title: Ettepanek Nõukogu otsus mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalase kokkuleppe allkirjastamist # Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalase kokkuleppe sõlmimise kohta (komisjoni esitatud)

text:
                 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                 Brüssel 5.10.2004
                                                 KOM(2004) 645 lõplik
                                                 2004/0227 (CNS)
                                     Ettepanek
                                NÕUKOGU OTSUS
   mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalase
                             kokkuleppe allkirjastamist
                                     Ettepanek
                                NÕUKOGU OTSUS
   Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalase kokkuleppe
                                  sõlmimise kohta
                                 (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                            SELETUSKIRI
   Euroopa Liidul ja Šveitsil on majanduse-, sotsiaal- ja poliitikavaldkonnas väga tihedad
   suhted, mistõttu on soovitatav tõhustada statistikaalast koostööd. Eurostat ongi Šveitsi riikliku
   statistikaametiga mitmeid aastaid koostööd teinud. Selline koostöö oleks pidanud toimuma
   Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu raames. Šveits kirjutas küll kõnealusele lepingule
   alla, kuid pärast 1992. aasta negatiivset rahvahääletust ei saanud ta lepingut ratifitseerida.
   Samuti on peatatud Šveitsi liitumistaotlus, mis esitati 20. mail 1992.
   Pärast seda, kui Šveits jättis EMP lepingu ratifitseerimata, on tehtud mitteametlikke
   kokkuleppeid, mille kohaselt on Šveitsi kutsutud osalema mitmetele vähemolulistele
   (peamiselt tehnilist laadi) kohtumistele vaatlejana; Šveits ei osale kõrgema tasandi
   kohtumistel, näiteks statistikaprogrammi komitees, milles EMP-EFTA riigid osalevad EMPd
   käsitlevates küsimustes täisliikmetena.
   Pärast negatiivset EMPd käsitlevat rahvahääletust tegi Šveits ettepaneku arendada Euroopa
   Liiduga suhteid kahepoolsete valdkondlike kokkulepete alusel. Nende hulka kuulus ka
   statistikaalast koostööd käsitlev kokkulepe. Euroopa Liit ja Šveits kirjutasid 21. juunil 1999
   alla seitsmele kahepoolsele kokkuleppele, kinnitades ühiselt oma kavatsust pidada
   läbirääkimisi, et sõlmida kokkulepe Šveitsi osalemise kohta teatavates ühenduse
   statistikaprogrammides.
   Aastal 2000 volitas nõukogu komisjoni alustama Šveitsiga läbirääkimisi. Läbirääkimisi
   käsitlevates suunistes täpsustati, et kokkulepe peaks põhinema mitmeaastasel ühenduse
   statistikaprogrammil ja selle eesmärk peaks olema ühtlustada andmete kogumist,
   nomenklatuure, määratlusi ja statistilisi meetodeid. Nähti ette ka töötajate vahetamine.
   Kokkuleppe järele pidi valvama ühiskomitee.
   Järgnevatel aastatel toimusid komisjoni ja Šveitsi vahelised läbirääkimised, mis lõpetati 25.
   juunil 2004, kui Eurostati ja Šveitsi riikliku statistikaameti peadirektor kokkuleppe
   parafeerisid.
   Kõnealune kokkulepe on mõlema poole huvides. EL seisukohast võiks öelda, et Šveits osaleb
   juba mitmetes ühenduse statistikaprogrammi aspektides (osalemine teatavatel tehnilistel
   kohtumistel, Šveitsi käsitlevate andmete avaldamine EL trükistes), kuid mitte rahastamises.
   Kõnealuse kokkuleppega muudetaks need suhted ametlikuks. Šveits omakorda saab osaleda
   Euroopa statistikasüsteemis ja võtab vastu suure osa statistikaalasest ühenduse õigustikust.
   Osalemise kavandatav maksumus ületab summa, mida Šveits oleks pidanud tasuma EMP
   lepingu alusel; Šveitsi soodustused oleksid üksnes pisut väiksemad kui EMP-EFTA riikidele
   antavad soodustused.
   Šveitsil lubatakse küll osaleda ühenduse statistikaprogrammis, kuid Šveitsi osalejad ei saa
   ühenduselt rahalist toetust. Sellest tulenevalt ei olnud vaja lisada kokkuleppele
   finantskontrolli käsitlevaid sätteid.
   Ühenduse õigustik, mille Šveits peab vastu võtma, on mahult võrreldav EMP lepingu XXI
   lisa sätetega; Šveitsi suhtes tuleb teha tehnilisi kohandusi ja mõningaid ajutisi erandeid, et
   anda talle võimalus oma statistikasüsteemi kohandada.
ET                                                 2                                                 ET
 ---pagebreak---                                                Ettepanek
                                        NÕUKOGU OTSUS
       mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalase
                                     kokkuleppe allkirjastamist
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koos artikli
   300 lõikega 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut1
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu andis komisjonile 20. juulil 2000. aastal õiguse pidada ühenduse nimel
           Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi statistikaalase kokkuleppe sõlmimiseks.
   (2)     Läbirääkimiste tulemused vastavad nõukogu antud läbirääkimisdirektiividele.
   (3)     Kokkuleppele, mis parafeeriti 25. juunil 2004, tuleks alla kirjutada, eeldusel et see
           sõlmitakse hilisemal kuupäeval,
   ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                            Ainus artikkel
   Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel
   kirjutama alla Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele statistikaalasele
   kokkuleppele ja sellele lisatud lõppaktile.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
   1
           ELT C, lk
ET                                                 3                                              ET
 ---pagebreak---                                                           2004/0227 (CNS)
                                              Ettepanek
                                        NÕUKOGU OTSUS
       Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalase kokkuleppe
                                           sõlmimise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koos artikli
   300 lõike 2 esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,2
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust3
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu andis komisjonile 20. juulil 2000. aastal õiguse pidada Šveitsi
           Konföderatsiooniga läbirääkimisi statistikaalase kokkuleppe sõlmimiseks.
   (2)     Vastavalt nõukogu ... 2004. aasta otsusele .../.../EÜ ja eeldusel, et kokkulepe
           sõlmitakse hilisemal kuupäeval, kirjutati kokkuleppele Euroopa Ühenduse nimel alla
           ... 2004.
   (3)     Kõnealune kokkulepe tuleks heaks kiita,
   ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                               Artikkel 1
   Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni
   vaheline statistikaalane kokkulepe.
   Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.
                                               Artikkel 2
   Ühendust esindab kokkuleppe artiklis 3 ettenähtud ühiskomitees komisjon, keda abistavad
   liikmesriikide esindajad.
   2
           ELT C, lk
   3
           ELT C, lk
ET                                                 4                                              ET
 ---pagebreak---    Nõukogu võtab ühenduse seisukoha ühiskomitee otsuste suhtes vastu komisjoni ettepaneku
   põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega küsimustes, mis on seotud Šveitsi osamaksuga ja
   oluliste eranditega, mis puudutavad ühenduse õigusaktide reguleerimisala laiendamist
   Šveitsile. Kõikide muude ühiskomitee otsuste ja soovituste puhul võtab ühenduse seisukoha
   vastu komisjon.
                                                  Artikkel 3
   Nõukogu eesistuja edastab Euroopa Ühenduse nimel kokkuleppe artikliga 13 ettenähtud
   teate.4
                                                  Artikkel 4
   Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Brüssel,
                                                    Nõukogu nimel
                                                    eesistuja
   4
           Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
ET                                                     5                                          ET
 ---pagebreak---    LISA
ET   6  ET
 ---pagebreak---                                               KOKKULEPE
        Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mis käsitleb statistikaalast
                                                  koostööd
   EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ja
   ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi „Šveits“,
   edaspidi “lepinguosalised”,
   SOOVIDES tõhustada ühenduse ja Šveitsi vahelist statistikaalast koostööd ja määratleda
   selleks käesoleva kokkuleppe abil kõnealust koostööd reguleerivad põhimõtted ja tingimused,
   VÕTTES ARVESSE, et tuleks näha ette asjakohased meetmed, millega ühtlustada järk-
   järgult statistikaga seotud andmekogumist, klassifitseerimist, määratlusi ja meetodeid käsitlev
   õiguslik raamistik ning tagada selle ühtne areng,
   VÕTTES ARVESSE, et statistika koostamiseks ühenduse ja Šveitsi territooriumil tuleks
   kehtestada ühised eeskirjad,
   OLLES LEPPINUD KOKKU, et on asjakohane võtta nende eeskirjade aluseks ühenduses
   kehtiv õigus,
   ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
                                                  Artikkel 1
   Objekt
   1.        Käesolevat kokkulepet kohaldatakse lepinguosaliste vahelise statistikaalase koostöö
             suhtes, et tagada kahepoolse koostöö seisukohast asjakohaste majanduslike,
             sotsiaalsete ja keskkonnaalaste aspektide kirjeldamiseks ja vaatlemiseks ettenähtud
             ühtse ja võrreldava statistilise teabe koostamine ja levitamine.
   2.        Lepinguosalised arendavad ja kasutavad selleks ühtlustatud meetodeid, määratlusi ja
             klassifikatsioone, samuti ühiseid programme ja menetlusi, mille kaudu korraldatakse
             statistilist tööd vajalikul haldustasemel ja kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega.
   3.        Lepinguosaliste statistika koostamine on kooskõlas erapooletuse, usaldusväärsuse,
             objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsusega; see
             ei too majandusettevõtjatele kaasa ülemäärast koormat.
ET                                                    7                                            ET
 ---pagebreak---                                               Artikkel 2
   Statistikaalased õigusaktid
   A lisas nimetatud õigusaktid, mida on käesoleva kokkuleppega korrigeeritud, on
   lepinguosalistele siduvad.
                                              Artikkel 3
   Ühiskomitee
   1.       Luuakse ühenduse ja Šveitsi statistikakomitee (edaspidi ühiskomitee), mis koosneb
            lepinguosaliste esindajatest.
            Komitee vastutab käesoleva kokkuleppe kohaldamise eest ja tagab selle
            nõuetekohase rakendamise. Sel eesmärgil annab komitee käesolevas kokkuleppes
            sätestatud juhtudel soovitusi ja teeb otsuseid. Ühiskomitee tegutseb vastastikuse
            kokkuleppe alusel. Ühiskomitee otsus on lepinguosalistele siduv.
