|

52011PC0738

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks finantstehingute maksul põhinevad omavahendid  /* KOM/2011/0738 lõplik - 2011/0334 (CNS) */

	SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTKäesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 322 punktiga 2 sätted, mille alusel määratakse kindlaks meetodid ja menetlus, mille kohaselt liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks nõukogu otsuse […/…] (Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta)[1] (edaspidi „2014. aasta omavahendite otsus”) artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud finantstehingute maksul põhinevad omavahendid.Kõnealuse praktilise korra kaudu rakendatakse 2014. aasta omavahendite otsusega ettenähtud süsteemi, mis käsitleb finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kindlaksmääramist, raamatupidamisarvestuse korda, omavahendite kättesaadavaks tegemise ajastamist, viivisemakseid maksete hilinemise korral, tõendavate dokumentide säilitamist ja halduskoostööd. Lisaks täiendab kord Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 neljanda lõigu kohaselt sätestatud rakendusmeetmeid seoses kontrolli ja järelevalve ning täiendavate aruandlusnõuetega[2].Komisjoni ettepanek toetub varasematele kogemustele omavahendite haldamisel. Selles ühendatakse kahe olemasoleva süsteemi kõige sobilikumad tahud: traditsiooniliste omavahendite ja praeguste käibemaksupõhiste omavahendite omad. Selleks et vältida mittevajalikke piiranguid õiguskorrale, mis liikmesriikidel on tarvis kehtestada finantstehingute maksu rakendamiseks, tehakse ettepanek, et õigust omavahenditele ei teki enne, kui asjaomased tulud on liikmesriigile tegelikult laekunud. Selleks et omavahendeid oleks võimalik kiiremini ja tõhusamalt sisse nõuda, tehakse siiski ettepanek, et tulud tehakse kättesaadavaks kuuaruannete süsteemi kaudu, nähes ette kindla kuupäeva, milleks omavahendite summad tuleb kättesaadavaks teha.Ettepaneku sisu on kokku võetud allpool. Järgnevas jaos viidatakse igal pool nõukogu määrusele (EÜ, EURATOM) 1150/2000[3]. Komisjon võttis vastu ettepaneku kõnealuse määruse uuesti sõnastamiseks 29. juunil 2011[4].2. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG2.1 SissejuhatusKäesolev ettepanek moodustab osa paketist, kuhu kuulub ka ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse uute käibemaksupõhiste omavahendite ELi eelarve jaoks kättesaadavaks tegemise korda,[5] ning traditsiooniliste ning kogurahvatulul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemist käsitleva kehtiva nõukogu määruse muudetud ja uuestisõnastatud tekst.[6]Komisjon uurib võimalusi, kuidas koondada ELi kõigi omavahendite kindlaksmääramist ja kättesaadavaks tegemist käsitlevad sätted ühte määrusesse pärast seda, kui omavahendite paketiga seoses on saavutatud üldine kokkulepe.2.2 I peatükk „Üldsätted”-  Ettepaneku artikkel 1 „Reguleerimisese”: kõnealuses artiklis sätestatakse, et kavandatavat korda kohaldatakse otsuse […/...] artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud uute omavahendite suhtes.-  Ettepaneku artikkel 2 „Finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kindlaksmääramine”: selles artiklis määratletakse hetk, mil ELil tekib õigus finantstehingute maksul põhinevatele omavahenditele.2.3 II peatükk „Finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemine”-  Ettepaneku artikkel 3 „Raamatupidamisarvestuse kord”: tehakse ettepanek, et korda, mida juba kasutatakse määruse 1150/2000 artikli 9 alusel praeguste omavahendite puhul, kasutatakse ka finantstehingute maksul põhinevate omavahendite puhul.-  Ettepaneku artikkel 4 „Raamatupidamisarvestusse kandmine, aruandlus ja kättesaadavaks tegemise ajastamine”: tehakse ettepanek, et finantstehingute maksul põhinevate omavahendite puhul kasutatakse määruse 1150/2000 artikli 6 alusel kasutatavatele sätetele sarnaseid sätteid, nimelt võimalikult varajast igakuist lõpptähtaega ja kuuaruande kasutamist. Komisjon töötab kuuaruannetele välja üksikasjalikud eeskirjad rakendusaktide kaudu, mis võetakse vastu kooskõlas nõuandemenetlusega. Tehakse ettepanek, et finantstehingute maksul põhinevad omavahendid ja nendega seotud kuuaruanded tehakse kättesaadavaks omavahenditele oleva Euroopa Liidu õiguse liikmesriikide poolt kindlaksmääramisele järgneva teise kuu esimeseks tööpäevaks. Kuna kättesaadavaks tehtavad summad võivad kuust-kuusse märkimisväärselt kõikuda, tehakse ka ettepanek, et liikmesriigid saadavad prognoositavad summad, mis tulevikus kontodele kantakse.-  Ettepaneku artikkel 5 „Viivis hilinenult kättesaadavaks tehtud summadelt”: tehakse ettepanek, et finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemisel esinevate mis tahes hilinemiste suhtes kohaldatakse sama viivise arvestamise korda, mida praegu kohaldatakse määruse 1150/2000 artikli 11 alusel.-  Ettepaneku artiklis 6 „Raamatupidamisarvestuse parandamine” tehakse ettepanek, et määruse 1150/2000 artikli 7 alusel praegu muude omavahendite puhul kohaldatavat tähtaega kohaldatakse ka finantstehingute maksul põhinevate omavahendite puhul.2.4 III peatükk „Halduskord”-  Ettepaneku artiklites 7 ja 8 „Tõendavate dokumentide säilitamine” ja „Halduskoostöö” tehakse ettepanek, et määruse 1150/2000 vastavate artiklite 3 ja 4 alusel liikmesriikidele praegu muude omavahenditega seoses pandud kohustusi kohaldatakse ka finantstehingute maksul põhinevate omavahendite puhul.2.5 IV peatükk „Lõppsätted”-  Ettepaneku artiklis 9 „Komiteemenetlus” sätestatakse, et finantstehingute maksul põhinevate omavahenditega tegeleb omavahendite nõuandekomitee, mis tegutseb praegu määruse 1150/2000 artikli 20 alusel ja kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.2011/0334 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmeetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks finantstehingute maksul põhinevad omavahendidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 322 lõiget 2, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[7],võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust[8]ning arvestades järgmist:1.  ELi omavahendid, mis põhinevad nõukogu otsuse […/…] (Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta)[9] artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud finantstehingute maksul (edaspidi „finantstehingute maksul põhinevad omavahendid”), tuleks teha ELile kättesaadavaks võimalikult headel tingimustel ning seda silmas pidades on vaja kehtestada eeskirjad, mille alusel liikmesriigid teevad kõnealused omavahendid komisjonile kättesaadavaks.2.  Finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kindlaksmääramine peaks halduse ja raamatupidamise lihtsuse ning kindluse huvides olema seotud liikmesriigile makstava finantstehingute maksu laekumisega. Lisaks pakuks see lähenemisviis selget ja otsest seost finantstehingute maksult saadavate tulude ning ELi omavahendite vahel.3.  Finantstehingute maksul põhinevad omavahendid tuleks teha kättesaadavaks, kandes tasumisele kuuluvad summad kontole, mis on selleks otstarbeks avatud kooskõlas nõukogu 22. mai 2000. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom)[10]. Finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kontole kandmise hilinemise korral tuleks liikmesriikidel maksta viivist. Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega tuleks kanda hoolt selle eest, et tasumisele kuuluva viivise sissenõudmiskulu ei ületaks tasumisele kuuluva viivise summat.4.  Liikmesriigid peaksid hoidma komisjonile kättesaadavana ning vajaduse korral edastama talle dokumendid ja teabe, mis on komisjonile vajalik, et teostada talle seoses ELi omavahenditega antud volitusi. Eelkõige peaksid liikmesriigid edastama komisjonile kuuaruanded kindlaks määratud õiguste kohta omavahenditele.5.  Omavahendite sissenõudmise eest vastutavad liikmesriikide asutused peaksid pidevalt hoidma komisjoni jaoks kättesaadavana omavahendite sissenõudmist käsitlevad tõendavad dokumendid.6.  Selleks et hõlbustada omavahendeid käsitlevate finantseeskirjade nõuetekohast rakendamist, tuleks tagada tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel.7.  Käesoleva määruse ühtsete rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[11].8.  Rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad finantstehingute maksul põhinevate omavahendite raamatupidamisarvestuse kuuaruannete kohta, tuleks kõnealuste aruannete tehnilist iseloomu arvesse võttes vastu võtta nõuandemenetluse teel.9.  