title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks {KOM(2009) 292 lõplik} {KOM(2009) 294 lõplik}

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                   Brüssel, 24.6.2009
                                                   KOM(2009) 293 lõplik
                                                   2009/0089 (COD)
                                        Ettepanek:
                  EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
   millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-
                              süsteemide operatiivjuhtimiseks
                                  {KOM(2009) 292 lõplik}
                                  {KOM(2009) 294 lõplik}
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                   SELETUSKIRI
   1.        Ettepaneku taust
   1.1.      Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
   Käesoleva määruse ettepaneku eesmärk on asutada amet, kes vastutab õiguse, vabaduse ja
   turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest.
   Amet vastutab teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja
   EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise eest. Samuti soovitakse käesoleva ettepanekuga
   kehtestada raamistik, mille alusel amet vastutaks EÜ asutamislepingu IV jaotise kohaselt ka
   muude suuremahuliste IT-süsteemide ning võimalik, et ka muude õiguse, vabaduse ja
   turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest.
   Uute süsteemide integreerimiseks on siiski vaja seadusandja konkreetset volitust, mida
   käesoleva ettepanekuga ei anta.
   Käesolev õigusaktide pakett koosneb kahest ettepanekust: käesolevast määruse ettepanekust
   ning nõukogu otsuse ettepanekust, millega antakse käesoleva määrusega asutatud ametile ELi
   lepingu VI jaotise alusel SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded. Määruse
   ettepanek hõlmab SIS II, VISi ja EURODACi esimese samba reguleerimisala ning otsuse
   ettepanek SIS II ja VISi kolmanda samba reguleerimisala.
   Selleks et leida parim lahendus SIS II, VISi ja ka EURODACi pikaajaliseks
   operatiivjuhtimiseks, on komisjon koostanud mõjuhinnangu1. SIS II ja VISi õigusaktidele2
   lisatud ühisavaldustes palusid nõukogu ja Euroopa Parlament komisjonil pärast
   mõjuhinnangut, mis sisaldab põhjalikku finants-, tegevus- ja korralduslikust aspektist
   teostatud alternatiivide analüüsi, esitada vajalikud õigusakti ettepanekud SIS II ja VISi
   pikaajalise operatiivjuhtimisega seotud ülesannete üleandmiseks kõnealusele ametile.
   Võimaluste analüüsimisel jõuti järeldusele, et kõige teostatavam lahendus korraldusasutusele
   antud, nimetatud süsteemidega seotud ülesannete täitmiseks pikaajalises plaanis on asutada
   uus reguleerimisamet.
   1
           Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud ettepanekule Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
           kohta (millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide
           operatiivjuhtimiseks) ning ettepanekule nõukogu otsuse kohta (millega antakse ELi lepingu VI jaotise
           alusel määrusega (EÜ) nr XX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded)
           KOM(2009) 293(lõplik).
   2
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise
           põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk
           4);
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb
           liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna
           Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1);
           nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS
           II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63);
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi
           (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218,
           13.8.2008, lk 60);
           nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja
           Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise,
           avastamise ja uurimise eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129).
ET                                                        2                                                        ET
 ---pagebreak---    Ameti peamine ülesanne on täita SIS II, VISi ja EURODACi operatiivjuhtimisega seotud
   ülesandeid, hoides süsteeme toimimas seitse päeva nädalas ööpäev läbi ja tagades selle kaudu
   pideva katkematu teabevahetuse. Lisaks nimetatud operatiivülesannetele on ametil ka
   vastavad kohustused julgeolekumeetmete vastuvõtmises, aruandluses, avaldamise, järelevalve
   ja teavitamisega seotud küsimustes, SIS II ja VISiga seotud erikoolituste korraldamises,
   komisjoni konkreetse taotluse korral katsekavade rakendamises ning uuringute jälgimises.
   Süsteemide koondamine ühte ametisse võimaldab luua koostoime ning jagada ruume ja
   töötajaid. Ameti juhtimisstruktuur vastab kehtivale muutuvale geomeetriale, mis kajastab
   kõnealustes süsteemides osalevate riikide heterogeenset rühma (ELi liikmesriigid, kelle
   infosüsteemides osalemise tase on erinev, ning ühinenud riigid).
   Käesolev ettepanek ei mõjuta 2007.–2013. aasta finantsraamistikku. Käesolevale ettepanekule
   lisatud finantsselgitus põhineb peamiselt 2007. aastal koostatud mõjuhinnangus antud
   hinnangutel ja selles esitatud arvnäitajatel. Finantsselgitus põhineb ka eeldusel, et käesolev
   ettepanek võetakse vastu 2010. aastal, et ameti saaks õiguslikult registreerida 2011. aastal ja
   see muutuks täielikult iseseisvaks ametiks, kes suudab 2012. aastal üle võtta kõik SIS II, VISi
   ja EURODACi ning muude suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisega seotud
   ülesanded. SIS II ja VISi õigusaktidele lisatud ühisavaldustes on Euroopa Parlament ja
   nõukogu võtnud kohustuse tegeleda SIS II ja VISi pikaajalist operatiivjuhtimist käsitlevate
   ettepanekutega võimalikult kiiresti ning võtta need vastu õigeaegselt, et amet saaks oma
   tegevusega täies ulatuses alustada enne SIS II ja VISi õigusaktide jõustumisele järgneva
   viieaastase ajavahemiku lõppemist.
   Nõukogu peaks silmas pidama ameti asukoha valikust tulenevat mõju.
   1.2.      Üldine taust
   EÜ asutamislepingu artiklis 61 nõutakse meetmete võtmist isikute vaba liikumise tagamiseks
   vastavalt sama lepingu artiklile 14 koos nendega otseselt seotud kõrvalmeetmetega
   välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserände suhtes ning meetmete võtmist kuritegevuse
   ärahoidmiseks ja tõkestamiseks.
   Schengeni konventsiooni3 alusel loodi Schengeni infosüsteem (SIS), et säilitada avalik kord ja
   turvalisus, sealhulgas riigi julgeolek. Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ning
   nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna
   Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist4. SIS II eesmärk on tagada
   kõrgetasemeline turvalisus Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal,
   sealhulgas säilitada avalik turvalisus ja avalik kord ning kindlustada turvalisus liikmesriikide
   territooriumidel, ning kohaldada EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätteid isikute
   liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu
   edastatavat teavet.
   Viisainfosüsteem (VIS) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega
   (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust
   3
           Konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu
           riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli
           järkjärgulise kaotamise kohta (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19).
   4
           ELT L 381, 28.12.2006, lk 4 ja ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.
ET                                                      3                                                       ET
 ---pagebreak---    lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)5. VIS võimaldab liikmesriikide konsulaatidel ja
   muudel pädevatel ametiasutustel vahetada viisaandmeid, et lihtsustada viisa taotlemise korda,
   takistada viisadega äritsemist, aidata kaasa pettusevastasele võitlusele, hõlbustada kontrolli
   välispiiril asuvates piiripunktides ja liikmesriikides, aidata tuvastada kolmanda riigi
   kodanikke, hõlbustada Dublini määruse kohaldamist ning aidata ära hoida mis tahes
   liikmesriigi sisejulgeolekut ähvardavaid ohte.
   SIS II ja VISi loomist ja haldamist käsitlevates õigusaktides on sätestatud, et kesksüsteemid ja
   nende varusüsteemid asuvad vastavalt Prantsusmaal Strasbourgis (CS-SIS ja keskne VIS)
   ning Austrias Sankt Johann im Pongaus (CS-SISi varusüsteem ja keskse VISi varusüsteem).
   EURODAC on kogu ühendust hõlmav infotehnoloogia süsteem, mis loodi selleks, et
   lihtsustada Dublini konventsiooni6 kohaldamist. Konventsiooni eesmärk oli kehtestada
   mehhanism selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes ELi liikmesriigis esitatud
   varjupaigataotluse läbivaatamise eest. Konventsioon asendati ühenduse õigusaktiga, nimelt
   nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse
   kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis
   kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest7 (st Dublini määrus).
   SIS II, VISi ja EURODACi õiguslikku raamistikku iseloomustab muutuv geomeetria. Näiteks
   Iirimaa ja Ühendkuningriik osalevad küll EURODACis, kuid ainult osaliselt SIS II-s ning
   üldsegi mitte VISis, samas kui Taani osalemine kõigis nimetatud süsteemides tugineb
   erinevatele õiguslikele alustele. Samal ajal mitmed ELi mitte kuuluvad riigid (Island, Norra,
   Šveits ja Liechtenstein) on ühinenud või ühinevad Schengeni acquis’ rakendamise,
   kohaldamise ja edasiarendamisega ning seega osalevad nii SIS II-s kui ka VISis.
   1.3.      Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
   Kuna SIS II hõlmab eri sambaid, moodustavad praegu SIS II õigusliku raamistiku esimese
   samba määrused ja otsused ning kolmanda samba otsused:
             • nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna
                Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta8;
             • nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni
                infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta9;
             • Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006,
                mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja
                kasutamist10;
             • Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006,
                mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate
                teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)11;
   5
           ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.
   6
           EÜT L 254, 19.8.1997, lk 1.
   7
           ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.
   8
           EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.
   9
           EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.
   10
           ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.
ET                                                 4                                                ET
 ---pagebreak---             • nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna
               Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist12;
            • komisjoni otsused 2007/170/EÜ ja 2007/171/EÜ, 16. märts 2007, millega nähakse
               ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule13;
            • nõukogu määrus (EÜ) nr 189/2008, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni
               infosüsteemi (SIS II) testimise kohta14;
            • nõukogu otsus 2008/173/EÜ, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni
               infosüsteemi (SIS II) testimise kohta15;
            • komisjoni otsused 2008/333/EÜ ja 334/2008/JSK, 4. märts 2008, millega võetakse
               vastu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamat ja
               muud rakendusmeetmed16;
            • nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni
               Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS
               II)17;
            • nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni
               Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS
               II)18.
   Erinevalt SIS II-st on VIS loodud esimese samba raames. Siiski võeti selleks, et määratud
   õiguskaitseasutustel oleks teatavate toimepandud kuritegudega seotud teabega tutvumiseks
   juurdepääs süsteemile, vastu VISi kolmanda samba õigusakt. VISi reguleerivad asjakohased
   õigusaktid on järgmised:
            • nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise
               kohta19 on õiguslik alus, millega lubatakse lisada Euroopa Liidu üldeelarvesse
               VISi väljatöötamiseks vajalikke assigneeringuid;
            • komisjoni otsus 2006/752/EÜ, 3. november 2006, millega määratakse kindlaks
               viisainfosüsteemi asukohad väljatöötamisetapil20;
            • komisjoni otsus 2006/648/EÜ, 22. september 2006, millega nähakse ette
               viisainfosüsteemi väljatöötamisega seotud biomeetriliste tunnuste standardeid
               käsitlevad tehnilised kirjeldused21;
   11
          ELT L 381, 28.12.2006, lk 1.
   12
          ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.
   13
          ELT L 79, 20.3.2007, lk 20.
   14
          ELT L 57, 1.3.2008, lk 1.
   15
          ELT L 57, 1.3.2008, lk 14.
   16
          ELT L 123, 8.5.2008, lk 1.
   17
          ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.
   18
          ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.
   19
          ELT L 213, 15.6.2004, lk 5.
   20
          ELT L 305, 4.11.2006, lk 13.
   21
          ELT L 267, 27.9.2006, lk 41.
ET                                                  5                                         ET
 ---pagebreak---              • komisjoni otsus 2008/602/EÜ, 17. juuni 2008, millega määratakse
                väljatöötamisetapiks kindlaks VISi riikide liideste ning keskinfosüsteemi ja riikide
                liideste vahelise sideinfrastruktuuri füüsiline ülesehitus ning neile esitatavad
                nõuded22;
             • Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis
                käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust
                lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)23;
             • nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide
                määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS)
                terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise
                eesmärkidel24.
   EURODAC on loodud esimese samba raames:
             • nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000, 11. detsember 2000, mis käsitleb
                sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni
                tõhusa kohaldamise eesmärgil25;
             • nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2002, 28. veebruar 2002, millega nähakse ette
                sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni
                tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad
                rakenduseeskirjad26.
   1.4.      Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
   Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu kehtivate tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega,
   eelkõige eesmärgiga luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala.
   2.        Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine
   2.1.      Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine, konsulteerimine huvitatud
             isikutega
   Mõju hindamise aruanne27 põhineb ettevalmistaval uuringul, mille korraldas välistöövõtja.
