
tegevuste järelevalvet, eelkõige auditite tegemise teel.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub
–
Olemasolevad eelarveread
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
eelarveridade järjekorras.
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulutuse tüüp || Toetus
 08 02 02 03 Väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates (VKEd) innovatsiooni suurendamine   || Liigendatud/ liigendamata [37]   || EFTA riigid[38]   || Kandidaatriigid[39]   || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1A ||   || Liigendatud/ liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Number || Rubriik: 1a – konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2024 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverea number: 08 02 02 03 || Kulukohustused || (1) || 33,500 || 35,000 || 38,000 || 41,000 || 43,000 || 46,000 || 50,500 ||   || 287,000[40]
 Maksed || (2) || 4,000 || 28,000 || 30,000 || 32,000 || 34,000 || 36,000 || 40,000 || 83,000 || 287,000
 Eelarverea number || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teatavate tegevusprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[41]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverea number ||   || (3) || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0,358 || 0,365 || 0,372 || 0,380 ||   || 2,505
 Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 33,837 || 35,344 || 38,351 || 41,358 || 43,365 || 46,372 || 50,880 ||   || 289,505
 Maksed || =2+2a +3 || 4,337 || 28,344 || 30,351 || 32,358 || 34,365 || 36,372 || 40,380 || 83,000 || 289,505
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Teatavate tegevusprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <….> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Teatavate tegevusprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2014 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || 2021 – 2024 || KOKKU
 Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat ||   ||
  Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT KOKKU || Assigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 – 2024 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulu-kohustused || 33,837 || 35,344 || 38,351 || 41,358 || 43,365 || 46,372 || 50,880 ||   || 289,505
 Maksed || 4,337 || 28,344 || 30,351 || 32,358 || 34,365 || 36,372 || 40,380 || 83,000 || 289,505
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨      Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
ý      Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt:
Kulukohustuste
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
   ||
 Liik     || Keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv kokku || Kulud kokku***
 ERIEESMÄRK nr 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund (* **) || Teadus- ja arendusprojektid || 0,56 || 180 || 100,700 || 205,000 || 114,800 || 240 || 134,600 || 275 || 154,400 || 325 || 181,600 || 375 || 209,800 || 450 || 252,100 || 2050 || 1148,000
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU || 180 || 100,700 || 205 || 114,800 || 240 || 134,600 || 275 || 154,400 || 325 || 181,600 || 375 || 209,800 || 450 || 252,100 || 2050 || 1148,000
* Osa ELi toetusest
võidakse kasutada spetsiaalse rakendusstruktuuri halduskulude katmiseks,
kusjuures piirmäär on Euroopa Liidu liikmesriikide toetusest 2%.
** Eurostarsi projektide puhul eeldatakse keskmist
kulu 1,4 miljonit eurot ja keskmist avaliku sektori kaasrahastamise määra 40 %.
Avaliku rahastamisega 0,56 miljonit eurot projekti kohta ja üldise programmi
eelarvega 1148 miljonit eurot (861 miljonit eurot Eurostars 2 osalevates
riikides ja 287 miljonit eurot ELi toetust) on võimalik rahastada 2050
projekti.
*** Kogukuludele antav ELi toetus ei ületa 287
miljonit eurot.
3.2.3.     Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
ý  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
Miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[42]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0.358 || 0,365 || 0,372 || 0,380
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0,358 || 0,365 || 0,372 || 0,380
Vajalikud
haldusassigneeringud tagatakse peadirektoraadi assigneeringutega, mis on juba
määratud meetme juhtimiseks ja/või mis on juba peadirektoraadi piires ümber
suunatud, koos vajaduse korral mis tahes täiendavate eraldistega, mida haldav
peadirektoraat võib iga-aastase eraldamise protseduuri alusel ning eelarvelisi
piiranguid arvesse võttes anda.