   2.       Ühiskomitee ja nõukogu 19. juuni 1989. aasta otsusega 89/382 (EMÜ/Euratom)
            loodud statistikaprogrammi komitee jagavad käesolevast kokkuleppest tulenevad
            ülesanded ühistel koosolekutel.
   3.       Ühiskomitee võtab otsusega vastu oma protseduurireeglid, mis sisaldavad muude
            sätete hulgas koosoleku kokkukutsumise, eesistuja nimetamise ja tema
            pädevusvaldkonna määramise korda.
   4.       Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele. Kumbki lepinguosaline võib nõuda
            koosoleku kokkukutsumist. Ühiskomitee otsusel võib asutada allkomiteesid või
            töörühmi, mis abistaksid komiteed tema ülesannete täitmisel.
   5.       Lepinguosaline võib igal ajal tõstatada ühiskomitee tasandil probleeme.
   6.       Iga otsuse puhul tuleb nimetada selle rakendamise kuupäev. Otsused esitatakse
            vajaduse korral lepinguosalistele ratifitseerimiseks või heakskiitmiseks vastavalt
            nende menetlustele ja lepinguosalised rakendavad otsuseid oma eeskirjade kohaselt.
                                              Artikkel 4
   Uued õigusaktid
   1.       Käesolev kokkulepe ei piira kummagi lepinguosalise õigust muuta ühepoolselt oma
            õigusakte punktides, mida käesolev kokkulepe reguleerib, tingimusel et järgitakse
            käesoleva kokkuleppe sätteid.
   2.       Uue õigusakti ametlikule vastuvõtmisele eelneva aja jooksul teavitavad
            lepinguosalised üksteist ja konsulteerivad omavahel võimalikult sageli. Kummagi
            lepinguosalise taotlusel võib ühiskomitees toimuda eelnev arvamustevahetus.
ET                                                8                                            ET
 ---pagebreak---    3.       Niipea kui üks lepinguosaline on võtnud oma õigusaktis vastu muudatuse, teavitab ta
            sellest teist lepinguosalist.
   4.       Ühiskomitee:
            –      teeb otsuse A lisa ja/või B lisa ülevaatamiseks või vajaduse korral teeb
                   ettepaneku käesoleva kokkuleppe sätete ülevaatamiseks, et inkorporeerida
                   sellesse, vajaduse korra vastastikkuse põhimõttel, kõnealuses õigusaktis tehtud
                   muudatused;
            –      või teeb otsuse selle kohta, et kõnealuses õigusaktis tehtud muudatused
                   loetakse olevat kooskõlas käesoleva kokkuleppe nõuetekohase täitmisega;
            –      või teeb otsuse mis tahes muu meetme kohta, et tagada käesoleva kokkuleppe
                   nõuetekohane täitmine.
                                                 Artikkel 5
   Statistikaalane koostöö
   1.       Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika
            kohta) II peatükis nimetatud ühenduse statistikaprogramm, mis Euroopa Parlamendi
            ja nõukogu otsustega regulaarselt vastu võetakse, moodustab nende statistikaalaste
            meetmete raamistiku, mida Šveits iga programmi kestuse ajal rakendab. Kõiki
            ühenduse statistikaprogrammi peamisi valdkondi loetakse ühenduse ja Šveitsi
            statistikaalase koostöö seisukohast oluliseks ja Šveits võib neis täiel määral osaleda.
   2.       Igal aastal töötatakse välja spetsiifiline ühenduse ja Šveitsi iga-aastane
            statistikaprogramm, mis on osa iga-aastasest tööprogrammist, mille komisjon
            koostab kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega, millega luuakse
            spetsiifiline asjaomane ühenduse statistikaprogramm, ja ühtlasi täiendab seda. Iga
            ühenduse ja Šveitsi iga-aastane statistikaprogramm esitatakse läbivaatamiseks ja
            heakskiitmiseks ühiskomiteele. Programmis tuuakse eelkõige välja need programmi
            valdkonda kuuluvad meetmed, mis on programmi kestuse ajal ühenduse ja Šveitsi
            vahelise statistikaalase koostöö seisukohast asjakohased ja prioriteetsed.
   3.       Šveitsi esitatud statistiline teave edastatakse Eurostatile säilitamiseks, töötlemiseks ja
            avaldamiseks. Selleks teeb Šveitsi riiklik statistikaamet Eurostatiga tihedat koostööd
            tagamaks, et Šveitsilt saadud teave edastatakse nõuetekohaselt ja seda levitatakse
            erinevatele kasutajarühmadele tavapäraste kanalite kaudu ühenduse ja Šveitsi
            statistika osana.
            Šveitsilt saadud statistika käsitlemist reguleeritakse nõukogu 17. veebruari 1997.
            aasta määrusega (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta.
   4.       Ühiskomitee kontrollib ühenduse ja Šveitsi statistikaalaste meetmete raames tehtud
            edusamme. Eelkõige hinnatakse, kas on saavutatud esimeseks kolmeks
            kohaldamisaastaks kavandatud eesmärgid, prioriteedid ja meetmed. Samuti
            hinnatakse, kas A lisas järgitakse piisavalt artikli 1 punktis 1 nimetatud asjakohasuse
            põhimõtet.
ET                                                   9                                                 ET
 ---pagebreak---                                                Artikkel 6
   Osalemine
   1.       Šveitsis asuvad üksused võivad Eurostati juhitavates spetsiifilistes ühenduse
            programmides osaleda ja neil on samasugused lepingulised õigused ja kohustused
            kui ühenduses asuvatel üksustel. Siiski ei ole Šveitsis asuvatel üksustel õigus saada
            Eurostatilt rahalist toetust.
   2.       Eurostati võib saata Šveitsi riigi eksperte. Šveitsi riigi ekspertide Eurostati
            saatmisega       seotud     kulud,   sealhulgas    palgad,      sotsiaalkindlustuskulud,
            pensionieraldised, päeva- ja sõidurahad, kannab täielikult Šveits.
   3.       Euroopa Liidus asuvad üksused võivad Šveitsi riikliku statistikaameti juhitavates
            spetsiifilistes programmides osaleda ja neil on samasugused lepingulised õigused ja
            kohustused kui Šveitsis asuvatel üksustel.
                                               Artikkel 7
   Muud koostöövormid
   1.       Šveitsi riikliku statistikaameti ja Eurojusti vaheline statistikaalane tehnoloogiasiire
            võib toimuda vastastikusel kokkuleppel.
   2.       Lepinguosalised võivad statistika vallas vahetada mis tahes teavet.
   3.       Lepinguosaliste statistikateenistused võivad korraldada ametnike vahetusi. Ühenduse
            liikmesriikide statistikateenistused võivad ka Šveitsiga ametnikke vahetada.
            Ametnike vahetuste tingimustes lepivad kokku asjaomased statistikateenistused
            omavahel.
                                               Artikkel 8
   Finantssätted
   1.       Oma osaluskulude täielikuks katmiseks osaleb Šveits ühenduse statistikaprogrammi
            rahastamises igal aastal alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest.
   2.       Šveitsi osamaksu käsitlevad eeskirjad on sätestatud B lisas.
                                               Artikkel 9
   Diskrimineerimisest hoidumine
   Käesoleva kokkuleppe reguleerimisalas, piiramata selle mis tahes erisätete kohaldamist, on
   keelatud igasugune diskrimineerimine kodakondsuse alusel.
ET                                                 10                                                ET
 ---pagebreak---                                                Artikkel 10
   Kohustuste täitmine
   Lepinguosalised võtavad asjakohaseid üld- või erimeetmeid, et kindlustada käesolevast
   kokkuleppest tulenevate kohustuste täitmine, ning hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid
   kahjustada käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamist.
                                               Artikkel 11
   Lisad
   Lisad on käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa.
                                               Artikkel 12
   Territoriaalne kohaldatavus
   Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus
   kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles lepingus sätestatud tingimustel, ja
   teiselt poolt Šveitsi territooriumi suhtes.
                                               Artikkel 13
   Jõustumine ja kehtivusaeg
   1.        Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva kokkuleppe või kiidavad selle heaks oma
             kehtiva korra kohaselt. Kokkulepe jõustub selle aasta jaanuari esimesel päeval, mis
             järgneb päevale, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud vajalike menetluste
             lõpuleviimisest.
   2.        Käesolev kokkulepe on sõlmitud esialgu viieks aastaks. Kui kuus kuud enne
             kõnealuse ajavahemiku möödumist ei ole lõpetamise kohta esitatud kirjalikku teadet,
             loetakse käesolev kokkulepe määramata ajaks pikendatuks.
   3.        Kumbki lepinguosaline võib käesoleva kokkuleppe lõpetada, teatades sellest
             kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev kokkulepe kaotab kehtivuse kuue kuu
             möödumisel sellise teatamise kuupäevast.
ET                                                  11                                           ET
 ---pagebreak---                                                            Artikkel 14
   Autentsed tekstid
   Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia,
   kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome,
   taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
   Koostatud .......................... (koht) .......................... (kuupäev)
   Euroopa Ühenduse nimel                                                  Šveitsi Konföderatsiooni nimel
ET                                                                12                                      ET
 ---pagebreak---                                                LISA A
   STATISTIKAALASED ÕIGUSAKTID
   Valdkondlik kohandus
   1.      Käesolevas lisas nimetatud õigusaktides esinevat mõistet “liikmesriik
           (liikmesriigid)” käsitletakse selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste Euroopa
           Ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi.
   2.      Sätteid, millega nähakse ette, kes kannab vaatluste korraldamise ja muud
           samalaadsed kulud, käesoleva kokkuleppe suhtes ei kohaldata.
   Nimetatud õigusaktid
   Ettevõtlusstatistika
   –       397 R 0058: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 58/97, 20. detsember 1996,
           struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta (EÜT L 14, 17.1.1997, lk 1), mida on
           muudetud järgmiste aktidega:
   –       398 R 0410: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 410/98, 16. veebruar 1998 (EÜT L
           52, 21.2.1998, lk 1),
   –       32002 R 2056: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2056/2002, 5.
           november 2002 (EÜT L 317, 21.11.2002, lk 1).
           Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
           a)     Esimesed vaatlusaastad, mille kohta Šveits peab statistika koostama, on
                  järgmised.
           – 1. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 11. jagu (Üleminekuperiood):
               kalendriaasta 2002,
           – 2. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 10. jagu (Üleminekuperiood): iga-aastane
               statistika – kalendriaasta 2002, kahe aasta tagant esitatavad näitajad 20210–20310
               – kalendriaasta 2003, kolme aasta tagant esitatav näitaja 23110 – kalendriaasta
               2002, nelja aasta tagant esitatav näitaja 16135 – kalendriaasta 2004, nelja aasta
               tagant esitatavad näitajad 15420, 15441 ja 15442 – kalendriaasta 2003,
           – 3. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 10. jagu (Üleminekuperiood): iga-aastane
               statistika – kalendriaasta 2002, viie aasta tagant esitatavad rühmaga 52 seotud
               näitajad – kalendriaasta 2002, viie aasta tagant esitatavad rühmaga 51 seotud
               näitajad – kalendriaasta 2003, viie aasta tagant esitatavad rühmaga 50 seotud
               näitajad – kalendriaasta 2005,
           – 4. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 10. jagu (Üleminekuperiood): iga-aastane
               statistika – kalendriaasta 2002, kahe aasta tagant esitatavad näitajad 20210–20310
               – kalendriaasta 2003, nelja aasta tagant esitatavad näitajad 16131–16132 –
               kalendriaasta 2002, kolme aasta tagant esitatavad näitajad 23110, 23120, 15420,
               15441 ja 15442 – kalendriaasta 2003,
ET                                                13                                              ET
 ---pagebreak---      – 5. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 9. jagu (Üleminekuperiood): kalendriaasta
        2002,
     – 6. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 10. jagu (Üleminekuperiood):
        kalendriaasta 2004,
     – 7. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 10. jagu (Üleminekuperiood):
        kalendriaasta 2003,
     b)    1.–7. lisa kohaldamisel ei ületa üleminekuperiood nelja aastat alates statistika
           kogumist käsitleva viie lisa 5. jaos nimetatud ja punkti a kohaselt muudetud
           esimestest vaatlusaastatest;
     c)    1., 2., 3. ja 4. lisa puhul on Šveits vabastatud punkti a kohaselt muudetud
           andmete esitamisest aastate 2002, 2003, 2004 ja 2005 kohta;
     d)    5. lisa puhul on Šveits vabastatud punkti a kohaselt muudetud andmete
           esitamisest aastate 2002, 2003, 2004 ja 2005 kohta;
     e)    6. ja 7. lisa puhul on Šveits vabastatud punkti a kohaselt muudetud andmete
           esitamisest aastate 2003, 2004, 2005 ja 2006 kohta;
     f)    Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses määruses nõutavat andmete
           piirkondlikku jaotust;
     g)    Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE REV 1 neljanumbrilisel
           tasemel;
     h)    Šveits on vabastatud kõnealuse määrusega nõutavate andmete esitamisest
           tegevusalaüksuste kaupa.
   – 398 R 2700: komisjoni määrus (EÜ) nr 2700/98, 17. detsember 1998, struktuurilises
     ettevõtlusstatistikas kasutatavate tunnuste määratluste kohta (EÜT L 344,
     18.12.1998, lk 49), mida on muudetud järgmise aktiga:
     –     32002 R 2056: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2056/2002, 5.
           november 2002 (EÜT L 317, 21.11.2002, lk 1).
   – 398 R 2701: komisjoni määrus (EÜ) nr 2701/98, 17. detsember 1998, mis käsitleb
     struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavaid andmesarju (EÜT L 344,
     18.12.1998, lk 81), mida on muudetud järgmise aktiga:
     –     32002 R 2056: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2056/2002, 5.
           november 2002 (EÜT L 317, 21.11.2002, lk 1).
   – 398 R 2702: komisjoni määrus (EÜ) nr 2702/98, 17. detsember 1998, mis käsitleb
     struktuurilise ettevõtlusstatistika edastamise tehnilist vormingut (EÜT L 344,
     18.12.1998, lk 102), mida on muudetud järgmise aktiga:
     –     32002 R 2056: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2056/2002, 5.
           november 2002 (EÜT L 317, 21.11.2002, lk 1).
ET                                         14                                               ET
 ---pagebreak---    –      399 R 1618: komisjoni määrus (EÜ) nr 1618/1999, 23. juuli 1999, struktuurilise
          ettevõtlusstatistika kvaliteedi hindamise kriteeriumide kohta (EÜT L 192, 24.7.1999,
          lk 11).
   –      399 R 1225: komisjoni määrus (EÜ) nr 1225/99, 27. mai 1999, mis käsitleb
          kindlustusteenuste statistika näitajate määratlusi (EÜT L 154, 19.6.1999, lk 1).
   –      399 R 1227: komisjoni määrus (EÜ) nr 1227/99, 28. mai 1999, mis käsitleb
          kindlustusteenuste statistika edastamise tehnilist vormingut (EÜT L 154, 19.6.1999,
          lk 75).
   –      399 R 1228: komisjoni määrus (EÜ) nr 1228/99, 28. mai 1999, mis käsitleb
          kindlustusteenuste statistika jaoks koostatavaid andmesarju (EÜT L 154, 19.6.1999,
          lk 91).
   –      398 R 1165: komisjoni määrus (EÜ) nr 1165/98, 19. mai 1998, kiirstatistika kohta
          (EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:
          Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
          a)     Šveits esitab andmed alates 2007. aasta esimesest kvartalist;
          b)     Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE REV 1 neljanumbrilisel
                 tasemel.
          –      32001 R 0586: komisjoni määrus (EÜ) nr 586/2001, 26. märts 2001,
                 kiirstatistikat käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1165/98 rakendamise kohta
                 tööstuse põhirühmade määratluse puhul (EÜT L 086, 27.3.2001, lk 0011)
          –      32001 R 0588: komisjoni määrus (EÜ) nr 588/2001, 26. märts 2001 (EÜT L
                 86, 27.3.2001, lk 18)
   –      393 R 2186: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93, 22. juuli 1993, statistika eesmärgil
          moodustatud ettevõtlusregistrite ühendusesisese koordineerimise kohta (EÜT L 196,
          5.8.1993, lk 1).
          Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
          a)     Šveits jõustab käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed 1. jaanuariks
                 2006;
          b)     Šveitsi suhtes ei kohaldata määruse II lisa punkti I alapunkti k.
   Transporti ja turismi käsitlev statistika
   –      398 R 1172: nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/98, 25. mai 1998, kaupade autovedu
          käsitlevate statistiliste aruannete kohta (EÜT L 163, 6.6.1998, lk 1), mida on
          muudetud järgmise aktiga:
          –      399 R 2691: komisjoni määrus (EÜ) nr 2691/99, 17. detsember 1999 (EÜT L
                 326, 18.12.1999, lk 39).
ET                                               15                                            ET
 ---pagebreak---      Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
     Šveits alustab käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumist hiljemalt alates
     2006. aastast.
   – 32001 R 2163: komisjoni määrus (EÜ) nr 2163/2001, 7. november 2001, kaupade
     autoveo statistiliste andmete edastamise tehnilise korra kohta (EÜT L 291,
     8.11.2001, lk 13).
   – 32003 R 0006: komisjoni määrus (EÜ) nr 6/2003, 30. detsember 2002, kaupade
     autovedu käsitleva statistika avaldamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 45).
   – 32003 R 0091: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16.
     detsember 2002, raudteeveo statistika kohta (EÜT L 14, 21.1.2003, lk 1-15), mida on
     muudetud järgmise aktiga:
     –      32003 R 1192: komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2003, 3. juuli 2003 (EÜT L
            167, 4.7.2003, lk 13).
     Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
     Šveits alustab käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumist hiljemalt alates
     2006. aastast.
   – 380 L 1119: nõukogu direktiiv 80/1119/EMÜ, 17. november 1980, kaupade
     siseveetransporti käsitlevate statistiliste aruannete kohta (EÜT L 339, 15.12.1980, lk
     30).
   – 395 L 0064: nõukogu direktiiv 95/64/EÜ, Euratom, 8. detsember 1995, kaupade ja
     reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (EÜT L 320, 30.12.1995,
     lk 25), mida on muudetud järgmiste aktidega:
     –      398 D 0385: komisjoni otsus 98/385/EÜ, 13. mai 1998 (EÜT L 174, 18.6.1998,
            lk 1),
     –      32000 D 0363: komisjoni otsus 363/2000/EÜ, 28. aprill 2000 (EÜT L 132,
            5.6.2000, lk 1).
   – 32001 D 0423: komisjoni otsus, 22. mai 2001, vastavalt nõukogu direktiivile
     95/64/EÜ kaupade ja reisijate mereveo statistiliste aruannete kohta kogutud
     statistiliste andmete avaldamise või levitamise korra kohta (EÜT L 7.6.2001, lk 41).
   – 32003 R 0437: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27.
     veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste andmete
     kohta, (EÜT L 066, 11.3.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:
     –      32003 R 1358: komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003, 31. juuli 2003 (EÜT L
            194, 1.8.2003, lk 9).
     Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
ET                                           16                                             ET
 ---pagebreak---            Šveits alustab käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumist hiljemalt alates
           2006. aastast.
   –       393 D 0704: nõukogu otsus 93/704/EÜ, 30. november 1993, ühenduse
           liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta (EÜT L 30.12.1993, lk 63).
   –       395 L 0057: nõukogu direktiiv 95/57/EÜ, 23. november 1995, turismivaldkonda
           käsitleva statistilise teabe kogumise kohta (EÜT L 291, 6.12.1995, lk 32).
           Käesolevas kokkuleppes loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:
           Šveits alustab käesoleva direktiiviga nõutavate andmete kogumist hiljemalt alates
           2007. aastast.