   Uuringu raames tehti 27 intervjuud, sealhulgas ELi liikmesriikide, Norra, Euroopa
   Parlamendi ja komisjoni esindajatega, Euroopa andmekaitseinspektori, Schengeni ühise
   järelevalveasutuse, Euroopa keskkonnaagentuuri, välispiiril tehtava operatiivkoostöö
   juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX), Europoli, SIS 1+ operatiivjuhtimise eest vastutava
   Strasbourgi C.SIS üksuse esindajate ning tööstussektori ekspertidega. Lisaks loodi mõju
   22
           ELT L 194, 23.7.2008, lk 3.
   23
           ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.
   24
           ELT L 218, 13.8.2008, lk 129.
   25
           EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1. Euroopa Parlamendile ja nõukogule on esitatud uuesti sõnastatud
           versioon (KOM(2008) 825 (lõplik)).
   26
           EÜT L 62, 5.3.2002, lk 1.
   27
           Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi ning muude
           õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide pikaajalise haldamise
           võimaluste hindamine, lõpparuanne, 15.10.2007, RAND Europe.
ET                                                     6                                                   ET
 ---pagebreak---    hindamise protsessi toetamiseks ka komisjoni asjaomaste peadirektoraatide esindajatest
   koosnev talitustevaheline juhtrühm.
   2.2.     Mõju hindamine
   Eeluuringus valiti SIS II, VISi ja EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise üle
   otsustamiseks välja viis valikuvõimalust, millele keskenduti edasises analüüsis.
   –        valikuvõimalus – lähtestsenaarium: üleminekuperioodiks väljatöötatud SIS II ja VISi
            operatiivjuhtimise kord (komisjon annab operatiivjuhtimisega seotud ülesanded
            liikmesriikide ametiasutustele) jääks kehtima alalise lahendusena. EURODACi
            haldab praegu komisjon ja ka see lahendus jääks kehtima;
   –        valikuvõimalus – lähtestsenaarium+, mille kohaselt annaks komisjon SIS II, VISi ja
            EURODACi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded liikmesriikide ametiasutustele;
   –        valikuvõimalus – SIS II, VISi ja EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise eest
            hakkaks vastutama uus reguleerimisamet;
   –        valikuvõimalus – kolme süsteemi haldaks FRONTEX, kuid sel juhul tuleks muuta nii
            FRONTEXi põhiõigusakti kui ka selle juhtimisstruktuuri;
   –        valikuvõimalus – SIS II haldaks Europol ning VISi ja EURODACi komisjon. Seda
            võimalust arutati siis, kui läbirääkimised kehtiva Europoli konventsiooni muutmise
            üle ühenduse õigusaktiks olid veel käimas.
   Võrdleva analüüsi tulemusena sai kõrgeimad punktid uue reguleerimisameti loomist hõlmav
   võimalus, mille kohaselt luuakse SIS II-le, VISile ja EURODACile ühine operatiivjuhtimise
   struktuur.
   3.       Ettepaneku õiguslik külg
   3.1.     Kavandatud meetme kokkuvõte
   Käesoleva ettepanekuga kavatsetakse asutada EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel amet, kes
   vastutab SIS II, VISi ja EURODACi ning muude suuremahuliste IT-süsteemide ning
   võimalik, et ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna IT-süsteemide
   operatiivjuhtimise eest, tuginedes selleks asjaomasele õigusaktile.
   Asjaolu, et ametile usaldatakse õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna IT-süsteemide
   operatiivjuhtimisega seotud ülesanded, ei mõjuta nende süsteemide suhtes kohaldatavaid
   erieeskirju, mis reguleerivad süsteemide kasutamise eesmärki, juurdepääsuõigusi,
   turvameetmeid ja täiendavaid andmekaitsenõudeid.
   Reguleerimisamet asutatakse ühenduse asutusena, kellel on juriidilise isiku staatus. Selleks et
   tagada infosüsteemide üldine haldamine ja süsteemide toimimine, antakse ametile esmalt
   operatiivülesanded. Seega muutub amet tippkeskuseks, kus tegutsevad spetsialiseerunud
   operatiivtöötajad. Sihtotstarbeline eriorganisatsioon tagaks maksimaalse tõhususe ja
   reageerimisvõime, sealhulgas muude uute õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
   süsteemide väljaarendamise ja operatiivjuhtimise puhul.
ET                                                 7                                               ET
 ---pagebreak---    Amet vastutab sideinfrastruktuuriga seotud ülesannete eest, millele on osutatud SIS II
   määruse ja otsuse artikli 15 lõikes 2, VISi määruse artikli 26 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr
   XX/2009 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse
   (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil)28 artikli 4 lõikes 2. Lisaks täidab amet
   ülesandeid, mis on seotud ekspertide koolitamisega VISi ja SIS II küsimustes, sealhulgas
   täiendava teabe vahetamisega seotud koolitused, jälgib uuringuid ja rakendab katsekavasid
   komisjoni konkreetse taotluse korral.
   Amet võib hakata vastutama ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
   suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamise ja haldamise eest. Seda küsimust reguleeritakse
   asjaomaste süsteemide loomist käsitlevate õigusaktidega, millega antakse ametile vastav
   pädevus.
   Ameti peamine juhtorgan on haldusnõukogu, kus liikmesriikidel ja komisjonil on piisav
   esindatus. Liikmesriikide esindatus peaks vastama iga liikmesriigi suhtes asutamislepingus
   sätestatud õigustele ja kohustustele. Ameti töös osalevad Schengeni acquis’ rakendamise,
   kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigid.
   3.2.       Õiguslik alus
   Käesoleva määruse ettepaneku õiguslik alus on SIS II määruse (määrus (EÜ) nr 1986/2006),
   VISi määruse (määrus (EÜ) nr 767/2008) ja EURODACi määruse (määrus (EÜ) nr
   2725/2000) õiguslik alus ning seega põhineb see EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punktil
   a, artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktil ii, artikli 63 lõike 1 punktil a, artikli 63 lõike 3 punktil
   b ja artiklil 66.
   EÜ asutamislepingu artiklis 66 on ette nähtud asjakohaste meetmete võtmine, et edendada ja
   tugevdada halduskoostööd viisa-, varjupaiga- ja sisserändeküsimustes ning muudes isikute
   vaba liikumisega seotud poliitikavaldkondades nii liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste
   vahel kui ka selliste asutuste ja komisjoni vahel. Nimetatud artikkel on asjakohane õiguslik
   alus, sest amet lihtsustab liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste suhtlemist ja koostööd
   eespool nimetatud valdkondades.
   Ametile antavad operatiivjuhtimisega seotud ülesanded toetavad SIS II ja VISi määruse
   aluseks olevat poliitikat. Kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punktiga a ja artikli
   63 lõike 3 punktiga b, mis on SIS II määruse asjakohane õiguslik alus, hõlmab ameti tegevus
   tehnilisi küsimusi, mis on seotud vastavalt isikute kontrollimisega välispiiril ning
   ebaseadusliku sisserände ja ebaseadusliku riigis elamise valdkonna meetmetega. VISiga
   seotud küsimustes toetab amet tehniliselt liikmesriikide viisade väljaandmise korda, tuginedes
   EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktile ii.
   EURODACiga seotud küsimustes toetab amet talle antavate operatiivjuhtimisega seotud
   ülesannete raames tehniliselt selle liikmesriigi määramist, kes vastutab mõnes liikmesriigis
   kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (EÜ asutamislepingu
   artikli 63 lõike 1 punkt a).
   Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 67, mida tuleb tõlgendada koostoimes nõukogu otsuse
   2004/927/EÜ (mis näeb ette Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 osutatud
   28
            Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepanek (KOM(2009) 825 (lõplik), uuesti
            sõnastatud).
ET                                                    8                                                    ET
 ---pagebreak---    menetluse kohaldamist kõnealuse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega hõlmatud
   teatud valdkondade suhtes29) artikliga 1, võetakse EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2
   punktis a, artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktis ii, artikli 63 lõike 1 punktis a ja artikli 63 lõike
   3 punktis b osutatud meetmed vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 251 osutatud
   kaasotsustamismenetlusele. Kuna EÜ asutamislepingu artikli 66 suhtes kohaldatakse
   kvalifitseeritud häälteenamust,30 sobivad erinevad õiguslikud alused kokku ja neid võib
   ühendada. Seepärast kohaldatakse määruse kui ühtse terviku vastuvõtmisel
   kaasotsustamismenetlust.
   3.3.      Muutuv geomeetria
   Kuna käesoleva ettepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu IV jaotis, mõjutab seda
   Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevatest protokollidest tulenev muutuv
   geomeetria. Käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis’d ja EURODACiga
   seotud meetmeid käsitlevaid sätteid. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi eri protokollidega
   ja ühinemislepingutega seotud tagajärgi.
   Taani
   ELi lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt
   ei osale Taani nõukogus EÜ asutamislepingu IV jaotise kohaste meetmete võtmisel, välja
   arvatud „meetmed, mis määravad kindlaks kolmandad riigid, kelle kodanikel peab olema viisa
   liikmesriikide välispiiride ületamiseks, või ühtse viisavormiga seotud meetmed”. Käesoleva
   ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis’d ja seega kohaldatakse protokolli artiklit 5.
   Nimetatud protokolli artikli 5 kohaselt on Taani otsustanud määrusi (EÜ) nr 1987/2006 ja
   (EÜ) nr 767/2008 oma riiklikus õiguses rakendada.
   Aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale
   Taani EURODACi osas käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv
   ega kohaldatav. Ometi kohaldab Taani kehtivat EURODACi määrust pärast rahvusvahelise
   lepingu31 sõlmimist Euroopa Ühendusega 2006. aastal.
   Ühendkuningriik ja Iirimaa
   Käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, milles Ühendkuningriik
   ja Iirimaa vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja
   Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ja
   nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda
   teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ei osale. Seepärast ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa
   käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.
   EURODACi määrus (EÜ) nr 2725/2000 on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes olnud siduv
   alates sellest, kui nad teatasid aluslepingutele lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta
   käsitleva protokolli alusel oma soovist osaleda kõnealuse määruse vastuvõtmisel ja
   29
           ELT L 396, 31.12.2004, lk 45.
   30
           Nice'i lepingule lisatud protokoll artikli 67 kohta.
   31
           Leping Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide
           kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis
           esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi
           kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (ELT L 66, 8.3.2006, lk 38).
ET                                                          9                                                     ET
 ---pagebreak---    kohaldamisel. Nimetatud liikmesriikide seisukoht EURODACi määruse suhtes ei mõjuta
   nende võimalikku osalemist käesolevas ettepanekus.
   Norra ja Island
   Norra ja Islandi puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis’ sätteid
   Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu
   tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete
   rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega32.
   Paralleelselt mitme ELi mittekuuluva riigi ühinemisega Schengeni acquis’ga on ühendus
   sõlminud või sõlmimas kõnealuste riikidega ka mitu EURODACiga seotud meetmetega
   ühinemise lepingut. Islandi ja Norra ühinemisleping33 sõlmiti 2001. aastal.
   Šveits
   Šveitsi puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis’ sätteid Euroopa
   Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (Šveitsi
   Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
   edasiarendamisega34 ) tähenduses.
   Leping Šveitsi ühinemiseks EURODACiga seotud meetmetega35 sõlmiti 28. veebruaril 2008
   ja seda kohaldatakse alates 12. detsembrist 2008.
   Liechtenstein
   Liechtensteini puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis’ sätteid, mis
   kuuluvad Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini
   Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa
   Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi
   Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
   edasiarendamisega) tähenduses nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G
   osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes
   nõukogu otsuse 2008/261/EÜ36 artikliga 3.
   Leping Liechtensteini ühinemiseks EURODACiga seotud meetmetega37 kirjutati alla 28.
   veebruaril 2008 ja sõlmitakse hiljem.
   Üldsätted EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riikidele:
   32
           EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
   33
           Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline leping, mis käsitleb
           liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi
           määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 40–47).
   34
           ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.
   35
           Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
           Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise
           eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).
   36
           ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.
   37
           Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi protokoll Liechtensteini
           Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga
           liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise
           kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT …).
ET                                                       10                                                       ET
 ---pagebreak---    Kooskõlas kolme eespool osutatud lepinguga nõustuvad ühinenud riigid tingimusteta
   EURODACiga seotud meetmete ja nende edasiarendamisega. Nad ei osale selliste õigusaktide
   vastuvõtmisel, millega muudetakse EURODACiga seotud meetmeid või millega arendatakse
   edasi selliseid meetmeid (sealhulgas käesolev ettepanek), kuid nad peavad pärast õigusakti
   nõukogus ja Euroopa Parlamendis heakskiitmist teatama komisjonile teatava ajavahemiku
   jooksul oma otsusest, kas nad nõustuvad õigusakti sisuga. Juhul kui Norra, Island, Šveits või
   Liechtenstein ei nõustu õigusaktiga, millega muudetakse EURODACiga seotud meetmeid või
   arendatakse selliseid meetmeid edasi, lõpetatakse vastavad lepingud, välja arvatud juhul, kui
   lepingute alusel loodud ühis-/segakomitee otsustab ühehäälselt teisiti.
