               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2017
            COM(2017) 403 final
            2017/0180(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            kirjutada alla Euroopa Liidu ja Barbadose vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013
                  1
                (edaspidi „Schengeni piirieeskirjade muudatus“) muudeti Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
                  2
               , määrust (EÜ) nr 562/2006
                  3
                (Schengeni piirieeskirjad) ja määrust (EÜ) nr 810/2009
                  4
                (viisaeeskiri) ning määratleti muu hulgas uuesti kolmandate riikide kodanike Schengeni alal „lühiajalise viibimise“ mõiste. Alates 18. oktoobrist 2013 on Schengeni alale lühiajaliselt reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanikel lubatud seal maksimaalset viibida 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, olenemata sellest, kas neil on viisat vaja või mitte. Erinevalt kuni 18. oktoobrini 2013 kehtinud määratlusest (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast), on uus määratlus täpsem, sest kestust väljendatakse kuude asemel päevades. Lisaks sellele on termin „alates esmakordse sisenemise kuupäevast“ määratlusest välja jäetud, sest see tekitas palju segadust ja küsimusi.

               Schengeni piirieeskirjade muudatusega tehti ELi viisa- ja piiridealasesse õigustikku (st Schengeni lepingu rakendamise konventsioon, Schengeni piirieeskirjad, viisaeeskiri ja määrus (EÜ) nr 539/2001
                  5
               ) kõik vajalikud muudatused. Lühiajalise viibimise määratlus on aga sätestatud ka Euroopa Liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes. Antigua ja Barbuda,
                  6
                Bahama Ühenduse,
                  7
                Barbadose,
                  8
                Brasiilia,
                  9
                Mauritiuse,
                  10
                Saint Kittsi ja Nevise
                  11
                ning Seišellidega
                  12
                sõlmitud viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes osutatakse viisavaba viibimise määratlemisel siiani vanale määratlusele („kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates esmakordse sisenemise kuupäevast“
                  13
               ).

               Komisjon võttis 16. juulil 2014 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja eespool nimetatud riikide vaheliste lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks
                  14
               . Nõukogu võttis kõnealuse otsuse vastu 9. oktoobril 2014
                  15
               . Eesmärk oli rakendada nende seitsme riigi suhtes Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uut määratlust. Lisaks sellele on lühiajalist viibimist, mida viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes määratletakse kuude asemel päevades, elektrooniliste/IT-vahenditega lihtsam kontrollida ja arvestada ning selline määratlus on seega tsentraliseeritud piirihaldussüsteemide (nt kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem
                  16
               ) jaoks sobilikum.

               Pärast nõukogult volituste saamist alustas komisjon seitsme riigiga (Antigua ja Barbuda, Bahama Ühendus, Barbados, Brasiilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid) läbirääkimisi viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks.

               Läbirääkimised Barbadosega viidi edukalt lõpule muutmislepingu parafeerimisega 8. veebruaril 2017. Mõlemad lepinguosalised nõustusid võtma „lühiajalise viibimise“ uue määratluse kasutusele kogu ELi ja Barbadose vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu ulatuses. Lisaks sellele muudeti lepingus mõningaid tehnilisi üksikasju (vt allpool), kuid kõik need muudatused on reisija seisukohast väheolulised.

                  Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingu preambulis.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Lepingu kohaselt peavad mõlemad lepinguosalised selle kooskõlas oma vastavate menetlustega heaks kiitma. Liidu poolel on selleks vaja nõukogu otsust lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.

               Kõnealune ettepanek esitatakse nõukogule, et anda volitused allkirjastada leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut.

               Võttes üle Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uue määratluse, millega antakse „lühiajalise viibimise“ sõnaselge tõlgendus, tagatakse lepinguga liikmesriikide vahel õiguslik sidusus ja ühtlustamine.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Liidul ei ole õigust muuta viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid, mis seoksid Schengeni acquis’ ja sealhulgas ühise viisapoliitika rakendamisega assotsieerunud nelja riiki. Ühtlustatud lähenemisviisi ja Schengeni alal lubatud viibimise kestust käsitlevate sätete rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles kinnitataks ühelt poolt Barbadose ning teiselt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi soovi muuta vastavalt kehtivaid kahepoolseid viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Kui üks rahvusvahelise lepingu pooltest on Euroopa Liit, siis ei saa sellise lepingu muudatusi liikmesriigid ise õiguslikult rakendada. Viisanõudest loobumist käsitleva lepingu Barbadosega sõlmis Euroopa Liit. Seega on vaja liidu tasandi meedet.

