|

52011PC0203

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks  /* KOM/2011/0203 lõplik - NLE 2011/0085 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 13.4.2011KOM(2011) 203 lõplik2011/0085 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaksSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”)) artikli 5 ning eriti artikli 9 kohaldamist. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis toimus kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ajutised meetmed kehtestati komisjoni määrusega (EL) nr 1036/2010 (ELT L 298, 16.11.2010, lk 27). |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 17. veebruaril 2010 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse seoses Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordiga. Uurimise käigus tuvastati asjaomase toote dumping, mis kahjustas ELi tootmisharu. Samuti näitas uurimine, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei ole ELi huvidega vastuolus. Sellest lähtuvalt kehtestati ajutised meetmed. Edasise uurimise käigus leidsid esialgsed olulised järeldused kinnitust. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtestada lõplikud meetmed Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes. |Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”). |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |Vahendi valik |Kavandatav vahend: määrus. |Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. |2011/0085 (NLE)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1.  AJUTISED MEETMED2.  Komisjon kehtestas Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes määrusega (EL) nr 1036/2010[2] (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu.3.  Menetlus algatati kaebuse peale, mille 4. jaanuaril 2010 esitasid Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, Euroopa Liidu tseoliit A pulbri kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.4.  JÄRGNENUD MENETLUS5.  Pärast oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.6.  Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.7.  Siinkohal meenutagem, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2009 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 11. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).8.  Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest seikadest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek kehtestada Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.9.  Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.10.  VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE11.  Kuna nende küsimuste kohta ei esitatud mitte mingeid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 12–15.12.  Sellest tulenevalt jõuti lõplikule järeldusele, et kõiki eespool määratletud tseoliit A pulbri tüüpe käsitatakse samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.13.  VÄLJAVÕTTELINE UURING14.  Bosnia eksportivate tootjate grupp „Birac” kordas uurimise esialgses etapis esitatud väidet, et valimist väljajäänud ELi tootja Silkem d.o.o. ehk Silkem oleks pidanud täies ulatuses kajastuma valimisse kuulunud ELi tootja MAL Magyar Aluminium ehk MAL küsimustikuvastustes, sest need kaks äriühingut on omavahel seotud. Väideti, et kui sellist valimist väljajätmist aktsepteerida, tähendaks see diskrimineerimist ELi tootjate ja eksportijate vahel, sest juhul kui dumpinguvastases uurimises käsitletavas riigis leidub seotud eksportivaid tootjaid, peavad nad kõik küsimustikele vastama. Lisaks väitis Birac, et nii MAL kui ka Silkem tuleks kuulutada koostööst hoidunud äriühinguteks.15.  Nende väidetega ei saa nõustuda. Ajutise määruse põhjenduses 19 esitatud põhjustel leitakse, et nii MAL kui ka Silkem tegid uurimise raames täiel määral koostööd. Tuletagem meelde, et Silkem vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule ning Silkemit võeti makronäitajate puhul arvesse. Kuna tegemist on väikese ettevõttega, ei kaasatud kõnealust äriühingut siiski valimisse. Seega ei pidanud Silkem esitama niinimetatud mikroandmeid ja a fortiori neid ka ei kontrollitud. Võrreldes MALiga müüb Silkem vaatlusalust toodet suhteliselt väikestes kogustes ja seega ei ole alust arvata, et nende andmete kaasamine MALi esitatud andmetesse oleks olukorda muutnud.16.  Väide, nagu diskrimineeritaks eksportivaid tootjaid ja ELi tootjaid, on ilmselgelt põhjendamatu, sest tegemist on erinevate olukordadega. Ühest küljest toimub dumpingu olemasolu uurimine tavaliselt äriühingute tasandil ning institutsioonid peavad selleks välja selgitama iga konkreetse äriühingu dumpingumarginaali. Eksportivate tootjate rühma tuleb vaadelda tervikuna, sest vastasel juhul tekiks oht, et eksport hakkab kulgema läbi rühma selle osa, kelle suhtes kehtib madalaim tollimaks. Teisalt on kahju käsitleva uurimise eesmärk selgitada välja, kas materiaalset kahju kannab Euroopa Liidu tootmisharu tervikuna. Käesoleval juhul leiti, et selle uurimise valimisse kuuluvad ELi tootjad esindavad teatavate kahjunäitajate (mikronäitajad) osas kogu ELi tootmist. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.17.  Birac väitis veel, et uurimise raames oleks pidanud koostööd teema ka MALiga seotud Bosnia kaevandusettevõte, mis varustab seda konkreetset ELi tootjat töötlemata toormaterjaliga (st boksiidiga). Seoses sellega märgitakse, et MALi küsimustikuvastustes nimetati kõnealust kaevandusettevõtet. Lisaks sisaldasid MALi tootmiskulude andmed kõiki boksiidi hankimise ja alumiiniumtrihüdraadiks töötlemisega seotud kulusid. Seega täitis MAL grupp kõik aruandlusnõuded, mille komisjon oli esitanud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.18.  Kuna nende küsimuste kohta ei esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16–20 lõplikult.19.  DUMPING20.  Normaalväärtus21.  Meenutagem, et kuna puudus tüüpiline omamaine müük, siis arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.22.  Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende keskmisele tootmiskulule uurimisperioodi ajal. Kuna vaatlusalusel tootel ega samasugusel tootel ei esine eri liike, kasutati kaalutud keskmist kasumit. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.23.  Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas Birac oma kommentaarid normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasumimarginaali kindlaksmääramise kohta. Biraci väitel on kasutatud metoodika vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 3, sest normaalväärtuse arvutamine ebatüüpilise omamaise müügi kasumimarginaali põhjal annab sel konkreetsel juhul täpselt sama tulemuse kui ebatüüpilise omamaise müügi hindade kasutamine. Birac väitis, et niivõrd ebajärjekindel lähenemine ei saa tuleneda algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 koos lugemisest. Samuti leidis Birac, et kasutatud kasumimarginaal ei ole mõistlik ega proportsionaalne, seda eelkõige võrreldes madalama hinnaga toimunud müügi arvutamiseks kasutatud sihtkasumiga.24.  Lisaks väitis Birac, et omamaist müüki ei tohiks tolle olemuse tõttu pidada tavapärase kaubandustegevuse osaks ning seega ei tohiks seda kasutada ka normaalväärtuse arvutamiseks.25.  Esimese väite kohta tuleb tõdeda, et kasutatav meetod on kooskõlas algmääruse sätete ja WTO otsustest tuleneva kohtupraktikaga, mille kohaselt tuleb normaalväärtuse arvutamisel kasutada tavapärase kaubandustegevuse raames toimuva omamaise müügi kasumit ka siis, kui kõnealune müük ei olnud tüüpiline. Kuna sel konkreetsel juhul oli kogu omamaine müük kasumlik, andis normaalväärtuse arvutamine tõepoolest sama tulemuse, nagu oleks selle aluseks olnud omamaine müügihind. Kõigepealt tuleks tähele panna, et andmed kasumi, müügi-, haldus- ja üldkulude kohta lähtusid äriühingu enda omamaisest müügist, mida peeti tavakaubanduslikuks. Lisaks sellele ei tohi unustada, et „mõistlikkust” hinnates ei saa lähtuda madalama hinnaga toimunud müügi arvutamiseks kasutatud sihtkasumist, sest see kasum kajastab sellist olukorda ELi turul, kus puudub dumpinguhinnaga import, ning seetõttu ei ole see normaalväärtuse arvutamisel kasutatava kasumi määratlemiseks õige võrdlusalus. Seetõttu lükatakse väide tagasi.26.  Mis puudutab väidet, et omamaist müüki ei tuleks pidada tavakaubanduslikuks, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et Biraci esitatud andmed ja tõendid olid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks usaldusväärne lähtematerjal. Seetõttu leiti, et kõnealune väide ei ole põhjendatud, ja see lükati tagasi.27.  Kuna normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei ole rohkem märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21–26 kirjeldatud metoodika.28.  Ekspordihind29.  Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 27 ja 28.30.  Võrdlus31.  Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 29.32.  Dumpingumarginaal33.  Kuna dumpingumarginaali kindlaksmääramise kohta ei ole märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 30–32.34.  KAHJU35.  Kahju käsitlevate järelduste kohta laekusid kommentaarid teatavatelt ELi tootjatelt, kahelt ELis tegutsevalt kasutajalt ja ainsalt Bosnia eksportivalt tootjalt.36.  Kuivõrd ajutises määruses on väidetele juba täies ulatuses vastatud, ei hakata seda käesolevas määruses üle kordama.37.  Üldised märkused38.  Ajutise määruse põhjendustest 45 ja 68 on selge, et selle uurimise puhul hõlmab ELi tootmisharu kõiki ELi tootjaid. Kahju käsitlevate järelduste aluseks olevad asjaolud põhinevad reeglina ELi tootmisharu kohta käivatel andmetel. Kui kasutatud on ELi tootmisharu kohta käivaid andmeid, on tegemist ajutise määruse jaotises 5.4 osutatud makroandmetega. Kui teave kogu ELi tootmisharu kohta ei olnud kättesaadav, kasutati tüüpilisse valimisse kuuluvate ELi tootjate andmeid. Nende küsimuste kohta kommentaare ei laekunud ja esialgsed järeldused kinnitatakse lõplikult.39.  Põhjendus 34 sisaldab siiski üht viga. Selle põhjenduse tekst peaks olema järgmine: „Kõik ELi tootjad moodustavad ELi tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „ELi tootmisharuks”.”40.  Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 52–56 esitatud järeldused heaks.41.  ELi tarbimine42.  Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 35–38 esitatud järeldused heaks.43.  Import asjaomasest riigist44.  Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 39–43 esitatud järeldused heaks.45.  ELi tootmisharu olukord46.  Kahju näitajad47.  2010. aasta oktoobris leidis ühe ELi tootja, MALi valdustes aset tööstusõnnetus. Samas näitavad äriühingu esitatud andmed, et 2011. aasta jaanuariks olid vaatlusaluse toote tarned taastunud. Seega on ilmne, et nimetatud õnnetus ei põhjustanud ELi turul eriti tõsiseid tarneprobleeme.48.  Birac kinnitas, et MALiga seotud eelnimetatud Bosnia kaevandusettevõte teenis uurimisperioodil kasumit ning seetõttu peaks komisjon kohandama majandusindikaatorite arvutamisel kasutatud MALi tootmiskulusid ja kasumit, sest väidetavalt vähenes MALi kasum tulenevalt nendega seotud Bosnia kaevandusettevõtte suurest kasumist.49.  