   Õiguste ja kohustuste loomiseks Taani (kes, nagu eespool selgitatud, on ühinenud
   EURODACiga seotud meetmetega rahvusvahelise lepingu alusel) ja eespool nimetatud
   ühinenud riikide vahel on ühendus ja ühinenud riigid sõlminud veel kaks protokolli38.
   3.4.       Subsidiaarsuse põhimõte
   Ettepanekus peetakse kinni subsidiaarsuse põhimõttest, sest kavandatava meetme eesmärki,
   nimelt keskse SIS II, keskse VISi ja riiklike liideste, EURODACi kesküksuse ning nende
   sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise seotud ülesannete andmist ametile,
   ei saa liikmesriigid üksinda saavutada.
   3.5.       Proportsionaalsuse põhimõte
   ELi eelarvest rahastatavale ametile antakse pädevus hallata ainult keskset SIS II, keskset VISi
   ja riiklikke liideseid, EURODACi kesküksust ning sideinfrastruktuuri teatavaid aspekte ning
   ta ei vastuta andmete süsteemidesse sisestamise eest. Liikmesriigid vastutavad oma riikliku
   süsteemi eest. Seega piirdub ameti pädevus minimaalselt vajalikuga, et toetada tõhusat,
   turvalist ja pidevat teabevahetust liikmesriikide vahel. Sihtotstarbelise struktuuri loomist
   peetakse kasutajate õigustatud huvisid ning süsteemide turvalisuse ja kättesaadavuse kõrget
   taset ning eluliselt tähtsat iseloomu arvestades proportsionaalseks.
   3.6.       Vahendi valik
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis tugineb EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2
   punktile a, artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktile ii, artikli 63 lõike 1 punktile a, artikli 63
   lõike 3 punktile b ja artiklile 66, on EÜ asutamislepingu IV jaotise kohase asutuse
   asutamiseks kõige asjakohasem vahend.
   4.         Mõju eelarvele
   Ametit rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Vajalikud assigneeringud ameti
   tegevuskuludeks on ette nähtud 2011.–2013. aasta rahastamisprogrammide eelarveridadel 18
   02 04 Schengeni infosüsteem (SIS II), 18 02 05 viisainfosüsteem (VIS) ja 18 03 11
   EURODAC. Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgitus hõlmab ka nõukogu otsuse
   38
            Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (liikmesriigis või Šveitsis esitatud
            varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriumide ja mehhanismide
            kohta) Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi protokoll (ELT …)
            ning Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb
            liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi
            määratlemise kriteeriume ja mehhanisme) protokoll (ELT L 57, 28.2.2006).
ET                                                       11                                                      ET
 ---pagebreak---    ettepanekut, millega antakse ELi lepingu VI jaotise alusel määrusega (EÜ) nr XX asutatud
   ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded.
   5.       Täiendav teave
   5.1.     Lihtsustamine
   Ettepanekuga lihtsustatakse õigusakte, sest mitme õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
   IT-süsteemi jaoks luuakse ühtne operatiivjuhtimise struktuur.
   5.2.     Hindamine
   Kavandatud määruse artikkel 27 sisaldab hindamisklauslit.
ET                                               12                                            ET
 ---pagebreak---                                                               2009/0089 (COD)
                                                 Ettepanek:
                      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
     millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-
                                      süsteemide operatiivjuhtimiseks
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a,
   artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti ii, artikli 63 lõike 1 punkti a, artikli 63 lõike 3 punkti b ja
   artiklit 66,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut39,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras40
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja
            nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise
            põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II loomist, toimimist ja kasutamist),41 ning
            nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna
            Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist42. Vastavalt
            määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ja otsusele 2007/533/JSK vastutab üleminekuperioodil
            keskse SIS II operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi vastutab
            keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest
            korraldusasutus.
   (2)      Viisainfosüsteem (VIS) loodi nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsusega 2004/512/EÜ
            viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta43. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja
            nõukogu määrusele (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja
            liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus),44 vastutab
            üleminekuperioodil VISi operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi
            vastutab keskse VISi, riiklike liideste ja sideinfrastruktuuri teatavate aspektide
            operatiivjuhtimise eest korraldusasutus.
   39
            ELT …
   40
            Euroopa Parlamendi xxx arvamus ja nõukogu xxx otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
   41
            ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.
   42
            ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.
   43
            ELT L 213, 15.6.2004, lk 5.
   44
            ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.
ET                                                    13                                                  ET
 ---pagebreak---    (3)  EURODAC loodi nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2725/2000,
        mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini
        konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil45. Vastavalt määrusele (EÜ) nr XX/2009,
        mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr
        […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil, vastutab üleminekuperioodil EURODACi
        operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi vastutab kesküksuse ja
        sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest korraldusasutus.
   (4)  Selleks et tagada SIS II, VISi ja EURODACi ning võimalik, et ka muude õiguse,
        vabaduse ja turvalisuse valdkonna IT-süsteemide operatiivjuhtimine pärast
        üleminekuperioodi, on vaja asutada korraldusasutus.
   (5)  Selleks et saavutada koostoime, on vaja nimetatud süsteemide operatiivjuhtimine anda
        ühele üksusele, saades sel viisil kasu mastaabisäästust, luues kriitilise massi ning
        tagades kapitali ja inimressursi võimalikult kõrge kasutusmäära.
   (6)  Kuna korraldusasutus peaks olema õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult
        autonoomne, tuleks see luua reguleerimisametina, kellel on juriidilise isiku staatus.
   (7)  Seepärast peaks määrustes (EÜ) nr 1987/2006, (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr XX/2000
        (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse
        (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil) sätestatud korraldusasutuse ülesandeid
        täitma amet. Osutatud ülesanded hõlmavad tehnilist edasiarendamist.
   (8)  Lisaks peaks amet korraldama VISi ja SIS II-ga seotud erikoolitusi.
   (9)  Käesolevat määrust tuleks täiendada Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel vastu
        võetud eraldi õigusaktiga, millega antakse ELi lepingu VI jaotise alusel ametile SIS II
        ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded.
   (10) Lisaks peaks amet EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel asjaomasele õigusaktile
        tuginedes vastutama ka uute suuremahuliste IT-süsteemide ettevalmistamise,
        väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest. Ta võib määrata EÜ asutamislepingu või ELi
        lepingu VI jaotise alusel vastutavaks ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse
        valdkonna IT-süsteemide ettevalmistamise, väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest.
        Lisaks peaks amet EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel vastutama uuringute jälgimise
        ja suuremahuliste IT-süsteemide katsekavade eest, kui komisjon seda konkreetselt
        taotleb.
   (11) Asjaolu, et ametile usaldatakse õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
        suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine, ei mõjuta nende süsteemide suhtes
        kehtivaid erieeskirju. Eelkõige kohaldatakse täies ulatuses neid erieeskirju, mis
        reguleerivad iga sellise operatiivjuhtimise süsteemi eesmärki, juurdepääsuõigusi,
        turvameetmeid ja täiendavaid andmekaitsenõudeid, mis kuuluvad ameti
        pädevusvaldkonda.
   (12) Liikmesriigid ja komisjon peaksid olema esindatud haldusnõukogus, et tõhusalt
        kontrollida ameti toimimist. Haldusnõukogule tuleks anda vajalikud volitused eelkõige
        iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks, ameti eelarvega seotud ülesannete
   45
        EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1.
ET                                              14                                              ET
 ---pagebreak---         täitmiseks, ameti suhtes kohaldatavate finantseeskirjade vastuvõtmiseks,
        tegevdirektori ametisse nimetamiseks ja sellise korra kehtestamiseks, mille alusel
        tegevdirektor võtab vastu ameti operatiivülesannetega seotud otsused.
   (13) Täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks tuleks ametile anda autonoomne
        eelarve, mille tulud tulevad Euroopa Liidu üldeelarvest. Ühenduse eelarvemenetlust
        tuleks kohaldada selles osas, mis hõlmab ühenduse osamaksu ja muid Euroopa Liidu
        üldeelarvest makstavaid toetusi. Raamatupidamisdokumentide auditit peaks teostama
        kontrollikoda.
   (14) Oma pädevuse raames peaks amet tegema koostööd teiste Euroopa Liidu ametitega,
        eelkõige õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas asutatud ametitega.
   (15) IT-süsteemide operatiivjuhtimist tagades peaks amet järgima              Euroopa   ja
        rahvusvahelisi standardeid, võttes arvesse kõrgeimaid kutsenõudeid.
   (16) Isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab amet, kohaldatakse Euroopa Parlamendi
        ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse
        kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste
        andmete vaba liikumise kohta46. Selle määrusega on Euroopa andmekaitseinspektorile
        antud muu hulgas õigus saada ametilt juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema
        poolt teostatavaks uurimiseks.
   (17) Ameti läbipaistva toimimise tagamiseks tuleks ameti suhtes kohaldada Euroopa
        Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse
        juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele47.
   (18) Ameti suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta
        määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta48
        ning ta peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa
        Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega
        Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta49.
   (19) Selleks et tagada tööhõivetingimuste avatus ja läbipaistvus ning töötajate võrdne
        kohtlemine, tuleks ameti töötajate ja tegevdirektori suhtes kohaldada Euroopa
        ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate
        teenistustingimusi (edaspidi „personalieeskirjad”), sealhulgas ametisaladuse hoidmise
        eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi.
   (20) Amet on nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis
        käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)50 artikli
        185 lõike 1 tähenduses ühenduste asutatud asutus ja peaks sellest tulenevalt vastu
        võtma oma finantseeskirjad.
   (21) Ameti suhtes tuleks kohaldada komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ,
        Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse
   46
        EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
   47
        EÜT 145, 31.5.2001, lk 43.
   48
        EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
   49
        EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.
   50
        EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
ET                                             15                                             ET
 ---pagebreak---         Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu
        määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 18551.
   (22) Kuna kavandatava meetme eesmärke, nimelt õiguse, vabaduse ja turvalisuse
        valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest vastutava ameti
        loomist Euroopa Liidu tasandil, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning
        meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib
        ühendus võtta meetmeid kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud
        subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse
        põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud
        eesmärkide saavutamiseks.
   (23) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida
        tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja mis on esitatud Euroopa
        Liidu põhiõiguste hartas.
   (24) Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud
        Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitega 1 ja 2 ei osale Taani SIS II ja VISi
        osas käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega
        kohaldatav. Arvestades, et käesoleva määrusega arendatakse vastavalt Euroopa
        Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisele edasi Schengeni acquis’d, peaks
        Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul alates käesoleva
        määruse vastuvõtmisest otsustama, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.
        Nimetatud protokolli artikli 5 kohaselt on Taani otsustanud määrusi (EÜ) nr
        1987/2006 ja (EÜ) nr 767/2008 oma riiklikus õiguses rakendada. Vastavalt Euroopa
        Ühenduse ja Taani Kuningriigi lepingule (mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide
        kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa
        Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede
        võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise
        eesmärgil)52 rakendab Taani nõukogu määrust (EÜ) nr 2725/2000 oma riiklikus
        õiguses.
   (25) Käesoleva määrusega arendatakse SIS II ja VISi osas edasi Schengeni acquis’ sätteid,
        milles Ühendkuningriik vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ
        (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates
        Schengeni acquis’ sätetes)53 ei osale. Seepärast ei osale Ühendkuningriik määruse
        vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas, millega
        arendatakse edasi SIS II ja VISiga seotud Schengeni acquis’ sätteid. Euroopa Liidu
        lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa
        seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks
        kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva
        määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas,
        millega ei arendata edasi SIS II ja VISiga seotud Schengeni acquis’ sätteid.
   (26) Käesoleva määrusega arendatakse SIS II ja VISi osas edasi Schengeni acquis’ sätteid,
        milles Iirimaa vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ
   51
        EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
   52
        ELT L 218, 8.3.2006, lk 38.
   53
        EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.
ET                                             16                                              ET
 ---pagebreak---         (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)54 ei osale.