Käesolevat määrust tuleks hakata kohaldama samal päeval kui otsust […/…],ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I P EATÜKKÜLDSÄTTEDARTIKKEL 1ReguleerimiseseKäesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad otsuse […/…] artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud finantstehingu te maksu osal põhinevate ELi omavahendite (edaspidi „finantstehingute maksul põhinevad omavahendid”) komisjonile kättesaadavaks tegemise kohta .Artikkel 2Finantstehingu te maksul põhinevate omavahendite kindlaksmääramine1. Käesoleva määruse kohaldamiseks määratakse kindlaks ELi õigus otsuse […/…] artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud finantstehingute maksul põhinevatele omavahenditele niipea, kui liikmesriigile, kellel on õigus koguda konkreetselt tehingult finantstehingute maksu, on kooskõlas nõukogu direktiiviga […/…][12] makstud sellelt tehingult tasumisele kuuluv mis tahes maks, sealhulgas laekumised ettemakse või jääksumma maksmise näol.2. Kui direktiivi […/…] tähenduses maksustatav tehing on toimunud, kuid makstud on ainult osa tasumisele kuuluvast maksust, tagab asjaomane liikmesriik, et tasumisele kuuluv omavahendite summa tehakse komisjonile kättesaadavaks enne, kui finantstehingute maksust tulenev tulu liikmesriigile laekub.II P EATÜKKFINANTSTEHINGUTE MAKSUL PÕHINEVATE OMAVAHENDITE KÄTTESAADAVAKS TEGEMINEARTIKKEL 3Raamatupidamisarvestuse kord1. Iga liikmesriik kannab finantstehingute maksul põhinevad omavahendid vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklile 9 riigikassas või liikmesriigi määratud asutuses komisjoni nimel avatud kontole.2. Liikmesriigid või nende määratud asutused saadavad komisjonile elektroonilisel kujul järgmise:a) hiljemalt teisel tööpäeval pärast kannet komisjoni kontole konto väljavõtte, millel on näidatud finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kanne kontole;b) juhul kui punktis a osutatud väljavõte ei ole omavahendite komisjoni kontole kandmise tööpäeval kättesaadav, siis krediteerimise teatise, millel on näidatud finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kanne kontole.3. Krediteeritud summad arvestatakse eurodes kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[13].4. Finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kohta peetakse iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi määratud asutuses sünteetilist kontot.5. Finantstehingute maksul põhinevate omavahendite arvestamise eesmärgil ei lõpe kuu varem kui asjaomaste omavahendite kindlaksmääramise kuu viimasel tööpäeval kell 13.00.Artikkel 4Raamatupidamisarvestusse kandmine, aruandlus ja kättesaadavaks tegemise ajastamine1. Vastavalt artiklile 2 kindlaks määratud summad kantakse artikli 3 lõikes 1 sätestatud kontole summa kindlaksmääramise kuule järgneva teise kuu esimesel tööpäeval.2. Vähemalt kümme tööpäeva enne lõikes 1 sätestatud kuupäeva saadab iga liikmesriik komisjonile finantstehingute maksul põhinevate omavahendite raamatupidamisarvestuse kuuaruande.3. Artikli 3 lõikes 4 sätestatud sünteetilisele kontole tehakse kanne hiljemalt summa artikli 2 kohase kindlaksmääramise kuule järgneva teise kuu esimesel tööpäeval.4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kuuaruannete jaoks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.Artikkel 5Viivis hilinenult kättesaadavaks tehtud summadelt1. Mis tahes hilinemise eest kannete tegemisel artikli 3 lõikes 1 osutatud kontole peab asjaomane liikmesriik maksma viivist.Alla 500 euro suuruste viivisesummade sissenõudmisest siiski loobutakse.2. Viivist arvestatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 11 lõigetes 2 ja 3 sätestatud määrade ja tingimuste alusel.3. Lõikes 1 osutatud viivise maksmise suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 mutatis mutandis .Artikkel 6Raamatupidamisarvestuse parandaminePärast asjaomasele eelarveaastale järgneva kolmanda aasta 31. detsembrit ei saa artikli 4 lõike 5 alusel liikmesriikide poolt edastatud kõnealuse aasta kuuaruannete summat enam parandada, välja arvatud seoses punktidega, millest komisjon või asjaomane liikmesriik on enne nimetatud kuupäeva teatanud.III P EATÜKKHALDUSKORDARTIKKEL 7Tõendavate dokumentide säilitamineLiikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, et tagada finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemisega seotud tõendavate dokumentide säilitamine vähemalt kolme kalendriaasta jooksul selle aasta lõpust arvates, mille kohta kõnealused tõendavad dokumendid on koostatud.Kui esimeses lõigus osutatud tõendavate dokumentide kontrollimisel vastavalt määruse (EL) […/…] artiklile 5 ilmneb vajadus neid parandada, siis säilitatakse neid dokumente esimeses lõigus ettenähtud ajast pikema aja vältel, mis on piisav, et oleks võimalik neid parandada ja tulemust kontrollida.Juhul kui liikmesriigi ja komisjoni vaheline vaidlus, mis käsitleb finantstehingute maksul põhinevate omavahendite teatava summa kättesaadavaks tegemise kohustust, lahendatakse vastastikuse kokkuleppe või Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, peab liikmesriik esitama komisjonile finantsjärelevalveks vajalikud tõendavad dokumendid kahe kuu jooksul pärast vaidluse lahendamist.Artikkel 8Halduskoostöö1. Iga liikmesriik esitab komisjonile järgmise teabe:a) finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kindlaksmääramise, sissenõudmise, kättesaadavaks tegemise ja kontrollimise eest vastutavate talituste ja asutuste nimed ning nende talituste ja asutuste rolli ning tegevust reguleerivad põhisätted;b) õigus- ja haldusnormidega kehtestatud üldsätted ja raamatupidamiseeskirjad, mis käsitlevad finantstehingute maksu sissenõudmist, sellest tulenevate omavahendite komisjonile kättesaadavaks tegemist, ja sätted, mis käsitlevad kõnealuste omavahendite kontrollimist komisjoni poolt;c) kõikide nende haldus- ja raamatupidamisdokumentide täpsed nimetused, kuhu on kantud finantstehingute maksul põhinevad omavahendid, eelkõige dokumendid, mida kasutatakse artiklis 4 ettenähtud raamatupidamisarvestuse koostamisel.Komisjonile teatatakse viivitamata kõigist kõnealuses teabes tehtud muudatustest.2. Liikmesriigi taotluse korral edastab komisjon lõikes 1 osutatud teabe kõikidele liikmesriikidele.IV P EATÜKKLÕPPSÄTTEDARTIKKEL 9Komitee menetlus10.  Komisjoni abistab määrusega (EL) nr […/…] loodud omavahendite nõuandekomitee . Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.11.  Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.Artikkel 10JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile1.3. Ettepaneku/algatuse olemus1.4. Eesmärk (eesmärgid)1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus1.6. Meetme kestus ja finantsmõju1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viis(id)2. HALDUSMEETMED2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub3.2. Hinnanguline mõju kuludele3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus3.3. Hinnanguline mõju tuludeleETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK1.1. Ettepaneku/algatuse nimetusEttepanek: Nõukogu määrus, milles käsitletakse meetodeid ja menetlust, mille kohaselt tehakse kättesaadavaks finantstehingute maksul põhinevad omavahendid.1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[14]ELi eelarvetulud (Jaotis 1, Omavahendid).1.3. Ettepaneku/algatuse olemus( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[15]( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet1.4. Eesmärgid1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakseEttepanekuga täiendatakse ja täpsustatakse ettepanekuid, mis komisjon tegi 29. juunil 2011 ELi omavahendite süsteemi kohta [vt KOM(2011)510, 511 ja 512].1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileErieesmärk nrAsjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileJaotis 1 – omavahendid1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõjuTäpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju kasusaajatele/sihtrühmale.Finantstehingute maksustamine võiks anda uue tuluvoo, mis võiks vähendada liikmesriikide praeguseid osamaksusid, anda riikide valitsustele täiendavat tegevusruumi ja aidata kaasa eelarve üldisele tasakaalustamisele. Ehkki mõnes üksikus liikmesriigis on finantstehingud juba praegu mingil viisil maksustatud, selgus analüüsi käigus ka, et ELi tasandi meetmed võivad osutuda tulemuslikumaks ja tõhusamaks kui liikmesriikide kooskõlastamata meetmed, kui arvestada piiriülese tegevuse taset ja maksubaaside suurt liikuvust. Peale selle võiks see aidata vähendada siseturu praegust killustatust. ELi algatus oleks esimene samm finantstehingute maksu kohaldamise suunas ülemaailmsel tasandil.1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajadTäpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.Käesolev ettepanek peaks tagama raamistiku finantstehingute maksul põhinevate omavahendite ELi eelarve jaoks õigeaegse ja nõuetekohase kättesaadavaks tegemise.1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadusedEeskirjad finantstehingute maksul põhinevate omavahendite ELi eelarve jaoks kättesaadavaks tegemiseks tuleks leppida kokku aegsasti, et tagada uute omavahendite õigeaegne rakendamine.1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtusVt 1.4.3 eespool.1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidEi ole asjakohane.1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaKäesolev ettepanek on osa ettepanekute paketist, mis hõlmab ka muudetud ettepanekut nõukogu otsuse kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi, muudetud ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed, ja ettepanekut nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb finantstehingute maksu ELis. Koos täpsustavad kõnealused ettepanekud võimalikku koostoimet finantstehingute maksu käsitleva direktiivi ja omavahendite sätete vahel.1.6. Meetme kestus ja finantsmõju( Piiratud kestusega ettepanek/algatus-  ( Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP.KK]AAAA – [PP.KK]AAAA-  ( Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus-  rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 1.1.2013 – 31.12.2013,-  millele järgneb täieulatuslik rakendamine alates 1.1.2014.1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid [16]( Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:-  ( rakendusametitele-  ( ühenduste asutatud asutustele[17]-  ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele-  ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.Märkused2. HALDUSMEETMED2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjadTäpsustage teostamise tingimused ja sagedus.Finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemise järelevalvet ja aruandlust käsitlevad sätted on esitatud kavandatava nõukogu määruse III ja IV peatükis.2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid2.2.1. Tuvastatud