Selle väite kohta tuleb märkida, et boksiidi ostmine sidusettevõttelt toimus tavapäraste turutingimuste alusel. Seda küsimust uuriti kohapeal toimunud kontrollimise käigus. MAL ostis uurimisperioodil nii sõltumatutelt kui ka sidusettevõtetelt boksiiti laias laastus sama keskmise hinnaga ja seetõttu oli komisjon veendunud, et boksiidi ostmine toimus tavapäraste turutingimuste alusel, ning ühtlasi ei ole vaja kohandada MALi kasumlikkusesuundumusi, mida kasutati ajutise määruse põhjenduses 52 osutatud suundumuse arvutamiseks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.50.  Birac väitis ka, et tal oli enamiku ELi tootjate ees oluline konkurentsieelis, sest ta sai teatavad toormaterjalid oma alumiiniumoksiidi tootmise käigus ning see peaks kajastuma kahjumimarginaalides. Kõnealuse väitega ei saa nõustuda. Kui äriühingul on konkurentsieelis, peaks see madalamate kulude ja madalama normaalväärtuse kaudu mõjutama ka tema suhtes arvutatud dumpingunäitajaid. Sellisel konkurentsieelisel ei ole kahjumarginaaliga põhimõtteliselt mitte mingit pistmist. Kahjumarginaal aitab välja selgitada, kas dumpingumarginaalist madalam tollimaks oleks kahju kõrvaldamiseks piisav. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.51.  ELi kasutajad väitsid, et komisjoni esialgses hinnangus jäeti kõrvale teatavate kahjutegurite muutumine positiivses suunas (kasumlikkus, rahavood ja investeeringutasuvus), ning nõudsid, et analüüsitaks kõiki tegureid. Kahju hindamise käigus analüüsiti neid positiivseid suundumusi siiski täies mahus. Neid võeti arvesse, kuid ajutise määruse põhjendustes 52–60 osutatud põhjustel ei peetud neid selle juhtumi jaoks otsustavaiks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.52.  Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 44–64 esitatud järeldused heaks.53.  Järeldus kahju kohta54.  Kuna selles osas mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse eelöeldut arvesse võttes käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 65–69 sätestatud järeldused.55.  PÕHJUSLIK SEOS56.  Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et põhjuslike seoste analüüs on vigane, sest komisjoni väitel võis uurimisperioodil (2009) täheldada teatavate kahjutegurite ajutist paranemist. Kõnealune osapool ei nõustunud hinnanguga, mille kohaselt tulenes uurimisperioodi suurem kasumlikkus võrreldes 2008. aastaga lühiajalistest ajutistest suundumustest, mis 2010. aastal ei korduks.57.  Vastuseks nimetatud seisukohale tuleb märkida, et tegemist on pelgalt selle osapoole arvamusega, mida ei toeta mitte mingid uued tõendusmaterjalid. Komisjoni seisukohta aga toetab teave, mille ELi tootjad esitasid nii uurimise esialgses kui ka lõppstaadiumis. Enne kontrollkäike esitatud teavet kontrolliti ka kohapeal. Kahe ELi tootja poolt kogu 2010. aasta kohta esitatud andmed kinnitasid ka seda, et pärast uurimisperioodi kasumimarginaalid vähenesid, nagu oligi ennustatud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.58.  Birac vaidlustas esialgse järelduse selle kohta, milline on kolmandatest riikidest saabuva impordi mõju. Ajutise määruse põhjenduses 77 esitatud komisjoni analüüsi kohaselt oli Birac ainus suur ELi turule eksportija. Muudest allikatest pärit importi praktiliselt ei olnud. Birac ei esitanud uusi sellesisulisi tõendeid ja seepärast lükatakse nende väide tagasi.59.  Üks koostööd teinud kasutaja vaidlustas ajutises määruses sisalduva mõttekäigu tarbimise vähenemise kohta ning viitas värvitelerikineskoopide importi käsitlevale dumpinguvastasele uurimisele kui pretsedendile nõudluse vähenemise vallas[3]. Väidetavalt tõi nõudluse vähenemine nimetatud uurimises kaasa menetluse lõpetamise. Samas ei saa siiski tõmmata paralleele käesoleva uurimise ja värvitelerikineskoopide juhtumi vahele. Värvitelerikineskoopide puhul vähenes nõudlus järsult, sest vaatlusaluse toote asemele kerkisid muud tooted. Käesoleva uurimise puhul on aga nõudluse vähenemine väga väike (vastavalt ajutise määruse põhjendustele 37 ja 38 on see 7 %). Lisaks juhime tähelepanu, et tarbimise arengut käsitleti üksikasjalikumalt ka ajutise määruse põhjendustes 78–80, kuid nimetatud koostööd teinud kasutaja ei esitanud mingeid tõendeid, mis oleksid komisjoni järeldused ümber lükanud. Seetõttu lükatakse kõnealused väited tagasi.60.  Eespool öeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 70–92 esitatud järeldused, s.t et ELi tootmisharule põhjustatud oluline kahju tulenes dumpinguhinnaga impordist.61.  ELi HUVID62.  Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et komisjon oli ajutise määruse põhjenduses 104 esitanud eksitavat infot selle kohta, kui suur oli tseoliidiga seotud kulude osakaal kogukulust. Eelkõige väideti, et tseoliidiga seotud kulud on suuremad kui põhjenduses 104 nimetatud 5 % kogukulust. Tuleb tõdeda, et nimetatud osapool ei esitanud oma väite toetuseks mingeid uusi andmeid, samas kui komisjoni järeldused põhinesid koostööd teinud kasutajatelt saadud kontrollitud andmetel. Olgu öeldud, et ajutise määruse põhjenduses 104 kasutatud termin „kogukulu” hõlmab kõiki tootmiskulusid, aga ka müügi-, üld- ja halduskulusid. Lisaks tähistab fraas „alla 5 %” keskmist, mis hõlmab nii detergente kui ka veepehmendajaid. Tähelepanu tuleks juhtida ka sellele, veepehmendajate puhul on tseoliidiga seotud kulud suuremad kui detergentide puhul, kuid tseoliidi olulisim kasutusvaldkond on siiski detergendid. Selle konkreetse koostööd teinud kasutaja puhul moodustasid veepehmendajad tseoliiti sisaldavatest järgtööstuse toodetest väikese osa. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.63.  Üks koostööd teinud kasutaja vaidlustas põhjenduses 102 esitatud esialgse järelduse, nagu oleks Hiina üks võimalik alternatiivne tarneallikas. Esitatud kommentaare arvesse võttes on komisjon nõus, et kuigi ELi turule tuli uurimisperioodil mõningaid Hiina kaupu, on ebatõenäoline, et lähitulevikus saab Hiinast suurtarnija (vt põhjendust 41). Arvestades vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse rakendusastet ELis, jääb komisjon siiski endale kindlaks ja leiab, et vaatlusaluse toote puhul ei ole tarneprobleeme. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.64.  Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et kui käesoleva uurimise tulemusena peaks kehtestatama tollimaksud, suureneksid tseoliidiga seotud kulud nii palju, et see tõstaks ka kõnealuse kasutaja detergentide ja veepehmendajate hinda ja seeläbi ühtlasi ka tarbijahindu. See väide on rajatud eeldusele, et kasutajad jätavad dumpinguvastasest tollimaksust tuleneva tseoliidi hinnatõusu oma tarbijate kanda. Komisjon on seisukohal, et hindu tõstmata saavad ELi tootjad meetmetest pigem kasu tänu suuremale mastaabisäästule (vt ajutise määruse põhjendusi 108 ja 111). Nagu eespool öeldud, moodustavad tseoliidiga seotud kulud järgtööstuse toodete tootmise kogukuludest nii väikese osa, et tollimaksu mõju – mis on iseenesest ebatõenäoline – ei sea kahtluse alla esialgset järeldust, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus ühegi ELi olulise huviga. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.65.  Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et võib hakata tootma tseoliidivabasid detergente ning see kahjustaks ELi tseoliiditootjaid. Osapooltele tutvumiseks esitatud kaustas sisalduva teabe põhjal on ELi tootjad teadlikud, et on olemas selline oht nende majandustegevusele. Samas ei ole olemas konkreetseid tõendeid, mis võimaldaksid hinnata sellise hüpoteetilise muutuse tõenäolist mõju ELi tootjatele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.66.  Eespool esitatud seisukohti võeti uurimise lõppfaasis arvesse, kuid need ei muuda selle põhijäreldusi. Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 93–112 esitatud järeldused heaks. Seetõttu otsustati, et ei ole ilmnenud mingeid väiteid, mis viitaksid sellele, et käesoleva uurimise põhjal kehtestatavad meetmed oleksid vastuolus ELi huvidega.67.  LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED68.  Kahju kõrvaldamist võimaldav tase69.  Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 114–116 esitatud järeldused heaks.70.  Lõplikud meetmed71.  Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ELi huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Dumpingu tasemeks arvutati 28,1 %.72.  Eespool esitatu alusel peaks Bosnia ja Hertsegoviina suhtes kehtestatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr olema 28,1 %.73.  AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE74.  Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ELi tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda.75.  MEETMETE VORM76.  Bosnia eksportiv tootja Alumina d.o.o. Zvornik ja tema ELis tegutsev sidusettevõtja Kauno Tiekimas AB, kelle asukoht on Leedu, Kaunas, teatasid uurimise käigus, et soovivad võtta hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Tuleb märkida, et hiljuti sai äriühingust Fabrica glinice „Birac” valdusettevõte ning Zvornikus paiknev Alumina d.o.o on nende kontserni ainus eksportiv tootja.77.  Komisjon vaatas nende pakkumise läbi. Tuleb märkida, et vaatlusalune toode on tooraine, mida on olemas vaid ühte liiki ja ühe spetsifikatsiooniga, ning seega puudub eri tooteliikide hinnakompensatsiooni oht. Uurimine näitas, et kõik ELi suunatud ekspordi arved esitati ELis asuva sidusettevõtte (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu) kaudu. Kõnealune sidusettevõte müüb ka teisi Biraci kontserni valmistatud tooteid. Tseoliit A pulbri turg on siiski selgelt välja kujunenud ning tseoliit A pulbrit ostvad tarbijad ei osta reeglina muid Biraci grupi tooteid. Seepärast järeldati, et samadele klientidele muude toodete müümisest tulenev ristkompenseerimise oht oli väga väike.78.  Komisjon kiitis otsusega 2011/XX/EL heaks Alumina d.o.o. Zvorniku ja tema sidusettevõtte Kauno Tiekimase pakutud hinnakohustuse. Nõukogu leiab, et pakutud kohustus välistab dumpingu kahjuliku mõju ja piirab piisavalt kohustusest kõrvalehoidmise ohtu.79.  Et komisjon ja tolliasutused saaksid tõhusalt jälgida, kuidas Alumina d.o.o. Zvornik ja tema sidusettevõte hinnakohustust täidavad, on dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine siis, kui asjaomasele tolliasutusele esitatakse taotlus vabasse ringlusesse lubamise kohta, lubatud vaid sel juhul, kui i) esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, kus on esitatud vähemalt lisas sätestatud teave ja avaldus; ii) Alumina d.o.o. Zvornik valmistab imporditavaid kaupu, toimetab need ELi esimesele sõltumatule tarbijale ja esitab talle ise arve või esitab arve esimesele sõltumatule tarbijale Kauno Tiekimas ning iii) deklareeritud ja tollile esitatavad kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele. Kui ülaltoodud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.80.  Juhul kui komisjon vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 tühistab hinnakohustuse heakskiidu rikkumise tõttu, viidates teatavatele tehingutele, ja teatab, et vastav kinnitusarve on kehtetu, tekib vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni heakskiitmisel tollivõlg.81.  Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni heakskiitmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 56 ja 57, isegi kui komisjon on neile otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud.82.  Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teatama komisjonile viivitamata kõikidest juhtudest, kus on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest.83.  