   –       399 D 0035: komisjoni otsus 1999/35/EÜ, 9. detsember 1998, nõukogu direktiivi
           95/57/EÜ (turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta)
           rakendamiskorra kohta (EÜT L 9, 15.1.1999, lk 23).
   Väliskaubanduse statistika
   –       395 R 1172: nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95, 22. mai 1995, ühenduse ja selle
           liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta (EÜT L
           118, 25.5.1995, lk 10), mida on muudetud järgmiste aktidega:
           –      397 R 0476: nõukogu määrus (EÜ) nr 476/97, 13. märts 1997 (EÜT L 75,
                  15.3.1997, lk 1),
           –      398 R 0374: nõukogu määrus (EÜ) nr 374/98, 12. veebruar 1998 (EÜT L 48,
                  19.2.1998, lk 6).
           Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
           a)     Šveitsi puhul hõlmab statistiline territoorium tolliterritooriumi;
           b)     Šveits ei ole kohustatud koostama statistikat Šveitsi ja Liechtensteini vahelise
                  kaubanduse kohta;
           c)     Artikli 8 lõikes 2 nimetatud liigitus tehakse vähemalt esimese kuue numbrini;
           d)     Artikli 10 lõike 1 punkte h ja j ei kohaldata;
           e)     Artikli 10 lõike 1 punkt i: Piiri ületava veovahendi riikkondsus on kohaldatav
                  üksnes autotranspordi suhtes;
   –       32000 R 1917: komisjoni määrus (EÜ) nr 1917/2000, 7. september 2000, millega
           kehtestatakse teatavad sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/95 rakendamiseks
           väliskaubandusstatistika suhtes (EÜT L 229, 9.9.2000, lk 14), mida on muudetud
           järgmiste aktidega:
   –       32001 R 1669: komisjoni määrus (EÜ) nr 1669/2001, 20. august 2001 (EÜT L 224,
           21.8.2001, lk 3).
ET                                                 17                                              ET
 ---pagebreak---              Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
             a)     Artikli 6 lõike 1 viidet määrusele (EÜ) nr 2454/96 ei kohaldata;
             b)     Artikli 7 lõike 1 punktile a lisatakse järgmine lõik:
             Šveitsi puhul tähendab “päritoluriik” riiki, kust kaup pärineb, vastavate siseriiklike
             päritolureeglite tähenduses.”;
             c)     Artikli 9 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
             „Šveitsi puhul määratletakse „tolliväärtus“ asjakohaste siseriiklike eeskirjade
             kohaselt.“;
             d)     Artikli 11 lõiget 2 ei kohaldata;
             e)     2. jaotist (artiklid 16–19) ei kohaldata.
   –         32002 R 1779: komisjoni määrus (EÜ) nr 1779/2002, 4. oktoober 2002, ühenduse
             väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubandusstatistika riikide ja
             territooriumide nomenklatuuri kohta (EÜT L 269, 5.10.2002, lk 6).
   Statistilised põhimõtted ja konfidentsiaalsus
   –         390 R 1588: nõukogu määrus (EMÜ) nr 1588/90, 11. juuni 1990, konfidentsiaalsete
             statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (EÜT L
             151, 15.6.1990, lk 1).
             Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
             a)     Artiklile 2 lisatakse järgmine lõige:
             "11. EFTA statistikanõuniku büroo töötajad: EÜSA ruumes töötavad EFTA
             sekretariaadi töötajad.”;
             b)     Artikli 5 lõike 1 teises lauses asendatakse termin “EÜSA” sõnadega “EÜSA ja
                    EFTA statistikanõuniku büroo”;
             c)     Artikli 5 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
             “EÜSAle EFTA statistikanõuniku büroo kaudu edastatud konfidentsiaalsed
             statistilised andmed on kättesaadavad ka kõnealuse büroo töötajatele.”;
             d)     Seetõttu loetakse, et artiklis 6 hõlmab termin “EÜSA” ka EFTA
                    statistikanõuniku bürood.
   –         397 R 0322: nõukogu määrus (EÜ) nr 322/97, 17. veebruar 1997, ühenduse statistika
             kohta (EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1).
   –         32002 R 0831: komisjoni määrus (EÜ) nr 831/2002, 17. mai 2002, millega
             rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses
             juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (EÜT L 133,
             18.5.2002, lk 7).
ET                                                    18                                            ET
 ---pagebreak---    Rahvastiku- ja sotsiaalstatistika
   –      376 R 0311: nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76, 9. veebruar 1976, võõrtöötajaid
          käsitleva statistika koostamise kohta (EÜT L 39, 14.2.1976, lk 1).
   –      398 R 0577: nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, 9. märts 1998, tööjõu valikvaatluse
          korraldamise kohta ühenduses (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3), mida on muudetud
          järgmiste aktidega:
          –     32002 R 1991: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1991/2002, 8.
                oktoober 2002 (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 1),
          –     32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002
                (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14).
          Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
          a)    Artikli 1 sätetest sõltumata võib Šveits teha iga-aastaseid ülevaatusi kuni
                aastani 2007;
          b)    Artikli 2 lõike 4 sätetest sõltumata on Šveitsi puhul uuritav objekt üksikisik ja
                teisi leibkonna liikmeid käsitlev teave võib sisaldada vähemalt artikli 4 lõikes 1
                nimetatud andmeid.
   –      32000 R 1575: nõukogu määrus (EÜ) nr 1575/2000, 19. juuli 2000, millega
          rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise
          kohta ühenduses alates aastast 2001 edastatavate andmete kodifitseerimise osas
          (EÜT L 181, 20.7.2000, lk 16).
   –      32000 R 1897: komisjoni määrus (EÜ) nr 1897/2000, 7. september 2000, millega
          kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise
          kohta ühenduses) tööpuuduse mõiste osas (EÜT L 228, 8.9.2000, lk 18)
   –      32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002, millega
          kohandatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise
          kohta ühenduses ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1575/2000, millega rakendatakse
          nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 hariduse ja koolituse muutujate nimekirja ja alates
          aastast 2003 andmeedastuses kasutatava kõnealuste muutujate kodifitseerimise osas
          (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14).
   –      32003 R 0246: komisjoni määrus (EÜ) nr 246/2003, 10. veebruar 2003, millega
          võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse
          lisaküsimustike kava aastateks 2004–2006 (EÜT L 34, 11.2.2003, lk 3).
   –      399 R 0530: nõukogu määrus (EÜ) nr 530/1999, 9. märts 1999, töötasude ja
          tööjõukulude struktuurilise statistika kohta (EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6).
          Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
          a)    Šveits kogub käesoleva määrusega nõutavad andmed esimest korda 2008.
                aastal tööjõukulude taseme ja koosseisu statistika kohta ja 2006. aastal
                töötasude struktuuri ja jaotumist käsitleva statistika kohta;
ET                                               19                                                ET
 ---pagebreak---          b)     2006. ja 2008. aasta kohta võib Šveits esitada artikli 6 lõike 1 punktis a ja lõike
                2 punktis b nõutavad andmed ettevõtete põhjal.
   –     32000 R 0452: komisjoni määrus (EÜ) nr 452/2000, 28. veebruar 2000, millega
         nähakse ette sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude
         struktuurilise statistika kohta) rakendamiseks seoses tööjõukulude statistika
         kvaliteedi hindamisega (EÜT L 55, 29.2.2000, lk 53).
   –     32000 R 1916: komisjoni määrus (EÜ) nr 1916/2000, 8. september 2000, millega
         nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude
         struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva
         informatsiooni määratlemise ja edastamisega (EÜT L 229, 9.9.2000, lk 3).
   –     399 R 1726: komisjoni määrus (EÜ) nr 1726/1999, 27. juuli 1999, millega nähakse
         ette sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude
         struktuurilise statistika kohta) rakendamiseks seoses tööjõukulusid käsitleva
         informatsiooni määratlemise ja edastamisega (EÜT L 203, 3.8.1999, lk 28).
   –     32002 R 0072: komisjoni määrus (EÜ) nr 72/2002, 16. jaanuar 2002, millega
         nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 rakendamine seoses töötasude
         struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (EÜT L 15, 17.1.2002, lk 7).
   –     32003 R 0450: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2003, 27.
         veebruar 2003, tööjõukuluindeksi kohta (EÜT L 069, 13.3.2003, lk 1), mida on
         muudetud järgmise aktiga:
         –      32003 R 1216: komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2003, 7. juuli 2003 (EÜT L
                169, 8.7.2003, lk 37).
         Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
         Šveits alustab käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumist 2007. aasta alguses
         ja teeb seda seejärel iga kvartali kohta.
   –     32003 R 1177: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, 16.
         juuni 2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (EÜT
         L 165, 3.7.2003, lk 1)
         Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
         Šveits alustab käesoleva direktiiviga nõutavate andmete kogumist hiljemalt alates
         2007. aastast.
   Majandustingimused
   –     32003 R 1287: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003,
         rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse
         kogutulu määrus) (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1).
   –     395 R 2494: nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, ühtlustatud
         tarbijahinnaindeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1).
ET                                               20                                                 ET
 ---pagebreak---      Šveitsi puhul kohaldatakse määrust tarbijahinnaindeksite ühtlustamiseks
     rahvusvaheliste võrdluste eesmärgil. See ei puuduta ühtlustatud tarbijahinnaindeksite
     arvutamist konkreetselt majandus- ja rahaliidu kontekstis.
     Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
     a)     Artikli 2 punkti c, samuti artikli 8 lõikes 1 ja artiklis 11 esinevaid viiteid
            rahaliidu tarbijahinnaindeksile ei kohaldata;
     b)     Artikli 5 lõike 1 punkti a ei kohaldata;
     c)     Artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata;
     d)     Artikli 5 lõikes 3 nimetatud ERIga nõupidamise kohustust ei kohaldata;
     e)     Šveits esitab käesoleva määrusega nõutavad andmed hiljemalt 1997. aasta
            jaanuari indeksist alates.
   – 396 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/96, 9. september 1996, ühtlustatud
     tarbijahinnaindekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete
     rakendusmeetmete kohta (EÜT L 229, 10.9.1996, lk 3), mida on muudetud järgmiste
     aktidega:
     –      398 R 1687: nõukogu määrus (EÜ) nr 1687/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214,
            31.7.1998, lk 12).