3.2.3.2.   Hinnanguline personalivajadus
–
¨      Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
ý      Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
   ||   ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 08 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||  Kooseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendina)[43]
 08 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 04 yy[44]   || - peakorteris ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5
on asjaomane
poliitikavaldkond või eelarvejaotis.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali
täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise
menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Eureka sekretariaadi ruumides toimuvatel Eurostars-2 juhtimisorgani koosolekutel osalemine (keskmiselt kohtub iga organ korra kahe kuu tagant). Iga-aastase töökava kinnitamine. Iga-aastaste aruannete põhjal rakendamise järelevalve. Vahe- ja lõpphindamiste koordineerimine ning nendele hindamistele komisjoni vastuse ettevalmistamine, mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetava komisjoni aruande kujul. (1,5 ametnikku)
 Koosseisuvälised töötajad || Spetsiaalse rakendusstruktuuriga sõlmitava delegeerimislepingu koostamise toetamine. Iga-aastase rahastamisotsuse ja sellega seonduvate maksete koostamine. Haldustoetus (2 lepingulist töötajat)
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
ý  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepaneku/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage, millist ümberplaneerimist vajatakse,
osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepaneku/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[45].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku miljonites eurodes
 Täpsustage kaasrahastav asutus: liikmesriigid[46]   || 67,200 || 79,800 || 96,600 || 113,400 || 138,600 || 163,800 || 201,600 || 861,000
 Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU || 67,200 || 79,800 || 96,600 || 113,400 || 138,600 || 163,800 || 201,600 || 861,000
Kaasrahastamise
andmed
Eurostars-2 programmi tegevuskuludele (v.a
hindamiskuludele) antav liidu toetus on maksimaalselt 2 % liidu kogu
rahalisest toetusest.
Liidu toetus moodustab ühe kolmandiku osalevate
riikide rahalisest toetusest, kuid see ei ületa mingil juhul 287 miljonit
eurot.
Lisaks kaasrahastavad kõnealuseid projekte
programmi projektikonkursside raames välja valitud teadus- ja arendustegevuse
projektides osalevad organisatsioonid. Kõnealune kaasrahastamine moodustab
eeldatavasti keskmiselt 60 % laekunud riigi rahastamisest (aga see on
osalevates riikides erinev).
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
þ  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         mitmesugustele tuludele
[1]               VKE on komisjoni 6. mai 2003. aasta komisjoni soovituse 2003/361/EÜ
kohaselt ettevõte, millel on alla 250 töötaja, mille aastakäive on alla 50
miljoni euro ja mis on sõltumatu suurematest ettevõtetest. Vt http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF.
[2]               Teadusuuringuid ellu viiv VKE on VKE, kes
taasinvesteerib teadusuuringutesse vähemalt 10 % oma käibest või eraldab teadus-
ja arendustegevuse jaoks vähemalt 10 % oma täistööaja ekvivalentidest).
[3]               Kogulisandväärtus hõlmab amortisatsiooni, tööjõu
tasustamist ning kapitali- ja ettevõtlusriski. Kogulisandväärtus jääb alles
pärast müüginäitajatest või käibest vahekulutuste lahutamist.
[4]               VKEde tulemuslikkuse ülevaate 2012. aasta aruanne, 2012.
aasta oktoober,
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/performance-review/files/supporting-documents/2012/annual-report_en.pdf.
[5]               Eurostarsis osales esialgu 26 ELi liikmesriiki ja viis
seitsmenda raamprogrammiga liitunud riiki. Pärast Malta liitumist Eurostarsiga
2010. aasta oktoobris osalevad kõik ELi liikmesriigid. Assotsieerunud riike on
praegu kuus: Horvaatia, Iisrael, Island, Norra, Šveits ja Türgi.
[6]               Eureka on Euroopa valitsuste vaheline
võrgustik, mis loodi 1985. aastal 17 riigi ministrite ja Euroopa
ühenduste liikmesriikide konverentsil, et toetada koostööd tööstuslike
teadusuuringute valdkonnas. Praegu on sellel 40 liikmesriiki ja
selle kaudu toetatakse lisaks Eurostarsile samuti individuaalseid projekte,
projektiklastreid ja kõrgema astme projekte.
[7]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 743/2008/EÜ, 9.
juuli 2008, ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja
arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses
osalevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine. ELT L 201,
30.7.2008, lk 58. Vt http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:201:0058:0067:EN:PDF.
[8]               Täismahus aruanne on saadaval järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7-evidence-base/other_fp7_panel_evaluations/eurostars_programme_interim_evaluation.pdf.
[9]                      Sõltumatute ekspertide rühma eesistuja oli Anne Laperrouze, endine
Euroopa Parlamendi liige ning Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja
energeetikakomisjoni (ITRE) asepresident.