               Lisaks sellele mõjutaks see, kui viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid sõlmiksid liikmesriigid, liidu viisaõigustikku (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõige 2).

               •Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale seatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust ehk Barbadose ja liidu vahel kehtiva viisanõudest loobumist käsitleva lepingu muutmisest.

               3.MÕJU EELARVELE

               Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.

               4. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu läbirääkimisjuhised, millega volitatakse komisjoni alustama Barbadosega läbirääkimisi kahe osapoole vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu muutmiseks. Liikmesriike teavitati läbirääkimiste kulgemisest viisatöörühma koosolekutel.

               5.MUU TEAVE

               •Läbirääkimiste tulemus

                  Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

                  Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta alljärgnevalt.

                  a. Viibimise kestus

                  Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Barbadose kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes180-päeva pikkuse ajavahemiku jooksul (varem kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, alates esmakordse sisenemise kuupäevast). Uut määratlust kohaldatakse kogu Euroopa Liidu ja Barbadose vahelises lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevas lepingus.

                  b. Lõppsätted – lepingu täitmise peatamine (artikli 8 lõige 4)

               Lepinguga muudetakse artikli 8 lõike 4 viimast lauset järgmiselt: „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“ Praegusele tekstile sõnade „ja lõpetab lepingu täitmise peatamise“ lisamine tähendab muudetud lepingu kohaselt, et viisanõudest loobumise peatamine lõpetatakse, kui peatamise esile kutsunud põhjused on kõrvaldatud. Selle muudatusega ühtlustatakse Barbadosega sõlmitud viisanõudest loobumist käsitleva lepingu sõnastus kõigi teiste liidu poolt 2015. ja 2016. aastal allkirjastatud viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute sõnastusega. 14. juunil 2016 konsulteeriti kõnealuse muudatuse osas viisatöörühmaga ning ükski liikmesriik vastuväiteid ei esitanud.

                  c. Ühenduse asendamine liiduga

                  Alates Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 on ainult Euroopa Liidul juriidilise isiku staatus. „Euroopa Ühendus“ sisaldub siiski neis rahvusvahelistes lepingutes, mis jõustusid enne Lissaboni lepingut. Nii on see ka Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu puhul. Muutmislepinguga asendatakse seetõttu ühendus kogu viisanõudest loobumist käsitleva lepingu ulatuses liiduga.

                  d. Ühisdeklaratsioonid

                  Lepingule lisatakse kaks ühisdeklaratsiooni:

                  - ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul ning

                  - ühisdeklaratsioon Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kohta.

                  e. Jõustumine

                  Leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et ratifitseerimine on lõpule viidud. Õiguskindluse tagamiseks ning võimaldamaks reisijatel seadusest aru saada ja seda täita, on vajalik kehtestada piisavalt pikk üleminekuperiood. Pärast lepingu ratifitseerimist võimaldab kuuekuuline periood reisijatel lõpetada lühiajalised viibimised, mida arvestatakse veel täielikult vana määratluse alusel. Seejärel jõustub uus lühiajalise viibimise määratlus ning selle 180-päevane tagasiulatuv viiteperiood.

                  Muutmislepinguga ei mõjutata teisi Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sätteid, sealhulgas territoriaalset kohaldamisala.

               6.KOKKUVÕTE

               Arvestades eespool nimetatud tulemusi, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu otsuse, mille kohaselt kirjutatakse lepingule liidu nimel alla, ja volitaks nõukogu eesistuja määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama.

               2017/0180 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               kirjutada alla Euroopa Liidu ja Barbadose vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu sõlmis 30. novembri 2009. aasta otsusega Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu. Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Barbadose kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile „kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“.

               (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013
                  17
                tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90-päevane viibimine mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               (3)Euroopa Liidu ja Barbadose vahelisse lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevasse lepingusse tuleb liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks inkorporeerida kõnealune uus määratlus.

               (4)Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu otsuse, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmislepingu (edaspidi „leping“) sõlmimise üle.

               (5)Läbirääkimised Barbadosega viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega kirjade vahetamise teel 8. veebruaril 2017 liidu ning Barbadose pealäbirääkijate poolt.

               (6)Leping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid liidu nimel heaks kiita.

               (7)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  18
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (8)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  19
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga antakse luba kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Barbadose vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“), eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 182, 29.6.2013, lk 1.

                     (2)
                  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

                     (3)
                  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

                     (4)
                  ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

                     (5)
                  EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.

                     (6)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 3.

                     (7)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 24.

                     (8)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 10.