     –      398 R 1688: nõukogu määrus (EÜ) nr 1688/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214,
            31.7.1998, lk 23).
   – 396 R 2214: komisjoni määrus (EÜ) nr 2214/96, 20. november 1996, ühtlustatud
     tarbijahinnaindeksite kohta: ÜTHI osaindeksite edastamine ja levitamine (EÜT L
     296, 21.11.1996, lk 8), mida on muudetud järgmiste aktidega:
     –      399 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 214,
            13.8.1999, lk 1), parandatud EÜT L 267, 15.10.1999, lk 59.
     –      399 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 192,
            24.7.1999, lk 9).
     –      32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001
            (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46), parandatud EÜT L 295, 13.11.2001, lk 34.
   – 396 R 2223: nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava
     Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310,
     30.11.1996, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:
     –      398 R 0448: nõukogu määrus (EÜ) nr 448/98, 16. veebruar 1998 (EÜT L 58,
            27.2.1998, lk 1).
     –      32000 R 1500: komisjoni määrus (EÜ) nr 1500/2000, 10. juuli 2000 (EÜT L
            172, 12.7.2000, lk 3).
ET                                           21                                            ET
 ---pagebreak---    –    32000 R 2516: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2516/2000, 7.
        november 2000 (EÜT L 290, 17.11.2000, lk 1)
   –    32001 R 0995: komisjoni määrus (EÜ) nr 995/2001, 22. mai 2001 (EÜT L
        139, 23.05.2001, lk 3)
   –    32001 R 2558: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2558/2001, 3.
        detsember 2001 (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 1-4).
   –    32002 R 0113: komisjoni määrus (EÜ) nr 113/2002, 23. jaanuar 2002 (EÜT L
        21, 24.1.2002, lk 3).
   –    32002 R 1889: komisjoni määrus (EÜ) nr 1889/2002, 23. oktoober 2002 (EÜT
        L 286, 24.10.2002, lk 1).
   –    32003 R 1267: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/2003,
        16. juuni 2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1).
   Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
   a)   Šveits võib koguda andmeid institutsiooniliste üksuste kaupa, kui käesoleva
        määruse sätetes viidatakse tööstusele;
   b)   Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses määruses nõutavat andmete
        piirkondlikku jaotust;
   c)   Šveitsi jaoks ei ole siduv käesoleva määrusega nõutav teenuste ekspordi ja
        impordi jaotus EL ja kolmandate riikide kaupa;
   d)   Šveits rakendab kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste eraldamiseks
        vajalikud meetmed hiljemalt alates 2006. aastast;
   e)   B lisas „ESA 95 riigikohase küsimustiku raames esitatavaid tabeleid käsitlevad
        erandid“ lisatakse punkti 15 (Island) järele järgmine tekst:
ET                                      22                                             ET
 ---pagebreak---    “16. ŠVEITS
   16.1 Tabelitega seotud erandid
                Tabeli nr Tabel                        Erand                                                 Kehtivusa
                                                                                eg
                1         Peamised koondnäitajad, Edastatakse alates 1990. aastast
                          aastased ja kvartaalsed
                2         Valitsemissektori            Edastamise tähtaja pikendamine: t+8 kuud              Piiramata
                          peamised koondnäitajad       Ajavahemik: igal aastal                               Piiramata
                                                       Edastatakse alates 1990. aastast
                3         Tabelid majandusharude Edastatakse alates 1990. aastast
                          kaupa
                4         EL ja kolmandate riikide Edastatakse alates 1998. aastast
                          eksport ja import
                5         Kodumajapidamiste            Edastatakse alates 1990. aastast
                          lõpptarbimiskulutused
                          eesmärgi järgi
                6         Finantskontod                Edastatakse alates 1998. aastast                      2006
                          institutsiooniliste
                          sektorite kaupa
                7         Finantsvara         ja     - Edastatakse alates 1998. aastast                      2006
                          kohustuste bilanss
                8         Muud        kontod      kui Edastamise tähtaja pikendamine: t+18 kuud              Piiramata
                          finantskontod                Edastatakse alates 1990. aastast
                          institutsiooniliste
                          sektorite kaupa
                9         Üksikasjalik maksude ja Edastamise tähtaja pikendamine: t+18 kuud                  Piiramata
                          sotsiaalmaksude              Edastatakse alates 1998. aastast
                          laekumine          sektorite
                          kaupa
                10        Tabelid majandusharude Piirkondade kaupa jaotus puudub
                          ja piirkondade kaupa,
                          NUTS II, A17
                11        Valitsemissektori kulud Edastatakse alates 2005. aastast                           2007
                          ülesannete lõikes            Tagasiulatuvaid arvutusi ei tehta
                12        Tabelid majandusharude Piirkondade kaupa jaotus puudub
                          ja piirkondade kaupa,
                          NUTS III, A3
                13        Kodumajapidamiste            Piirkondade kaupa jaotus puudub
                          kontod piirkonna järgi,
                          NUTS II
                14-22     Kooskõlas käesolevat määrust käsitleva erandiga a vabastatakse Šveits lahtrite 14-
                          22 täitmisest.
   –       398 D 0715: komisjoni otsus, 30. november 1998, milles selgitatakse nõukogu
           määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja
ET                                                         23                                                          ET
 ---pagebreak---      regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) lisa A seoses hindade ja mahtude
     mõõtmise põhimõtetega (EÜT L 340, 16.12.1998, lk 33).
     Käesolevas kokkuleppes loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:
     Artiklit 3 (meetodite liigitamine toodete kaupa) ei kohaldata Šveitsi suhtes.
   – 397 D 0178: komisjoni otsus 97/178/EÜ, Euratom, 10. veebruar 1997, millega
     määratletakse menetlused üleminekuks Euroopa rahvamajanduse arvepidamise
     süsteemilt (ESA teine väljaanne) Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse
     arvepidamise süsteemile (ESA 95) (EÜT L 75, 15.3.1997, lk 44).
   – 397 R 2454: komisjoni määrus (EÜ) nr 2454/97, 10. detsember 1997, millega
     sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
     ühtlustatud       tarbijahinnaindeksite       (ÜTHIde)       kaalumise        kvaliteedi
     miinimumstandardid (EÜT L 340, 11.12.1997, lk 24).
   – 398 R 2646: komisjoni määrus (EÜ) nr 2646/98, 9. detsember 1998, millega
     kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95
     rakendamiseks       ühtlustatud    tarbijahinnaindeksi    hinnaloendite     käsitlemise
     miinimumstandardite kohta (EÜT L 335, 10.12.1998, lk 30).
   – 399 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999, millega
     kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95
     rakendamiseks ühtlustatud tarbijahinnaindeksis kindlustuse käsitlemise vähimate
     nõuete osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 192,
     24.7.1999, lk 9).
   – 399 R 2166: nõukogu määrus (EÜ) nr 2166/1999, 8. oktoober 1999, millega
     kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks
     tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkaitsesektori toodete ühtlustatud tarbijahinnaindeksis
     käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 266, 14.10.1999, lk 1).
   – 399 D 0622: komisjoni otsus 1999/622/EÜ, Euratom, 8. september 1999, selle kohta,
     kuidas käsitleda käibemaksu tagasimaksmist mittemaksukohustuslastele ja
     maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul, selleks et
     rakendada nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom rahvamajanduse kogutoodangu
     turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta (EÜT L 245, 17.9.1999, lk 51).
   – 32000 R 2601: komisjoni määrus (EÜ) nr 2601/2000, 17. november 2000, millega
     kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
     ostuhindade tarbijahindade harmoneeritud indeksisse kandmise ajastamise kohta
     (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 16).
   – 32000 R 2602: komisjoni määrus (EÜ) nr 2602/2000, 17. november 2000, millega
     kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
     tarbijahindade       harmoneeritud        indeksis     hinnaalanduste       käsitlemise
     miinimumstandardite kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 16), mida on muudetud
     järgmise aktiga:
     –      32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001
            (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49), parandatud EÜT L 295, 13.11.2001, lk 34.
ET                                          24                                                ET
 ---pagebreak---    –      32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001, millega
          kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
          ühtlustatud tarbijahinnaindeksites protsendina tehingu väärtusest väljendatud
          teenustasude käsitlemise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr
          2214/96 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46), parandatud EÜT L 295, 13.11.2001, lk 34.
   –      32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001, millega
          kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
          ühtlustatud tarbijahinnaindeksite läbivaatamise miinimumstandardite kohta ja
          muudetakse määrust (EÜ) nr 2602/2000 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49), parandatud
          EÜT L 295, 13.11. 2001, p. 34.
   Nomenklatuurid
   –      390 R 3037: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90, 9. oktoober 1990, Euroopa
          ühenduste majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk
          1), mida on muudetud järgmiste aktidega:
          –      393 R 0761: komisjoni määrus (EMÜ) nr 761/93, 24. märts 1993 (EÜT L 83,
                 3.4.1993, lk 1).
          –      32002 R 0029: komisjoni määrus (EÜ) nr 29/2002, 19. detsember 2001 (EÜT
                 L 6, 10.1.2002, lk 3).
   –      393 R 0696: nõukogu määrus (EMÜ) nr 696/93, 15. märts 1993, statistiliste üksuste
          kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (EÜT L 76,
          30.3.1993, lk 1).
   –      393 R 3696: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93, 29. oktoober 1993, tegevusaladel
          põhineva        toodete    statistilise  klassifikaatori   (CPA)    kohta    Euroopa
          Majandusühenduses (EÜT L 342, 31.12.1993, lk 1), mida on muudetud järgmiste
          aktidega:
          –      398 R 1232: komisjoni määrus (EÜ) nr 1232/98, 17. juuni 1998 (EÜT L 177,
                 22.6.1998, lk 1).
          –      32002 R 0204: komisjoni määrus (EÜ) nr 204/2002, 19. detsember 2001 (EÜT
                 L 36, 6.2.2002, lk 1).
   –      32003 R 1059: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai
          2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)
          (EÜT L 154, 21.6.2003, lk 1).