[10]             Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule,
Eurostarsi ühisprogrammi vahehinnang, Brüssel, 8. aprill 2011, KOM(2011) 186.
Vt http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/communication_eurostars.pdf.
[11]             Vt http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st11/st11030.en11.pdf.
[12]             KOM(2011) 811 (lõplik).
[13]             Õpikodasid käsitlevad aruanded on avaldatud Internetis
järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/research/horizon2020/pdf/workshops/innovation_in_small_and_medium_enterprises/summary_reports_workshops_on_21_june_and_12_july_2011.pdf#view=fit&pagemode=none.
[14]             Intervjuud 37 Eurostarsis osalejaga, 17 riikliku teadus-
ja arendustegevuse asutusega 10 riigis ning rohkem kui 3000 Eurostarsi
rakendamise saidile registreerunuga.
[15]             KOM(2011) 808 (lõplik), 30.11.2011.
[16]             KOM(2011) 809 (lõplik), 30.11.2011.
[17]             Summa on hinnanguline ja oleneb eespool nimetatud
probleemküsimuse/teemavaldkonna raames antavast teadusuuringute ja
innovatsiooni peadirektoraadi lõplikust summast.
[18]             ELT C, lk .(Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus)
[19]             KOM(2010)2020 (lõplik), 3.3.2010.
[20]             ELT … (raamprogramm Horisont 2020)
[21]             ELT L 201, 30.7.2008, lk 58.
[22]             KOM(2011) 186, 8.4.2011.
[23]             ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.
[24]             ELT … (Horisont 2020 eriprogramm)
[25]             KOM(2010) 546 (lõplik), 6.10.2010.
[26]             COM(2012) 392 final, 17. 7.2012.
[27]             ELT L 298, 26.10.2012, lk 1
[28]             ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.
[29]             ELT … (teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm
Horisont 2020)
[30]             Summa on hinnanguline ning oleneb teadusuuringute ja
innovatsiooni peadirektoraadi poolt teise osa „Juhtpositsioon tööstuses”
eesmärgi „Innovatsioon VKEdes” jaoks kokku lepitud lõplikust summast, mis
kiidetakse lõplikus versioonis eelarvepädeva institutsiooni poolt heaks
ettepanekule lisatavas finantsselgituses.
[31]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[32]             EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
[33]             ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine
eelarvestamine
[34]             Nagu on viidatud finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktis
a või b.
[35]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmääruse veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[36]             Nagu on viidatud finantsmääruse artiklis 185.
[37]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
[38]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[39]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
võimalikud kandidaatriigid.
[40]             Summadele kohaldatakse eelarverea 08 02 02 03
finantsplaneerimise kokkulepet.
[41]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[42]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[43]             Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
[44]             Tegevusassigneeringutega hõlmatud asutuseväliste töötajate
piirmäär (endised B.A read).
[45]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[46]             Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa,
Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Horvaatia, Küpros,
Läti, Leedu, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia,
Sloveenia, Soome ja Rootsi ning samuti Island, Iisrael, Norra, Šveits ja Türgi.