                     (9)
                  Brasiiliaga sõlmis EL kaks lepingut. Esimene leping käsitles tavapassi kasutajaid (ELT L 255, 21.9.2012, lk 4) ning teine leping eraldi diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajaid (ELT L 66, 12.3.2011, lk 2).

                     (10)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 17.

                     (11)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 38.

                     (12)
                  ELT L 169, 30.6.2009, lk 31.

                     (13)
                  Vt lepingutes „Eesmärk“ ja „Riigis viibimise kestus“.

                     (14)
                  COM(2014) 468 final.

                     (15)
                  Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu/Ühenduse ning Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Brasiilia Liitvabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning Seišelli Vabariigi vahel sõlmitud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks; vastu võetud nõukogus 9. oktoobril 2014.

                     (16)
                  COM(2016) 194 final.

                     (17)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 610/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).

                     (18)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (19)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2017
            COM(2017) 403 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            kirjutada alla Euroopa Liidu ja Barbadose vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               kirjutada alla Euroopa Liidu ja Barbadose vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               Euroopa Liidu ja Barbadose vaheline
               LEPING,

               millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut

               EUROOPA LIIT

               ühelt poolt ning

               BARBADOS

               teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised”,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. märtsil 2010,

               KINNITADES VEEL KORD inimestevaheliste kontaktide lihtsustamise olulisust,

               VÕTTES TEADMISEKS, et lepingut rakendatakse lepinguosaliste kodanike huvides,

               VÕTTES ARVESSE, et lepingus sätestatud lühiajalise viibimise määratlus (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast) ei ole piisavalt täpne ning eelkõige mõiste „esmakordse sisenemise kuupäev“ võib tekitada ebakindlust ja küsimusi,

               PIDADES SILMAS, et 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013 tehti ELi „sisemisse“ viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena „90 päeva mis tahes180-päevase ajavahemiku jooksul“,

               VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Liidu loodav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem eeldab lühiajalist viibimist käsitleva ühtse ja sõnaselge määratluse kasutamist, mis on kohaldatav kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes,

               SOOVIDES tagada reisijate sujuva voo lepinguosaliste piiriületuspunktides,

               KINNITADES VEEL KORD, et käesolev leping hõlmab Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide kodanikke, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Lepingut muudetakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.

               (1)Pealkirjas ja artikli 3 lõikes 5, artikli 6 lõikes 1 ning artikli 8 lõikes 7 asendatakse sõna „ühendus“ sõnaga „liit“.

               (2)Artiklis 1 asendatakse sõnad „kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“ sõnadega „90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“.

               (3)Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Barbadose territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.“

               (4)Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „Barbadose kodanikud võivad viibida Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d.

               Barbadose kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.“

               (5)Artikli 4 lõikes 3 asendatakse sõnad „kolme kuu“ sõnadega „90 päeva“ ning sõna „ühenduse“ asendatakse sõnaga „liidu“.

               (6)Artikli 8 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“

               Artikkel 2

               Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

               Käesolev leping on koostatud … [koht] … [kuupäev] … [kuu] kahe tuhande seitsmeteistkümnendal aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               Euroopa Liidu nimel

               Barbadose nimel

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA

               On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Barbadose ametiasutused muudaksid viivitamata lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.

               Ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibitud päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ________


title: Proposal for a Council Decision authorising the Kingdom of Spain to apply a measure derogating from Article 11(A)(1) and Article 28e of the Sixth Council Directive (77/388/EEC) on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes

text:
                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                   Brüssel 23.12.2005
                                                   KOM(2005) 697 lõplik
                                        Ettepanek
                                  NÕUKOGU OTSUS
     millega lubatakse Hispaania Kuningriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand
   kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva
      nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõikest 1 ja artiklist 28e
                                   (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                       SELETUSKIRI
   1) ETTEPANEKU TAUST
      •   Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
      Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate
      käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine
      käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artikli 27 lõike 1 kohaselt võib nõukogu
      komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa võtta erimeetmed
      kõnealusest      direktiivist    erandite     tegemiseks      eesmärgiga      lihtsustada
      maksustamismenetlust või ära hoida teatavat liiki maksust kõrvalehoidumist või
      maksustamise vältimist.
      Komisjoni peasekretariaati saabunud kirjas taotles Hispaania Kuningriik luba võtta
      direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõikest 1 kõrvale kalduvaid meetmeid,
      kinnitades hiljem komisjonile, et taotles ühtlasi luba erandi tegemiseks sama direktiivi
      artiklist 28e. Komisjon teavitas 7. oktoobril 2005 direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27
      lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Hispaania taotlusest. Komisjon teavitas Hispaaniat
      10. oktoobril 2005, et tal on kogu teave, mida ta peab vajalikuks taotluse hindamiseks.
      •   Üldine taust
      Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõikes 1 sätestatakse, et kaupade ja teenuste
      tarne maksustatava summa moodustab „kõik tasuna käsitatav, mille tarnija ostjalt, […]
      on saanud või saab …“. See säte on üldiselt piisav juhtudel, kui tarne on üksnes
      kaubandustehing ning tarnija ja ostja vahel ei ole seost, mis võiks mõjutada tarne
      väärtust. Ent tehingu poolte omavahelise seotuse korral on tuvastatud, et teatavatelt
      tarnetelt makstakse väiksemat maksu tarnete väärtusega manipuleerimise tõttu. Kui
      seotud saajal ei ole täielikku mahaarvamisõigust, vähendab tarne alaväärtustamine,
      võrreldes tavalise turuväärtusega, tarne saaja sisendilt makstavat maksu, mida ei
      hüvitata.
      Et vältida maksutulu saamata jäämist selliste väärtuseerinevuste tõttu, on Hispaania
      taotlenud võimalust muuta maksustatavat summat kirjeldatud juhtudel, kui maksustatav
      summa erineb märkimisväärselt turuväärtusest ja kui tarne toimub omavahel seotud
      isikute vahel. Väärtuse ümberhindamise kohaldamisel on seotud isikud objektiivselt
      määratletud ja sätestatud Hispaania seadustes.
      Ettepanek võimaldab Hispaania maksuhalduritel kohaldada käibemaksu arvutamisel
      tarne suhtes pigem artikli 11 A osa lõikes 1 määratletud turuväärtust kui tasu, mis
      tegelikult maksti.
      Kauba väärtuse hindamise reeglid ühendusesisese omandamise korral on sätestatud
      direktiivi 77/388/EMÜ artiklis 28e, millega laiendatakse artikli 11 A osas sätestatud
      eeskirju ühendusesisesele omandamisele. Et kindlustada nii omamaiste tarnete kui
      ühendusesisese omandamise võrdne käsitlemine ja olukord, kus vastumeedet ei ole
      võimalik hõlpsalt vältida, kasutades teistes liikmesriikides asuvaid seotud isikuid,
      soovib Hispaania kohaldada kirjeldatud erimeedet ka ühendusesisese omandamise
      suhtes.
ET                                            2                                                 ET
 ---pagebreak---       Ettepanek lubab erimeedet kasutada kuni 31. detsembrini 2009. See aeg on ette nähtud
      selleks, et meede kogemusi arvesse võttes läbi vaadata ja hinnata selle edasist vajadust.
      16. märtsil 2005. aastal esitas komisjon nõukogule dokumendi KOM(2005)89. See on
      ettepanek direktiiviks, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ teatavate meetmete
      suhtes, millega lihtsustada käibemaksustamise menetlust ning aidata kaasa maksudest
      kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu võitlemisele, ning millega
      tunnistatakse kehtetuks teatavad erandeid lubavad otsused. Nn „artikli 27
      ratsionaliseerimise ettepanek“ sisaldab muuhulgas õigusakte, mis hõlmavad taotletud
      meetmega sama valdkonda. Seetõttu tunnistatakse kavandatav erand pärast