   Põllumajandusstatistika
   –      396 L 0016: nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996, piima ja piimatoodete
          statistiliste vaatluste kohta (EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27).
          Käesolevas kokkuleppes loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:
          Šveits ei ole kohustatud järgima käesolevas direktiivis nõutavat andmete
          piirkondlikku jaotust.
ET                                                25                                           ET
 ---pagebreak---    – 397 D 0080: komisjoni otsus 97/80/EÜ, 18. detsember 1996, millega kehtestatakse
     nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta)
     rakendussätted (EÜT L 24, 25.1.1997, lk 26), mida on muudetud järgmise aktiga:
     –     398 D 0582: nõukogu otsus 98/582/EÜ, 6. oktoober 1998 (EÜT L 281,
           17.10.1998, lk 36).
   – 388 R 0571: nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88, 29. veebruar 1988,
     põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse vaatluste korraldamise kohta
     aastatel 1988–1997 (EÜT L 56, 2.3.1988, lk 1), mida on muudetud järgmiste
     aktidega:
     –     396 R 2467: nõukogu määrus (EÜ) nr 2467/96, 17. detsember 1996 (EÜT L
           335, 24.12.1996, lk 3).
     –     32002 R 143: komisjoni määrus (EÜ) nr 143/2002, 24. jaanuar 2002 (EÜT L
           024, 26.1.2002, lk 16).
     Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
     a)    Artikli 4 teksti alates sõnadest „ja juhul, kui need on kohalikul tasandil
           olulised…“ kuni sõnadeni „tehnilis-majanduslikud erisuunitlused samas
           otsuses määratletud tähenduses“ ei kohaldata;
     b)    Artikli 6 lõikes 2 asendatakse tekst „standardsest brutomarginaalist otsuses
           85/377/EMÜ määratletud tähenduses” tekstiga:
     „standardsest brutomarginaalist otsuses 85/377/EMÜ määratletud tähenduses või
     kogu põllumajandustoodangu väärtusest”;
     c)    Artikleid 10, 12 ja 13 ning II lisa ei kohaldata;
     d)    Šveits ei ole kohustatud järgima käesoleva määruse artiklites 6, 7, 8 ja 9 ning I
           lisas nimetatud liigitust. Šveits edastab siiski vajaliku lisateabe, mis võimaldab
           ümberliigitamist nimetatud liigituse alusel;
     e)    Kõnealuse määruse sätetest sõltumata võib Šveits teha ülevaatuse mais ja
           esitada andmed hiljemalt 18 kuud pärast seda.
   – 390 R 0837: nõukogu määrus (EMÜ) nr 837/90, 26. märts 1990, mis käsitleb
     teraviljatootmise kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid (EÜT L 88,
     3.4.1990, lk 1).
   – 393 R 0959: nõukogu määrus (EMÜ) nr 959/93, 5. aprill 1993, mis käsitleb
     põllukultuuride (v.a teraviljad) kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid
     (EÜT L 98, 24.4.1993, lk 1).
   – 32003 R 0296: komisjoni määrus (EÜ) nr 296/2003, 17. veebruar 2003 (EÜT L 043,
     18.2.2003, lk 18).
ET                                          26                                                ET
 ---pagebreak---    Kalandusstatistika
   –      391 R 1382: nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91, 21. mai 1991, andmete esitamise
          kohta seoses kalapüügitoodete lossimisega liikmesriikides (EÜT L 133, 28.5.1991, lk
          1), mida on muudetud järgmise aktiga:
          –      393 R 2104: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2104/93, 22. juuli 1993 (EÜT L 191,
                 31.7.1993, lk 1).
   –      391 R 3880: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3880/91, 17. detsember 1991, Atlandi
          ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete
          esitamise kohta (EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:
          –      32001 R 1637: komisjoni määrus (EÜ) nr 1637/2001, 23. juuli 2001 (EÜT L
                 222, 17.8.2001, lk 20).
   –      393 R 2018: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2018/93, 30. juuni 1993, Loode-Atlandi
          piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete
          esitamise kohta (EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:
          –      32001 R 1636: komisjoni määrus (EÜ) nr 1636/2001, 23. juuli 2001 (EÜT L
                 222, 17.8.2001, lk 1).
   –      395 R 2597: nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/95, 23. oktoober 1995, nominaalsaagi
          statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates
          väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (EÜT L 270, 13.11.1995,
          lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:
          –      32001 R 1638: komisjoni määrus (EÜ) nr 1638/2001, 24. juuli 2001 (EÜT L
                 222, 17.8.2001, lk 29).
   –      396 R 0788: nõukogu määrus (EÜ) nr 788/96, 22. aprill 1996, liikmesriikide
          akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta (EÜT L 108, 1.5.1996, lk 1).
   Energeetikat käsitlev statistika
   –      390 L 0377: nõukogu direktiiv 90/377/EMÜ, 29. juuni 1990, ühenduse
          protseduurireeglite kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja
          elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (EÜT L 185, 17.7.1990, lk 16).
          Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
          Šveits hakkab käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikke meetmeid rakendama alates
          1. jaanuarist 2006.
ET                                             27                                               ET
 ---pagebreak---                                               B LISA
   KÄESOLEVA KOKKULEPPE ARTIKLIS 8 NIMETATUD ŠVEITSI OSAMAKSU
   KÄSITLEVAD FINANTSEESKIRJAD
   1.       Finantsosaluse määramine
   1.1.     Šveits osaleb ühenduse statistikaprogrammi rahastamises igal aastal.
   1.2.     Kõnealune osamaks põhineb kolmel teguril:
            –     Eurostati üldkulud [Cost]
            –     Euroopa Liidu liikmesriikide arv [# Members]
            –     statistikaprogrammi osa, milles Šveits osaleb [prop]
   1.3.     Osamaks arvutatakse järgmiselt:
   [Cost] * [prop] / [# Members]
   1.4.     Kõnealused tegurid määratletakse järgmiselt:
   1.4.1.   Eurostati üldkulud on ühenduse eelarve statistika poliitikavaldkonna (29. jaotis)
            tegevuspõhise eelarvestamise nomenklatuuri kohaselt esitatud kulukohustuste
            assigneeringud. Üldkulud hõlmavad statistika poliitikavaldkonna haldus- ja
            tugikulusid (alaliselt töötava personaliga seotud kulud, mittekoosseisulise
            personaliga seotud kulud ja muud halduskulud, hooned ja nendega seotud kulud ning
            meetmete tugikulud) ja statistilise teabe koostamisega seotud finantssekkumist.
            [Cost]
   1.4.2.   Liikmesriikide arv on Euroopa Liidu liikmesriikide arv asjaomase aasta 1. jaanuari
            seisuga. [# Members]
   1.4.3.   Statistikaprogrammi osa, milles Šveits osaleb, on Eurostati prognoositav osa Euroopa
            Ühenduse eelarve artikli 29 02 01 või sellele järgneva artikli kohaselt komisjoni iga-
            aastase statistikaprogrammi nendele moodulitele eraldatud vahendites, milles Šveits
            osaleb, mis on jagatud artiklile 29 02 01 või sellele järgnevale artiklile eraldatud
            koguvahenditega. [prop]
   1.5.     Osamaksu esialgne kalkulatsioon tehakse kohe pärast Euroopa Liidu esialgse
            eelarveprojekti vastuvõtmist asjaomaseks aastaks. Lõplik kalkulatsioon tehakse kohe
            pärast asjaomase aasta eelarve vastuvõtmist.
ET                                               28                                                ET
 ---pagebreak---    2.   Maksekord
   2.1. Hiljemalt iga eelarveaasta 15. märtsil ja 15. juunil esitab komisjon Šveitsile
        sissenõude, mis vastab käesolevast kokkuleppest tulenevale Šveitsi osamaksule.
        Kõnealuses sissenõudes nähakse vastavalt ette järgmiste summade tasumine:
        – kuus kaheteistkümnendikku Šveitsi osamaksust hiljemalt 20. aprilliks ja
        – kuus kaheteistkümnendikku Šveitsi osamaksust hiljemalt 15. juuliks.
   2.2. Šveitsi osamaks väljendatakse ja makstakse eurodes.
   2.3. Šveits tasub oma käesolevast kokkuleppest tuleneva osamaksu lõike 2 punktis 1
        esitatud ajakava kohaselt. Igasuguse makseviivituse korral tuleb maksta intressi,
        mille määr on võrdne maksekuupäeval Telerate’i leheküljel 248 eurodes esitatud
        ühekuulise pankadevahelise laenuintressimääraga (EURIBOR). Seda määra
        suurendatakse 1,5% võrra iga viivitatud kuu eest. Kõrgendatud määra kohaldatakse
        kogu viivitusaja suhtes. Intressi tuleb siiski maksta üksnes siis, kui osamaks
        makstakse rohkem kui 30 päeva pärast punktis 2.1 osutatud ajakavakohaseid
        maksekuupäevi.
   2.4. Komisjon ei hüvita käesoleva kokkuleppe kohaselt komisjoni poolt kokkukutsutud
        koosolekutel osalevate Šveitsi esindajate ja ekspertide kantud kulusid. Vastavalt
        artikli 6 lõikele 2 kannab Šveitsi riigi ekspertide Eurostati saatmisega seotud kulud
        täielikult Šveits.
        Vastavalt Eurostati ja Šveitsi riikliku statistikaameti vahelisele kokkuleppele võib
        Šveits riigi ekspertide saatmisega seotud kulud maha arvata oma osamaksust. Iga
        ametniku puhul mahaarvatav maksimumsumma ei või ületada EMP lepingu kohaselt
        Eurostati saadetud EMP-EFTA riikide ametnike puhul mahaarvatavat
        maksimumsummat. Kõnealuses summas lepitakse kokku igal aastal.
   2.5. Šveitsi tehtud makseid loetakse eelarvetuluks, mis kantakse Euroopa Liidu
        üldeelarve tulude kalkulatsiooni vastavale eelarvereale. Assigneeringute haldamisel
        kohaldatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kehtivat finantsmäärust.
   3.   Rakendamistingimused
   3.1. Käesoleva kokkuleppe artiklile 8 vastavat Šveitsi osamaksu asjaomase eelarveaasta
        jooksul tavaliselt ei muudeta.