        Seepärast ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega
        kohaldatav selles osas, millega arendatakse edasi SIS II ja VISiga seotud Schengeni
        acquis’ sätteid. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule
        lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2
        kohaselt ning ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale
        Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega
        kohaldatav selles osas, millega ei arendata edasi SIS II ja VISiga seotud Schengeni
        acquis’ sätteid.
   (27) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast SIS II ja VISi osas nende
        Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi
        Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks
        Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)55
        tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva
        nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (nimetatud lepingu teatavate
        rakenduseeskirjade kohta)56 artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda. Seoses
        EURODACiga on käesolev määrus Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra
        Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud
        varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja
        mehhanisme) tähenduses uus EURODACiga seotud meede. Seega peaksid Islandi
        Vabariigi ja Norra Kuningriigi delegatsioon vastavalt oma otsusele käesoleva määruse
        rakendamise kohta oma riiklikus õiguskorras osalema ameti haldusnõukogus, kuid
        hääleõiguseta. Selleks et määrata kindlaks edasine kord, mis võimaldab Islandi
        Vabariigi ja Norra Kuningriigi osalemist ameti tegevuses, tuleks ühendusel ja
        nimetatud riikidel sõlmida täiendav kokkulepe.
   (28) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus SIS II ja VISi osas nende Schengeni acquis’
        sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni
        vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete
        rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)57 tähenduses, mis kuuluvad otsuse
        1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud
        otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ
        (sõlmida Euroopa Ühenduse nimel nimetatud leping) artikliga 3. Seoses
        EURODACiga on käesolev määrus Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni
        vahelise lepingu (liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise
        eest vastutava riigi määratlemise kriteeriumide ja mehhanismide kohta) tähenduses
        uus EURODACiga seotud meede. Seega peaks Šveitsi Konföderatsiooni delegatsioon
        vastavalt oma otsusele käesoleva määruse rakendamise kohta oma riiklikus
        õiguskorras osalema ameti haldusnõukogus, kuid hääleõiguseta. Selleks et määrata
        kindlaks edasine kord, mis võimaldab Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ameti
        tegevuses, tuleks ühendusel ja Šveitsi Konföderatsioonil sõlmida täiendav kokkulepe.
   (29) Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus SIS II ja VISi osas nende Schengeni
        acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi
        Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis
   54
        EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
   55
        EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
   56
        EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.
   57
        ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.
ET                                             17                                                 ET
 ---pagebreak---           käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja
          Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta
          Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)tähenduses, mis
          kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja
          G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse
          koostoimes nõukogu otsuse 2008/261/EÜ58 artikliga 3. Seoses EURODACiga on
          käesolev määrus Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini
          Vürstiriigi protokolli (Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja
          Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga liikmesriigis või Šveitsis esitatud
          varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriumide ja
          mehhanismide kohta)59 tähenduses uus EURODACiga seotud meede. Seega peaks
          Liechtensteini Vürstiriigi delegatsioon osalema ameti haldusnõukogus, kuid
          hääleõiguseta. Selleks et määrata kindlaks edasine kord, mis võimaldab Liechtensteini
          Vürstiriigi osalemist ameti tegevuses, tuleks ühendusel ja Liechtensteini Vürstiriigil
          sõlmida täiendav kokkulepe,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                              I PEATÜKK
                                                  SISU
                                                Artikkel 1
                                           Ameti asutamine
   Käesoleva määrusega asutatakse EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel Euroopa amet
   (edaspidi „amet”) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja
   EURODACi operatiivjuhtimiseks ning muude suuremahuliste infotehnoloogiasüsteemide
   (edaspidi „IT-süsteemid”) väljatöötamiseks ja haldamiseks.
                                             II PEATÜKK
                                            ÜLESANDED
                                                Artikkel 2
                                      SIS II-ga seotud ülesanded
   Amet täidab korraldusasutusele määrusega (EÜ) nr 1987/2006 antud ülesandeid, korraldab
   SIRENE käsiraamatu kohase täiendava teabe vahetamisega seotud töötajatele ühise koolituse
   ning täidab ülesandeid, mis on seotud ekspertide koolitamisega SIS II küsimustes ja millele
   on osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr XX, millega kehtestatakse hindamismehhanism
   Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks60.
   58
           ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.
   59
           ELT …
   60
           ELT …
ET                                                  18                                           ET
 ---pagebreak---                                              Artikkel 3
                                     VISiga seotud ülesanded
   Amet täidab korraldusasutusele määrusega (EÜ) nr 767/2008 antud ning VISi kasutamise
   alase koolitusega seotud ülesandeid.
                                             Artikkel 4
                                 EURODACiga seotud ülesanded
   Amet täidab korraldusasutusele määrusega (EÜ) nr XX/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede
   võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise
   eesmärgil) antud ülesandeid.
                                             Artikkel 5
                                        Uuringute jälgimine
   1.       Amet jälgib EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel SIS II, VISi ja EURODACi ning
            muude suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise seisukohalt oluliste
            uuringute arengut.
   2.       Amet teavitab komisjoni regulaarselt lõikes 1 osutatud arengust.
                                             Artikkel 6
                                            Katsekavad
   1.       Amet rakendab komisjoni konkreetse taotluse korral EÜ asutamislepingu IV jaotise
            alusel katsekavasid suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja/või
            operatiivjuhtimiseks.
   2.       Komisjoni konkreetse taotluse korral võib ameti määrata vastutavaks ka muude
            õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemidega seotud
            katsekavade rakendamise eest.
   3.       Komisjoni taotletud katsekavade jaoks kantakse assigneeringud eelarvesse mitte
            rohkem kui kaheks järjestikuseks eelarveaastaks.
                                          III PEATÜKK
                             STRUKTUUR JA TÖÖKORRALDUS
                                             Artikkel 7
                                         Õiguslik seisund
   1.       Amet on ühenduse asutus ja juriidiline isik.
ET                                               19                                          ET
 ---pagebreak---    2.       Ametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigusvõime, mis vastavalt selle riigi
            õigusaktidele antakse juriidilisele isikule. Eelkõige võib amet omandada ja
            võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtumenetluse osaliseks. Ametil on ka
            õigus sõlmida peakorterit käsitlev leping oma asukohaliikmesriigiga.
   3.       Ametit esindab ameti tegevdirektor.
   4.       Ameti asukoht on [...].
                                               Artikkel 8
                                               Struktuur
   Ameti juhtimis- ja haldusstruktuur koosneb järgmistest osadest:
          (a)     haldusnõukogu;
          (b)     tegevdirektor;
          (c)     nõuanderühmad.
                                               Artikkel 9
                                      Haldusnõukogu volitused
   1.       Tagamaks, et amet täidab oma ülesandeid, on haldusnõukogul eelkõige järgmised
            volitused:
                    (a)    nimetada vastavalt artiklile 15 ametisse tegevdirektor ja vajaduse
                           korral vabastada ta ametist;
                    (b)    teostada distsiplinaarjärelevalvet tegevdirektori suhtes;
                    (c)    kehtestada ameti organisatsiooniline struktuur, olles eelnevalt
                           konsulteerinud komisjoniga;
                    (d)    kehtestada ameti        kodukord,     olles  eelnevalt    konsulteerinud
                           komisjoniga;
                    (e)    kehtestada eeskirjad ameti töökeelte kohta vastavalt käesoleva
                           määruse artiklile 22;
                    (f)    kiita tegevdirektori ettepaneku alusel heaks peakorterit käsitlev leping,
                           millele kirjutavad alla tegevdirektor ja asukohaliikmesriik;
                    (g)    võtta komisjoni nõusolekul personalieeskirjade artiklis 110 osutatud
                           vajalikud rakendusmeetmed;
                    (h)    võtta vastu mitmeaastane personalipoliitika kava ning esitada see igal
                           aastal hiljemalt 31. märtsiks komisjonile ja eelarvepädevatele
                           institutsioonidele;
ET                                                 20                                                ET
 ---pagebreak---    (i) võtta pärast komisjonilt arvamuse saamist iga aasta 30. septembriks
       oma hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega
       vastu ameti järgmise aasta tööprogramm, mis on kooskõlas ühenduse
       iga-aastase eelarvemenetluse ja EÜ asutamislepingu IV jaotise
       valdkondi hõlmava ühenduse õigusloomekavaga, ning tagada, et
       vastuvõetud tööprogramm edastatakse Euroopa Parlamendile,
       nõukogule ja komisjonile ning avaldatakse;
   (j) võtta igal aastal 31. märtsiks vastu ameti eelmise aasta tegevusaruanne
       ning edastada see hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile,
       nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning
       kontrollikojale; iga-aastane tegevusaruanne avaldatakse;
   (k) täita vastavalt käesoleva määruse artiklile 28, artikli 29 lõikele 6 ja
       artiklile 30 ameti eelarvega seotud ülesandeid;
   (l) võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 30 vastu ameti suhtes
       kohaldatavad finantseeskirjad;
   (m) nimetada ametisse ameti peaarvepidaja, kes on oma ülesannete
       täitmisel sõltumatu;
   (n) võtta vajalikud turvameetmed, sealhulgas turvalisuse tagamise kava;
   (o) nimetada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 ametisse ameti
       andmekaitseinspektor;
   (p) võtta kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise
       alguskuupäeva vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise
       praktiline kord;
   (q) võtta vastu määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 50 lõike 4 ja otsuse
       2007/533/JSK artikli 66 lõike 4 kohased SIS II tehnilist toimimist
       käsitlevad aruanded, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 50 lõike 3 ja
       otsuse 2008/633/JSK artikli 17 lõike 3 kohased VISi tehnilist
       toimimist käsitlevad aruanded ning määruse (EÜ) nr XX/2009 (mis
       käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist
       määruse (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil) artikli [28]
       kohased EURODACi tehnilist toimimist käsitlevad aruanded;
   (r) esitada märkused aruande kohta, mille Euroopa andmekaitseinspektor
       on auditi tulemusel määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 45 ja määruse
       (EÜ) nr 767/2008 artikli 42 lõike 2 kohaselt koostanud, ning teha
       otsus auditi järelmeetmete üle;
   (s) avaldada määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 50 lõike 3 ja otsuse
       2007/533/JSK artikli 66 lõike 3 kohased SIS II-ga seotud statistilised
       andmed;
   (t) tagada määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 31 lõike 8 ja otsuse
       2007/533/JSK artikli 46 lõike 8 kohase SIS II sisestatud andmete
       vahetu otsimise loaga pädevate asutuste nimekirja avaldamine igal
ET                             21                                              ET
 ---pagebreak---                       aastal koos määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 7 lõikes 3 osutatud
                      N.SIS.II asutuste nimekirja ja otsuse 2007/533/JSK artikli 7 lõikes 3
                      osutatud SIRENE büroode nimekirjaga;
              (u)     täita muid talle käesoleva määruse kohaselt antud ülesandeid.
   2. Haldusnõukogu võib nõustada tegevdirektorit kõigis rangelt IT-süsteemide
      väljatöötamise ja operatiivjuhtimisega seotud küsimustes.
                                         Artikkel 10
                                 Haldusnõukogu koosseis
   1. Haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni
      esindajat.
   2. Iga liikmesriik nimetab haldusnõukogu liikme ja asendaja. Komisjon nimetab kaks
      liiget ja nende asendajad. Asendaja esindab liiget tema puudumise korral. Tal on
      hääleõigus.
   3. Haldusnõukogu liikmete nimetamisel lähtutakse nende õiguse, vabaduse ja
      turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide alastest asjakohastest
      laiaulatuslikest kogemustest ja teadmistest.
   4. Liikmete volituste kestus on neli aastat. Volitusi võib pikendada ühe korra. Volituste
      tähtaja möödumisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed haldusnõukogu koosseisu,
      kuni nende volitusi pikendatakse või nad asendatakse.
   5. Ameti töös osalevad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
      edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigid. Iga selline
      riik nimetab haldusnõukogusse ühe esindaja ja asendaja, kes on hääleõiguseta
      liikmed.
                                             Artikkel 11
                                 Haldusnõukogu esimees
   1. Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe.
   2. Esimehe volituste kestus on neli aastat ja volitusi võib pikendada ühe korra. Esimehe
      volitused lõpevad enne tähtaega, kui tema haldusnõukogu liikmesus lõpeb.
   3. Esimehe võib nimetada ainult selliste liikmete hulgast, kelle on nimetanud
      liikmesriigid, kes osalevad täielikult kõiki ameti hallatavaid süsteeme reguleerivate
      õigusaktide vastuvõtmisel.