Eespool loetletud põhjustel kiidab komisjon Alumina d.o.o. Zvorniku ja Kauno Tiekimase pakutud hinnakohustuse heaks. Asjaomastele äriühingutele on teatatud olulised faktid, kaalutlused ja kohustused, millele heakskiitmine tugineb.84.  Kui hinnakohustust rikutakse või kui sellest taganetakse või kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu, mille nõukogu on kehtestanud kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4, algmääruse artikli 8 lõike 9 tõttu automaatselt,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri suhtes, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4A pulbriks ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842 10 00 30) alusel.2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 28,1 %.3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 21. Vabasse ringlusesse lubamiseks deklareeritud imporditavad tooted, mille kohta on arved esitanud äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud otsuses 2011/XX/EL , mida vastavalt vajadusele muudetakse, vabastatakse artiklis 1 sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui— Alumina d.o.o. Zvornik valmistab imporditavaid kaupu, toimetab need ELi esimesele sõltumatule tarbijale ja esitab talle ise arve või esitab arve esimesele sõltumatule tarbijale Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu ja— sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas sätestatud andmeid ja avaldust, ning— tolliasutusele esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele.2. Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg:— kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata, või— kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt määruse või otsusega, milles osutatakse teatavatele tehingutele ja teatatakse, et asjaomased kinnitusarved on kehtetud.Artikkel 3Praegu CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842 10 00 30) alusel deklareeritava Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi puhul vastavalt määrusele (EL) nr 1036/2010 tagatiseks antud ajutise dumpinguvastase tollimaksu summad nõutakse lõplikult sisse.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAKoos ELi saadetava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitatakse faktuurarve, millel peab olema järgmine teave.1. Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.2. Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.3. Faktuurarve number.4. Faktuurarve väljastamise kuupäev.5. TARICi lisakood, mille alusel toimub arves kirjeldatud kaupade tollivormistus ELi piiril (Tarici lisakood xxxx või yyyy).6. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:— võetud kohustusega seotud kauba kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles;— äriühingu tootekood (CPC);— Tarici kood;— kogus (tonnides).7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:— tonnihind,— kohaldatavad maksetingimused;— kohaldatavad tarnetingimused,— kõik hinnaalandused ja mahahindlused.8. Selle ELis importijana tegutseva äriühingu (st isiku, kes esitab kauba tollivormistuseks) nimi, kellele äriühing kohustusega seotud kauba faktuurarve otseselt väljastab.9. Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kauba müük otseekspordiks Euroopa Liitu toimub äriühingu Alumina d.o.o., Zvornik ja tema sidusettevõtte Kauno Tiekimas AB pakutud ning Euroopa Komisjoni otsusega 2011/XX/EL* heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”___________* ELT viide.[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 298, 16.11.2010, lk 27.[3] Komisjoni 15. novembri 2006. aasta otsus 2006/781/EÜ.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0289

Ettepanek: Nõukogu määrus (EÜ, EURATOM) millega tunnistatakse kehtetuks nõukogude määrus nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, nõukogude määrus nr 7/66/Euratom, 122/66/EMÜ ja nõukogude määrus nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom  /* KOM/2005/0289 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.6.2005KOM(2005) 289 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM)millega tunnistatakse kehtetuks nõukogude määrus nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, nõukogude määrus nr 7/66/Euratom, 122/66/EMÜ ja nõukogude määrus nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU ESITAMISE TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 muudeti määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused. Selle määrusega tunnistati muu hulgas kehtetuks personalieeskirjade VII lisa artiklid 14a ja 14b ning VIII lisa artikkel 39. Kõnealused artiklid käsitlesid vastavalt: – eluasemetoetuse ja transporditoetuse andmist. Et tagada personalieeskirjade VII lisa artiklite 14a ja14b rakendamine, olid nõukogud vastu võtnud määruse nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, millega kehtestatakse eluasemetoetusega hõlmatud kohtade loetelu, toetuse maksimumsumma ja selle andmise eeskirjad, ning määruse nr 7/66/Euratom, 122/66/EMÜ, millega kehtestatakse kohtade nimekiri, kus võib anda transporditoetust, toetuse maksimumsumma ja selle andmise eeskiri. – suremus- ja töövõimetustabelite ning kindlustusmatemaatiliste väärtuste arvutamisel kasutatavaid eeldatavaid töötasutõususid käsitlevate sätete vastuvõtmist eelarvepädevate asutuste poolt. Kõnealused kindlustusmatemaatiliste väärtuste arvutamise näitajad kehtestati nõukogude määrusega nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom, mis võeti vastu vastavalt personalieeskirjade VIII lisa artiklile 39. Kuna pärast personalieeskirjade läbivaatamist on need määrused muutunud tarbetuks, on nad seega aegunud. Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks need määrused selgesõnaliselt kehtetuks tunnistada. |Üldine taust Käesoleva ettepaneku esitamine on osa toimingutest, mille eesmärk on personalieeskirjade reformi tõttu tarbetuks muutunud 84 rakendusakti kehtetuks tunnistamine Muud asjaomased rakendusaktid on institutsioonide ühiseeskirjad, üldised rakendussätted, komisjoni otsused ja haldusjuhtide järeldused. |Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Valdkonnas, mida ettepanek käsitleb, ei kehti muid õigusnorme kui need, mille kohta esitatakse kehtetuks kuulutamise ettepanek. |Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikasuundade ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas eesmärgiga parandada läbipaistvust ja õiguskindlust aegunud õigusnormide selgesõnalise kehtetuks kuulutamise teel. |KONSULTATSIOONID HUVIRÜHMADEGA JA MÕJUDE HINDAMINE |Konsultatsioonid huvirühmadega |Kasutatud konsultatsioonimeetodid, asjaomased sektorid ja vastajate üldine iseloomustus Ettepaneku üle konsulteeriti ametiühingutega ja kutseorganisatsioonidega personalieeskirjade artikli 24b tähenduses Konsulteeriti ka personalikomiteega ja personalieeskirjade komiteega (vt personalieeskirjade artikkel 10). |Kokkuvõte saadud vastustest ja viisist, kuidas neid arvesse võeti Konsulteeritud isikud väljendasid pooldavaid arvamusi ega teinud muudatusettepanekuid. |Eksperthinnangu taotlemine ja kasutamine |Välise eksperthinnangu vajadust ei tekkinud. |Mõjude hindamine Teine võimalus oleks nimetatud kolm määrust jõusse jätta, see oleks aga vastuolus eesmärgiga parandada läbipaistvust ja õiguskindlust. Esitatud ettepanek aitab kaasa ühenduse õigustiku „puhastamisele“ praktilise kasutusväärtuseta õigusaktidest. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kokkuvõte kavandatud meetmetest Kolme personalieeskirjade reformi tõttu aegunud nõukogude määruse kehtetuks kuulutamine. |Õiguslik alus Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek käsitleb valdkonda, mis kuulub ühenduse ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seega ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega järgmistel põhjustel. |Ettepaneku eesmärk on tühistada kolm määrust ja seda ei ole võimalik saavutada lihtsamate vahenditega. |Ettepanek ei tekita ühendustele ega liikmesriikidele rahalisi kulutusi ega halduskoormust. |Vahendite valik |Kavandatud vahend(id): määrus. |Muud vahendid ei oleks olnud piisavad järgmistel põhjustel. Tegemist on kolme määruse kehtetuks kuulutamisega ja seda tuleb vältimatult teha määruse vormis. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |LISATEAVE |Lihtsustumine |Ettepanek toob kaasa õigusraamistiku lihtsustumise. |Ettepanek võimaldab vähendada ühenduse õigustiku mahtu. |Kehtivate õigusaktide tühistamine Ettepaneku vastuvõtmine tingib teatavate õigusnormide tühistamise. |1.  Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM)millega tunnistatakse kehtetuks nõukogude määrus nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, nõukogude määrus nr 7/66/Euratom, 122/66/EMÜ ja nõukogude määrus nr 174/65/EMÜ, 14/65/EuratomEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju (edaspidi „personalieeskirjad“) ja muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68,[1]võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse personalieeskirjade komitee arvamustning arvestades järgmist:(1) Nõukogude 28. juuli 1966 aasta määrusega nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, millega kehtestatakse eluasemetoetusega hõlmatud kohtade loetelu, toetuse maksimumsumma ja selle andmise eeskirjad,[2] kehtestati personalieeskirjade VII lisa artikli 14a rakendamise kord. Kuna kõnealune artikkel tunnistati kehtetuks nõukogu 22 märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduse muude teenistujate teenistustingimusi,[3] siis on määrus nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ muutunud tarbetuks.(2) Sama on olukord nõukogude 28. juuli 1966 aasta määruse nr 7/66/Euratom, 121/66/EMÜ puhul, millega kehtestatakse kohtade nimekiri, kus võib anda transporditoetust, toetuse maksimaalsumma ja selle andmise eeskiri.[4] See määrus käsitleb personalieeskirjade VIII lisa artikliga 14b ettenähtud transporditoetuse andmise korda. Kõnealune artikkel on samuti määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 kehtetuks tunnistatud.(3) Samasugune olukord on tekkinud nõukogude määruse nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom puhul, (Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades sätestatud kindlustusmatemaatiliste väärtuste arvutamisel kasutatavate suremus- ja töövõimetustabelite ning eeldatavate töötasutõusude kohta),[5] mis võeti vastu, et tagada personalieeskirjade VIII lisa artikli 39 rakendamine; see artikkel on samuti määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 kehtetuks tunnistatud.(4) Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks eespool nimetatud tarbetuks muutunud nõukogude määrused selgesõnaliselt kehtetuks tunnistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrus nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, määrus nr 7/66/Euratom, 122/66/EMÜ ja määrus nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 31/2005 (ELT L 8, 12.01.2005, lk 1).[2] EÜT 150, 12.8.1966, lk 2749. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (ESTÜ, EÜ, Euratom) nr 3358/94 (ELT L 356, 31.12.1994, lk 1).[3] ELT L 124, 27.4.2004, lk 1.[4] EÜT 150, 12.8.1966, lk 2751. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 2460/98 (ELT L 307, 17.11.1998, lk 4).[5] EÜT 226, 31.12.1965, lk 3309.