   3.2. Iga eelarveaasta (n) kontode sulgemise ajal täpsustab komisjon tulude ja kulude
        aruande koostamise raames Šveitsi osalusega seotud kontosid, võttes arvesse
        muudatusi, mis on eelarveaasta jooksul toimunud ülekannete, maksete tühistamiste,
        üleviimiste või lisa- ja paranduseelarvete tagajärjel. See toimub järgmise aasta (n+2)
        eelarve koostamise raames ja seda tuleb sissenõuete puhul arvesse võtta.
ET                                            29                                               ET
 ---pagebreak---    4.   Teave
   4.1. Hiljemalt iga eelarveaasta (n+1) 31. mail koostatakse ja esitatakse Šveitsile
        teadmiseks Eurostati tegevuse ja haldamisega seotud rahalistele kulutustele vastavate
        assigneeringute aruanne eelnenud eelarveaasta (n) kohta komisjoni tulude ja kulude
        aruande vormis.
   4.2. Komisjon edastab Šveitsile kõik muud EFTA-EMP riikidele kättesaadavad
        Eurostatiga seotud üldised finantsandmed.
ET                                           30                                               ET
 ---pagebreak---    Lõppakt
   EUROOPA ÜHENDUSE
   ja
   ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI
   täievolilised esindajad,
   kes on kokku tulnud ... [koht] ... [kuupäev], et kirjutada alla Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
   Konföderatsiooni vahelisele statistikaalast koostööd käsitlevale kokkuleppele, on võtnud
   teadmiseks lõppaktile lisatud nõukogu deklaratsiooni Šveitsi osalemise kohta komiteedes.
   ... [koht] ... [kuupäev]
   Euroopa Ühenduse nimel
   Šveitsi Konföderatsiooni nimel
ET                                              31                                             ET
 ---pagebreak---    Nõukogu deklaratsioon
   Šveitsi osalemise kohta komiteedes
   Nõukogu lepib kokku, et Šveitsi esindajad osalevad neid puudutavates küsimustes käesoleva
   kokkuleppe artikli 5 lõikes 2 nimetatud programmide ja meetmetega seotud koostöö algusest
   peale täiel määral, kuid ilma hääleõiguseta, komiteedes ja muudes organites, mis aitavad
   Euroopa Ühenduste Komisjoni kõnealuste programmide ja meetmete haldamisel ja
   väljaarendamisel.
   Teiste komiteede puhul, mis tegelevad käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse kuuluvate
   valdkondadega, mille suhtes Šveits on vastu võtnud ühenduse õigustiku või samaväärsed
   meetmed, konsulteerib komisjon Šveitsi ekspertidega Euroopa Majanduspiirkonna lepingu
   artiklis 100 kirjeldatud viisil.
ET                                              32                                           ET


title: Ettepanek Nõukogu otsus millega võetakse vastu mitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkulepe # Ettepanek Nõukogu otsus mitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkuleppe heakskiitmise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0538(01)

Ettepanek Nõukogu otsus millega võetakse vastu mitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkulepe  /* KOM/2005/0538 lõplik - ACC 2005/0216 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.10.2005KOM(2005) 538 lõplik2005/0216 (ACC)2005/0217 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega võetakse vastu mitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkulepeEttepanekNÕUKOGU OTSUSmitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkuleppe heakskiitmise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIMitmekiibilised integraallülitused ehk MCPd ( multi-chip packages ) on suhteliselt uus pooljuhtühenduste liik, mida 1996. aastal, kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni infotehnoloogia alase kokkulepe raames sõlmiti tollimaksust vabastamise tingimusi käsitlev leping, veel ei olnud. Kui mitmekiibilised integraallülitused oleksid eelnimetatud kokkuleppe ettevalmistamise ajal olemas olnud, oleks need tõenäoliselt lisatud asjaomasesse kokkuleppesse nullmääraga toodete hulka.2004. aastal taotlesid peamised pooljuhtide tootjad ELis ja mujal, et asjaomast valdkonda reguleerivad riiklikud asutused, kes kohtuvad valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalisel nõupidamisel, kohaldaks MCPde suhtes samu meetmeid kui teiste infotehnoloogia alase kokkuleppega kaetud toodete suhtes. EL, Jaapan, Korea, Ühendriigid ja Hiina Taipei kui viis valitsuse ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalisel nõupidamisel osalevat liiget kinnitasid kõnealuse algatuse 2004. aasta valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalisel nõupidamisel. Asjaomase nõupidamise liikmed suutsid 15. septembril 2005. aastal Sŏulis läbirääkimised mitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvaba kohtlemise kokkuleppe üle edukalt lõpule viia.Nõukogu võttis 2005. aasta kevadel vastu läbirääkimisdirektiivid kõnealuse kokkuleppe sõlmimiseks.Oma olemuselt näeb kõnealune kokkuleppe eelnõu ette, et kõik valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalisel nõupidamisel osalejad vähendavad MCPdele kohaldatavaid tollimakse ja muid makse nullmäärani, nagu on määratletud 2007. aasta Maailma Tolliorganisatsiooni kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis.Kõnealuse kokkuleppe eelnõus nähakse ette ainult kohaldatavate tolli- ja muude maksude vähendamist MCPde suhtes, samal ajal kui siduvad maksumäärad püsivad muutumatutena. Kõnealuse kokkuleppe eelnõuga lubatakse pooltel otseselt WTO raames toimuvatel läbirääkimistel mitmepoolsete tollimaksu vähendamise lepingute üle nõuda MCPde suhtes kehtestatud nullmääraga tollimaksu arvestamist oma üldiste kohustuste osana.Kõnealune kokkulepe jõustub nelja valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalise nõupidamise liikme vahel eeldatavalt 1. jaanuaril 2006. aastal, kui riiklikud ratifitseerimismenetlused viivitamata lõpule viiakse. Jaapan kohaldab juba tollimaksu ja samaväärse toimega maksude nullmäära MCPde suhtes ja seega tegelikult juba täidab kõnealuse kokkuleppe tingimusi. Ratifitseerimismenetluse pikkuse tõttu Jaapanis on tõenäoline, et kokkuleppega ühineb Jaapan 2006. aasta jooksul.Ratifitseerimisprotsessi osas on valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalise nõupidamise liikmed kokku leppinud kaheastmelise menetluse suhtes. Esimesel etapil võetakse kõnealune heakskiitmisele kuuluv kokkulepe vastu kõigi viie valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalise nõupidamise liikmete poolt. Kui kõik vastuvõtmist kinnitavad dokumendid on laekunud määratud hoiulevõtja kätte, avatakse kokkulepe heakskiitmise menetlusele. Asjaomased komisjoni ettepanekud kahe nõukogu otsuse kohta on lisatud.Kavakohaselt saab kõnealust kokkulepet tulevikus laiendada teistele MCPsid tootvatele riikidele, näiteks Hiinale, Hong-Kongile, Indiale, Malaisiale ja Singapurile.2005/0216 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega võetakse vastu mitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkulepe(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]ning arvestades järgmist:(1) Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi mitmekiibiliste integraallülituste (edaspidi „MCPd“) tollimaksuvabastuse kokkuleppe (edaspidi „kokkuleppe“) sõlmimiseks.(2) 15. septembril 2005. aastal allkirjastatud deklaratsioonis dokumenteerisid kõnealuse kokkuleppe võimalikud pooled kokkuleppe teksti suhtes peetavate läbirääkimiste lõpule viimise.(3) Hilisemale võimalikule heakskiitmisele esitatav kokkulepe tuleb vastu võtta.(4) Käesoleva otsuse vastuvõtmisega annab nõukogu kokkuleppe vastuvõtmist kinnitavad dokumendid üle kokkuleppes määratud hoiulevõtjale, kelleks on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelHilisemale võimalikule heakskiitmisele esitatav mitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkulepe on käesolevaga ühenduse nimel vastu võetud.Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAMärkus: (Ainult ingliskeelne tekst on autentne)Mitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkulepeArvestades, et valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalise nõupidamise liikmete hulgas (kuhu kuuluvad Euroopa Ühendus, keda esindab Euroopa Komisjon, Jaapan, Korea Vabariik, Ameerika Ühendriigid ja Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritoorium) valitseb ühtne seisukoht mitmekiibiliste integraallülituste (edaspidi „MCP“) tollimaksuvabastuse suhtes,1) Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:a) mitmekiibilised integraallülitused ehk MCPd ( multi-chip integrated circuits ) – mitmekiibilised integraallülitused, mis koosnevad kahest või enamast omavahel ühendatud monoliitsest integraallülitusest, mis on ühendatud niisama hästi kui jagumatuks tervikuks, kinnitatud kas ühele või mitmele isoleermaterjalile, juhtümbriseta või ilma, kuid ilma muude aktiivsete või passiivsete vooluahela elementideta;b) harmoneeritud süsteem – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, mis on sätestatud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni lisas ja mida võidakse muuta ja mille osapooled vastavate riiklike õigusaktidega vastu võtavad ning seejärel rakendavad;c) pool – valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalise nõupidamise liige või Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige, kes on kokkuleppe heakskiitmist tõendavad dokumendid hoiulevõtjale üle andnud ningd) käesolevas kokkuleppes kasutatavad mõisted, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitlevast Marrakechi lepingust (WTO leping), peavad olema samas tähenduses kui WTO lepingus.2) Käesolevat kokkulepet kohaldatakse kõigi MCPde suhtes, olenemata sellest, millise rubriigi alla nad on harmoneeritud süsteemis liigitatud.3) Pooled