                                         Artikkel 12
                               Haldusnõukogu koosolekud
ET                                           22                                              ET
 ---pagebreak---    1. Haldusnõukogu koosolek kutsutakse kokku kas esimehe algatusel või vähemalt
      kolmandiku liikmete või komisjoni taotlusel. Haldusnõukogu tuleb korralisteks
      koosolekuteks kokku vähemalt kaks korda aastas.
   2. Koosolekutel osaleb ameti tegevdirektor.
   3. Haldusnõukogu liikmeid võivad abistada eksperdid, kes on nõuanderühmade
      liikmed.
   4. Haldusnõukogu võib oma koosolekutele vaatlejaks kutsuda iga isiku, kelle seisukoht
      võib talle huvi pakkuda.
   5. Amet tagab haldusnõukogule sekretariaaditeenused.
                                        Artikkel 13
                                         Hääletus
   1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 4 ning artikli 9 lõike 1 punkti i
      kohaldamist, võetakse haldusnõukogu otsused vastu haldusnõukogu hääleõiguslike
      liikmete lihthäälteenamusega.
   2. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist, on igal haldusnõukogu
      liikmel üks hääl.
   3. Kõik liikmed, kelle on nimetanud liikmesriik, kes osaleb teatavat ameti hallatavat IT-
      süsteemi reguleerivate õigusaktide vastuvõtmisel, võivad hääletada asjaomast IT-
      süsteemi käsitlevate küsimuste puhul.
   4. Kui liikmed on lahkarvamusel küsimuses, kas hääletus mõjutab konkreetset IT-
      süsteemi, teevad nad asjaomase otsuse kahekolmandikulise häälteenamusega.
   5. Ameti tegevdirektor ei hääleta.
   6. Üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib
      tegutseda teise liikme nimel, ning vajaduse korral kvooruminõuded kehtestatakse
      ameti kodukorraga.
                                        Artikkel 14
                         Tegevdirektori ülesanded ja volitused
   1. Ametit juhib ja esindab ameti tegevdirektor.
   2. Tegevdirektor on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. Olenemata komisjoni ja
      haldusnõukogu vastavast pädevusest ei taotle tegevdirektor juhiseid riiklikelt ega
      muudelt organitelt ning ei allu sellistele juhistele.
   3. Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist, kannab tegevdirektor täielikku vastutust
      ametile antud ülesannete eest ja Euroopa Parlament kohaldab tema suhtes iga-aastast
      eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.
ET                                           23                                              ET
 ---pagebreak---    4.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kutsuda ameti tegevdirektori oma ülesannete
        täitmisest aru andma.
   5.   Tegevdirektoril on eelkõige järgmised ülesanded:
      (a)     tagada ameti igapäevane juhtimine;
      (b)     võtta vajalikke meetmeid, et tagada ameti toimimine kooskõlas käesoleva
              määrusega;
      (c)     valmistada ette käesolevas määruses, selle rakenduseeskirjades ja
              kohaldatavates õigusaktides täpsustatud piirides haldusnõukogu poolt
              vastuvõetavad menetlused, otsused, strateegiad, programmid ja tegevus ning
              rakendada neid;
      (d)     kehtestada tõhus süsteem korrapäraseks järelevalveks IT-süsteemide
              (sealhulgas statistiliste andmete) ja ameti üle ja nende hindamiseks ning
              rakendada seda süsteemi;
      (e)     osaleda haldusnõukogu koosolekutel ilma hääleõiguseta;
      (f)     kasutada ameti töötajate suhtes artikli 17 lõikes 2 sätestatud volitusi ja
              lahendada personaliküsimusi;
      (g)     ilma et see piiraks personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kehtestada
              konfidentsiaalsusnõuded määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 17, otsuse
              2007/533/JSK artikli 17, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 26 lõike 9 ja
              määruse (EÜ) nr XX/2009 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-
              süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil)
              artikli [4 lõike 6] täitmiseks;
      (h)     pidada asukohaliikmesriigi valitsusega läbirääkimisi peakorterit käsitleva
              lepingu üle ning pärast selle heakskiitmist haldusnõukogus kirjutada sellele
              alla.
   6.   Tegevdirektor esitab haldusnõukogule vastuvõtmiseks järgmiste dokumentide
        kavandid:
      (a)     ameti iga-aastane tööprogramm ja iga-aastane tegevusaruanne, olles eelnevalt
              konsulteerinud nõuanderühmadega;
      (b)     ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad;
      (c)     järgmise aasta eelarve;
      (d)     mitmeaastane personalipoliitika kava;
      (e)     volitused artiklis 27 osutatud hindamise korraldamiseks;
      (f)     määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktiline kord;
      (g)     vajalikud turvameetmed, sealhulgas turvalisuse tagamise kava;
ET                                             24                                          ET
 ---pagebreak---       (h)     järelevalve ja hindamise tulemuste alusel iga käesoleva määruse artikli 9 lõike
              1 punktis q osutatud IT-süsteemi tehnilist toimimist käsitlevad aruanded;
      (i)     käesoleva määruse artikli 9 lõike 1 punktis t osutatud SIS II sisestatud andmete
              vahetu otsimise loaga pädevate asutuste nimekiri, sealhulgas N.SIS.II asutuste
              nimekiri ja SIRENE büroode nimekiri, mis avaldatakse igal aastal.
   7.   Tegevdirektor täidab muid talle käesoleva määruse kohaselt antud ülesandeid.
                                          Artikkel 15
                            Tegevdirektori ametisse nimetamine
   1.   Haldusnõukogu nimetab ameti tegevdirektori              ametisse    komisjoni   esitatud
        kandidaatide nimekirjast viieks aastaks.
   2.   Enne ametisse nimetamist võidakse haldusnõukogu valitud kandidaat kutsuda
        esinema Euroopa Parlamendi pädeva(te) komitee(de) ette ja vastama selle/nende
        liikmete küsimustele.
   3.   Üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu korraldab komisjon hindamise.
        Hindamisel hindab komisjon eelkõige järgmist:
      (a)     esimesel ametiajal saavutatud tulemused ja nende saavutamise viis;
      (b)     ameti järgmistel aastatel täidetavad ülesanded ja talle esitatavad nõuded.
   4.   Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku alusel ja hindamisaruannet arvesse võttes
        pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord kuni kolmeks aastaks üksnes juhtudel,
        kui see on õigustatud ameti ülesannete ja talle esitatavate nõuetega.
   5.   Haldusnõukogu teatab Euroopa Parlamendile oma kavatsusest pikendada
        tegevdirektori ametiaega. Kuu aja jooksul enne tegevdirektori ametiaja pikendamist
        võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva(te)
        komisjoni(de) ette ja vastama selle/nende liikmete küsimustele.
   6.   Tegevdirektor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.
   7.   Tegevdirektori võib ametist vabastada haldusnõukogu.
                                          Artikkel 16
                                      Nõuanderühmad
   1.   Haldusnõukogule jagavad eksperditeadmisi vastavate IT-süsteemide kohta ning
        eelkõige iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande ettevalmistamise kontekstis
        järgmised nõuanderühmad:
                (a)    SIS II nõuanderühm;
                (b)    VISi nõuanderühm;
ET                                             25                                                ET
 ---pagebreak---               (c)     EURODACi nõuanderühm;
              (d)     muu nõuanderühm, kes on seotud ameti väljatöötatava või hallatava
                      suuremahulise IT-süsteemiga.
   2. Nii iga liikmesriik, iga Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
      edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riik kui ka
      komisjon nimetavad igasse nõuanderühma ühe liikme kolmeaastaseks tähtajaks,
      mida võib pikendada.
   3. Haldusnõukogu liikmed ei tohi olla nõuanderühmade liikmed. Ameti tegevdirektoril
      või tema esindajal on õigus osaleda vaatlejana kõigil nõuanderühmade koosolekutel.
   4. Nõuanderühmade töö- ja koostöökord sätestatakse ameti kodukorras.
   5. Arvamusi koostades teeb iga nõuanderühm kõik endast sõltuva konsensuse
      saavutamiseks. Lahkarvamuste korral koostatakse liikmete enamuse seisukohta
      kajastav arvamus koos asjakohaste põhjendustega. Samuti lisatakse vähemuse
      seisukoht/seisukohad koos põhjendustega. Sel eesmärgil kohaldatakse artikli 13
      lõiget 3. Liikmed, kes esindavad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
      edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riike, võivad
      avaldada arvamust, mida ei võeta vajaliku häälteenamuse arvutamisel arvesse.
   6. Iga liikmesriik ning iga Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja
      edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riik aitab kaasa
      nõuanderühmade tegevusele.
   7. Nõuanderühmade esimeeste ülesannete suhtes kohaldatakse artiklit 11 mutatis
      mutandis.
                                     IV PEATÜKK
                                 AMETI TOIMIMINE
                                       Artikkel 17
                                        Personal
   1. Ameti personali ja tegevdirektori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike
      personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning
      eeskirju, mille Euroopa Ühenduse institutsioonid on nimetatud personalieeskirjade ja
      teenistustingimuste rakendamiseks ühiselt vastu võtnud.
   2. Amet kasutab oma töötajate suhtes ametisse määravale asutusele
      personalieeskirjadega ja lepinguid sõlmivale asutusele muude teenistujate
      teenistustingimustega antud volitusi.
   3. Ilma et see piiraks personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab amet
      asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid
      konfidentsiaalsuskohustusi.
ET                                          26                                             ET
 ---pagebreak---    4.       Haldusnõukogu võtab komisjoni nõusolekul personalieeskirjade artiklis 110 osutatud
            vajalikud rakendusmeetmed.
                                              Artikkel 18
                                             Avalik huvi
   Haldusnõukogu liikmed, tegevdirektor ja nõuanderühmade liikmed kohustuvad toimima
   avalikes huvides. Selleks esitavad nad igal aastal kirjaliku kinnituse nimetatud kohustuse
   võtmise kohta.
                                              Artikkel 19
                                      Peakorterit käsitlev leping
   Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse ametile asukohaliikmesriigis antavaid ruume ja
   selle riigi pakutavaid vahendeid ning ameti asukohaliikmesriigis tegevdirektori,
   haldusnõukogu liikmete, ameti töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid
   erieeskirju, sätestatakse ameti ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterit käsitlevas lepingus,
   mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist. Ameti asukohaliikmesriik tagab
   võimalikult head tingimused ameti tõrgeteta toimimiseks, sealhulgas mitmekeelse ja
   Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.
                                              Artikkel 20
                                     Privileegid ja immuniteedid
   Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.
                                              Artikkel 21
                                               Vastutus
   1.       Ameti lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomase lepingu suhtes kohaldatava
            õigusega.
   2.       Otsuste tegemine kuulub Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse vastavalt ameti
            sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.
   3.       Lepinguvälise vastutuse korral heastab amet vastavalt liikmesriikide õiguse ühistele
            üldpõhimõtetele kõik kahjud, mida ta osakonnad või teenistujad on ülesannete
            täitmisel tekitanud.
   4.       Lõikes 3 osutatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa
            Kohtu pädevusse.
   5.       Ameti teenistujate isiklikku vastutust ameti ees reguleeritakse personalieeskirjadega.
ET                                                27                                                 ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 22
                                      Keelekasutuse kord
   1.  Ameti suhtes kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse
       kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled61.
   2.  Ilma et see piiraks EÜ asutamislepingu artikli 290 kohaselt vastuvõetud otsuste
       kohaldamist, koostatakse artikli 9 lõike 1 punktides i ja j osutatud iga-aastane
       tööprogramm ja tegevusaruanne ühenduse kõigis ametlikes keeltes.
   3.  Ameti tegevuseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste
       Tõlkekeskus.
   4.  Haldusnõukogu kehtestab keelekasutuse praktilise korra.
                                           Artikkel 23
                                   Juurdepääs dokumentidele
   1.  Ameti käsutuses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja
       nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta
       Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele62.
   2.  Haldusnõukogu võtab kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise
       alguskuupäeva vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra.
   3.  Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaste ameti otsuste kohta võib EÜ
       asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimustel esitada vastavalt kaebuse
       ombudsmanile või hagi Euroopa Ühenduste Kohtule.
                                           Artikkel 24
                                    Teave ja selle edastamine
   1.  Amet võib oma tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes omal algatusel teavet
       edastada. Eelkõige tagab ta, et lisaks artikli 9 lõike 1 punktides i, j, s ja t, artikli 27
       lõikes 3 ja artikli 29 lõikes 8 osutatud teabe avaldamisele antakse avalikkusele ja
       kõigile huvitatud isikutele kiiresti objektiivset, usaldusväärset ja hõlpsasti
       arusaadavat teavet ameti tegevuse kohta.