|

52011PC0468

/* KOM/2011/0468 lõplik - 2011/0208 (NLE) */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes alates 1. juulist 2010 kohaldatavate paranduskoefitsientide kehtestamist

	SELETUSKIRI5. oktoobri 1987. aasta määrusega (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3019/87 lisati Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadele X lisa, mis sisaldab kolmandates riikides töötavate ametnike suhtes kohaldatavaid eri- ja erandsätteid.Eelkõige kehtestati eriomane töötasusüsteem. Personalieeskirjade X lisa artiklites 11, 12 ja 13 käsitletakse kõnealustes riikides töötavate ametnike töötasusid. Selle süsteemi kohaselt makstakse töötasu Belgias eurodes, kuid seda võib kas täies ulatuses või osaliselt maksta ka töökohariigi vääringus. Sel juhul kohaldatakse kohalikus vääringus makstava töötasu osa suhtes paranduskoefitsienti.Vastavalt nimetatud lisa artikli 13 esimesele lõigule pidi nõukogu iga kuue kuu tagant kehtestama kolmandates riikides kohaldatavad paranduskoefitsiendid.18. juuli 1988. aasta määrusega (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2175/88 kehtestas nõukogu esimesed paranduskoefitsiendid, mida kohaldati alates 10. oktoobrist 1987.Alates uute personalieeskirjade jõustumisest 1. mail 2004 (22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 723/2004) kohaldatakse kõnealust töötasusüsteemi ka lepinguliste töötajate suhtes.Vastavalt uute personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimesele lõigule peab nõukogu kehtestama kolmandates riikides kohaldatavad paranduskoefitsiendid üks kord aastas.Nõukogu kehtestas viimased paranduskoefitsiendid 26. augusti 2010. aasta määrusega (EL) nr 768/2010, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2009.Käesolev ettepanek hõlmab kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes alates 1. juulist 2010 kohaldatavate paranduskoefitsientide kehtestamist.Väljaspool ELi töötava personali töötasusüsteem tugineb personalieeskirja artikli 64 kohaselt põhimõttele, et kohalikus vääringus makstava töötasu ja Brüsselis makstava töötasu ostujõu pariteet on samaväärne.Selle põhimõtte kohaldamine eeldab ostujõu pariteetide arvutamist Eurostatis. Paranduskoefitsient saadakse ostujõu pariteedi jagamisel vahetuskursiga. Paranduskoefitsientide kehtestamisel on peamine toiming seega ostujõu pariteetide väljaarvutamine eri töökohariikide ja Brüsseli (hindade) võrdlemise teel.Kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse vastavalt finantsmääruse üksikasjalikele rakenduseeskirjadele ja need vastavad paranduskoefitsientide kohaldamise alguskuupäevale.Käesoleva määruse lisas on esitatud Eurostati arvutatud kõikide töökohariikide ostujõu pariteedid ja nendest tulenevad paranduskoefitsiendid 2010. aasta juuli seisuga. Terviklik võrdlus 2009. aasta juuliga on esitatud allpool toodud tabelis ( Summary of the Overall Change in the Parities ). Ettepaneku mõju eelarvele on väga väike (protsentides). Vt finantsselgitus .2011/0208 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,mis käsitleb kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes alates 1. juulist 2010 kohaldatavate paranduskoefitsientide kehtestamistEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 336,võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68,[1] eriti selle X lisa artikli 13 esimest lõiku,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1.  Tuleb võtta arvesse elukalliduse muutumist väljaspool liitu asuvates riikides ning seetõttu tuleb kehtestada paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele liidu ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes alates 1. juulist 2010.2.  Paranduskoefitsiendid, mida kohaldati nõukogu määruse (EÜ) nr 613/2009[2] alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks või kahjuks.3.  Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide tulemusena suurenema, on vaja ette näha tagasiulatuvad lisamaksed.4.  Tuleb sätestada enammakstud summade tagasimaksmise kord, kui töötasu ajavahemikus 1. juulist 2010 kuni käesoleva määruse jõustumise kuupäevani uute paranduskoefitsientide kohaldamise tõttu vähenes.5.  Tuleb sätestada, et tagasimaksed võivad hõlmata käesoleva määruse jõustumisele eelnevat kuni kuue kuu pikkust ajavahemikku ning et tagasimaksed tuleb teha kaheteistkümne kuu jooksul pärast määruse jõustumist, nagu on ette nähtud ka nende paranduskoefitsientide puhul, mida kohaldatakse liidusiseselt liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2010 kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele liidu ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.Kõnealuste töötasude arvutamisel kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[3] üksikasjalike rakenduseeskirjade kohaselt ja vastavalt 1. juulil 2010 kehtinud vahetuskursile.Artikkel 21. Kui töötasud lisas kehtestatud paranduskoefitsientide tulemusel suurenevad, teevad asjaomased institutsioonid tagasiulatuvaid lisamakseid.2. Kui töötasud lisas kehtestatud paranduskoefitsientide tulemusel vähenevad, kohandavad asjaomased institutsioonid 2010. aasta 1. juuli ja käesoleva määruse jõustumise kuupäeva vahel makstud töötasusid tagasiulatuvalt tasusaaja kahjuks.Kui tagasiulatuvate kohanduste kohaselt tuleb enammakstud summad tagasi maksta, võivad need kohandused üksnes hõlmata käesoleva määruse jõustumise kuupäevale eelnevat kuni kuue kuu pikkust ajavahemikku. Tagasimaksed tuleb teha kaheteistkümne kuu jooksul pärast kõnealust kuupäeva.Artikkel 3Käeolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAJUULI 2010TÖÖKOHT | Ostujõu pariteet juuli 2010 | Vahetuskurss juuli 2010 (*) | Paranduskoefitsient juuli 2010 (**) |(***) | Afganistan | 0 | 0 | 0 |Lõuna-Aafrika Vabariik | 6,319 | 9,318 | 67,8 |Albaania | 86,28 | 136,693 | 63,1 |Alžeeria | 73,2 | 94,6259 | 77,4 |Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 37,3 | 61,6021 | 60,5 |Angola | 137 | 115,037 | 119,1 |Saudi Araabia | 3,619 | 4,4823 | 80,7 |Argentina | 3,321 | 4,8506 | 68,5 |Armeenia | 376,7 | 453,4 | 83,1 |Austraalia | 1,542 | 1,425 | 108,2 |Aserbaidžaan | 1,088 | 0,9806 | 111 |Bangladesh | 50,15 | 85,5047 | 58,7 |Barbados | 2,979 | 2,4518 | 121,5 |Valgevene | 2610 | 3722,37 | 70,1 |Belize | 1,81 | 2,4049 | 75,3 |Benin | 610,3 | 655,957 | 93 |Boliivia | 5,66 | 8,563 | 66,1 |Bosnia ja Hertsegoviina (Banja Luka) | 1,253 | 1,95583 | 64,1 |Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo) | 1,456 | 1,95583 | 74,4 |Botswana | 5,447 | 8,62069 | 63,2 |Brasiilia | 2,459 | 2,1946 | 112 |Burkina Faso | 634,6 | 655,957 | 96,7 |(***) | Burundi | 0 | 0 | 0 |Kambodža | 4448 | 5201 | 85,5 |Kamerun | 612,1 | 655,957 | 93,3 |Kanada | 1,207 | 1,2812 | 94,2 |Cabo Verde | 81,84 | 110,265 | 74,2 |Tšiili | 452,4 | 652,86 | 69,3 |Hiina | 8,31 | 8,2918 | 100,2 |Jordani Läänekallas – Gaza sektor | 5,512 | 4,7628 | 115,7 |Colombia | 2185 | 2304,82 | 94,8 |Kongo (Brazzaville) | 765,4 | 655,957 | 116,7 |Lõuna-Korea | 1577 | 1484,96 | 106,2 |Costa Rica | 599,1 | 641,853 | 93,3 |Côte d’Ivoire | 634,7 | 655,957 | 96,8 |Horvaatia | 5,972 | 7,1973 | 83 |Kuuba | USD 1,006 | USD 1,2198 | 82,5 |Djibouti | 237,9 | 216,784 | 109,7 |Egiptus | 4,159 | 6,99795 | 59,4 |El Salvador | USD 0,9752 | USD 1,2198 | 79,9 |Ecuadori | USD 0,9829 | USD 1,2198 | 80,6 |Eritrea | 17,91 | 18,8103 | 95,2 |Ameerika Ühendriigid (New York) | 1,286 | 1,2198 | 105,4 |Ameerika Ühendriigid (Washington) | 1,232 | 1,2198 | 101 |Etioopia | 15,26 | 16,7933 | 90,9 |Gabon | 685 | 655,957 | 104,4 |Gambia | 28,07 | 32,8 | 85,6 |Gruusia | 1,652 | 2,2603 | 73,1 |Ghana | 1,284 | 1,75825 | 73 |Guatemala | 7,756 | 9,7462 | 79,6 |Guinea (Conakry) | 4931 | 7293,53 | 67,6 |Guinea-Bissau | 624,3 | 655,957 | 95,2 |Guyana | 173,2 | 250,657 | 69,1 |Haiti | 54,21 | 50,0791 | 108,2 |Honduras | 19,13 | 23,129 | 82,7 |Hong Kong | 10,35 | 9,4958 | 109 |Fidži | 1,573 | 2,43635 | 64,6 |Saalomoni Saared | 10,8 | 9,7236 | 111,1 |India | 39,17 | 56,702 | 69,1 |Indoneesia (Banda Aceh) | 8672 | 11052,7 | 78,5 |Indoneesia (Jakarta) | 9431 | 11052,7 | 85,3 |(***) | Iraak | 0 | 0 | 0 |Island | 149,4 | 157,29 | 95 |Iisrael | 5,229 | 4,7628 | 109,8 |Jamaica | 112 | 104,64 | 107 |Jaapan (Tokyo) | 162,6 | 108,31 | 150,1 |Jordaania | 0,8491 | 0,86484 | 98,2 |Kasahstan (Astana) | 174 | 180,65 | 96,3 |Kenya | 83,16 | 99,834 | 83,3 |Kõrgõzstan | 44,4 | 56,1108 | 79,1 |Kosovo (Priština) | 0,6088 | 1 | 60,9 |Laos | 8644 | 10164 | 85 |Lesotho | 6,406 | 9,318 | 68,7 |Liibanon | 1612 | 1838,85 | 87,7 |Libeeria | USD 1,321 | USD 1,2198 | 108,3 |Liibüa | 1,011 | 1,6193 | 62,4 |Madagaskar | 2218 | 2720,67 | 81,5 |Malaisia | 3,189 | 3,9692 | 80,3 |Malawi | 166 | 184,836 | 89,8 |Mali | 657,2 | 655,957 | 100,2 |Maroko | 8,577 | 10,997 | 78 |Mauritius | 