title: Ettepanek: Nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse EMP Ühiskomitees EMP lepingu teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust (ISA) tehtavat koostööd käsitleva protokolli nr 31 muutmise suhtes

text:
|

52010PC0122

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 30.3.2010KOM(2010)122 lõplik2010/0068 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSseisukoha kohta, mis võetakse EMP Ühiskomitees EMP lepingu teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust (ISA) tehtavat koostööd käsitleva protokolli nr 31 muutmise suhtesSELETUSKIRI1. EMP lepingu protokollis nr 31 on esitatud sätted Euroopa Liidu ja EMP EFTA riikide koostöö kohta väljaspool nelja vabadust.2. Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP Ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta protokolli nr 31, laiendades lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta otsust 922/2009/EÜ (Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste lahenduste (ISA) kohta)[1] kehtivusega alates 1. jaanuarist 2010. EFTA riigid osalevad täies mahus ja hääleõiguseta Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste lahenduste komitee (edaspidi ISA komitee) EMPga seotud tegevuses (see komitee abistab Euroopa Komisjoni kõnealuse programmi elluviimisel, haldamisel ja arendamisel), kui tegemist on selle programmi kavadega, mis käsitlevad EMPd.3. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel selliste otsuste suhtes võtta.4. Komisjon esitab nõukogule EMP Ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu kiidaks selle heaks kui ELi seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab ELi seisukoha EMP Ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.2010/0068 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSseisukoha kohta, mis võetakse EMP Ühiskomitees EMP lepingu teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust tehtavat koostööd käsitleva protokolli nr 31 muutmise suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9,võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakenduskorra kohta,[2] eriti selle artikli 1 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  EMP lepingu protokollis nr 31 on esitatud sätted Euroopa Liidu ja EMP EFTA riikide koostöö kohta väljaspool nelja vabadust.2.  Asjakohane on laiendada lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta otsust nr 922/2009/EÜ Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste lahenduste (ISA) kohta,[3] kehtivusega alates 1. jaanuarist 2010. EFTA riigid osalevad täies mahus ja hääleõiguseta Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste lahenduste komitee (edaspidi ISA komitee) EMPga seotud tegevuses (see komitee abistab EÜ Komisjoni kõnealuse programmi elluviimisel, haldamisel ja arendamisel), kui tegemist on selle programmi kavadega, mis käsitlevad EMPd.3.  Sellepärast tuleb protokolli nr 31 muuta,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelKäesoleva otsuse lisas on esitatud seisukoht, mis võetakse EMP Ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) kavandatud muutmise suhtes.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA Eelnõu:EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr …,[kuupäev],millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadustEMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artikleid 86 ja 98,ning arvestades järgmist:4.  Lepingu protokolli nr 31 on muudetud EMP Ühiskomitee […] otsusega nr …/…[4].5.  Asjakohane on laiendada lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta otsust nr 922/2009/EÜ Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste lahenduste (ISA) kohta[5].6.  Lepingu protokolli nr 31 tuleks muuta, et kõnealust laiendatud koostööd saaks alustada 1. jaanuaril 2010,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu protokolli nr 31 muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.Artikkel 2Käesolev otsus jõustub päeval, mis järgneb EMP ühiskomitee viimasele teavitamisele vastavalt lepingu( artikli 103 lõikele 1.Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.Artikkel 3Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel,EMP Ühiskomitee nimeleesistuja EMP ühiskomitee sekretäridLISAEMP ühiskomitee otsusele nr …/…Lepingu protokolli nr 31 artiklit 17 ( telemaatiline andmevahetus ) muudetakse järgmiselt.a) Lõikes 1 asendatakse sõnad „lõike 5 punktis a” ja „lõike 5 punktis b” sõnadega „lõike 6 punktis a” ja „lõike 6 punktis b”.b) Lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:„EFTA riigid osalevad alates 1. jaanuarist 2010 lõike 6 punktis c osutatud programmiga hõlmatud kavades ja tegevuses sellisel määral, mil need kavad ja tegevus aitavad kaasa muule koostööle lepingupoolte vahel.”c) Lõikes 2 asendatakse sõnad „lõikes 5” sõnadega „lõikes 6”.d) Lõikes 3 asendatakse sõnad „lõike 5 punktis a” sõnadega „lõike 6 punktis a”.e) Lõikes 4 asendatakse sõnad „lõike 5 punktis b” sõnadega „lõike 6 punktis b”.f) Lõige 5 nummerdatakse ümber lõikeks 6.g) Lõike 4 järele lisatakse järgmine lõige:„5. EFTA riigid osalevad lõike 6 punktis c osutatud programmi raames tehtava koostöö algusest peale täiel määral ja hääleõiguseta Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste lahenduste komitee (edaspidi ISA komitee) EMPga seotud tegevuses (see komitee abistab EÜ Komisjoni kõnealuse programmi elluviimisel, haldamisel ja arendamisel), kui tegemist on selle programmi kavadega, mis käsitlevad EMPd.”h) Lõike 6 lõppu lisatakse järgmine tekst:„c) arvestades, et osalus algab 1. jaanuarist 2010:- 32009 D 0922 : Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 922/2009/EÜ, 16. september 2009, Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste lahenduste (ISA) kohta (ELT L 260, 3.10.2009, lk 20).”[1] ELT L 260, 3.10.2009, lk 20.[2] EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.[3] ELT L 260, 3.10.2009, lk 20.[4] ELT L …[5] ELT L 260, 3.10.2009, lk 20.( [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]