   2.  Haldusnõukogu kehtestab lõike 1 kohaldamise praktilise korra.
                                           Artikkel 25
                                         Andmekaitse
   61
      EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.
   62
      EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
ET                                              28                                                 ET
 ---pagebreak---    1.  Ameti poolt käesoleva määruse kohaselt töödeldava teabe suhtes kohaldatakse
       Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001
       üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja
       asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta63.
   2.  Haldusnõukogu kehtestab meetmed, mida amet võtab määruse (EÜ) nr 45/2001
       kohaldamiseks, sealhulgas ameti andmekaitseinspektorit käsitlevad meetmed.
                                         Artikkel 26
       Turvaeeskirjad salastatud teabe ja salastamata delikaatse teabe kaitse kohta
   1.  Amet järgib komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuses 2001/844/EÜ, ESTÜ,
       Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda)64 sisalduvaid turvapõhimõtteid.
       Turvapõhimõtted hõlmavad muu hulgas salastatud teabe vahetamist, töötlemist ja
       säilitamist käsitlevaid sätteid.
   2.  Amet järgib ka Euroopa Komisjoni vastuvõetud ja järgitavaid salastamata delikaatse
       teabe töötlemist käsitlevaid turvapõhimõtteid.
                                         Artikkel 27
                                         Hindamine
   1.  Haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja
       edaspidi iga viie aasta järel käesoleva määruse rakendamist käsitleva sõltumatu
       välishinnangu, millega seotud tingimused määrab haldusnõukogu pärast komisjoniga
       konsulteerimist.
   2.  Hindamise raames hinnatakse ameti ja tema töömeetodite kasulikkust, asjakohasust
       ja tõhusust. Hinnangu andmisel võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii
       Euroopa kui ka riigi tasandil.
   3.  Haldusnõukogu saab hindamisaruande ning esitab soovitused käesoleva määruse,
       ameti ja tema töömeetodite muutmise kohta komisjonile, kes edastab need koos oma
       arvamuse ja asjakohaste ettepanekutega nõukogule ja Euroopa Parlamendile.
       Vajaduse korral lisatakse tegevuskava koos ajakavaga. Hindamisaruanne ja
       soovitused avalikustatakse.
                                        V PEATÜKK
                                     FINANTSSÄTTED
                                         Artikkel 28
                                           Eelarve
   63
      EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
   64
      EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.
ET                                           29                                           ET
 ---pagebreak---    1.   Ilma et see piiraks muud liiki sissetulekuid, on ameti tuludeks:
      (a)     ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis);
      (b)     Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning
              EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riikide osamaks;
      (c)     liikmesriikide osamaks.
   2.   Ameti kulud hõlmavad muu hulgas töötajate töötasusid, haldus- ja
        infrastruktuurikulusid, tegevuskulusid ning ameti sõlmitud lepingutest või
        kokkulepetest tulenevaid kulusid. Igal aastal koostab tegevdirektor ameti järgmise
        eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti koos ametikohtade loeteluga ning
        edastab selle haldusnõukogule.
   3.   Ameti tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.
   4.   Haldusnõukogu võtab tegevdirektori koostatud projekti põhjal vastu ameti järgmise
        eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti.
   5.   Haldusnõukogu edastab ameti tulude ja kulude eelarvestuse projekti ning selle
        aluseks olevad üldsuunised komisjonile ning Schengeni acquis’ rakendamise,
        kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud
        riikidele iga aasta 10. veebruariks ning lõpliku eelarvestuse 31. märtsiks.
   6.   Haldusnõukogu esitab komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele hiljemalt
        iga aasta 31. märtsiks:
      (a)     oma tööprogrammi eelnõu;
      (b)     oma ajakohastatud mitmeaastase personalipoliitika kava, mis on koostatud
              vastavalt komisjoni kehtestatud suunistele;
      (c)     teabe personalieeskirjades kindlaksmääratud ametnike, ajutiste ja lepinguliste
              töötajate arvu kohta aastatel n–1 ja n ning prognoosi aastaks n+1;
      (d)     teabe asukohaliikmesriigi poolt ametile antud mitterahaliste toetuste kohta;
      (e)     prognoosi eelarve täitumise ülevaate saldo kohta aastal n-1.
   7.   Komisjon edastab eelarvestuse Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi
        „eelarvepädevad institutsioonid”) koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.
   8.   Eelarvestuse alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti
        arvestuslikud summad, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja
        üldeelarvest makstavate toetuste suuruse ning esitab need vastavalt EÜ
        asutamislepingu artiklile 272 eelarvepädevatele institutsioonidele.
   9.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ameti toetuseks kasutatavad
        assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu ameti ametikohtade
        loetelu.
ET                                             30                                            ET
 ---pagebreak---    10.  Ameti eelarve võtab vastu haldusnõukogu. Eelarve muutub lõplikuks pärast Euroopa
        Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse eelarvet
        vastavalt.
   11.  Iga muudatuse tegemisel eelarves, sealhulgas ametikohtade loetelus, järgitakse sama
        korda.
   12.  Haldusnõukogu teatab võimalikult vara eelarvepädevatele institutsioonidele oma
        kavatsusest rakendada projekti, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve
        rahastamisele, eriti kõikide kinnisvaraga seotud projektide, nagu hoonete rentimise
        või ostmise puhul. Haldusnõukogu teatab sellest komisjonile ning Schengeni acquis’
        rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud
        meetmetega ühinenud riikidele. Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada
        arvamuse, teatab ta kahe nädala jooksul pärast projekti kohta teate saamist
        haldusnõukogule sellise arvamuse esitamise kavatsusest. Kui vastust ei tule, võib
        amet jätkata kavandatud tegevust.
                                           Artikkel 29
                                        Eelarve täitmine
   1.   Ameti eelarvet täidab ameti tegevdirektor.
   2.   Tegevdirektor edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu
        hindamismenetluste tulemuste seisukohast olulise teabe.
   3.   Ameti peaarvepidaja saadab esialgse raamatupidamisaruande koos asjakohase aasta
        eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruandega hiljemalt järgmise aasta 1.
        märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale. Komisjoni peaarvepidaja
        konsolideerib      institutsioonide    ja    detsentraliseeritud asutuste   esialgsed
                                                                                65
        raamatupidamisaruanded vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile
        128.
   4.   Ameti peaarvepidaja saadab eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande
        hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
   5.   Pärast kontrollikojalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 129 kohaste
        tähelepanekute saamist ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta koostab
        tegevdirektor omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle
        haldusnõukogule arvamuse saamiseks.
   6.   Haldusnõukogu esitab oma arvamuse ameti lõpliku raamatupidamisaruande kohta.
   7.   Tegevdirektor saadab lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu
        arvamusega hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks komisjoni peaarvepidajale,
        kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning Schengeni acquis’
        rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud
        meetmetega ühinenud riikidele.
   65
       EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
ET                                              31                                            ET
 ---pagebreak---    8.      Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.
   9.      Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse tema tähelepanekute kohta hiljemalt 30.
           septembriks. Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.
   10.     Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle määruse (EÜ, Euratom)
           nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase
           eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta
           rakendamiseks.
   11.     Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa
           Parlament heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 15.
           maid aastal n + 2.
                                              Artikkel 30
                                          Finantseeskirjad
   Ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt
   konsulteerinud komisjoniga. Finantseeskirjad ei või kõrvale kalduda komisjoni 19. novembri
   2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002,66 välja arvatud juhul, kui selline
   kõrvalekaldumine on vajalik ameti toimimiseks ja komisjon on andnud selleks eelneva
   nõusoleku.
                                              Artikkel 31
                                        Pettusevastane võitlus
   1.      Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisel kohaldatakse
           määrust (EÜ) nr 1073/199967.
   2.      Amet ühineb institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse Euroopa
           Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlusi, ja kehtestab viivitamata kõigi ameti
           töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted.
   3.      Rahastamisotsustes ning neist tulenevates lepingutes ja rakendusaktides sätestatakse
           selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teostada ameti
           rahaliste vahendite saajate ja rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute
           juures kohapealseid kontrolle.
                                           VI PEATÜKK
                                           LÕPPSÄTTED
   66
          EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
   67
          EÜT C 136, 31.5.1999, lk 1.
ET                                                32                                              ET
 ---pagebreak---                                               Artikkel 32
                                     Ettevalmistavad meetmed
   1.       Komisjon vastutab ameti asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni amet on
            saavutanud eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.
   2.       Kuni tegevdirektor asub pärast haldusnõukogu poolt vastavalt käesoleva määruse
            artiklile 15 ametisse nimetamist täitma oma ülesandeid, võib komisjon sel eesmärgil
            määrata ajutiselt ametisse piiratud arvu ametnikke, sealhulgas ametniku, kes täidab
            tegevdirektori ülesandeid.
   3.       Ajutine tegevdirektor võib lubada kõigi ameti eelarves ette nähtud krediidiga kaetud
            maksete tegemist, kui haldusnõukogu on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida
            lepinguid, sealhulgas töölepinguid, pärast ameti ametikohtade loetelu vastuvõtmist.
                                              Artikkel 33
    Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning EURODACiga
                            seotud meetmetega ühinenud riikide osalus
   Ühinemislepingute asjaomaste sätete alusel töötatakse välja kord, millega muu hulgas nähakse
   ette Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga
   seotud meetmetega ühinenud riikide ameti töös osalemise laad ja ulatus ning üksikasjalikud
   eeskirjad, sealhulgas sätted osamaksu ja töötajate kohta.
                                              Artikkel 34
                                    Jõustumine ja kohaldamine
   1.       Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa
            Liidu Teatajas.
   2.       Amet alustab artiklites 2–6 sätestatud ülesannete täitmist 1. jaanuaril 2012.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas
   Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.
   Brüssel, […]
   Euroopa Parlamendi nimel                     Nõukogu nimel
   president                                    eesistuja
   [ …]
ET                                                33                                             ET
 ---pagebreak---                                      FINANTSSELGITUS
   1.   ETTEPANEKU NIMETUS
        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, millega asutatakse amet õiguse,
        vabaduse       ja     turvalisuse      valdkonna        suuremahuliste     IT-süsteemide
        operatiivjuhtimiseks.
   2.   TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK
        Poliitikavaldkond: vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (jaotis 18)
        Meetmed:
        solidaarsus – välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine (peatükk 18.02)
   3.   EELARVEREAD
   3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja
        haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:
        Finantsraamistik 2007–2013: alamrubriik 3A
        Peatükki 18.02 (solidaarsus – välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine)
        luuakse ameti jaoks vajalik struktuur vabaduse ja turvalisuse valdkonna
        suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks, st
               –     luuakse artikkel 18 02 XX nimetusega „õiguse, vabaduse ja turvalisuse
                     valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks asutatud
                     amet”;
               –     luuakse punkt 18 02 XX XX nimetusega „õiguse, vabaduse ja turvalisuse
                     valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks asutatud
                     amet” – toetus jaotistele 1 ja 2;
               –     luuakse punkt 18 02 XX XX nimetusega „õiguse, vabaduse ja turvalisuse
                     valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks asutatud
                     amet” – toetus jaotisele 3.
        Artikli ning punktide valik peatüki 18 02 raames määratakse kindlaks 2011. aasta
        eelarvemenetluses.
   3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:
        Kava kohaselt toimub ameti õiguslik registreerimine 2011. aastal ja sellest saaks
        täielikult iseseisev amet, kes suudab 2012. aastal üle võtta kõik SIS II, VISi ja
        EURODACi ning muude suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisega seotud
        ülesanded. Ettevalmistustöö selleks algab 2010. aastal ning seda rahastatakse
ET                                              34                                               ET
 ---pagebreak---                kehtivate õiguslike aluste alusel, milleks on SIS II puhul määrus (EÜ) nr
               1987/2006,68 VISi puhul määrus (EÜ) nr 767/200869 ja EURODACi puhul määrus
               (EÜ) nr XX/2009, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi
               kehtestamist määruse (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil.