32,06 | 40,028 | 80,1 |Mauritaania | 233,1 | 346,305 | 67,3 |Mehhiko | 12,22 | 15,6591 | 78 |Moldova | 10,16 | 15,7927 | 64,3 |Montenegro | 0,6501 | 1 | 65 |Mosambiik | 29,96 | 42,61 | 70,3 |Namiibia | 8,034 | 9,318 | 86,2 |Nepal | 75,54 | 90,77 | 83,2 |Nicaragua | 16,53 | 26,0955 | 63,3 |Nigeeria | 578 | 655,957 | 88,1 |Nigeeria (Abuja) | 179,9 | 181,748 | 99 |Norra | 11,12 | 7,9085 | 140,6 |Uus-Kaledoonia | 135,5 | 119,332 | 113,5 |Uus-Meremaa | 1,764 | 1,7579 | 100,3 |Uganda | 1946 | 2768,57 | 70,3 |Usbekistan | 1095 | 1942,23 | 56,4 |Pakistan | 54,66 | 104,835 | 52,1 |Panama | USD 0,8233 | USD 1,2198 | 67,5 |Paapua Uus-Guinea | 3,58 | 3,4638 | 103,4 |Paraguay | 3881 | 5830,04 | 66,6 |Peruu | 3,165 | 3,4502 | 91,7 |Filipiinid | 44,41 | 56,609 | 78,5 |Kesk-Aafrika Vabariik | 664,5 | 655,957 | 101,3 |Kongo Demokraatlik Vabariik (Kinshasa) | USD 1,801 | USD 1,2198 | 147,6 |Dominikaani Vabariik | 31,13 | 44,0387 | 70,7 |Venemaa | 40,98 | 38,13 | 107,5 |Rwanda | 702,7 | 721,185 | 97,4 |Samoa | 2,91 | 3,15976 | 92,1 |Senegal | 592,1 | 655,957 | 90,3 |Serbia (Belgrad) | 70,63 | 104,089 | 67,9 |Sierra Leone | 5193 | 4764,26 | 109 |Singapur | 2,062 | 1,7075 | 120,8 |Sudaan (Hartum) | 2,663 | 3,01508 | 88,3 |Sri Lanka | 114,1 | 140,185 | 81,4 |(***) | Lõuna-Sudaan (Juba) | 0 | 0 | 0 |Šveits (Bern) | 1,586 | 1,3258 | 119,6 |Šveits (Genf) | 1,617 | 1,3258 | 122 |Suriname | 2,179 | 3,46 | 63 |Svaasimaa | 6,689 | 9,318 | 71,8 |Süüria | 52,11 | 57,71 | 90,3 |Tadžikistan | 3,751 | 5,34565 | 70,2 |Taiwan | 35,34 | 39,365 | 89,8 |Tansaania | 1295 | 1691,16 | 76,6 |Tšaad | 733,3 | 655,957 | 111,8 |Tai | 32,43 | 39,564 | 82 |Ida-Timor | USD 1,212 | USD 1,2198 | 99,4 |Togo | 563,8 | 655,957 | 86 |Trinidad ja Tobago | 7,192 | 7,85895 | 91,5 |Tuneesia | 1,338 | 1,8572 | 72 |Türgi | 1,899 | 1,9303 | 98,4 |Ukraina | 7,584 | 9,69851 | 78,2 |Uruguay | 24,06 | 25,5548 | 94,2 |Vanuatu | 152,5 | 127,05 | 120 |Venezuela | 4,246 | 5,23861 | 81,1 |Vietnam | 13488 | 23380,7 | 57,7 |Jeemen | 202,4 | 278,652 | 72,6 |Sambia | 4985 | 6254,26 | 79,7 |(***) | Zimbabwe | 0 | 0 | 0 |(*) | 1 EURO = x kohalikku rahaühikut (Kuuba, El Salvadori, Ecuadori, Libeeria, Panama, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Ida-Timori puhul kasutatakse USA dollarit). |(**) | Brüssel = 100 |(***) Andmed ei ole kättesaadavad ebastabiilse olukorra tõttu riigis või andmete usaldusväärsuse puudulikkuse tõttu. |NB! | Mõiste ostujõu pariteet (PPP) hõlmab järgmist: |Rahaühiku hulk (iga euro kohta), mis on vajalik Brüsseliga võrreldes sama toote ostmiseks. |Esimeses veerus esitatud ostujõu pariteet (PPP) on saadud vahetuskursi (TX) ja paranduskoefitsiendi (CC) korrutamise teel. |Paranduskoefitsiendi (CC) matemaatiline valem on järgmine: PPP (Eurostati näitaja) : TX = CC |Töötajatele maksmisele kuuluvate summade arvutamisel tuleb lähtuda käesolevas tabelis kehtestatud ostujõu pariteedist (PPP). Paranduskoefitsienti (CC) ei ole vaja korrutada iga kord tehingukuupäeva vahetuskursiga (TX), sest vahetuskurss (TX) kõigub ja nii saadakse tulemuseks erinev (väär) ostujõu pariteet (PPP). |FINANTSSELGITUS1. MEETME NIMETUSNõukogu määruse ettepanek, mis käsitleb kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes alates 1. juulist 2010 kohaldatavate paranduskoefitsientide kehtestamist.2. ASJAOMASED EELARVEREADEuroopa ühendused (Euroopa Liidu üldeelarve 2011): XX-01.01.02-11.01, 08.01.05.01, 19.01.04.02-02,19.01.04.03-02, 21.01.04.01-02, 21.01.04.10.Euroopa välisteenistus (Euroopa Liidu üldeelarve 2011): 1100, 3000, 3001.3. ÕIGUSLIK ALUSPersonalieeskirjade X lisa artiklid 12 ja 13.4. FINANTSMÕJU4.1 Euroopa ühenduste ja Euroopa välisteenistuse eelarved kokkuKõikide väljaspool ELi töötavate töötajate töötasude prognoos aastaks 2010: 187 175 000 eurot (1)Üksnes asjaomaste töötajate tegelike kulude prognoos kohalikus vääringus aastaks 2010: 12 884 461 eurot (2)Alates 2010. aasta juulist kohaldatavate paranduskoefitsientide hinnanguline mõju: + 1 305 029 eurot (3)Muutused:[(3) : (1) =] + 0,006973[(3) : (2) =] + 0,1012874.2 Euroopa ühenduste eelarveÜksnes asjaomaste töötajate tegelike kulude prognoos kohalikus vääringus aastaks 2010: 7 166 250 eurot (1)Alates 2010. aasta juulist kohaldatavate paranduskoefitsientide hinnanguline mõju: + 659 617 eurot (2)Muutus:[(2) : (1) =] + 0,0920454.3 Euroopa välisteenistuse eelarveÜksnes asjaomaste töötajate tegelike kulude prognoos kohalikus vääringus aastaks 2010: 5 718 211 eurot (1)Alates 2010. aasta juulist kohaldatavate paranduskoefitsientide hinnanguline mõju: + 645 412 eurot (2)Muutus:[(2) : (1) =] + 0,1128694NB! Üksikasjad leiab alustabelist, mis on mahust tingituna kättesaadav üksnes elektrooniliselt (Excel). Taotluse korral on võimalik seda saada osakonnalt EEAS/MDR/C3. Sakis „ Table coef correct ” näeb paranduskoefitsientide dünaamikat kaheteistkümne viimase kuu jooksul ja esitatud näitajaid on võimalik võrrelda käesoleva ettepanekuga, mis on tehtud 2010. aasta juuli seisuga. Sakis „ Calculs ” on esitatud asjaomased isikud, nende töötasu kohalikus vääringus ja töökohariik. Sakis „ Synthèse fonct contract ” on kokkuvõtlikult esitatud summad eri isikurühmade kaupa (FO – ametnikud, ja AC – lepingulised töötajad). Sakis „ Synthèse budget ” on esitatud kogusumma aluseks olevad vahesummad, mis on esitatud eelarveridade kaupa (üks veerg rea kohta, kus eelarvekoodid on seotud eri PMO koodidega).[1] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.[2] ELT L 181, 14.7.2009, lk 1.[3] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52008PC0563

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), seoses toiduabi jaotamisega ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele {SEK(2008) 2436} {SEK(2008) 2437}  /* KOM/2008/0563 lõplik - CNS 2008/0183 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 17.9.2008KOM(2008) 563 lõplik2008/0183 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), seoses toiduabi jaotamisega ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele{SEK(2008) 2436}{SEK(2008) 2437}SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTNõukogu määrusega (EMÜ) nr 3730/87 on kehtestatud sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete määratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad. Kõnealune määrus on seejärel kehtetuks tunnistatud ja lisatud määrusse, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus).Ühenduse poolt kättesaadavaks tehtud sekkumisvarud on rohkem kui kahe aastakümne jooksul olnud enim puudustkannatavate isikute jaoks usaldusväärne toiduga varustamise allikas. Toiduabi jaotamise vajadus on suurenenud järjestikuste laienemiste tõttu, mis on ühenduse puudustkannatavat elanikkonda oluliselt arvukamaks muutnud. 2006. aastal sai abikavast kasu rohkem kui 13 miljonit inimest. Toiduainete hinnatõus mõjub kahjulikult enim puudustkannatavate isikute toiduga kindlustatusele ning suurendab toiduabi andmise kulusid.Asutamislepingu artikli 33 lõikes 1 määratletud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude tasakaalustamist ja mõistliku hinnaga toodangu tarbijani jõudmise tagamist. Aastate jooksul abikava kohaselt rakendatud toiduabi jaotamine on aidanud saavutada mõlemat eesmärki ning on enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustatuse ebakindlust vähendades tõestanud, et on oluline vahend, mille abil aidatakse tagada toiduainetega varustatus Euroopa Liidus, samal ajal sekkumisvarusid vähendades.Möödunud aastate jooksul on ühist põllumajanduspoliitikat oluliselt muudetud selliselt, et esmatähtsa ülesande rõhk on asetunud tootmise suurendamiselt põllumajanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Sellega seoses ei kasutata sekkumist reguleerimisvahendina enam üldse toodete puhul nagu oliiviõli, suhkur ja mais ning ülejäänud toodete osas on ta saanud tagasi oma algse rolli ohutu turvavõrguna. Sellest tulenevalt on ühenduse programm juba aastaid toiduainetega varustamisel üha enam turuostudest sõltuv.Euroopa Parlament väljendas oma 4. aprilli 2006. aasta deklaratsioonis, milles käsitletakse enim puudustkannatavatele isikutele suunatud Euroopa toiduabiprogrammi elluviivate tunnustatud heategevusorganisatsioonide varustamist, muret enim puudustkannatavate isikute jaoks mõeldud Euroopa toiduabiprogrammi tuleviku üle ning tõdes toiduabi nõuete täitmise vajadust, kutsudes komisjoni ja nõukogu üles Euroopa toiduabi programmile kindlat alust looma.Euroopa Parlamendi 22. mail 2008 vastuvõetud resolutsioonis, milles käsitletakse toiduainete hinnatõusu ELis ja arengumaades, rõhutatakse inimese üht põhiõigust – õigust toidule ning vajadust parandada kõikide inimeste jaoks igal ajal piisava toidu kättesaadavust, et elada aktiivset ja tervislikku elu.Komisjon on juba kõnealuse abikava olulisust tunnistanud oma 20. mai 2008. aasta teatises „Toimetulek toiduainete kerkivate hindade probleemiga – ELi tegevussuunad”. 