      ratsionaliseerimisettepanekust tulenevas direktiivis sisalduvate vastava valdkonna
      meetmete jõustumist kehtetuks.
      •   Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid
      Seoses direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõikega 1 ja artikliga 28e on
      samalaadseid erandeid lubatud teistele liikmesriikidele.
      •   Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega
      Ei kohaldata.
   2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
      •   Konsulteerimine huvitatud isikutega
      Ei kohaldata.
      •   Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine
      Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
      •   Mõju hindamine
      Ettepanek on kavandatud käibemaksuga maksustamise vältimise ja käibemaksust
      kõrvalehoidmise vastu võitlemiseks ning seega on see võimaliku positiivse mõjuga
      ning aitab kaasa seaduste järgimisele.
      Valitud meedet on teistes liikmesriikides kasutatud ja Hispaania pidas seda sobivaks
      vahendiks, millega võidelda maksutulu saamatajäämise vastu. Kavandatav meede on
      kooskõlas komisjoni dokumendis KOM(2005) 89 esitatud ettepanekuga artikli 27
      kohaste erandite ratsionaliseerimiseks.
   3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
      •   Kavandatud meetmete kokkuvõte
      Hispaaniale antakse luba kohaldada meedet, millega tehakse erand kuuenda nõukogu
      direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõikest 1 ja artiklist 28e, et võimaldada
      maksustatava väärtuse ümberarvutamist kauba- ja teenusetarnete puhul ning teatavatel
      ühendusesisese omandamise juhtudel, kui väärtus erineb märkimisväärselt
      turuväärtusest, kui pooled on omavahel seotud ja kui ühel tehingu poolel on piiratud
ET                                            3                                                 ET
 ---pagebreak---       mahaarvamisõigus. Väärtust võidakse ümber hinnata tarne turuväärtuse alusel, nagu
      see on määratletud kuuenda direktiivi artikli 11 A osa lõike 1 punktis d.
      •   Õiguslik alus
      Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate
      käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine
      käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (muudetud kujul).
      •   Subsidiaarsuse põhimõte
      Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse
      põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
      •   Proportsionaalsuse põhimõte
      Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
      Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile tema enda taotlusel antud luba ja sellega ei
      kaasne mingeid kohustusi.
      Erandi piiratud reguleerimisala arvestades on erimeede vastavuses taotletava
      eesmärgiga.
      •   Õigusakti valik
      Kavandatud õigusakt(id): muu.
      Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.
      Kuuenda nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud
      liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 27 kohaselt on erandite tegemine
      ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt
      antud nõukogu loa alusel. Nõukogu otsus on ainus sobiv õigusakt, sest selle saab
      adresseerida üksikule liikmesriigile.
   4) MÕJU EELARVELE
      Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.
   5) TÄIENDAV TEAVE
      •   Läbivaatamine/muutmine/ajalise piirangu seadmine
      Ettepanek sisaldab ajalist piirangut.
ET                                           4                                                ET
 ---pagebreak---                                                   Ettepanek
                                            NÕUKOGU OTSUS
      millega lubatakse Hispaania Kuningriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand
   kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva
       nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõikest 1 ja artiklist 28e
                            (Ainult hispaaniakeelne versioon on autentne)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse 17. mail 1977. aastal vastu võetud kuuendat nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ
   (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine
   käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas)1 ja eriti selle artiklit 27,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut2
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku
           põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa võtta erimeetmed kõnealusest direktiivist
           erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksustamismenetlust või ära hoida
           teatavat liiki maksust kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.