vähendavad enamsoodustuskorra alusel kõiki MCPde suhtes kohaldatavaid tollimakse ja samaväärse toimega makse (asjaomaseid makse on kirjeldatud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) artikli II lõike 1 punktis b nullmäärani järgmise menetluse kohaselt:a) kõik pooled kohaldavad MCPde suhtes nullmääraga tollimakse ja samaväärse toimega makse, kuni kõik osapooled lepivad kokku, et WTO raames sõlmitud mitmepoolse tollimaksu vähendamise kokkulepe katab ülemaailmset MCPde kaubandust piisaval tasemel.b) Selleks ajaks, või kui asjaomase tulemuseni jõutakse enne 31. detsembrit 2006. aastal, siis 1. jaanuaril 2007. aastal, peavad kõik pooled kehtestama MCPde suhtes tollimaksu või samaväärse toimega maksu nullmäära.c) Kõik pooled kohustuvad tegema koostööd teiste WTO liikmetega, et saavutada 90 protsendi ulatuses MCPde maailmakaubandusest sama tollimaksu vähendamise kokkulepe.4) a) Kõik pooled on kohustatud käesoleva kokkuleppe heakskiitmisel esitama kokkuleppe hoiulevõtjale oma riigi tollitariifistiku põhjal nende rubriikide loetelu, mis sisaldavad MCPsid. Kui mõni pool hiljem liigitab MCP rubriiki, mida esialgses loetelus ei ole, on asjaomane pool kohustatud koheselt esitama hoiulevõtjale muudetud loetelu.b) Kõik pooled võivad igal ajal taotleda teise poole loetelu muutmist, kui nad leiavad, et asjaomane loetelu ei ole täielik; sellisel juhul peab see pool, kellelt muutmist taotleti, konsulteerima taotluse esitanud poolega ja tegema heas usus koostööd, kuni kõik vajalikud muudatused on sisse viidud. Muudetud loetelu esitatakse käesoleva kokkuleppe hoiulevõtjale.c) Kokkuleppe hoiulevõtja edastab esitatud loetelud, sealhulgas nende muudatused, kõigile pooltele.5) Olenemata MCPde suhtes kohaldatavate tollimaksude ja samaväärse toimega maksude autonoomsest liberaliseerimisest käesoleva kokkuleppe raames, lubatakse pooltel arvestada MCPde suhtes kehtestatud nullmääraga tollimakse oma WTO raames sõlmitud mitmepoolsete tollimaksude vähendamise kokkulepetega ette nähtud üldiste kohustuste osana.6) Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei tõlgendata käesolevat kokkulepet nii, et see mõjutaks poolte õigusi ja kohustusi, mis on kehtestatud WTO kokkuleppega.7) a) Kui kokkuleppe hoiulevõtja kätte on laekunud neli heakskiitmist kinnitavat dokumenti valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalise nõupidamise liikmetelt, lepivad asjaomased neli poolt kokku käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeva.b) Käesolev kokkulepe on avatud vastuvõtmiseks kõigile WTO liikmesriikidele. Kui heakskiitmine järgneb käesoleva kokkuleppe jõustumisele, jõustub asjaomane heakskiitmine päeval, kui hoiulevõtja kätte laekub asjaomast heakskiitmist kinnitav dokument. Hoiulevõtja teavitab kõiki pooli heakskiitva dokumendi laekumisest.c) Kui pooled lepivad kokku käesoleva kokkuleppe muutmises, kohaldatakse asjaomase muudatuse suhtes mutatis mutandis punkte a ja b.8) Kui kõik pooled on kehtestanud MPCde suhtes nullmääraga tollimaksud ja samaväärse toimega maksud vastavalt artikli 3 punktidele a–c, loetakse käesolev kokkulepe lõppenuks.9) Käesoleva kokkuleppe originaaleksemplar inglise keeles ja heakskiitmist kinnitavad dokumendid antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile.2005/0217 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkuleppe heakskiitmise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]ning arvestades järgmist:(1) Otsusega ….. [3] võttis nõukogu ühenduse nimel vastu hilisemale võimalikule heakskiitmisele esitatava mitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“).(2) Vahepeal on kokku neli võimalikku poolt hilisemale võimalikule heakskiitmisele esitatava kokkuleppe vastu võtnud. See on käesoleva kokkuleppe jõustumiseks väikseim lubatud poolte arv.(3) Neli võimalikku käesoleva kokkuleppe poolt on kokku leppinud, et käesolev kokkuleppe jõustub nende vahel 1. jaanuaril 2006. aastal [tuleb kinnitada].(4) Kokkulepe tuleks ühenduse nimel heaks kiita.(5) Käesoleva otsuse vastuvõtmisega annab nõukogu kokkuleppe vastuvõtmist kinnitavad dokumendid üle kokkuleppes määratud hoiulevõtjale, kelleks on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelMitmekiibiliste integraallülituste ehk MCPde ( Multi-Chip Integrated Circuits ) tollimaksuvabastuse kokkulepe on käesolevaga ühenduse nimel heaks kiidetud.Nõukogu peasekretäri poolt kinnitatud kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaLISAMärkus: (Ainult ingliskeelne tekst on autentne)Mitmekiibiliste integraallülituste tollimaksuvabastuse kokkulepeArvestades, et valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalise nõupidamise liikmete hulgas (kuhu kuuluvad Euroopa ühendus, keda esindab Euroopa Komisjon, Jaapan, Korea Vabariik, Ameerika Ühendriigid ja Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritoorium) valitseb ühtne seisukoht mitmekiibiliste integraallülituste (edaspidi „MCP“) tollimaksuvabastuse suhtes, on kõnealuse nõupidamise liikmed kokku leppinud järgmises::1) Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:a) mitmekiibilised integraallülitused ehk MCPd ( multi-chip integrated circuits ) – mitmekiibilised integraallülitused, mis koosnevad kahest või enamast omavahel ühendatud monoliitsest integraallülitusest, mis on ühendatud niisama hästi kui jagumatuks tervikuks, kinnitatud kas ühele või mitmele isoleermaterjalile, juhtümbriseta või ilma, kuid ilma muude aktiivsete või passiivsete vooluahela elementideta;b) harmoneeritud süsteem – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, mis on sätestatud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni lisas ja mida võidakse muuta ja mille osapooled vastavate riiklike õigusnormidega vastu võtavad ning seejärel rakendavad;c) pool – valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalise nõupidamise liige või Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige, kes on kokkuleppe heakskiitmist kinnitavad dokumendid hoiulevõtjale üle andnud ningd) käesolevas lepingus kasutatavad mõisted, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitlevast Marrakechi lepingust (WTO lepingust), peavad olema samas tähenduses kui WTO lepingus.2) Käesolevat kokkulepet kohaldatakse kõigi MCPde suhtes, olenemata sellest, millise rubriigi alla nad on harmoneeritud süsteemis liigitatud.(3) Pooled vähendavad enamsoodustuskorra alusel kõiki MCPde suhtes kohaldatavaid tollimakse ja samaväärse toimega makse (asjaomaseid makse on kirjeldatud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) artikli II lõike 1 punktis b) nullmäärani järgmise menetluse kohaselt:a) kõik pooled kohaldavad MCPde suhtes nullmääraga tollimakse ja samaväärse toimega makse, kuni kõik pooled lepivad kokku, et WTO raames sõlmitud mitmepoolse tollimaksu vähendamise kokkulepe katab ülemaailmset MCPde kaubandust piisaval tasemel.b) Selleks ajaks, või kui asjaomase tulemuseni jõutakse enne 31. detsembrit 2006. aastal, siis 1. jaanuaril 2007. aastal, peavad kõik pooled kehtestama MCPde suhtes tollimaksu või samaväärse toimega maksu nullmäära.c) Kõik pooled kohustuvad tegema koostööd teiste WTO liikmetega, et saavutada 90 protsendi ulatuses MCPde maailmakaubandusest sama tollimaksu vähendamise kokkulepe.4) a) Kõik pooled on kohustatud käesoleva kokkuleppe heakskiitmisel esitama kokkuleppe hoiulevõtjale oma riigi tollitariifistiku põhjal nende rubriikide loetelu, mis sisaldavad MCPsid. Kui mõni pool hiljem liigitab MCP rubriiki, mida esialgses loetelus ei ole, on asjaomane pool kohustatud koheselt esitama hoiulevõtjale muudetud loetelu.b) Kõik pooled võivad igal ajal taotleda teise poole loetelu muutmist, kui nad leiavad, et asjaomane loetelu ei ole täielik; sellisel juhul peab see pool, kellelt muutmist taotleti, konsulteerima taotluse esitanud poolega ja tegema heas usus koostööd, kuni kõik vajalikud muudatused on sisse viidud. Muudetud loetelu esitatakse käesoleva kokkuleppe hoiulevõtjale.c) Kokkuleppe hoiulevõtja edastab esitatud loetelud, sealhulgas nende muudatused, kõigile pooltele.5) Olenemata MCPde suhtes kohaldatavate tollimaksude ja samaväärse toimega maksude autonoomsest liberaliseerimisest käesoleva kokkuleppe raames, lubatakse pooltel arvestada MCPde suhtes kehtestatud nullmääraga tollimakse oma WTO raames sõlmitud mitmepoolsete tollimaksude vähendamise kokkulepetega ette nähtud üldiste kohustuste osana.6) Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei tõlgendata käesolevat kokkulepet nii, et see mõjutaks poolte õigusi ja kohustusi, mis on kehtestatud WTO kokkuleppega.7) a) Kui kokkuleppe hoiulevõtja kätte on laekunud neli heakskiitmist kinnitavat dokumenti valitsuste ja valitsusasutuste pooljuhtide teemalise nõupidamise liikmetelt, lepivad asjaomased neli poolt kokku käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeva.b) Käesolev kokkulepe on avatud vastuvõtmiseks kõigile WTO liikmesriikidele. Kui heakskiitmine järgneb käesoleva kokkuleppe jõustumisele, jõustub asjaomane heakskiitmine päeval, kui hoiulevõtja kätte laekub asjaomast heakskiitmist kinnitav dokument. Hoiulevõtja teavitab kõiki pooli heakskiitmist kinnitava dokumendi laekumisest.c) Kui pooled lepivad kokku käesoleva kokkuleppe muutmises, kohaldatakse asjaomase muudatuse suhtes mutatis mutandis punkte a ja b.8) Kui kõik pooled on kehtestanud MPCde suhtes nullmääraga tollimaksud ja samaväärse toimega maksud vastavalt artikli 3 punktidele a–c, loetakse käesolev kokkulepe lõppenuks.9) Käesoleva kokkuleppe originaaleksemplar inglise keeles ja heakskiitmist kinnitavad dokumendid antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile.[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].