18. juuni 2008. aasta kõnes parlamendile märkis Euroopa Komisjoni president, et komisjon kavatseb kõnealuse algatuse eelarvet suurendada kahe kolmandiku võrra.- Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamineÜhenduse toiduabi jaotamise programmi käsitlev internetipõhine avalik arutelu leidis laialdast vastukaja; arutelust osavõtjad avaldasid kõnealuse programmi jätkamisele ülekaalukat toetust. 11. aprillil ja 15. juulil 2008 toimunud töökohtumistel paluti liikmesriikides toiduabi jaotamisega tegelevatel heategevusorganisatsioonidel teha ettepanekuid; põllumajandusturgude ühise korralduse komitee töö raames tutvustasid riiklikud asutused oma seisukohti programmi rakendamiseks.Järgides kohustust tagada parem õigusloome, hindas komisjon nelja võimalikku mõju: „ status quo ”, mille puhul sekkumisvarud on toiduainetega pideva varustamise ainuke allikas; teine võimalus „sekkumisvarud, mida täiendatakse turult tehtud ostudega”, mille puhul oleks programmi alus kauba võtmine sekkumisvarudest (kui need on kättesaadavad) ja selle täiendamine turult tehtud ostudega; kolmas võimalus „üksnes turult tehtud ostud”, mille puhul ei ole rohkem võimalik sekkumisvarusid kasutada ja neljas võimalus „toiduabi jaotamise lõpetamine”, mille puhul toiduabi jaotamise programm lõpetatakse kas järk-järgult või ühekorraga. Mõju hindamise tulemusena tõdeti, et seatud eesmärkide saavutamiseks on parimad teine ja kolmas võimalus.2. ETTEPANEKU OSADSellega seoses teeb komisjon ettepaneku läbi vaadata toiduabi jaotamise programm, mis tugineb järgmistele ettepaneku osadele:-  Varustamise kaks allikat. Toiduaineid saab sekkumisvarudest või turult ostes. Viimase võimaluse puhul ei oleks enam piiranguid, mis on tingitud sellest, et sekkumisvarud ei ole ajutiselt kasutatavad. Kättesaadavuse korral antakse eelistus siiski sobivate sekkumisvarude kasutamisele.-  Jaotatavate toiduainete mitmekesisem valik. Programmiga ettenähtud toiduainete tasakaalustamise parandamiseks ei piirata jaotatavaid toiduained enam üksnes selliste toiduainetega, mille suhtes kohaldatakse sekkumist. Liikmesriigi ametiasutused valivad toitumiskriteeriumide alusel toiduained, mis jaotatakse koostöös kodanikuühiskonna partneritega.-  Pikaajaline eesmärk. Riiklikud ametiasutused ja asjaomased kodanikuühiskonna partnerid peavad toidu jaotamist pikaajaliselt kavandama ning hoolikalt ette valmistama. Kasuteguri suurendamiseks kavandatakse ühenduse toiduabi jaotamise kava kolmeks aastaks. Teiseks ja kolmandaks aastaks ettenähtud abisummad oleksid ainult soovituslikud, mida eelarvepädevad institutsioonid peaksid hiljem kinnitama.-  Selgemad prioriteedid. Liikmesriigid esitavad oma abitaotlused riiklike toiduabi jaotamise programmide alusel, määrates kindlaks oma eesmärgid ja prioriteedid enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamisel.-  Kaasrahastamine. Kaasrahastamisega toetataks abikava ühtekuuluvuse aspekti, tagataks otstarbekas kavandamine ja tõhustataks koostoimeid. Ühenduse kättesaadavaks tehtud rahaliste vahendite sujuvaks kasutuselevõtmiseks ja pidevaks tõhusaks kasutamiseks oleks 2010/2012 kava jaoks ühenduse kaasrahastamise määr 75 % ja vastav määr Ühtekuuluvusfondist rahastatavates liikmesriikides 85 %. 2013/2015 kava jaoks oleksid ühenduse kaasrahastamise määrad vastavalt 50 % ja 75 %.-  Tulemuslik järelevalve ja aruandlus. Eri tasandite aruandluskohustused suurenevad, hõlmates komisjoni hiljemalt 31. detsembriks 2012 esitatavat aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule.3. MÕJU EELARVELEKavandatud eeskirjad on määratud ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamise kava uute sätete rakendamiseks. Ühendus kaasrahastab uut abikava; seepärast on määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõiget 1 vaja muuta. Eeskirjadel iseenesest mõju eelarvele puudub. Mõju eelarvele algab 2010. aasta toiduabi jaotamise programmiga ja määratakse kindlaks kõnealuse programmi koostamisega.2008/0183 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), seoses toiduabi jaotamisega ühenduses enim puudustkannatavatele isikuteleEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[1]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3730/87 (millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete määratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad),[2] mis on seejärel kehtetuks tunnistatud ja lisatud nõukogu määrusse (EÜ) nr 1234/2007,[3] on juba rohkem kui kahe aastakümne vältel sätestatud usaldusväärne alus ühenduses enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustamiseks.(2) Asutamislepingu artikli 33 lõikes 1 määratletud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude tasakaalustamist ja mõistliku hinnaga toodangu tarbijani jõudmise tagamist. Aastate jooksul abikava kohaselt rakendatud toiduabi jaotamine on aidanud saavutada mõlemat eesmärki ning on enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustuse ebakindlust vähendades tõestanud, et on oluline vahend, mille abil aidatakse tagada toiduainetega varustatus Euroopa Liidus, samal ajal sekkumisvarusid vähendades.(3) Euroopa Parlament märkis oma 4. aprilli 2006. aasta deklaratsioonis, milles käsitletakse enim puudustkannatavatele isikutele suunatud Euroopa toiduabiprogrammi elluviivate tunnustatud heategevusorganisatsioonide varustamist,[4] et enim puudustkannatavate isikute jaoks mõeldud Euroopa toiduabiprogramm on tõestanud oma väärtust ja olnud miljonite eurooplaste jaoks eluliselt tähtis. Lisaks sellele väljendas Euroopa Parlament muret enim puudustkannatavate isikute jaoks mõeldud Euroopa toiduabiprogrammi tuleviku üle ning tõdes toiduabi nõuete täitmise vajadust, kutsudes muu hulgas komisjoni ja nõukogu üles Euroopa toiduabi programmile kindlat alust looma.(4) Toiduabiprogrammi alusel abisaajate võimalik arv on suurenenud ühenduse järjestikuste laienemiste tagajärjel. Samal ajal on toiduainete hinnatõus kahjulikult mõjunud enim puudustkannatavate isikute toiduga kindlustatusele ning suurendab toiduabi andmise kulusid. Selle tulemusel on algselt määruse (EMÜ) nr 3730/87 alusel kehtestatud abikava tähtsus aastatega üha suurenenud. Seepärast on oluline ühenduse tasandil abikava jätkata ning edaspidi kohandada seda vastavalt muutunud turu arengule.(5) Praegune toiduabi jaotamise kava põhineb ühenduse sekkumisvarudest pärit toodete jaotamisel ja ajutiselt ka turult toiduainete ostmisel. Ühise põllumajanduspoliitika järjestikused reformid ja tootjahindade soodus areng on viinud nii sekkumisvarude kui ka toiduainete valiku järkjärgulisele vähendamisele. Järelikult peaks turult ostmised muutuma lisaks sekkumisvarudele abikava toiduainetega varustamise pidevaks allikaks juhul, kui sekkumisvarud ei ole kättesaadavad.(6) Ühenduse abikava ei saa olla ainuke lahendus toiduabi suurenevale vajadusele ühenduses. Riiklike haldusasutuste rakendatud riiklikud tegevuskavad ja kodanikuühiskonna mobiliseerimine on enim puudustkannatavate isikute toiduga varustatuse tagamisel samavõrd olulised. Tugeva ühtekuuluvusaspektiga ühenduse abikava võiks siiski olla mudel, kuidas enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotada, selle abil võiks aidata luua koostoimet ning püüda innustada riiklikke ja eraalgatusi, et tagada abivajajate toiduga kindlustatus. Võttes lisaks sellele arvesse vähendatud kättesaadavate sekkumisvarude geograafilist hajutatust liikmesriikides, võib see kaasa aidata nende varude parimale kasutamisele. Ühenduse abikava ei peaks seepärast ühtegi sellist riiklikku tegevuskava piirama.(7) Ühenduse abikava ühtekuuluvusaspektist täielikuks kasusaamiseks, selleks loodud koostoimete tugevdamiseks ja otstarbekaks kavandamiseks peaksid liikmesriigid sätestama toiduabi jaotamise programmi kaasrahastamise. Tuleks kehtestada ühenduse kaasrahastamise ülemmäärad ning lisada ühenduse rahaline panus nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[5] artikli 3 lõikes 1 sätestatud Euroopa Põllumajanduse Arengu- ja Tagatisfondi tagatisrahastust (EAGF) rahastatavate abikõlblike meetmete loetelusse. Läbivaadatud abikava kohaldamise esimesel aastal tuleks kohaldada kõrgemaid kaasrahastamise määrasid, et tagada rahaliste vahendite pidev tõhus kasutamine ja kaasrahastamise järkjärguline kasutuselevõtmine, võimaldada sujuv üleminek ning vältida varude võimaliku puudumise tõttu abikava lõpetamist.(8) EAGFi panuse määr tuleks kehtestada, võttes arvesse komisjoni otsuse 2006/596/EÜ[6] I lisas või järgmistes asjaomastes otsustes loetletud Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks abikõlblike liikmesriikide olukorda, et tõhustada majanduslikku ja sotsiaalset ühetkuuluvust ühenduses.