   (2)     21. juuni 2005. aastal saadetud kirjas, mis saabus komisjoni peasekretariaati 22. juulil
           2005, taotles Hispaania Kuningriik luba võtta meede, mis kalduks kõrvale direktiivi
           77/388/EMÜ käibemaksuga maksustatavat summat käsitlevatest sätetest.
   (3)     Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 7. oktoobri 2005.
           aasta kirjas teisi liikmesriike Hispaania Kuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 10.
           oktoobri 2005. aasta kirjas Hispaania Kuningriigile, et tal on kogu teave, mida ta peab
           vajalikuks taotluse hindamiseks.
   (4)     Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punktis a sätestatakse, et tarne
           käibemaksuga maksustatava summa moodustab kõik tarne eest tasuna käsitatav. Sama
           direktiivi artikli 28e lõikega 1 reguleeritakse maksustatav summa ühendusesisese
           omandamise korral vastavalt artikli 11 A osale.
   (5)     Erandi tegemist nõudva meetme eesmärk on võidelda maksutulu saamatajäämise
           vastu, mis tuleneb käibemaksuga maksustatavate kauba- ja teenustetarnete ning
           ühendusesisese omandamise korral maksustatava summaga manipuleerimisest, kui
   1
           EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1, viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).
   2
           ELT C […], […], lk […].
ET                                                     5                                                      ET
 ---pagebreak---             müüja tarnib kaupu ja teenuseid endaga seotud ostjale, kellel ei ole täielikku
            mahaarvamisõigust, turuhinnast madalama hinnaga.
   (6)      Meede tuleks suunata nii, et seda kohaldatakse ainult käibemaksuga maksustamise
            vältimise ja käibemaksust kõrvalehoidmise korral ning üksnes siis, kui on täidetud
            teatavad tingimused. Meede on seetõttu proportsionaalne taotletava eesmärgiga.
   (7)      Sarnaseid erandeid on tehtud teistele liikmesriikidele, et võidelda maksustamise
            vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu, ning need on osutunud tõhusaks.
   (8)      Direktiivi 77/388/EMÜ artikliga 27 lubatud erandeid, millega võideldakse
            käibemaksuga maksustamise vältimise vastu seoses seotud isikute vaheliste tarnete
            maksustatava summaga, hõlmab komisjoni 16. märtsi 2005. aasta ettepanek direktiivi
            kohta, millega ratsionaliseeritakse mõningaid kõnealuse artikli kohaseid erandeid3.
            Seetõttu saab kõnealust erandit kohaldada ainult nimetatud direktiivi jõustumiseni.
   (9)      Erand kaitseb käibemaksusummat, mis kuulub tasumisele lõpptarbimisjärgus, ja sellel
            ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele Euroopa ühenduste omavahenditele,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                                 Artikkel 1
   Erandina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 11 A osa lõike 1 punktist a ja artiklist 28e lubatakse
   Hispaania Kuningriigil kehtestada kauba- ja teenusetarnete ning kaupade ühendusesisese
   omandamise maksustatavaks summaks nimetatud direktiivi artikli 11 A osa lõike 1 punktis d
   määratletud turuväärtusega sama summa, kui tarne hind on turuväärtusest oluliselt väiksem ja
   tarne saajal või ühendusesisese omandamise korral omandajal ei ole direktiivi 77/388/EMÜ
   artikli 17 alusel täielikku mahaarvamisõigust.
   Meedet võib kasutada üksnes maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise
   ärahoidmiseks ning kui hinda, millel maksustatav summa peaks üldjuhul põhinema,
   mõjutavad riiklikes õigusaktides määratletud perekondlikud, juhtimisalased, omandilised,
   finantsilised või õiguslikud suhted. Sellisel juhul hõlmavad õiguslikud suhted ametisuhet
   tööandja ja töötaja vahel.
                                                 Artikkel 2
   Artikliga 1 antud luba kaotab kehtivuse, kui jõustub direktiiv, millega ratsionaliseeritakse
   direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 kohased erandid, millega võideldakse käibemaksuga
   maksustamise vältimise ja käibemaksust kõrvalehoidmise vastu omavahel seotud isikute
   vaheliste tarnete väärtuse hindamise abil, või 31. detsembril 2009, sõltuvalt sellest, kumb
   kuupäev on varasem.
   3
            ELT C 125, 24.5.2005, lk 12. KOM(2005) 89.
ET                                                     6                                         ET
 ---pagebreak---                                             Artikkel 3
   Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.
   Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              eesistuja
ET                                              7           ET