ohudPeamiste võimalike ohtude hulka kuuluvad järgmised ohud: finantstehingute maksul põhinevate omavahendite ebaõige kindlaksmääramine, ebaõiged kanded kontodele, vahendite kättesaadavaks tegemine hilinenult ja raamatupidamisvead.2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)Ettepanekus võetakse ohte süstemaatiliselt arvesse ning see sisaldab ka konkreetseid sätteid halduskoostöö ja komiteemenetluse kohta.2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmedTäpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Tuleb märkida, et lisaks punktis 2.2.2 mainitud sätetele sisalduvad kontrollimist ja järelevalvet käsitlevad sätted ka lisatud muudetud ettepanekus nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed.3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldubEi ole asjakohane.3.2. Hinnanguline mõju kuludele3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludeleMitmeaastase finantsraamistiku rubriik | 5 | „Halduskulud” |2011. aasta püsihindades, miljonites eurodes2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 ja hiljem |( Personalikulud | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 |( Muud halduskulud | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,287 | 0,212 |Eelarve peadirektoraat KOKKU | Assigneeringud | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |RUBRIIGIST 5 tulenevad assigneeringud KOKKU | Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDEST 1–5 tulenevad assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Maksed | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele-  ( Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist-  ( Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist.3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele3.2.3.1. Kokkuvõte-  ( Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist-  ( Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt.2011. aasta püsihindades, miljonites eurodes2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 ja hiljem |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 |Personalikulud | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 |Muud halduskulud | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,287 | 0,212 |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[18] |Personalikulud |Muud haldusliku iseloomuga kulud |Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku |KOKKU | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus-  ( Ettepanek/algatus ei hõlma personaliassigneeringute kasutamist-  ( Ettepanek/algatus hõlmab personaliassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt.Hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 ja hiljem |( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |27 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 4 | 13 | 13 | 13 | 13 |XX 01 01 02 (delegatsioonides) |XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) |10 01 05 01 (otsene teadustegevus) |( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad[19] |27 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) | 0 | 7 | 7 | 7 | 7 |XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) |XX 01 04 aa [20] | - peakorteris[21] |- delegatsioonides |XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) |10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) |Muud eelarveread (täpsustage) |KOKKU |Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.Ülesannete kirjeldus:Ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuväline personal | Uus finantstehingute maksul põhinevate omavahendite üksus selle kontrollimiseks, et liikmesriigid määravad kindlaks, nõuavad sisse ja teevad nõuetekohaselt ning õigeaegselt kättesaadavaks finantstehingute maksul põhinevad omavahendid, mida nad nõuavad sisse ELi eelarve rahastamiseks, ning peavad selle kohta raamatupidamisarvestust. Peamised ülesanded on järgmised. 1) Inspekteerimised Liikmesriikide meetmete kontrollimine finantstehingute maksul põhinevate omavahendite valdkonnas kohapealsete inspekteerimiste kaudu, mida teostatakse riskipõhise aastaprogrammi alusel. Reeglina võiks külastada 5 suurimat sissnõudjat kaks korda ja teisi liikmesriike üks kord aastas. Väikseimad liikmesriike võiks aga külastada üle aasta. Kõik inspekteerimiste aruanded ja liikmesriikide vastused nendele kuuluvad arutamisele liikmesriikidega finantstehingute maksul põhinevate omavahendite nõuandekomitees, mille kohtumine korraldatakse kaks korda aastas. Inspekteerimiste kõikide konkreetsete leidude puhul oleks nõutavad rahalised või juriidilised/halduslikud järelmeetmed, mille lõpetamine oleks võimalik ainult pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on võtnud vajalikud parandusmeetmed. Kui seda ei toimu, tuleks algatada rikkumismenetlus. 2) Euroopa Kontrollikoja auditite järelmeetmed Samuti teostaks Euroopa Kontrollikoda liikmesriikides finantstehingute maksul põhinevaid omavahendeid käsitlevaid (kinnitavale avaldusele aluseks olevaid või eri-) auditeid. Lisaks oma inspekteerimiste leidude järelmeetmetele vastutaks üksus kõikide Euroopa Kontrollikoja auditileidude järelmeetmete eest asjaomaste liikmesriikide puhul. 3) Sissenõudmise ja konkreetsete juhtumite järelmeetmete järelevalve Üksus teostaks järelevalvet liikmesriikide finantstehingute maksul põhinevate omavahendite sissenõudmismeetmete üle konkreetsete juhtumite puhul, millel on oluline finantsmõju (nt seoses OLAFi teostatavate ulatuslike juurdlustega). Sissenõudmise üldiseks järelevalveks pettusejuhtumite ja eeskirjade eiramise korral võiks üksusel olla vaja hallata spetsiaalseid andmebaase (uusi või olemasolevatel süsteemidel nagu OWNRES põhinevaid), kuhu liikmesriigid saaks saata aruandeid kõikide juhtumite kohta, mis ületavad 10 000 eurot. Lisaks nõuaks järelmeetmeid kõik konkreetsed juhtumid, kus liikmesriigi haldusviga tingiks finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kao. 4) Liikmesriikide mahakandmisaruannete haldamine Finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kõikide teatavat künnist ületavate summade puhul, mida ei ole võimalik sisse nõuda, võiks liikmesriigid olla kohustatud saatma aruande, milles selgitatakse põhjusi, miks summat ei ole võimalik sisse nõuda ja komisjonile kättesaadavaks teha. Üksus hindaks koostöös õigustalituse ning maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi ja OLAFiga, kas asjaomane liikmesriik toimis hoolikalt ja kas teda võiks seega vabastada kohustusest summa kättesaadavaks teha. Kõik juhtumid, kus liikmesriik loetaks finantstehingute maksul põhinevate omavahendite kao eest vastutavaks, nõuaks üksuse järelmeetmeid. 5) Valmisoleku järelevalve ja abi osutamine kandidaatriikidele Üksus teostaks järelevalvet kandidaatriikide valmisoleku üle finantstehingute maksul põhinevate omavahendite valdkonnas, nt tehes kontrollkäike ja analüüsides nende vastuseid küsimustikele ning simulatsiooniharjutustele. Lisaks pakutaks neile ühinemiseelset abiprogrammi, sealhulgas seminare ja töötube, kus selgitataks üksikasjalikult nende tulevasi kohustusi finantstehingute maksul põhinevate omavahendite valdkonnas. |3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga-  ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.-  ( Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.Käesolev ettepanek on tihedalt seotud ettepanekutega järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks, mille komisjon võttis vastu 29. juunil 2011. Käesoleva ettepaneku eesmärk on tagada sobilikud ELi eelarvele rahastamisvahendid alates 1.1.2014, st alates järgmise finantsraamistiku algusest.-  ( Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine.3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus-  ( Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist-  ( Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine.3.3. Hinnanguline mõju tuludele-  ( Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.-  ( Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:( omavahenditele( mitmesugustele tuludeleMiljonites eurodes, jooksevhindadesTulude eelarverida: | Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud | Ettepaneku/algatuse mõju[22] || | 2014 |2015 |2016 |2017 |2018 |2019 |2020 | |Uus (jaotises 1) | | 43 692 |45 335 |46 801 |48 414 |50 175 |52 108 |54 226 | |Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.Kvantitatiivsed hinnangud ja selgitused kasutatud eelduste kohta on esitatud lisas aruandele omavahendite süsteemi toimimise kohta [SEK(2011)876, II osa, lk 25–26] ja mõjuhinnangus, mis on lisatud ettepanekule nõukogu direktiivi kohta, milles käsitletakse finantstehingute maksu ühist süsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2008/7/EÜ.Kasutatav valemHinnangud põhinevad valemil, mille töötas algselt 2000. aastal välja Prantsuse Rahandusministeerium ning mida seejärel kasutasid Jetin ja Denys (2005) ning McCulloch ja Pacillo (2011). Selles eeldatakse, et maksutulu R on võimalik arvutada järgmiselt:[pic],kus τ on maksumäär, V tehingute maht aastas ja E on tõlgendatav ümberbaseerumise ning maksudest kõrvalehoidumisena. Muutujaga c kirjeldatakse tehingukulusid protsendina tehingute mahust ja ε on maksuelastsus, millega kirjeldatakse maksude tõusu mõju tehingute mahule, st maksubaasile. Viimase sulgudes liikmega kirjeldatakse turgude mahureaktsiooni, mis on tingitud ainult tehingukulude tõusust. Ümberbaseerumist ja maksudest kõrvalehoidumist võtab valemis arvesse E otse.AndmeallikadAndmed valuutatehingute kohta (välisvaluuta hetketehingute käive, valuutavahetustehingud ja välisvaluuta lihtforvardite turud) saadakse Rahvusvaheliste Arvelduste Pangalt.Aktsiate