(9) Kogemused on näidanud, et kõnealuse abikava haldamist tuleks teatavates punktides täiustada eelkõige selleks, et mitmeaastaste kavadega võimaldada pikemaajalisi perspektiive liikmesriikidele ja määratud organisatsioonidele. Seepärast peaks komisjon kehtestama abikava rakendamiseks kolmeaastased kavad, mis põhinevad komisjonile edastatud liikmesriikide taotlustel ja muul komisjoni poolt asjakohasena käsitataval teabel. Liikmesriigid peaksid iga kolmeaastase kava vältel esitama oma toidukaupade jaotamise abitaotlused riiklike toiduabi jaotamise programmide alusel, osutades oma eesmärkidele ja prioriteetidele enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamisel. Komisjon peaks olemasolevate rahaliste vahendite jaotamiseks määratlema objektiivse metoodika.(10) Seepärast tuleks määruseid (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 1234/2007 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikesse 1 lisatakse punkt g:„g) määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 27 ette nähtud ühenduse rahaline panus ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamiseks.”Artikkel 2Määrust (EÜ) nr 1234/2007 muudetakse järgmiselt.1) Artikkel 27 asendatakse järgmisega:„Artikkel 27Toiduabi jaotamine ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele1. Sekkumisvarudest pärit tooted tehakse kättesaadavaks või toidukaubad ostetakse turult selleks, et neid saaks liikmesriikide määratud organisatsioonide kaudu jaotada ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele.Toidukaupu ostetakse turult üksnes juhul, kui toiduabi jaotamise kava jaoks sobivad sekkumisvarud ei ole kättesaadavad.2. Abikavas osaleda soovivad liikmesriigid edastavad komisjonile riiklikud toiduabi jaotamise programmid, mis hõlmavad taotlusi kolmeaastase perioodi vältel jaotatavate toidukaupade koguste kohta ning muud asjakohast teavet.3. Lõikes 1 osutatud abikava põhineb komisjoni koostatud kolmeaastasel kaval, mis tugineb liikmesriikide vastavalt lõikele 2 esitatud taotlustele ja muule komisjoni poolt asjakohasena käsitatavale teabele.Kolmeaastases kavas sätestatakse ühenduse eraldised iga aasta kohta liikmesriikide lõikes ja liikmesriikide iga-aastase rahalise panuse miinimum, mille komisjon määrab kindlaks vastavalt metoodikale, mis sätestatakse vastavalt artikli 43 punktile g vastu võetud rakenduseeskirjades. Programmi teise ja kolmanda aasta eraldised on soovituslikud. Abikavas osalevad liikmesriigid kinnitavad igal aastal lõikes 2 osutatud taotlused. Kõnealuste kinnitamiste järgselt teeb komisjon igal järgneval aastal otsuse lõpliku toetussumma kohta eelarves olemasolevate assigneeringute piires.Kolmeaastast kava võib muuta juhul, kui asjakohane areng mõjutab toiduabi jaotamise programmi.4. Liikmesriikide vastavalt lõikele 1 määratud organisatsioonid ei tohi olla äriühingud.Lõikes 1 osutatud toidukaubad antakse määratud organisatsioonidele üle tasuta.Enim puudustkannatavatele isikutele toidukaupade jaotamine toimub:a) tasuta võib) hinnaga, mis ei ole mingil juhul kõrgem määratud organisatsiooni poolt toimingu läbiviimisel tekkinud kuludest, mis on muud kui need kulud, mida võib hüvitada lõike 6 teise lõigu punkti b alusel.5. Abikavas osalevad liikmesriigid:a) esitavad komisjonile iga-aastase aruande abikava rakendamise kohta;b) teavitavad komisjoni õigeaegselt toiduabi jaotamise programmi mõjutavatest arengusuundumustest.6. Abikava abikõlblikud kulud on:a) sekkumisvarudest eraldatud toodete kulud, kusjuures vajaduse korral kehtestatakse koefitsientidega kohandatud sekkumishind, et võtta arvesse kvaliteedi erinevust;b) turult ostetud toidukaupade kulud.Vastavalt artikli 43 punktile g võib abikõlblikena käsitada järgmisi kulusid:a) lõikes 1 osutatud toidukaupade määratud organisatsioonide asukohani vedamise kulud;b) toidukaupade veokulud ja otseselt abikava rakendamisega seotud määratud organisatsioonide halduskulud.7. Ühendus kaasrahastab abikava abikõlblikke kulusid. Ühenduse kaasrahastamise määr ei ületa:a) 75 % abikõlblikest kuludest 1. jaanuaril 2010 algava kolmeaasta kava puhul või 85 % ajavahemikul 2007–2013 komisjoni otsuse 2006/596/EÜ* I lisas loetletud Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks abikõlblike liikmesriikide puhul;b) 50 % abikõlblikest kuludest järgmiste kolmeaasta kavade puhul või 75 % konkreetsel aastal otsuse 2006/596/EÜ I lisas või järgmistes otsustes loetletud Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks abikõlblike liikmesriikide puhul.8. Ühenduse abikava ei piira ühtegi ühenduse õigusakte järgivat riiklikku tegevuskava, mille kohaselt jaotatakse toidukaubad enim puudustkannatavatele isikutele.* ELT L 243, 6.9.2006, lk 47.”2) Artikli 43 punktid g ja h asendatakse järgmisega:„g) artikliga 27 ettenähtud toiduabi jaotamise kava ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele, sealhulgas finantsjuhtimist ja eelarvehaldust käsitlevad eeskirjad, sekkumistoodete üleandmine liikmesriikide vahel ning kõnealuse artikli lõike 6 esimese lõigu punkti a kohased abikõlblikud kulud ja koefitsiendid;h) artikli 27 lõikega 3 ettenähtud kolmeaasta kava koostamine ja muutmine, sealhulgas komisjoni otsused lõplike rahaeraldiste kohta;”3) Artiklisse 184 lisatakse punkt 9:„9) Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2012 aruande artikliga 27 ettenähtud ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamise kava kohaldamise kohta ning lisab sellele kõik asjakohased ettepanekud.”Artikkel 3Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Seda kohaldatakse kolme aasta kava suhtes, mis algab 1. jaanuaril 2010 või pärast kõnealust kuupäeva.2009. aasta jaotuskava täitmise suhtes kohaldatakse artiklite 1 ja 2 kohaselt muudetud sätteid nii, nagu need kehtisid enne käesoleva määruse jõustumist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS |1. | EELARVERUBRIIK: 05 02 04 01 | ASSIGNEERINGUD (2008): 307 miljonit eurot |2. | PEALKIRI: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 37 |4. | EESMÄRGID: Rakendada enim puudustkannatavatele isikutele mõeldud toiduabi jaotamise kava uusi sätteid |5. | FINANTSMÕJU | 12-KUULINE PERIOOD (miljonites eurodes) | JOOKSEV EELARVEAASTA 2008 (miljonites eurodes) | JÄRGMINE EELARVEAASTA 2009 (miljonites eurodes) |5.0 | KULUD - EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) - RIIGIASUTUSED - MUUD | - | - | - |5.1 | TULUD - EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) - RIIKLIKUD | - | - | - |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | a) | - | - | - |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | - | - | - | - |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: - |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |6.3 | KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? | JAH EI |MÄRKUSED: a) Kavandatud eeskirjad on määratud ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamise kava uute sätete rakendamiseks. Ühendus kaasrahastab uut abikava, seepärast on vaja täita määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 sätestatut. Eeskirjadel iseenesest mõju eelarvele puudub. Mõju eelarvele algab 2010. aasta toiduabi jagamise programmiga ja määratakse kindlaks kõnealuse programmi koostamise ajal. |[1] XX[2] EÜT L 352, 15.12.1987, lk 1.[3] ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.[4] ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 170.[5] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.[6] ELT L 243, 6.9.2006, lk 47.


				|

		52013PC0186

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa /* COM/2013/0186 final - 2013/0098 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Nõukogu käesoleva määruse ettepaneku eesmärk
on anda ühepoolne tollimaksuvabastus lamekuvaritele, mis kuvavad arvutisignaale
nõuetekohase funktsionaalsusega. Ettepanek hõlmab lamekuvareid, mida ei
kasutata küll üksnes ega peamiselt arvutisüsteemides, kuid mis kuvavad
arvutisignaale kasutaja jaoks piisavalt kvaliteetselt.
Harmoneeritud süsteemi alamrubriiki 8528 51
kuuluvad „üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes
andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi” monitorid. Need
monitorid on kokkuleppeliselt tollimaksuvabad. Muud kui „üksnes või peamiselt
rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat
tüüpi” monitorid kuuluvad harmoneeritud süsteemi alamrubriiki 8528 59. Nende
monitoride kokkuleppeline tollimaksumäär on 14 %.
Euroopa Liidu Kohus otsustas kohtuasjas
C-376/07 (Kamino), et monitorid tuleks klassifitseerida nende omaduste ja
objektiivsete tunnuste järgi, võttes seega arvesse nii nende suutlikkust täita
mitmesuguseid funktsioone kui ka selliste funktsioonide täitmise kvaliteeti.