Tähtis õiguslik teade

|

52004PC0856

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse Taanil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artikli 14 lõike 1 punktist d  /* KOM/2004/0856 lõplik */

	Brüssel 06.01.2005KOM(2004) 856 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Taanil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artikli 14 lõike 1 punktist d(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKomisjoni peasekretariaadis 17. mail 2004. a. registreeritud kirjas taotlesid Taani ametivõimud vastavalt 17. mail 1977 vastuvõetud nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas,[1] edaspidi „kuues direktiiv“), artiklile 27 luba rakendada erimeetmeid direktiivi artikli 14 lõike 1 punktist d kõrvalekaldumiseks, et hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.Kooskõlas kuuenda direktiivi artikli 27 lõikega 2, teavitas komisjon teisi liikmesriike 15.10.2004 saadetud kirjaga Taani valitsuse taotlusest ning andis 19.10.2004 saadetud kirjas Taanile teada, et tal oli olemas kogu vajalik teave taotluse hindamiseks.Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 14 lõike 1 punktis d sätestatakse, et liikmesriigid annavad maksuvabastust sellise kauba lõplikule impordile, mis on kõlblik saama muud tollimaksuvabastust kui ühises tollitariifistikus sätestatud tollimaksuvabastus. Artikli 14 lõike 1 punkti d on rakendatud direktiiviga 83/181/EMÜ[2] ja eelkõige selle artikliga 22, milles sätestatakse maksuvabastus imporditavate kaupade jaoks, mille koguväärtus ei ületa 10 eurot. Liikmesriigid võivad anda maksuvabastuse imporditud kaupadele, mille koguväärtus on suurem kui 10 eurot, kuid ei ületa 22 eurot. Siiski võivad liikmesriigid sellist maksuvabastust mitte anda postimüügi teel imporditud kaupadele.Praegu kohaldab Taani käibemaksuvabastust väljastpoolt EÜd imporditud kaubanduslikku laadi väikesaadetiste suhtes. Taani käibemaksuvabastuse piirsumma on 80 Taani krooni (10 eurot). Samas on Taani ametivõimud avastanud, et kirjastused korraldavad teatavate ajakirjade ja perioodikaväljaannete turustamise ümber territooriumide kaudu, mida kuues käibemaksudirektiiv ei hõlma. Vastavalt Taani ametivõimude poolt läbi viidud uuringule imporditi 2003. aasta esimese üheksa kuuga ainuüksi Ahvenamaalt ligikaudu 3,5 miljonit nädalalehte ja ajakirja, mis tähendas riigile saamata jäänud tulu ligikaudu 47 miljoni Taani krooni ulatuses (ca 6,2 miljonit eurot). Kui käibemaksueeskirju selle maksustamise vältimise ärahoidmiseks ei muudeta, on oht, et saamatajäänud tuluosa suureneb. Taani saamatajäänud käibemaksutulu avaldab negatiivset mõju ka ühenduse omavahenditele.Alates direktiivi 83/181/EMÜ kehtestamisest puudub liikmesriikidel kuuenda direktiivi artikli 14 lõike 1 punkti d esimese lõigu alusel võimalus jätta sellise impordi puhul maksuvabastus andmata ning igal juhul puudub Taani valitsusel võimalus teha kindlaks, kas sellisel impordil on oluline mõju konkurentsitingimustele. Erandit taotletakse ainult maksustamise vältimise skeemiga seotud saadetiste ja stsenaariumide suhtes ning taotluse eesmärgiks ei ole keelata vastavalt direktiivi 83/181/EMÜ artiklile 22 antavat maksuvabastust kõigi postimüügi teel saadetud kaupade puhul.Seetõttu selgub, et kavandatav erand artikli 14 lõike 1 punktist d on tegelikkuses kõige sobivam lahendus, arvestades kõnealuseid tingimusi ning konkreetset maksustamise vältimise stsenaariumi. Erandiga välditakse käibemaksu kaotust.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse Taanil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ artikli 14 lõike 1 punktist dEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse 17. mail 1977 vastuvõetud kuuendat nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas(1), eelkõige selle artikli 27 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni peasekretariaadis 17. mail 2004. a. registreeritud kirjas taotlesid Taani ametivõimud luba rakendada erimeetmeid direktiivi artikli 14 lõike 1 punktist d kõrvalekaldumiseks, et hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Teisi liikmesriike teavitati taotlusest 15.10.2004.(2) Kõrvalekalduva meetme eesmärgiks on mitte võimaldada teatavatel Taanisse imporditavatel ajakirjadel ja perioodikaväljaannetel direktiivi artikli 14 lõike 1 punktis d sätestatud maksuvabastusest kasu saada ning kohaldada nende suhtes käibemaksukohustust. Artikli 14 lõike 1 punkti d on rakendatud direktiiviga 83/181/EMÜ[4] ja eelkõige selle artikliga 22, milles sätestatakse maksuvabastus imporditavatele kaupadele, mille koguväärtus ei ületa 10 eurot. Liikmesriigid võivad anda maksuvabastuse imporditud kaupadele, mille koguväärtus on suurem kui 10 eurot, kuid ei ületa 22 eurot. Praegu kohaldab Taani käibemaksuvabastust EÜ väliselt imporditud kaubanduslikku laadi väikesaadetiste suhtes. Taani käibemaksuvabastuse piirsumma on 80 Taani krooni (10 eurot).(3) Taani ametivõimud on avastanud, et mõned kirjastused korraldavad enda väljaannete turustamise Taani tellijatele ümber territooriumide kaudu, mida kuues käibemaksudirektiiv ei hõlma, tekitades Taanile saamata jäänud tulu ning avaldades seega negatiivset mõju ühenduse omavahenditele. Kui Taani ei saa luba sellist maksustamise vältimist ära hoida, on oht, et saamatajäänud tuluosa suureneb.(4) Alates direktiivi 83/181/EMÜ kehtestamisest puudub liikmesriikidel kuuenda direktiivi artikli 14 lõike 1 punkti d esimese lõigu alusel võimalus sellise impordi puhul maksuvabastus andmata jätta. Igal juhul puudub Taani valitsusel võimalus teha kindlaks, kas kõnealusel impordil on oluline mõju konkurentsitingimustele. Lisaks taotletakse erandit ainult maksustamise vältimise skeemiga seotud saadetiste ja stsenaariumide suhtes ning taotluse eesmärgiks ei ole keelata direktiivi 83/181/EMÜ artiklile 22 vastavat maksuvabastust kõigi postimüügi teel saadetud kaupade puhul. Seetõttu on selge, et kavandatav erand artikli 14 lõike 1 punktist d on kõnealustes tingimustes õigupoolest kõige sobivam lahendus.(5) Erandiga välditakse käibemaksu kaotust ning seetõttu ei avalda see negatiivset mõju ühenduse käibemaksupõhistele omavahenditele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Erandina direktiivi 77/388/EMÜ artikli 14 lõike 1 punktist d lubatakse Taanil kohaldada käibemaksu Taani imporditud ajakirjade, perioodikaväljaannete ja sarnaste toodete suhtes, mis trükitakse EÜs ning saadetakse Taani eraisikutele.Artikkel 2Käesolevat otsust kohaldatakse 31. detsembrini 2010.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Taanile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/7/EÜ (ELT L 27, 30.1.2004, lk 44).[2] ELT C , , lk .[3] ELT C , , lk .[4] ELT C , , lk .