    3.3.       Eelarve tunnusjooned:
                                                                                Finantspersp
           Eelarveri                                                EFTA          Taotlejariikide
                               Kulu liik              Uus                                               ektiivi
              da                                                   osamaks          osamaksud
                                                                                rubriik
          Vt punkt                    Liigend
          3.1.           Mitte-        atud70
                         kohus-                      JAH              EI                EI                3A
                          tuslik
    4.         ÜLEVAADE VAHENDITEST
    4.1.       Rahalised vahendid
    4.1.1.     Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest
                                                                   miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
                                    Jao nr
                                                     Aast     2011    2012      2013    n+4      n+5      Kokku
             Kulu liik
                                                       a                                          jj
                                                     2010
   Tegevuskulud71
   Kulukohustuste                                   0.000     13,7    54,5     39,4                      107,6
   assigneeringud
                                     8.1.     a
   Maksete assigneeringud                     b     0.000     13,7    54,5     39,4                      107,6
   Võrdlussummas sisalduvad halduskulud72
    68
             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise
             põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk
             4);
    69
             Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi
             (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218,
             13.8.2008, lk 60);
    70
             Liigendatud assigneeringud.
    71
             Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.
    72
             Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.
ET                                                         35                                                      ET
 ---pagebreak---    Tehniline    ja    haldusabi                    0.000     0.000     0.000    0.000                   0.000
   (liigendamata                    8.2.4.   c
   assigneeringud)
   VÕRDLUSSUMMA KOKKU
   Kulukohustuste                           a+     0,000     13,7      54,5     39,4                    107,6
   assigneeringud                            c
   Maksete assigneeringud                   b+ 0,000         13,7      54,5     39,4                    107,6
                                             c
   Võrdlussummast välja jäävad halduskulud73
   Personalikulud ja nendega                       1,2       1,5       0,9      0,6                     4,2
   seonduvad              kulud
   (liigendamata
                                    8.2.5.   d
   assigneeringud)
   Võrdlussummast          välja                   0,3       0,3       0,3      0,3                     1,2
   jäävad halduskulud, v.a
   personalikulud ja nendega
   seonduvad              kulud
                                    8.2.6.   e
   (liigendamata
   assigneeringud)
   Meetme soovituslik finantskulu kokku
     Kulukohustuste                          a+c 1,5          15,5      55,7     40,3                    113
     assigneeringud           (sh             +d
     personalikulud) kokku
                                              +e
     Maksete     assigneeringud              b+c 1,5          15,5      55,7     40,3                    113
     (sh personalikulud) kokku                +d
                                              +e
    Kaasrahastamise andmed
              Lisaks ühenduse eelarverealt saadavatele vahenditele saab amet käesoleva määruse
              artikli 28.1 lõike 1 punkti b kohaselt kaasrahastamise raames vahendeid ka
              Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning
              EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riikidelt.
    4.1.2.    Kooskõla finantsplaneeringuga
              X      Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. Vajalikud assigneeringud
                     ameti        tegevuskuludeks          on      ette       nähtud        2011.–2013.     aasta
                     rahastamisprogrammide eelarveridadel 18 02 04 Schengeni infosüsteem (SIS
                     II), 18 02 05 viisainfosüsteem (VIS) ja 18 03 11 EURODAC.
                     Ettepanekuga          kaasneb          finantsperspektiivi           asjakohase    rubriigi
                     ümberplaneerimine
    73
             Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.
ET                                                         36                                                     ET
 ---pagebreak---                     Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe74
                    sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi
                    läbivaatamine)
   4.1.3.   Finantsmõju tuludele
            X       Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele
                    Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:
                                                                  miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
                                                            Enne            Olukord pärast meetme rakendamist
                                                          meetme
                                                          rakenda
           Eelarverida                   Tulud              mist     [Aas- [n+1] [n+2] [n+3 [n+4] [n+5]
                                                                                75
                                                          [Aas-       ta n]                     ]
                                                           ta n]
                              a) Tulud absoluutväärtuses
                              b) Tulude muutus            ∆
   4.2.     Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud,                             ajutine      personal     ja
            koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.
            Aastane vajadus                                        Aasta     2011       2012       2013       n+4
                                                                   2010
            Personal kokku                                        10         12        7          5
   5.       TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID
   5.1.     Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus
   Selleks et amet muutuks täiesti toimivaks on lühiajalises perspektiivis vaja korraldada mitu
   ettevalmistavat ja käivitavat tegevust. Sellised tegevused võivad hõlmata teostatavusuuringute
   teostamist võimalikes asukohtades, uute asukohtade omandamist süsteemide majutamiseks,
   ehitus- või kohandustöid, süsteemide ümberpaigutamist, töötajate värbamist ja koolitamist
   ning kõigi vajalike seadmete, vahendite ja menetluste tagamist ametile.
   Pikaajalises perspektiivis on amet tõhus lahendus SIS II, VISi ja EURODACi ning muude
   õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahulistele IT-süsteemide haldamiseks.
   Vaja on asutada amet, mis vastaks järgmistele olulistele nõuetele:
   74
           Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
   75
           Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.
ET                                                       37                                                         ET
 ---pagebreak---                  –      süsteemide tõhus ja turvaline toimimine ja haldamine, millega on
                        nimetatud süsteemide kasutajatele tagatud nõuetekohase kvaliteediga
                        teenus, pidev ja katkematu teenus, andmete turvalisus ja terviklikkus ning
                        vastavus andmekaitseeeskirjadele;
                 –      nõuetekohane juhtimisstruktuur, milles pööratakse tähelepanu ELi
                        institutsioonide, osalevate liikmesriikide ja muude sidusrühmade
                        nõuetele. Struktuur peaks kajastama kõnealuste süsteemide õiguslikesse
                        alustesse hõlmatud eri sambaid;
                 –      kõnealuste IT-süsteemide usaldusväärne, pidev, tõhus ja vastutustundlik
                        finantshaldus, millega optimeeritakse võimalikku koostoimet ja
                        mastaabisäästu, luuakse kriitiline mass, tagatakse kapitali ja inimressursi
                        võimalikult kõrge kasutusmäär ning suurendatakse töötajate tööviljakust;
                 –      tõhus töökorraldus, millega optimeeritakse inimressursside kasutamist ja
                        tööviljakust.
   5.2.     Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude
            finantsmeetmetega ning võimalik koostoime
   Käesoleva ettepanekuga luuakse pikaajaline lahendus SIS II, VISi ja EURODACi ning muude
   õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide haldamiseks, millega
   optimeeritakse koostoimet ja tagatakse mastaabisääst.
   5.3.     Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad
            tegevuspõhise juhtimise raames
   Käesoleva ettepaneku esmane eesmärk on asutada amet, kes vastutab SIS II, VISi ja
   EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise eest.
   Lisaks peaks amet hakkama vastutama ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna
   suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest.
   Näitajateks on erinevate hoiatusteadete suhtes registreeritud kokkulangevuste statistilised
   andmed (süsteemide lõikes).
   5.4.     Rakendusmeetod (soovituslik)
            X    Tsentraliseeritud haldamine
                        otse, haldajaks on komisjon
                        kaudselt, haldamine on delegeeritud:
                               täitevasutustele
                        X      ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse
                               artiklis 185
                               riigi avalik-õiguslikele    asutustele  või   avalikke     teenuseid
                               osutavatele asutustele
ET                                                 38                                               ET
 ---pagebreak---                    Haldamine detsentraliseeritult või koostöös
                          liikmesriikidega
                          kolmandate riikidega
   6.        JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
   6.1.      Järelevalvekord
   Tõhusa järelevalve- ja hindamissüsteemi loomise ja rakendamise eest ameti tegevuse suhtes
   vastutab tegevdirektor. Tegevdirektor koostab ameti iga-aastase tegevusaruande, milles
   eelkõige võrreldakse saavutatud tulemusi iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega.
   Tegevusaruanne edastatakse pärast konsultatsioone nõuanderühmadega ja selle vastuvõtmist
   haldusnõukogus hiljemalt järgmise aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule,
   komisjonile, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomiteele ning kontrollikojale. Esimene aruanne
   esitatakse 2013. aastal ja see avaldatakse.
   Amet avaldab igal aastal statistilised andmed, millest nähtub nii terviksüsteemi kui iga
   liikmesriigi lõikes kirjete arv hoiatusteate kategooria kohta, kokkulangevuste arv hoiatusteate
   kategooria kohta ja see, kui mitu korda SIS II kasutati.
   Amet esitab kahe aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi iga kahe
   aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse keskse SIS II ja
   sideinfrastruktuuri tehnilist toimimist, sealhulgas viimase turvalisust, ning täiendava teabe
   kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel.
   Amet esitab kahe aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi iga kahe
   aasta järel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande VISi tehnilise toimimise,
   sealhulgas selle turvalisuse kohta.
   Seoses EURODACiga peaks amet iga kahe aasta järel esitama Euroopa Parlamendile,
   nõukogule ja komisjonile aruande kesküksuse tehnilise toimimise, sealhulgas selle turvalisuse
   kohta, ning igal aastal kesküksuse tegevuse aruande.
   Haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi
   iga viie aasta järel sõltumatu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta. Hindamise
   raames uuritakse, kui tõhusalt amet oma ülesannet täidab. Hinnang antakse ka ameti ja tema
   töömeetodite mõjule. Hinnangu andmisel võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii
   Euroopa kui ka riigi tasandil. Hindamisaruanne esitatakse haldusnõukogule, kes esitab
   soovitused käesoleva määruse, ameti ja tema töömeetodite muutmise kohta komisjonile.
   Komisjon edastab kõnealused soovitused koos oma arvamuse ja asjakohaste ettepanekutega
   nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Vajaduse korral lisatakse tegevuskava koos ajakavaga.
   Hindamisaruanne ja soovitused avalikustatakse.
   6.2.      Hindamine
   6.2.1.    Eelhindamine
   Eelhinnang on lisatud mõjuhinnangule.
ET                                                 39                                              ET
 ---pagebreak---    6.2.2.    Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest
             kogemustest saadud õppetunnid)
   Reguleerimisameti loomine SIS II, VISi ja EURODACi haldamiseks on uus ja uuenduslik
   lähenemisviis teabevahetusele. Seepärast ei ole varasemaid samaväärseid kogemusi, mis
   pakuksid asjakohaseid õppetunde.
   Samas on nõuetekohaselt arvesse võetud muude ühenduse ametite asutamise parimaid tavasid.
   6.2.3.    Edasise hindamise tingimused ja sagedus
   Haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi
   iga viie aasta järel sõltumatu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta.
   7.        PETTUSEVASTASED MEETMED
   Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisel kohaldatakse
   kõnealuse ameti suhtes ilma piiranguteta määrust (EÜ) nr 1073/1999.
   Amet ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse
   OLAFi sisejuurdlusi, ja kehtestab viivitamata kõigi ameti töötajate suhtes kohaldatavad
   asjakohased sätted.
   Rahastamisotsustes ning neist tulenevates lepingutes ja rakendusaktides sätestatakse
   selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teostada ameti rahaliste
   vahendite saajate ja rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures
   kohapealseid kontrolle.
ET                                                40                                          ET
 ---pagebreak---   8.    ANDMED VAHENDITE KOHTA76
  8.1.  Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi
                                                                                Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (üks kohta pärast koma)
                  (Esitada            Väljundi Keskm  Aasta 2010      Aasta 2011        Aasta 2012         Aasta      Aasta n+4     Aasta n+5           KOKKU
                  eesmärkide,           liik     ine
                  meetmete         ja           kulu                                                        2013                          jj
                  väljundite
                  nimetused)                         Väljundit Kulu Väljundit Kulud   Väljundit Kulud Väljun   Kulu Väljund Kulud Väljund    Kulud Väljund  Kulud
                                                     e arv     d    e arv     kokku   e arv     kokku dite arv d    ite arv kokku ite arv    kokku ite arv  kokku
                                                               kokk                                            kokk
                                                               u                                               u
                  TEGEVUSEESM
                  ÄRK NR 1
                  Tagada SIS II,
                  VISi             ja
                  EURODACi tõhus
                  operatiivjuhtimine
                  Meede            1:
                  toimimise algus
                  Esmane koolitus-                             0,0            0,4               0,3            0,0                                          0,7
                  (seadmed,
                  koolitajad,
                  vahendid) – 1.
                  väljund
                  Ameti töötajad –                             0,0            9,2               14,0           14,6                                         37,8
                  2. väljund
  76
       Arvnäitajad tuginevad peamiselt mõjuhinnangule.
ET                                                                                41                                                                             ET
 ---pagebreak---                 Asukoha                                         0,0                1,3                 11,3           0,0 12,6
                omandamine – 3.
                väljund
                Süsteemide                                      0,0                0,0                 0,8            0,0 0,8
                kolimine –-      4.
                väljund
                Meede            2:
                süsteemide
                operatiiv-
                juhtimine
                Süsteemide     iga-                             0,0                0,0                 3,2            3,2 6,4
                päevase toimimise
                tagamine77 – 1.
                väljund
                Tark- ja riistvara                              0,0                0,0                 4,4            4,4 8,8
                uuendamine ning
                süsteemide
                funktsioonide
                arendamine – 2.
                väljund
                Biomeetriliste                                  0,0                0,0                 5,0            5,0 10,0
                tunnuste
                väljatöötamine ja
                kasutamine78 – 3.
                väljund
                Välisabi        IT-                             0,0                0,0                 2,0            2,0 4,0
                projektide
                juhtimisele – 4.