Eri digitaaltehnoloogialahenduste lähenemine
on aga viinud selleni, et ainuüksi tehniliste ja objektiivsete omaduste põhjal
on raske otsustada, kas teatav monitor on üksnes või peamiselt rubriigi 8471
arvutites kasutatavat tüüpi. Näiteks on nüüdseks tehniliselt võimatu õigesti ja
ühtmoodi klassifitseerida lamekuvareid, mis kuvavad nõuetekohase
funktsionaalsusega nii arvutisüsteemide kui ka muude allikate (nt DVD-mängijad,
videokaamerad, satelliit-TV vastuvõtjad) signaale.
Praegu moodustavad suure osa ELi
imporditavatest monitoridest lamekuvarid, mis kuvavad nõuetekohase
funktsionaalsusega nii arvutisüsteemide kui ka muude allikate signaale. Eriti
kehtib see kindlates valdkondades, nagu diagnostika või teadusuuringud
kasutatavate erialaste monitoride kohta. Eespool nimetatud monitoride
tollimaksust vabastamine on nii Euroopa tarbijate kui ka tööstusharu huvides,
sest see aitaks nende monitoride tootmist otstarbekalt arendada, suurendada
nende tarbimist ELis ning toetada nendega kauplemist liikmesriikide ja
kolmandate riikide vahel.
Lisatud ettepanekus on järgitud
tasakaalustatud lähenemisviisi ning võetud arvesse nii õiguslikku tausta kui ka
Euroopa tarbijate ja tööstusharu huve.
Ettepanek on kooskõlas ELi väliskaubandus- ja
tööstuspoliitikaga.
Eespool toodu põhjal tehakse ettepanek nõukogu
määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Tolliseadustiku komitee tariifi- ja
statistikanomenklatuuri sektsiooniga konsulteeriti 27. septembril 2012.
ELi asjaomase tööstusharuga konsulteeriti 13.
novembril 2012.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklid 31 ja 32.
Subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata, sest
ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.
Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse
põhimõttega, võttes arvesse, et vastavalt aluslepingule edendatakse sellega
liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist kaubandust ning tasakaalustatakse
ettevõtjate (ELi tootjate ja importijate) ärihuvisid ELi WTO-loendit muutmata.
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklile 31 kinnitab nõukogu ühepoolse tollimaksumäära komisjoni ettepaneku
põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.
4.           MÕJU EELARVELE
Tavapärastest omavahenditest saamata jääv tulu
on ligikaudu 20,5 miljonit eurot aastas (2011. aasta impordistatistika põhjal).
2013/0098 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87
(tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 31,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Harmoneeritud süsteemi
alamrubriiki 8528 51 kuuluvad muud kui elektronkiiretoruga monitorid, mis on
üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides
(arvutites) kasutatavat tüüpi. Muud kui üksnes või peamiselt rubriigi 8471
automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi monitorid
kuuluvad harmoneeritud süsteemi alamrubriiki 8528 59.
(2)       Euroopa Liidu Kohtu
väljakujunenud praktika kohaselt[1]
tuleb harmoneeritud süsteemi alamrubriiki 8528 51 või 8528 59 kuuluvad
monitorid klassifitseerida iga monitori objektiivsete omaduste ja tunnuste
üldhinnangu põhjal.
(3)       Eri
digitaaltehnoloogialahenduste lähenemine on viinud selleni, et ainuüksi
tehniliste ja objektiivsete omaduste põhjal on raske otsustada, kas teatav
monitor on üksnes või peamiselt rubriigi 8471 arvutites kasutatavat tüüpi.
Näiteks on nüüdseks tehniliselt võimatu õigesti ja ühtmoodi klassifitseerida
lamekuvareid, mis kuvavad nõuetekohase funktsionaalsusega nii arvutisüsteemide
kui ka muude allikate signaale.
(4)       Eelnimetatud monitoride tollimaksust
vabastamine on nii liidu tarbijate kui ka tööstusharu huvides, sest see aitaks
nende monitoride tootmist otstarbekalt arendada, suurendada nende tarbimist
liidus ning toetada nendega kauplemist liikmesriikide ja kolmandate riikide
vahel.
(5)       Seetõttu tuleks määruse (EMÜ)
nr 2658/87 I lisa vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Määruse (EÜ) nr 2658/87 I lisa muudetakse
vastavalt käesoleva määruse lisale.
2. Kombineeritud nomenklatuuri
alamrubriikidesse käesoleva määrusega tehtud muudatusi kohaldatakse TARICi
alamrubriikidena, kuni nad on lisatud kombineeritud nomenklatuuri kooskõlas
määruse (EÜ) nr 2658/87 artikliga 12.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 1. juunil 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
Määruse (EÜ) nr 2658/87 I lisa teise osa XVI
jaotise grupis 85 asendatakse CN-koodid 8528 59, 8528 59 10, 8528 59 40 ja 8528
59 80 järgmisega:
 „8528 59 || – – muud: ||   ||
   || – – – lamekuvarid, mis kuvavad arvutisignaale nõuetekohase funktsionaalsusega: ||   ||
 8528 59 20(1) || – – – – monokromaatilise pildiga || 14(5) || p/st
   || – – – – värvipildiga: ||   ||
 8528 59 31(2) || – – – – – LCD- ehk vedelkristallekraaniga || 14(5) || p/st
 8528 59 39(3) || – – – – – muud || 14(5) || p/st
 8528 59 70(4) || – – – muud || 14 || p/st
1)         TARICi kood 8528 59 10 20
2)         TARICi kood 8528 59 40 91
3)         TARICi kood 8528 59 80 91
4)         TARICi koodid 8528 59 10 90, 8528
59 40 99 ja 8528 59 80 99
5)         Ühepoolne tollimaksu määr:
tollimaksuvaba.”
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
Nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse
(EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise
tollitariifistiku kohta) I lisa.
              1.2.    Ettepaneku/algatuse
laad
Anda ühepoolne tollimaksuvabastus teatavatele
tööstustoodetele, mis kuuluvad nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr
2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku
kohta) I lisa rubriiki 8528.
              1.3.    Eesmärk
Anda ühepoolne tollimaksuvabastus lamekuvaritele,
mis kuvavad arvutisignaale nõuetekohase funktsionaalsusega. Ettepanek hõlmab
lamekuvareid, mida ei kasutata küll üksnes ega peamiselt arvutisüsteemides,
kuid mis kuvavad arvutisignaale kasutaja jaoks piisavalt kvaliteetselt.
              1.4.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
Eri digitaaltehnoloogialahenduste lähenemine on
viinud selleni, et ainuüksi tehniliste ja objektiivsete omaduste põhjal on
raske otsustada, kas teatav monitor on üksnes või peamiselt rubriigi 8471
arvutites kasutatavat tüüpi. Näiteks on nüüdseks tehniliselt võimatu õigesti ja
ühtmoodi klassifitseerida lamekuvareid, mis kuvavad nõuetekohase
funktsionaalsusega nii arvutisüsteemide kui ka muude allikate (nt DVD-mängijad,
videokaamerad, satelliit-TV vastuvõtjad) signaale.
Praegu moodustavad suure osa ELi imporditavatest
monitoridest lamekuvarid, mis kuvavad nõuetekohase funktsionaalsusega nii
arvutisüsteemide kui ka muude allikate signaale. Eriti kehtib see kindlates
valdkondades, nagu diagnostika või teadusuuringud kasutatavate erialaste
monitoride kohta. Eespool nimetatud monitoride tollimaksust vabastamine on nii
Euroopa tarbijate kui ka tööstusharu huvides, sest see aitaks nende monitoride
tootmist otstarbekalt arendada, suurendada nende tarbimist ELis ning toetada
nendega kauplemist liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel.
              1.5.    Meetme
kestus ja finantsmõju
Kestus: piiramatu kestusega ettepanek.
Finantsmõju: tavapärastest omavahenditest saamata
jääv tulu on ligikaudu 20,5 miljonit eurot aastas (2011. aasta
impordistatistika põhjal).
              1.6.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
Liidu tolliseadustiku seire-, kontrolli- ja
haldussätete kohaldamine.
2.           ETTEPANEKU HINNANGULINE FINANTSMÕJU
              Hinnanguline mõju tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
x   Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
x           omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[2]
 Aasta N || Aasta N+1
 Artikkel 120 || / || 8 kuud x 20,5 miljonit eurot 12 kuud || 20,5 miljonit eurot
Ettepanek on piiramatu kestusega.
Täpsustada tuludele
avalduva mõju arvutamise meetod.
Tavapärastest
omavahenditest saamata jääv tulu on arvutatud ELi 2011. aastal imporditud,
TARICi koodide 8528 59 10 90, 8528 59 40 90 ja 8528 59 80 90 alla kuuluvate
toodete väärtuse põhjal. Andmed on pärit Eurostatist.
Kõigepealt
korrutati viiteaastal 2011 imporditud, TARICi koodide 8528 59 10 90, 8528 59 40
90 ja 8528 59 80 90 alla kuuluvate monitoride koguväärtus väärtuselise
tollimaksuga (14 %).
Seejärel
arvati maha sissenõudmiskulud (25 %), et saada ELis 2011. aastal saamata
jäänud omavahendite kogusumma.
Arvutuste
tulemus on järgmine.
-
TARICi kood 8528 59 10 90: (10 891 640 eurot x 14 %) x 75 % = 1 143 622, 20
eurot
-
TARICi kood 8528 59 40 90: (233 167 690 eurot x 14 %) x 75 % = 24 482 607, 45
eurot
-
TARICi kood 8528 89 80 90: 2011. aastal nende toodetega ei kaubeldud.
Käesoleva
eelnõu vastuvõtmine ei too kaasa tollimaksuvabastust kõigile kõnealuste TARICi
koodide alla kuuluvatele toodetele. Meedet kohaldatakse vaid teatavate
monitoride suhtes (lamekuvarid, mis kuvavad arvutisignaale nõuetekohase
funktsionaalsusega).
Meetme
kavandatud reguleerimisala ja ELi turul saadaolevate toodete laadi arvestades
võib eeldada, et see määratlus hõlmab vähemalt 80 % toodetest, mida praegu
imporditakse nimetatud TARICi koodide all.
Seepärast
tuleks tavapärastest omavahenditest igal aastal saamata jääv hinnanguline
kogutulu arvutada järgmiselt:
(1
143 622, 20 eurot + 24 482 607, 45 eurot) * 80% = 20 500 983, 72 eurot.
Ettepaneku
jõustumise aastal avalduv finantsmõju arvutatakse proportsionaalselt.
Tavapärastest
omavahenditest saamata jäänud tulu kompenseeritakse liikmesriikide
kogurahvatulul põhinevate osamaksetega.
[1]               Kohtuasi
C-376/07 Kamino [2009] EKL I-1167.
[2]               Traditsiooniliste
omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.