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.1.2017
            COM(2017) 45 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta finantsabi maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,
                  1
                eriti selle artikli 10 kohaselt võib Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga (2011. aasta hinnad).

               Fondist abi saamise tingimusi on kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 661/2014.

               Ühendkuningriigi, Küprose ja Portugali taotluste ning tekkinud hinnangulise kogukahju alusel on fondist antava abi suurus arvutatud järgmiselt:

                        Katastroof

                        Otsene kogukahju

                        (miljonid eurod)

                        Kohaldatud piirkondliku katastroofi künnis

                        (miljonites eurodes)

                        Kohaldatud suure katastroofi künnis

                        (miljonid eurod)

                        2,5 % otsesest kahjust kuni künniseni

                        (eurod)

                        6 % otsesest kahjust ülalpool künnist

                        (eurod)

                        Kavandatava abi kogusumma

                        (eurod)

                        Ühendkuningriik – 2016. aasta üleujutused (piirkondlik katastroof)

                        2 412,042

                        626,764

                        –

                        60 301 050

                        –

                        60 301 050

                        Küpros – 2016. aasta põud ja tulekahjud (suur katastroof)

                        180,803

                        –

                        101,412

                        2 535 300

                        4 763 460

                        7 298 760

                        Portugal – 2016. aasta tulekahjud Madeiral (piirkondlik katastroof)

                        157,000

                        40,850

                        –

                        3 925 000

                        –

                        3 925 000

                        KOKKU

                        71 524 810

               Olles nimetatud taotlused läbi vaadanud
                  2
                ning arvestades kõige suuremat abisummat, mida fondist võib anda, ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendeid mahus 71 524 810 eurot.

               Komisjon esitab paranduseelarve projekti, et lisada 2017. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud ja maksete assigneeringud.

               Eriarvamuste korral kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe
                  3
                punktiga 11.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta finantsabi maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,
                  4
                eriti selle artikli 4 lõiget 3,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  5
                eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  6
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades).

               (3)26. veebruaril 2016 esitas Ühendkuningriik seoses 2015. aasta detsembrist 2016. aasta jaanuarini toimunud ja 11 piirkonda
                  7
                kahjustanud üleujutustega taotluse fondi vahendite kasutusele võtmiseks. Ühendkuningriigi ametiasutused rõhutasid oma taotluses, et kahjuhinnang ei ole täielik, ja et asjaomased arvnäitajad on esialgsed. Lõplik taotlus valmis alles 22. septembril 2016.

               (4)5. septembril 2016 esitas Küpros seoses 2015. aasta oktoobrist süvenenud põuakahjustuste ning 18. ja 19. juuni 2016 metsatulekahjudega taotluse fondi vahendite kasutusele võtmiseks.

               (5)21. septembril 2016 esitas Portugal seoses 8.–13. augusti 2016. aasta metsatulekahjudega Madeira saarel taotluse fondi vahendite kasutusele võtmiseks.

               (6)Ühendkuningriigi, Küprose ja Portugali taotlused täidavad fondist finantsabi saamise tingimused, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4.

               (7)Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile rahalist abi.

               (8)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2017. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu solidaarsusfondi raames kasutusele järgmised summad kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena:

               a) Ühendkuningriigile eraldatakse 60 301 050 eurot;

               b) Küprosele eraldatakse 7 298 760 eurot;

               c) Portugalile eraldatakse 3 925 000 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäevast]**.

                  8Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  Komisjoni teatised: C(2017) 124, 13.1.2017, Ühendkuningriigi kohta ning C(2017) 358, 24.1.2017, Küprose ja Portugali kohta.

                     (3)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (4)
                  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (5)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (7)
                  UKC2-Northumberland, UKD1-Cumbria, UKD3-Suur-Manchester, UKD4-Lancashire, UKE2-Põhja-Yorkshire, UKE4-Lääne-Yorkshire, UKL1-Lääne-Wales ja orud, UKM2-Ida-Šotimaa, UKM3-Edela-Šotimaa, UKM5-Kirde-Šotimaa ja UKN0-Põhja-Iirimaa.

                     (8)
                   Kuupäeva lisab parlament enne ELTs avaldamist.