kohta tehtud arvutuste andmed põhinevad andmetel, mis on kättesaadavad Euroopa Väärtpaberibörside Liidult. Andmed sisaldavad teavet aktsiakauplemise kohta reguleeritud börsidel. Andmeid ei ole käibe kohta erabörsidel, nagu mõnede suurpankade börsisüsteemid (nt Goldman Sachsi Sigma X) ega aktsiate suunatud emissioonide kohta.Tuletisinstrumentide puhul kujutab Rahvusvaheliste Arvelduste Panga teatatud tinglike väärtuste ja tinglike tasumisele kuuluvate summade näol esitatud käive asendusnäitajaid turuaktiivsuse mõõtmiseks tuletisinstrumentide börsivälistel turgudel.Kvantitatiivsed hinnangudKasutatud eeldused mõjutavalt tugevalt tuluprognoose ja on erinevate turusegmentide puhul erinevad. Tulemuseks saadud prognoosid on seetõttu esitatud näitlikustamiseks, tuginedes 2010. aasta andmetele.Esitatud summa vastab järgmisele kolmele kategooriale koos võetuna:i) Väärtpaberitehingute maks, mida kogutakse kõikidelt reguleeritud turgudel teostavatelt võlakirja- ja aktsiatehingutelt määraga 0,1 %.ii) 0,01 % määra kehtestamine börsil kaubeldavatele tuletisinstrumentidele, eelkõige üksikaktsiafutuuridele, aktsiaindeksi optsioonidele, aktsiaindeksi futuuridele ning võlakirjaoptsioonidele ja -futuuridele.iii) Sama määra kohaldatakse börsivälistele intressituletisinstrumentidele, sealhulgas intressiforvarditele, vahetuslepingutele ja optsioonidele.Konkreetsed eeldused tehingukulude, maksudest kõrvalehoidumise ja elastsuse kohta on esitatud finantstehingute maksu käsitleva direktiivi ettepanekule [SEK(2011)1102 ja 1103] lisatud mõjuhinnangus.Eeldatavalt peetakse ELi eelarve jaoks kinni kahe kolmandiku suurune osa.Alates 2010. aasta prognoosidest suurendatakse summasid, kasutades nominaalse kogurahvatulu kasvuprognoose.[1] ELT L […], […], lk […].[2] Muudetud ettepanek: nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed, KOM(2011)740, 9.11.2011.[3] EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.[4] KOM(2011) 512, 29.6.2011.[5] Ettepanek: nõukogu määrus meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks käibemaksupõhised omavahendid, KOM(2011)737, 9.11.2011.[6] Muudetud ettepanek: nõukogu määrus meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta, KOM(2011)742 9.11.2011.[7] ELT C , , lk .[8] ELT C […], […], lk […].[9] ELT L […], […], lk […].[10] EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.[11] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.[12] ELT L […], […], lk […].[13] ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.[14] ABM: tegevuspõhine juhtimine – ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.[15] Nagu on osutatud finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktis a või b.[16] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[17] Nagu on osutatud finantsmääruse artiklis 185.[18] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[19] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides;[20] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).[21] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.[22] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


|

52011PC0210

/* KOM/2011/0210 lõplik - NLE 2011/0088 */  Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1425/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate kilekottide impordi suhtes ja lõpetatakse menetlus teatavate Malaisiast pärinevate kilekottide impordi suhtes

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 18.4.2011KOM(2011) 210 lõplik2011/0088 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1425/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate kilekottide impordi suhtes ja lõpetatakse menetlus teatavate Malaisiast pärinevate kilekottide impordi suhtesSELETUSKIRI1.  ETTEPANEKU TAUST2.  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolev ettepanek on seotud nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) kohaldamisega.-  Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on tehtud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 1425/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate kilekottide impordi suhtes.-  Kooskõla liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.3.  KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE4.  Konsulteerimine huvitatud isikutegaMenetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei vajatud.-  MõjuhinnangKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmäärusega ei nähta ette üldist mõjuhinnangut, kuid see sisaldab ammendavat nimekirja tingimustest, mida tuleb hinnata.5.  ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG6.  Kavandatud meetmete kokkuvõteLisatud ettepanek nõukogu määruse kohta põhineb lõplikul järeldusel, mille kohaselt on üks Hiina eksportivatest tootjatest vastanud kõigile kriteeriumidele uue eksportiva tootja staatuse saamiseks ning seepärast võib tema suhtes kohaldada 8,4 % suurust kaalutud keskmist dumpinguvastast tollimaksu.-  Õiguslik alusNõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel.Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata.Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei ole asjakohased järgmisel põhjusel.Muud õigusaktid ei ole asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.7.  MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta liidu eelarvet.2011/0088 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1425/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate kilekottide impordi suhtes ja lõpetatakse menetlus teatavate Malaisiast pärinevate kilekottide impordi suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] („algmäärus”),võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1425/2006,[2] eriti selle artiklit 2, ningvõttes arvesse ettepanekut, mille komisjon on esitanud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,ning arvestades järgmist:A. EELNENUD MENETLUS8.  Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 1425/2006 kehtestanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mida kohaldatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kilekottide importimisel liitu. Võttes arvesse koostööd teinud eksportivate tootjate suurt hulka dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseni Hiina Rahvavabariigis viinud uurimises (edaspidi „esialgne uurimine”), moodustati Hiina eksportivatest tootjatest valim, millesse kaasatud äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 4,8 % kuni 12,8 %, samas kui muudele koostööd teinud valimivälistele äriühingutele kehtestati 8,4 % suurune tollimaksumäär. Määrusega (EÜ) nr 249/2008 on teatavale äriühingule kehtestatud 4,3 % tollimaksumäär. Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtestati 28,8 % suurune tollimaksumäär neile ettevõtjatele, kes ei olnud endast teada andnud või ei teinud uurimise käigus koostööd.9.  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1425/2006 artiklis 2 on sätestatud, et kui Hiina Rahvavabariigi mis tahes uus eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et10.  ta ei ole uurimise perioodil (1. aprill 2004 – 31. märts 2005, edaspidi „uurimisperiood”) ühendusse eksportinud kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud tooteid (esimene kriteerium);11.  ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid (teine kriteerium); ning12.  ta on vaatlusaluseid tooteid tegelikult ühendusse eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või ta on võtnud tühistamatu lepinguga kohustusi märkimisväärsete koguste ühendusse eksportimiseks (kolmas kriteerium),13.  võib kõnealuse määruse artiklit 1 muuta ja määrata uuele eksportivale tootjale koostööd teinud valimiväliste äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksumäära, mis on 8,4 %.14.  Määrustega (EÜ) nr 249/2008[3] ja (EÜ) nr 189/2009[4] ning nõukogu määrusega (EÜ) nr XXX on muudetud selliste äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse koostööd teinud äriühingutele kehtivat kaalutud keskmist tollimaksumäära 8,4 %.B. UUE EKSPORTIVA TOOTJA STAATUSE TAOTLUSED15.  Kuus Hiina äriühingut on esitanud taotluse, et neile kohaldataks sama kohtlemist nagu esialgse uurimise käigus koostööd teinud valimivälistele äriühingutele (edaspidi „uue eksportiva tootja režiim”).16.  Selleks et teha kindlaks, kas kõnealused kuus taotluse esitajat vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1425/2006 artiklis 2 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kohaldamise kriteeriumidele, viidi läbi uurimine.17.  Kõigile kuuele taotluse esitajale saadeti taotluse vorm ning neil paluti esitada tõendeid selle kohta, et nad vastavad kolmele eespool nimetatud kriteeriumile.18.  Üks Hiina äriühing, kes taotles uue eksportiva tootja režiimi kohaldamist, ei esitanud nõutud teavet. Seetõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas ta vastab nõukogu määruse (EÜ) nr 1425/2006 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele, ning tema taotlus tuli tagasi lükata.19.  Üks äriühing võttis oma taotluse tagasi.20.  Üks äriühing ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet liitu ning ei olnud sõlminud tühistamatut lepingut märkimisväärsete koguste ekspordiks liitu pärast uurimisperioodi. Seega ei vastanud ta kolmandale kriteeriumile ning tema taotlus tuli seetõttu tagasi lükata.21.  Ühte äriühingut ei käsitatud uue eksportiva tootjana, sest ta oli seotud Hiina Rahvavabariigi eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1425/2006. Seega ei vastanud ta teisele kriteeriumile ning tema taotlus tuli seetõttu tagasi lükata.22.  Üks äriühing esitas eksitavat teavet enda asutamiskuupäeva kohta. See seadis esitatud teabe, sh ajavahemiku, mille jooksul kõnealust toodet võidi ELi eksportida, usaldusväärsuse kahtluse alla. Seetõttu lükati kõnealune taotlus tagasi.23.  Järelejäänud Hiina eksportiva tootja esitatud tõendeid käsitati piisavana, et kinnitada tema vastavust nõukogu määruse (EÜ) nr 1425/2006 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele. Kõnealusele eksportivale tootjale võib seetõttu määrata koostööd teinud valimivälistele äriühingutele kohaldatud tollimaksumäära (s.o 8,4 %) ning sellest tulenevalt võib tema nime lisada nõukogu määruse (EÜ) nr 1425/2006 I lisas esitatud eksportivate tootjate loetelusse.24.  Taotlejaid ja liidu tööstusharu on teavitatud analüüsi tulemustest ja neile on antud võimalus avaldada arvamust.25.  Kõiki huvitatud isikute esitatud vastuväiteid ja esildisi analüüsiti ning, kui need olid õigustatud, võeti neid nõuetekohaselt arvesse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1425/2006 I lisas esitatud Hiina Rahvavabariigi tootjate loetelusse lisatakse järgmine äriühing:Äriühing | Linn | TARICi lisakood |Xiamen Good Plastic Co., Ltd. | Xiamen | B109 |Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.[2] ELT L 270, 29.9.2006, lk 4.[3] ELT L 76, 19.3.2008, lk 8.[4] ELT L 67, 12.3.2009, lk 5.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0640

Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust xxx/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta  /* KOM/2006/0640 lõplik - COD 2006/0207 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 24.10.2006KOM(2006) 640 lõplik2006/0207 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust xxx/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEesmärkKäesoleva komisjoni ettepaneku eesmärgiks on muuta määrust (EÜ) nr xxx/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta, et viia see vastavusse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[1] viimati muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ.[2]TaustOtsusega 2006/512/EÜ kehtestati uus rakendusvolituste kasutamise menetlus – kontrolliga regulatiivmenetlus. Kontrolliga regulatiivmenetlust tuleb nüüdsest kohaldada üldmeetmete puhul, mille eesmärgiks on muuta asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud menetlusega vastuvõetud põhiaktide vähemolulisi sätteid, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähemolulisi sätteid juurde lisades.SisuMääruses (EÜ) nr xxx/2006 nähakse ette komisjonile rakendusvolituste andmine regulatiivmenetlusega-  artikli 20 lõikes 2, et määratleda veelgi täpsemalt edasilükkamise lubamise põhjused ja-  artikli 49 lõikes 3 seoses rahatrahvide maksimumsummadega ning kõnealuste trahvide sissenõudmise tingimuste ja meetoditega.Määrust (EÜ) nr xxx/2006 tuleb muuta, kehtestades nimetatud kahe rakendusmeetme vastuvõtmiseks uue kontrolliga regulatiivmenetluse, sest nimetatud meetmed täiendavad määrust uute vähemoluliste sätetega.Õiguslik alusEÜ asutamislepingu artikkel 95.Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, sest selles piirdutakse muudatustega, mis on vältimatult vajalikud määruse (EÜ) nr xxx/2006 vastavusse viimiseks.Õigusakti valikKavandatav õigusakt on määrus. See on ainus sobiv õigusakt, kuna käesoleva ettepanekuga muudetakse juba kehtivat määrust.Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.2006/0207 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust xxx/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[4]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[5]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[6]ning arvestades järgmist:(1) Määruse (EÜ) nr xxx/2006 artikli 20 lõikes 2 ja artikli 49 lõikes 3 nähakse ette regulatiivmenetluse kasutamine, mis kehtestati nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[7](2) Otsust 1999/468/EÜ muudeti otsusega 2006/512/EÜ[8], millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus kohaldamiseks üldmeetmetele, mille eesmärgiks on muuta asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud menetlusega vastuvõetud põhiaktide vähemolulisi sätteid, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähemolulisi sätteid juurde lisades.(3) Seetõttu tuleb määrust (EÜ) nr xxx/2006 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr xxx/2005 artikli 51 lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Kui osutatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] EÜT L 184, 17.7.1999, lk. 23.[2] ELT L 200, 22.7.2006, lk. 11.[3] ELT C , , lk .[4] ELT C , , lk .[5] ELT C , , lk .[6] ELT C , , lk .[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[8] ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.


|

52011PC0554

/* KOM/2011/0554 lõplik - 2011/0237 (NLE) */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte

	SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise menetluses.-  Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidLõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestati Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla kuuluvate kaubaaluste käsivedukite ja nende olulistele osade impordile määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (ELT L 189, 21.7.2005, lk 1), mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 684/2008 (ELT L 182, 19.7.2008, lk 1).-  Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaMenetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.-  Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei ole olnud vaja kasutada.-  Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetmete kokkuvõte20. juulil 2010. aastal algatas komisjon kahe liidu tootja põhjendatud taotluse alusel Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise.Uurimine tõi ilmsiks jätkuva dumpingu, mis tooks dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. Peale selle tehti kindlaks, et meetmete aegumine ei oleks liidu huvides.Sellepärast soovitakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku kehtivate meetmete pikendamise kohta; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 19. oktoobriks 2011.-  Õiguslik alusNõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.-  Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja riigi tasandil otsustamist ei võimaldata.Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.-  Õigusakti valikKavandatud õigusakt(id): määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.4) MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.2011/0237 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1.  Kehtivad meetmed2.  Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8427 90 00 ja 8431 20 00 alla kuuluvate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 7,6 % kuni 46,7 %.3.  Nõukogu täpsustas pärast tootevaliku ametikohustuslikku vahepealset läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 684/2008[3] esialgse uurimisega kindlaks tehtud tootevalikut.4.  Pärast dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise ametikohustuslikku uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009[4] kõikide teiste äriühingute suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taist pärit kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte.5.  Taotlus aegumise läbivaatamiseks6.  Pärast seda, kui avaldati teade[5] lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 21. aprillil 2010 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitasid kaks Euroopa Liidu tootjat: edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul peaaegu 100 % liidus toodetavate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade toodangust.7.  Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.8.  Meetmete aegumise läbivaatamise algatamine9.  Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 20. juulil 2010 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[6] (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.10.  Uurimine11.  Uurimisperiood12.  Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2009 kuni 30. juulini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).13.  Uurimisega seotud isikud14.  Komisjon teavitas taotluse esitajaid, teadaolevalt asjaga seotud eksportivaid tootjaid, importijaid ja kasutajaid ning eksportivate riikide esindajaid ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.15.  Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.16.  Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti vastavalt algmääruse artiklile 17 eespool nimetatud isikutel 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist endast teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Ükski sõltumatu importija ei avaldanud soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.17.  Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused laekusid kahelt liidu tootjate kontsernilt, kes olid taotluse esitajad. Hiina Rahvavabariigi teadaolevatest eksportivatest tootjatest ei teinud ükski läbivaatamise ajal koostööd. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ning ükski muu importija ega kasutaja ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.18.  Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:Euroopa Liidu tootjad:-  Lifter SRL, Casole d'Elsa, Itaalia;-  BT Products AB, Mjölby, Rootsi.B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE19.  Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja mida täpsustati tootevaliku vahepealses läbivaatamises: Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukid ja nende olulised osad, nagu šassii ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on kaubaaluste käsivedukid määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Kaubaaluste käsivedukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise teel) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).20.  Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiina Rahvavabariigis toodetud ja omamaisel turul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS21.  Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.22.  Sissejuhatavad märkused23.  Seoses algatamisega võeti ühendust 19 teadaoleva Hiina eksportiva tootjaga. Esialgu teatas endast ja nõustus valimisse kaasamisega ainult üks äriühing (Crown Equipment (Suzhou)), kuid seejärel ta loobus koostööst. Seega ei teinud uurimises koostööd mitte ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ning järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tuli teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige taotluse esitajatelt saadud teabe, sealhulgas läbivaatamise taotluses sisaldunud teabe, Eurostati andmete ja Hiina Rahvavabariigi ametliku statistika põhjal.24.  Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil25.  Võrdlusriik26.  Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.27.  Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina Kanadat. Kuna Kanadas enam selliseid tooteid ei valmistata, teatati käesoleva läbivaatamise algatamisteates, et võrdlusriigiks on valitud Brasiilia. Kuid ükski teadaolev Brasiilia tootja ei olnud nõus koostööd tegema. Teise võimalusena otsiti koostöö tegijaid 27 India tootja ja kahe Taiwani tootja seast, kuid ka neist ei olnud ükski nõus koostööd tegema. Huvitatud isikud ei teinud teisi ettepanekuid võrdlusriigi valikuks.28.  Üks koostööst keeldunud eksportija väitis, et komisjon ei ole näidanud, et võrdlusriigi andmeid ei ole käesoleval juhul võimalik kasutada. Äriühingu tehtud ettepanekuid uuriti. Mõnel juhul ilmnes, et koostööst keeldunud eksportija osutatud äriühingud ei tooda vaatlusalust toodet. Kõnealune äriühing soovitas kasutada võrdlusriigina Vietnami. Vietnami ei saa aga käsitleda kui võrdlusriiki, sest Vietnam ei ole turumajanduslik riik. Nagu nenditud põhjendustes 17 ja 18, võttis komisjon ühendust paljude äriühingutega kolmes võimalikus võrdlusriigis: Brasiilias, Indias ja Taiwanis. Vaatamata nendele jõupingutustele koostööd ei tehtud. Kuna koostööd teinud võrdlusriiki ei leidunud, tuli algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt leida normaalväärtus kas Euroopa Liidus samalaadse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna järgi ja kui vaja, korrigeerida seda mõistliku kasumimarginaali lisamisega. Seega lükati see vastuväide tagasi.29.  Normaalväärtus30.  Kuna käesoleva läbivaatamise käigus ei leidunud võrdlusriigis koostöö tegijaid, võeti normaalväärtuse määramise aluseks liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, mida vastavalt vajadusele nõuetekohaselt kohandati, et juurde arvata põhjendatud kasumimarginaal. Ühesugust metoodikat kasutati nii selliste äriühingute puhul, kelle suhtes rakendati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, kui ka selliste puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei rakendatud.31.  Ekspordihind32.  Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, määrati ekspordihind kättesaadavate andmete põhjal. Ekspordihinna määramiseks kasutati mitmesuguseid allikaid: Eurostati andmeid, taotluse esitajatelt saadud Hiina eksportivate tootjate pakkumusi ja liikmesriikide tolliasutustelt saadud ekspordiarveid.33.  Võrdlus34.  Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Et tagada õiglane võrdlus, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Kohandusi tehti seoses mereveoga ja kodumaise veoga eksportivas riigis ning kindlustuskuludega.35.  Dumpingumarginaal36.  Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlemise teel. Võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leidis aset märkimisväärne dumping vahemikus 97 % kuni 224 %. Dumpingumarginaalide suur vahe on tingitud ekspordihinna määramisel kasutatud andmete lahknevusest.37.  Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral38.  Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, tehti kooskõlas algmääruse artikliga 18 allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt läbivaatamise taotluses esitatud andmete, taotlejatelt saadud andmete ning Eurostatilt ja Hiina Rahvavabariigi ametlikust ekspordistatistikast saadud andmete põhjal.39.  Siinkohal analüüsiti järgmisi elemente: Hiina Rahvavabariigist pärit impordi areng, eksportijate kasutamata tootmisvõimsus ja liidu turu köitvus, Hiina omamaised hinnad ja hinnad kolmandatesse riikidesse ekspordil.40.  Hiinast pärit impordi areng41.  Hiina eksportivad tootjad tarnisid ELi turule märkimisväärse koguse kaubaaluste käsivedukeid ka pärast meetmete kehtestamist 2005. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ületas Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht Euroopa Liitu (ligikaudu 400 000 tükki ehk 99 % kogu Euroopa Liidu impordimahust) märkimisväärselt meetmete kehtestamisele eelnenud impordi taset, mis ulatus 118 000 tükist 2000. aastal kuni 280 000 tükini esialgsel uurimisperioodil.42.  Eksportijate kasutamata tootmisvõimsus43.  Et puudusid muud teabeallikad Hiina Rahvavabariigi tootmise ja tootmisvõimsuse kohta, lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 taotluse esitajatelt saadud teabest. Läbivaatamise taotlusest saadud turuteabest, mida huvitatud isikud ei ole vaidlustanud, ilmneb, et Hiina Rahvavabariigis on suured tootmisvõimsused. Juba 2008. ja 2009. aasta toodangutase, mis on vastavalt 1,5 miljonit ja 800 000 tükki, on rohkem kui kaks korda suurem kogu Euroopa Liidu turu mahust. Hiina toodangust müüdi omamaisel turul üksnes väike osa – 14 % aastal 2008 ja 23 % aastal 2009.44.  Toodangutase viitab selgelt järeldusele, et meetmete puudumise korral suunataks Hiinast liidu turule täiendav kogus kaubaaluste käsivedukeid.45.  Liidu turu köitvus, Hiina omamaised hinnad ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad46.  Liidu turg on oma hindade tõttu Hiina eksportivatele tootjatele huvipakkuv. Hiina Rahvavabariigist pärit import saabub ELi ligikaudu kolm korda väiksema hinnaga kui on liidu tootmisharu hinnatase müügil sõltumatutele ELi tarbijatele.47.  Hiina ekspordistatistika näitab, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suunati liitu 40 % Hiina kaubaaluste käsivedukite ekspordist. Suuruselt teine Hiina kaubaaluste käsivedukite eksporditurg on USA, kuhu läheb 20 % kogu Hiina ekspordist, ülejäänu jaguneb mitme sihtkoha vahel.48.  Hiina ekspordihinnad Euroopa Liitu järgivad üldjoontes Hiina ekspordihindasid kolmandatesse riikidesse, välja arvatud eksport USAsse. Võib teha järelduse, et vähemalt osa Hiina kolmandatesse riikidesse suunduvast ekspordist, mis ei lähe Euroopa Liitu või USAsse ja mis moodustab 40 %, võidakse meetmete tühistamise korral suunata Euroopa Liitu. Sellise arengu tõenäosus tuleneb mitte üksnes kõrgema hinna saamise võimalusest, vaid ka sellest, et kolmandate riikide eksporditurg on killustatud. Arvestades ELi turu tähtsust ja seda, et turustamiskanalid on juba sisse töötatud, oleks eksporti mitme sihtriigi asemel kergem suunata ühte sihtkohta.49.  Hiina ekspordihinnad ELi eksportimisel on tunduvalt kõrgemad kui USAsse eksportimisel (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17 % kõrgemad). Kuna Hiina eksportijad ei teinud koostööd, ei saanud kindlaks teha, kui suur osa hinnaerinevusest on tingitud tootevaliku erinevusest. Kuid kättesaadavate ekspordiandmete põhjal otsustades ei saa välistada seda, et USAsse madalama hinnaga eksporditavaid kaubaaluste käsivedukeid ei võidaks (osaliselt) suunata ELi turule, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Sellise arengu selgituseks on põhjused esitatud põhjenduses 31.50.  Eespool toodud hinnavõrdlusest ilmneb, et EL jääb Hiina eksportivatele tootjatele endiselt huvipakkuvaks turuks ja tõenäoliselt jätkuks madala hinnaga kaubaaluste käsivedukite eksport suures mahus.51.  Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta52.  Eespool esitatud analüüs näitab, et Hiina impordi sisenemine ELi turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige ELi ja muude kolmandate riikide turgude hinnatasemete analüüsi, samuti olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS53.  ELi toodang54.  Liidus valmistatakse samasugust toodet kahes kontsernis, kes on taotluse esitajad, ja lisaks neile on liidus veel kolmas kaubaaluste käsivedukite tootja. Nende äriühingute toodang moodustab liidu tootmisharu samasuguse toote kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.55.  Liidu tootmisharu56.  Et need tootjad toodavad kogu liidu kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade toodangu, moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.57.  Üks koostööst keeldunud eksportija väitis, et komisjon ei ole liidu tootmisharu mõistet täpselt käsitlenud, kuna koostööst keeldunud liidu tootja on loetud liidu tootmisharusse kuuluvaks ja temaga on arvestatud ka kahju analüüsi tegemisel. Ta väitis, et sellega seoses on rikutud algmääruse artikli 5 lõiget 4. Kuid algmääruse artikli 4 lõike 1 järgi kujutab liidu tootmisharu endast kõiki liidu samasuguse toote tootjaid kokku. Seega algmääruse mõistes kuulub koostööst keeldunud tootja liidu tootmisharusse. Nagu selgitatud põhjenduses 42, kasutati koostööst keeldunud liidu tootja andmeid ainult selleks, et analüüsida müüki sõltumatutele tarbijatele ja liidu tootmisharu turuosa. Märgitakse, et koostööst keeldunud liidu tootja andmete kõrvaldamine analüüsist ei oleks muutnud uurimise järeldusi.E. OLUKORD LIIDU TURUL58.  Sissejuhatav märkus59.  