  77
     Kulud sisaldavad jooksvaid kulusid, energiakulusid, turvalisuse kontrolliga seotud kulusid ja kindlustuskulusid.
  78
     Hinnangulised andmed, mida on vaja kohandada.
ET                                                                                42                                      ET
 ---pagebreak---                  väljund
                 1. eesmärk kokku                              0,0              10,9                41,0             29,2                                           81,1
                 TEGEVUSEESM
                 ÄRK       NR      2
                 Tagada       tõhus
                 haldamine
                 Meede            1:
                 haldusnõukogu ja
                 nõuanderühmade
                 koosolekud79
                 Koosolekute                                   0,0              0,2                 0,5              0,5                                            1,2
                 korraldamine – 1.
                 väljund
                 Meede            2:
                 tõlkimine
                 Uuringute,     aru-                           0,0              0,1                 0,1              0,1                                            0,3
                 annete, töödoku-
                 mentide,
                 teabelehtede tõlki-
                      80
                 mine       –     1.
                 väljund
                 Meede            3:
                 reisimine
  79
     Assigneering on ette nähtud tegevuskuludeks, sealhulgas reisi- ja elamiskulud ning suulise tõlke kulud (aastas kaks haldusnõukogu koosolekut ja kuus nõuanderühmade
     koosolekut).
  80
     Olulise osa tõlgetest teeb Luxembourgis asuv ELi Asutuste Tõlkekeskus.
ET                                                                                43                                                                                ET
 ---pagebreak---    Lähetused,             0,0 0,1    0,2  0,2 0,5
   esindamine – 1.
   väljund
   Meede 4: koolitus
   Seadmed,               0,0 0,2    0,3  0,3 0,8
   koolitajad,
   vahendid – 1.
   väljund Koolitus:
   SIS II, SIRENE,        0,0 0,1    0,2  0,2 0,5
   VIS – 2. väljund
   Meede               5:
   järelevalve         ja
   hindamine
   Statistilised          0,0 0,3    0,3  0,2 0,8
   andmed, uuringud,
   hindamised
   (asukohad jms) –
   1. väljund
   Meede               6:
   teavitus-
   kampaania
   Trükised,              0,0 0,0    0,6  0,0 0,6
   teabelehed,
   veebilehed,
   koostöö       riiklike
   järelevalveasutuste
   ja          Euroopa
   Andmekaitse-
   inspektoriga – 1.
   väljund
   2. eesmärk kokku       0,0  1,0    2,2 1,5 4,7
   TEGEVUSEESM
   ÄRK NR 3 Uute
   süsteemide
ET                                44              ET
 ---pagebreak---                väljatöötamine
               Meede            1:
               teostatavusuurin
                   81
               gud
               Uuringud         ja                            0,0                0,0               4,2                 3,6  7,8
               katsekavad – 1.
               väljund
               3. eesmärk kokku                               0,0                0,0               4,2                 3,6  7,8
               Kokku         ilma                              0,0                                                          93,6
               üldkuludeta
                                                                                11,9              47,4                34,3
               Üldkulud (15 %)                                0,0                1,8               7,1                 5,1  14
               KULUD                                          0,0                13,7              54,5                39,4 107,6
               KOKKU
  81
     Summa sisaldab teostatavusuuringuid ja katsekavasid, mida tehakse vastavalt käesoleva määruse artiklitele 5 ja 6.
ET                                                                                45                                           ET
 ---pagebreak---    8.2.       Halduskulud
              Halduskulusid on kahte liiki: ühed on ette nähtud komisjonile, teised ametile.
   Komisjonile ettenähtud halduskulud on seotud nõukogu määruse ettepanekuga, millega
   asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide
   operatiivjuhtimiseks, ning ettepanekuga otsuse kohta, millega antakse ELi lepingu VI jaotise
   alusel määrusega (EÜ) nr XXX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud
   ülesanded.
   Need ei sisalda halduskulu, mis on juba kaetud seletuskirja punktis 1.3 loetletud kehtivate
   õigusaktidega, mis on seotud komisjoni poolt SIS II, VISi ja EURODACi väljatöötamise ja
   operatiivjuhtimisega.
   EURODACi operatiivjuhtimise tagab praegu komisjon. Kui 2012. aastal võtab amet
   EURODACi operatiivjuhtimise üle, vabaneb neli ametnikku ja ajutist töötajat ning üks
   välisettevõtja, kes tegelevad praegu Brüsselis EURODACi kaugoperatiivjuhtimisega ja kes
   paigutatakse ümber komisjoni muudesse prioriteetsetesse valdkondadesse.
   Praegu tegelevad SIS II ja VISi väljatöötamise ja toimimise ettevalmistamisega ligikaudu 20
   ametnikku ja 25 koosseisuvälist töötajat (lepingulised töötajad ja riikide lähetatud eksperdid).
   Kui nimetatud süsteemide väljatöötamine on viidud lõpule, paigutatakse need ressursid
   vastavalt komisjoni iga-aastasele poliitilisele strateegiale ja haldusmenetlustele ümber, võttes
   seejuures arvesse vajalikku järkjärgulise lõpetamise ajavahemikku.
   Lisaks ei sisalda halduskulud kulusid, mis tekivad seoses ameti poolt muude IT-süsteemide
   kui SIS II, VISi ja EURODACi väljatöötamise ja operatiivjuhtimisega, mille aluseks on
   tulevikus kavandatavad või vastuvõetavad asjakohased õigusaktid.
   8.2.1.     Ametikohtade arv ja liigid
           Ametikoha                     Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal
                liik                               (täistööajale taandatud ametikohtade arv)
                                    Aasta        Aasta         Aasta       Aasta                     Aasta
                                                                                Aasta n+4
                                    2010          2011          2012        2013                      n+5
           Ametnikud      A*/AD   6            7             4,5         3,5
            või ajutine
            personal82    B*,     4            5             2,5         1,5
           (XX 01 01)     C*/AST
         Art XX 01 02 kohaselt
         rahastatav personal83
         Art XX 01 04/05
         kohaselt rahastatav muu
   82
            Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.
   83
            Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.
ET                                                     46                                                  ET
 ---pagebreak---          personal84
         KOKKU                       10         12         7            5
   8.2.2.    Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus
             Ettevalmistav tegevus, mis on seotud ametile SIS II, VISi ja EURODACi pikaajalise
             operatiivjuhtimise andmisega ning seejärel komisjoni poolt ameti koordineerimise ja
             tema üle tehtava järelevalvega.
   8.2.3.    Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)
                    Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks
                    praegu ette nähtud
                    Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise
                    raames eelnevalt aastaks n ette nähtud
             X      Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse
                    eelarveprojekti menetlemise käigus
             X      Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases
                    haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)
                    Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise
                    strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud
             Personali- ja haldusressursside vajadus kaetakse eraldise piires, mis võidakse anda
                    vastutavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise raames, võttes
                    arvesse eelarvepiiranguid.
   Personali arv ametis (käivitamise ja toimimise etapil)
             Allpool olev teave on esialgne. Seda täpsustakse hiljem, kui ameti lõplikud
             ülesanded ja vajadused seoses personali- ja halduskuludega on selgunud.
         Aasta                                               Järkjärguliselt värvatav personal
         2011. aasta esimene poolaasta         15
         2011. aasta teine poolaasta           60
         2012                                  40
         2013                                  5
         KOKKU                                 120
   84
           Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.
ET                                                   47                                              ET
 ---pagebreak---             Koosseisuväliste töötajate värbamist juhib amet.
            Ameti personal koosneb nii operatiiv- kui ka haldustöötajatest, keda on kokku 120
            inimest. See on vajalike ametikohtade kalkulatsioon, mis tugineb mõjuhinnangu
            ajakohastatud arvulistele näitajatele.
   Hinnanguliselt 75 töötajat on vaja SIS II ja VISi operatiivjuhtimiseks (sealhulgas töö
   biomeetriliste tunnustega). Ülejäänud 45 töötajat tegeleksid EURODACi operatiivjuhtimise ja
   ameti kõigi haldusülesannete täitmisega. Selles näitajas on arvesse võetud ametile antud
   ülesandeid, mis on seotud uuringute jälgimise, komisjoni konkreetse taotluse korral
   katsekavade rakendamise ning nõuanderühmade abistamisega.
   Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus (käivitamise ja toimimise etapil)
            Tagada SIS II, VISi ja EURODACi operatiivjuhtimine ning VISi ja SIS II alane
            koolitus, sealhulgas täiendava teabe vahetusega seotud koolitus, uuringute jälgimine
            ja komisjoni konkreetse taotluse korral katsekavade rakendamine.
   8.2.4.   Võrdlussummas           sisalduvad         muud       halduskulud           (XX    01     04/05   –
            Halduskorralduskulud)
                                                                  miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
      Eelarverida                                                                                Aast
                                                              Aast      Aast      Aast     Aast    a
      (number ja nimetus)                            Aast                                                 KOKK
                                                                a         a         a       a     n+5       U
                                                      an
                                                              n+1       n+2       n+3      n+4
                                                                                jj
      1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega
      seonduvad personalikulud)
                                                    Ei       Ei        Ei        Ei
      Täitevasutused85
                                                    kohal    kohal     kohal     kohal
                                                    data     data      data      data
                                                    Ei       Ei        Ei        Ei
      Ei kohaldata Muu tehniline ja haldusabi       kohal    kohal     kohal     kohal
                                                    data     data      data      data
                                                    Ei       Ei        Ei        Ei
               - sise-                              kohal    kohal     kohal     kohal
                                                    data     data      data      data
                                                    Ei       Ei        Ei        Ei
               - välis-                             kohal    kohal     kohal     kohal
                                                    data     data      data      data
      Ei kohaldata Tehniline ja haldusabi
      kokku
   85
           Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.
ET                                                       48                                                     ET
 ---pagebreak---    8.2.5.    Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud
                                                                   miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
                                                                                Aasta         Aasta
                                              Aasta         Aasta     Aasta       Aasta          n+4          n+5
                  Ametikoha liik
                                               2010         2011       2012        2013
                                                                                jj
         Ametnikud ja ajutine personal       1,2           1,5       0,9         0,6
         (18 01 01)
         Art XX 01 02 kohaselt
         rahastatav            personal86
         (abiteenistujad,          riikide
         lähetatud             eksperdid,
         lepinguline personal jne)
                 (täpsustada eelarverida)
         (Võrdlussummast VÄLJA               1,2           1,5       0,9         0,6
         jäävad) personalikulud ja
         nendega seonduvad kulud
         kokku
   See on ameti ettevalmistamise, hindamise, kontrollimise ja koordineerimisega seotud
   komisjoni personali kulu.
   Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal – keskmine kulu aastas: 122 000 eurot töötaja kohta
          8.2.6. Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud
                                                                   miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
                                                                                Aast
                                                         Aast Aast               Aast     Aast        a
                                                                         Aasta                                KOKK
                                                            a      a     2012      a        a       n+6          U
                                                         2010 2011               2013     n+5
                                                                                jj
          18 01 02 11 01 – Lähetused                     0,3     0,3     0,3     0,3                         1,2
          XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid
          XX 01 02 11 03 – Komiteed87
          XX 01 02 11          04    –   Uuringud   ja
          konsultatsioonid
          XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid
   86
            Praeguses etapis ei ole tuvastatud vajadust koosseisuväliste töötajate (abiteenistujad, riikide lähetatud
            eksperdid, lepinguline personal jne) järele.
   87
            Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.
ET                                                           49                                                       ET
 ---pagebreak---    2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02
       11)
   3 Muud haldusliku iseloomuga kulud
       (täpsustage,     lisades    viite
       eelarvereale)
   Halduskulud         kokku,       v.a
   personalikulud ja nendega seonduvad
                                                                                1,2
   kulud      (jäävad    võrdlussummast  0,3    0,3    0,3     0,3
   VÄLJA)
      Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud
      Lähetused hõlmavad visiite süsteeme majutavatesse liikmesriikidesse ja ameti
      peakorterisse, sealhulgas osalemist haldusnõukogu ja nõuanderühmade koosolekutel.
      Personali- ja haldusressursside vajadus kaetakse eraldise piires, mis võidakse anda
      vastutavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise raames, võttes arvesse
      eelarvepiiranguid.
ET                                           50                                             ET