Arvesse võttes seda, et uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Hiina eksportiv tootja, põhineb teave Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit vaatlusaluse toote impordi kohta Euroopa Liitu Eurostati andmetel.60.  Tarbimine liidu turul61.  Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu liidu turul aset leidnud müügi ja Eurostati impordiandmete põhjal.62.  2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 40 %, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja 2009. aasta vahel.Tabel 12007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |ELi kogutarbimine (tk) | 783 330 | 654 843 | 385 410 | 468 557 |Indeks (2007=100) | 100 | 84 | 49 | 60 |63.  Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad64.  Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht kahanes vaatlusalusel perioodil 37 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasemele 387 907 tükki. Sel ajal kui nõudlus liidus kahanes oluliselt, suurenes Hiina impordi turuosa vaatlusalusel perioodil, kuna Hiina import ei kahanenud samal määral kui liidu tarbimine. Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa kasvas seetõttu 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tunduvalt, saavutades 83 % taseme. Hiina impordi keskmine hind on vaatlusalusel perioodil veidi kõikunud.Tabel 22007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht (tk) * | 612 222 | 522 573 | 300 222 | 387 907 |Indeks (2007=100) | 100 | 85 | 49 | 63 |Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa * | 78 % | 80 % | 78 % | 83 % |Vaatlusalusest riigist pärit impordi hind (eurot/tk) * | 96 | 92 | 100 | 97 |Indeks (2007=100) | 100 | 96 | 104 | 101 |* Eurostati andmed. Aastatel 2007 ja 2008 deklareeriti Hiinast pärit tooted pärinevana Taist, kuni Taist pärit impordi suhtes kehtestati 2008. aastal kõrvalehoidmise vastased meetmed. Seega lisati selline Taist pärit import vaatlusalusest riigist pärit impordile, mis mõjutas veidi eespool tabelis 2 esitatud 2007. ja 2008. aasta andmeid.65.  ELi tootmisharu majanduslik olukord66.  Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. Konfidentsiaalsuse tõttu (läbivaatamisega tegi koostööd ainult kaks tootjat – taotluse esitajad) esitatakse selliste andmete kohta ainult indeksid. Et andmed ELi müügi kohta sõltumatutele tarbijatele ning liidu tootmisharu turuosa kohta, mis on esitatud tabelites 6 ja 7, oleksid kooskõlas tabelitega 1 ja 2 (vastavalt tarbimine ja Hiina turuosa), on võetud arvesse kõigi kolme liidu tootja andmed, sealhulgas kaks taotluse esitanud kontserni ja kolmas tootja, kes ei teinud läbivaatamise käigus koostööd (kolmanda tootja müügimahu andmed põhinevad taotluse esitajalt saadud andmetel).67.  Tootmine68.  2007. aastaga võrreldes kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmine 35 %.Tabel 32007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Toodang (tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 84 | 55 | 65 |69.  Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste70.  Tootmisvõimsus oli 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel stabiilne. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli madal juba 2007. aastal ning toodangu langus 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel alandas tootmisvõimsuse rakendusastet samal perioodil võrreldes 2007. aasta niigi madala tasemega veel 20 %.Tabel 42007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tootmisvõimsus (tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 100 | 100 | 100 |Tootmisvõimsuse rakendusaste |Indeks (2007=100) | 100 | 84 | 55 | 65 |71.  Varud72.  Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 56 % võrra.Tabel 52007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Lõppvarud (tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 131 | 59 | 156 |73.  Müügimaht74.  Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 50 %, seejuures toimus suurim langus 2008. aasta ja 2009. aasta vahel.Tabel 62007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |ELi müük sõltumatutele tarbijatele (tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 79 | 55 | 50 |75.  Turuosa76.  Liidu turuosa kahanes 2007. aasta madalalt tasemelt 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel veel 16 %. Esialgse uurimise ajal töötanud neljast liidu tootjast on kaks lõpetanud kaubaaluste käsivedukite tootmise. Mõlemat sündmust võib vaadata kui Hiina dumpinguhinnaga impordi survest põhjustatud arengut Euroopa Liidu turul, kuna surve liidu tootmisharule muutus eriti tuntavaks järsult vähenenud tarbimise tõttu.Tabel 72007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Liidu tootjate turuosa |Indeks (2007=100) | 100 | 95 | 111 | 84 |77.  Kasv78.  2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine peaaegu 40 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 3,2 protsendipunkti, samal ajal kui vaatlusaluse impordi turuosa kasvas 5 protsendipunkti.79.  Tööhõive80.  Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 17 %. See näitab, milliseid pingutusi tehti liidu tootmisharus toodangu ratsionaliseerimiseks tunduvalt vähenenud nõudluse tingimustes.Tabel 82007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud) |Indeks (2007=100) | 100 | 84 | 76 | 83 |81.  Tootlikkus82.  Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 22 %.Tabel 92007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tootlikkus (tk töötaja kohta) |Indeks (2007=100) | 100 | 103 | 74 | 78 |83.  Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid84.  Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 4 %.Tabel 102007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tüki hind ELi turul (euro/tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 101 | 103 | 104 |85.  Töötasud86.  Ajavahemikus 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes töötajate keskmine palk 29 %. Ka see annab tunnistust liidu tootmisharu edukatest pingutustest vähendada kulusid järsult vähenenud toodangumahust tulenenud probleemidega seoses.Tabel 112007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) |Indeks (2007=100) | 100 | 91 | 63 | 71 |87.  Investeeringud88.  Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul tähelepanu pälviva 91 % võrra.Tabel 122007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Netoinvesteeringud (eurodes) |Indeks (2007=100) | 100 | 58 | 27 | 9 |89.  Tulusus ja investeeringute tasuvus90.  Liidu tootmisharu tulusus kahanes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 66 %.91.  Ka investeeringutasuvus kahanes vaatlusalusel perioodil tunduvalt – 57 %.Tabel 132007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Netokasum ELi müügist sõltumatutele tarbijatele (% netomüügist) |Indeks (2007=100) | 100 | 68 | -2 | 34 |Investeeringute tasuvus (netokasum %-na investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) |Indeks (2007=100) | 100 | 80 | -2 | 43 |92.  Rahakäive ja kapitali kaasamise võime93.  Äritegevuse puhaskäive on esitatud tabelis 14. Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse kontsernidesse.Tabel 142007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Rahavoog (eurodes) |Indeks (2007=100) | 100 | 84 | 65 | 73 |94.  Dumpingumarginaali suurusjärk95.  Võttes arvesse Hiinast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.96.  Taastumine varasema dumpingu mõjudest97.  Eespool esitatud näitajatest ilmneb, et vaatamata 2005. aastal võetud dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu majanduslik ja rahaline olukord jäänud väga ebakindlaks, sest Euroopa Liidu turul valitsevad odavad Hiina tooted. See niigi raske olukord on viinud selgelt kahjuliku seisukorrani 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimisele avaldas kahjulikku mõju dumpinguhinnaga Hiina import. Sellel ajal kahanes liidu tootmine ja müügimaht kiiremini kui liidu tarbimine ja see viis turuosa järsule vähenemisele. Samal perioodil kasvas aga meetmetest hoolimata Hiina impordi turuosa, kusjuures Hiina tooteid imporditi jätkuvalt liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal jätkus liidu tootmisharu kasumi kahanemine. Seepärast ei olnud liidu tootmisharu võimeline kosuma dumpingu kahjulikust mõjust ning olukord muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal veelgi raskemaks.98.  Järeldused99.  Dumpinguvastastest meetmetest hoolimata liikus mitme olulise näitaja areng 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tulusus kahanes 4,9 protsendipunkti, tootmis- ja müügimaht vähenesid vastavalt 35 % ja 50 %, tootmisvõimsuse rakendusaste langes 35 % ning seejärel vähenes ka tööhõive. Kuigi sellist negatiivset arengut saab osaliselt seletada tarbimise järsu vähenemisega (umbes 40 % vaatlusalusel perioodil), tuleb liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise (4 protsendipunkti 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel) põhjusi otsida ka Hiinast pärit impordi turuosa pidevas suurenemises dumpingust tuleneva surve tagajärjel. Et Hiina import on liidu turul saanud juba peaaegu ainuvalitsevaks, kahandaks Hiina impordi jätkuv suurenemine oma tunduvalt odavama hinna tõttu liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusastet ja viiks jätkusuutlikkuse kriitilisest piirist allapoole. Meenutagem põhjenduses 47 nenditud tõsiasja, et kaks liidu tootjat olid juba sunnitud lõpetama kaubaaluste käsivedukite tootmise vaatlusalusel perioodil.100.  Hiina eksportiv tootja, kes esitas märkusi pärast järelduste teatavakstegemist, väitis, et teatavate näitajate puhul, nagu toodang, müügimaht, tulusus, tootmisvõimsuse rakendusaste, tööhõive, ei ole aga liidu tootmisharus tegelikult näha negatiivset arengut. Kõnealune äriühing oli vaadelnud ainult ajavahemikku 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kuid selleks, et leida liidu tootmisharule tekitatud kahju, tuleb hinnata kogu vaatlusalust perioodi, seega ajavahemikku 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Nagu selgitatud eespool põhjendustes 43–49, toimus kõigi Hiina eksportija mainitud kahjunäitajate areng vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas.101.  Veel väitis sama eksportija, et komisjon ei ole eristanud dumpinguhinnaga ekspordist põhjustatud kahjulikku mõju ja muude tegurite, eelkõige majanduskriisist tingitud nõudluse järsu kahanemise mõju. Tõepoolest, liidu tarbimine küll kahanes vaatlusalusel perioodil 40 %, kuid Hiina eksportijad suutsid samal ajal liidu tootmisharu arvelt oluliselt suurendada oma turuosa. Lisaks on põhjenduses 58 selgitatud, et dumpinguhinnaga impordi mõju oli eriti kahjulik väikese nõudluse ajal.Järelikult on liidu tootmisharu dumpinguvastaste meetmete olemasolust hoolimata kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju.102.  Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju103.  Dumpinguhinnaga impordi mõju104.  Kuigi Euroopa Liidus vaatlusalusel perioodil tarbimine kahanes, siis import vaatlusalusest riigist ei kahanenud samal määral ning seega Hiina impordi turuosa kasvas. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, arvutati hinna allalöömine ja alla turuhinna müük parimate saadaolevate andmete põhjal, sealhulgas kasutati andmeid mitmest allikast: Eurostati andmed, taotluse esitajatelt saadud Hiina eksportivate tootjate pakkumused ning liikmesriikide tolliasutustelt saadud ekspordiarved. Import vaatlusalusest riigist on ilmselgelt alla löönud liidu tootmisharu hinnad 43–78 % võrra, sõltuvalt kasutatud andmete allikast.105.  Muudest riikidest pärit import106.  Muudest riikidest pärit import oli vähene ja see kahanes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 79 %. Ka muudest riikidest pärit impordi turuosa kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Konfidentsiaalsuse tõttu (kaks tootjat moodustavad liidu tootmisharu) on allpool esitatud ainult indeksid.Tabel 152007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Muudest riikidest pärit impordi maht (tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 60 | 6 | 21 |Muudest riikidest pärit impordi turuosa |Indeks (2007=100) | 100 | 71 | 12 | 34 |107.  Järeldused108.  Nagu näidatud põhjenduses 41, on vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil kasvanud ja seda vaatamata liidu tarbimise tunduvale vähenemisele. Seetõttu on Hiina impordi turuosa liidu turul kasvanud 83 %. Sellisest müügimahust tulenev surve vaatamata üldisele nõudluse kahanemisele, millele lisandus Hiinast liitu suunduva madalate hindadega impordi mõju, lõi olulisel määral alla liidu tootmisharu hindasid. Sellest järeldatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on põhjuslik seos ning liidu tootmisharu kandis seetõttu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju.F. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS109.  Sissejuhatavad märkused110.  Nagu juba selgitatud, ei võimaldanud dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust üle saada.111.  Hiina ekspordi tõenäoline areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral112.  Nagu nenditud põhjenduses 27, on Hiina Rahvavabariigis tohutu tootmisvõimsus. Juba 2008. ja 2009. aasta toodangutase, mis on vastavalt 1,5 miljonit tükki ja 800 000 tükki, on rohkem kui kaks korda suurem kogu Euroopa Liidu turu mahust. Hiina toodangust müüdi omamaisel turul üksnes väike osa – 14 % aastal 2008 ja 23 % aastal 2009. Kui meetmeid ei võetaks, suunataks Hiina Rahvavabariigist liidu turule tunduv kogus kaubaaluste käsivedukeid.113.  Nagu tõdetud põhjenduses 31, järgivad Hiina ekspordihinnad eksportimisel Euroopa Liitu üldjoontes Hiina ekspordihindasid kolmandatesse riikidesse eksportimisel. Võib teha järelduse, et vähemalt osa Hiina kolmandatesse riikidesse suunduvast ekspordist, mis ei lähe Euroopa Liitu või USAsse ja mis moodustab 40 % Hiina koguekspordist, võidakse meetmete tühistamise korral suunata Euroopa Liitu. Sellise arengu tõenäosus tuleneb mitte üksnes kõrgema hinna saamise võimalusest, vaid ka sellest, et kolmandate riikide eksporditurg on killustatud. Arvestades ELi turu tähtsust ja seda, et turustamiskanalid on juba sisse töötatud, oleks eksporti mitme sihtriigi asemel kergem suunata ühte sihtkohta.114.  Järeldused115.  Võttes arvesse põhjendustes 66 ja 67 esitatud teavet, võib järeldada, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ilmnenud tunduv kahju meetmete tühistamise korral jätkuks. See põhjustaks tõenäoliselt liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra edasist halvenemist ja võiks keskpikas ajavahemikus viia liidu tootmisharu hävinguni.G. LIIDU HUVID116.  Sissejuhatus117.  Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, s.t liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.118.  Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.119.  Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et käesoleval juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.120.  Liidu tootmisharu huvid121.  Liidu tootmisharu turuosa on tugevalt vähenenud, samal ajal on vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kasvanud. Esialgsest neljast liidu tootjast on kaks uuritava toote tootmise lõpetanud. Lisaks sellele on liidu tootmisharu kandnud vaatlusalusel perioodil suurt kahju. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem.122.  Importijate ja kasutajate huvid123.  Mitte ükski sõltumatu importija, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha. Meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid. Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest hankisid liidu importijad ja kasutajad tooteid jätkuvalt peamiselt Hiina Rahvavabariigist. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi muude allikate leidmisega. Meenutatakse ka seda, et esialgses uurimises jäid koostööd tegevad kasutajad neutraalseks meetmete võtmise suhtes ning otsustati, et kaubaaluste käsivedukitel ei ole nende äritegevuses erilist tähtsust. Käesoleva läbivaatamise ajal ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele ja kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju. Tõepoolest, kui meetmeid ei võetaks, võiks Hiina dumpinguhinnaga import monopoliseerida ELi kaubaaluste käsivedukite turu.124.  Järeldused125.  Eespool öeldut arvesse võttes ei saa teha selget järeldust, nagu ei oleks praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed liidu huvides.H . DUMPINGUVASTASED MEETMED126.  Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.127.  Pärast järelduste teatavakstegemist esitatud märkustes rõhutas liidu tootmisharu, et läbivaatamisega kindlaks tehtud dumping ja hinna allalöömine on veel suurem, kui esialgne uurimine näitab, ning et Hiina import kujutab endast kasvavat survet. Seetõttu teatas liidu tootmisharu, et komisjon peaks üle vaatama dumpinguvastaste tollimaksude määrad. Seoses nende märkuste ja läbivaatamise järeldustega kaalutakse võimalust algatada dumpinguga piirduv täielik vahepealne läbivaatamine.128.  Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Märgitakse, et need meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes.129.  Meenutatakse, et käesoleva läbivaatamise aluseks olevaid meetmeid on laiendatud määrusega (EÜ) nr 499/2009 Taist lähetatud samasuguse toote impordi suhtes, olenemata sellest, kas toode on deklareeritud Taist pärinevana või mitte. Sellega seoses ei esitatud käesoleva läbivaatamise käigus ühtegi uut asjaolu. Lõplikku dumpinguvastast tollimaksu 46,7 %, mida kohaldatakse Hiinast pärineva impordi suhtes „kõikide muude äriühingute” puhul, tuleks seega laiendada Taist lähetatud samasuguse toote suhtes, olenemata sellest, kas toode on deklareeritud Taist pärinevana või mitte.130.  Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.131.  Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile[7] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade, s.o šassiide ja hüdraulikaseadmete impordi suhtes, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 (TARICi koodid 8427 90 00 11 ja 8427 90 00 19) ning ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8431 20 00 11 ja 8431 20 00 19) alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on kaubaaluste käsivedukid määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Kaubaaluste käsivedukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise teel) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).2. Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:Äriühing | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC | 32,2 | A600 |Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC | 28,5 | A601 |Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC | 39,9 | A602 |Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC | 7,6 | A603 |Kõik muud äriühingud | 46,7 | A999 |3. Kõikide muude äriühingute puhul kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, nagu see on sätestatud lõikes 2, laiendatakse kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele, nagu šassii ja hüdraulikaseadmed, mis on täpsemalt määratletud lõikes 1 ja kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla (TARICi koodid 8427 90 00 11 ja 8431 20 00 11) ning on lähetatud Taist, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 189, 21.7.2005, lk 1.[3] ELT L 192, 19.7.2008, lk 1.[4] ELT L 151, 16.6.2009, lk 1.[5] ELT C 70, 19.3.2010, lk 29.[6] ELT L 196, 20.7.2010, lk 15.[7] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgia.