				|

		52011PC0788

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „ERASMUS KÕIGI JAOKS” /* KOM/2011/0788 lõplik - 2011/0371 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU
TAUST
2010. aasta juunis kiitis
Euroopa Ülemkogu heaks Euroopa 2020. aasta strateegia, reformikava, mille
eesmärk on aidata koordineeritud ja tervikliku aruka, kaasava ja jätkusuutliku
strateegia kaudu Euroopal kriisist taastuda ja väljuda sellest senisest
tugevamana.
Euroopa 2020. aasta
aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ning liikmesriikide
majandus- ja tööhõivepoliitika koondsuuniste[1] keskmes on haridus ja koolitus. Väidetavalt
ei saavutata ühtegi Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärki ega
põhieesmärki ilma suure investeeringuta inimkapitali. Euroopa 2020. aasta strateegia viis juhtalgatust
sõltuvad hariduse ja koolituse moderniseerimisest: „Noored liikumises”, programm „Uute töökohtade jaoks uued
oskused”, samuti digitaalne tegevuskava, juhtalgatus „Innovaatiline
liit” ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu
võitlemise tegevusprogramm.
Komisjon osutab oma teatises
„Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[2], et peaks olema võimalik
suurendada liidu toetust haridusele ja koolitusele, et suurendada kodanike
oskusi ning aidata toime tulla noorsoo töötuse kõrge määraga paljudes
liikmesriikides. Komisjon
rõhutab ka seda, et oma välispoliitikas keskendub ta liiduväärtuste
edendamisele ja kaitsmisele välismaal, ülemineku- ja demokraatlike protsesside
toetamise edendamisele ning meie sisepoliitika välismõõtme arendamisele.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU
HINDAMISE TULEMUSED
              Konsultatsioonid
2010. aasta algusest kuni
2011. aasta keskpaigani peeti ulatuslikke konsultatsioone avalikkuse ja
sidusrühmadega haridus-, koolitus-, noorsoo- ning spordivaldkondades.
Hariduse, koolituse ja
noorsoo puhul võis märgata eri
konsulteeritud sidusrühmade vaadete sarnasust ning ühised tunnusjooned võib kokku
võtta järgmiselt:
·
väga hea hinnang elukestva õppe
programmi, programmi „Aktiivsed noored” ja programmi Erasmus Mundus
tulemustele;
·
haridussektori vahel olemise
tõttu on vajadus töötada välja integreeritum lähenemisviis teiste
noorteprogrammide ja eri olemasolevate liidu kõrghardusprogrammide vahel, olgu
need siis Euroopa (Erasmus), ülemaailmsed (Erasmus Mundus), piirkondlikud
(Tempus, Alfa, Edulink) või kahepoolsed (nt USA ja Kanadaga) programmid;
·
tugevdada sidemeid poliitilisi
arengusuundi ja programme toetatava tegevuse vahel;
·
kvaliteedile keskendumise
jätkamise tähtsus, eelkõige kõrghariduse valdkonnas liidus ja mujal;
·
liidu rahastamisvahendite
säilimise tähtsus noorte formaalse ja mitteformaalse õppe toetamiseks ning
vajadus parandada õpitulemuste tunnustamist;
·
vajadus lihtsustada haldamist
ning täiustada meetmeid ja prioriteete;
·
vajadus suurendada programmi
nähtavust.
Spordivaldkonnas saab sidusrühmade välja toodud põhipunktid kokku
võtta järgmiselt:
–
spordi ja füüsilise tegevuse
võimaluste ebapiisavus kõigil haridustasanditel;
–
vabatahtliku tegevuse ebapiisav
tunnustamine spordis;
–
doping kui peamine
spordivõistluste aususe ohustaja;
–
tähelepanu vajakajäämine spordi
ühiskondlikule väärtusele võrreldes selle kaubanduslike tahkudega;
–
kommertssurve, mis seab ohtu
ausal mängul põhineva spordi algidee.
Mõjuhinnangute
tulemused
Neljas mõjuhinnangus uuriti
kolme käimasoleva haridus-, koolitus- ja noorsooprogrammi (nimelt elukestva
õppe programm, „Aktiivsed noored” ja Erasmus Mundus) toimimist ning
spordivaldkonnas eelarveasutuse hääletatud ettevalmistavaid meetmeid.
Meetmete sarnasust, õiguslikku
alust ja liidu pädevust nendes valdkondades arvestades kaaluti kõigis neljas
hinnangus sarnaseid võimalusi: olemasolevate
meetmete või programmide lõpetamist; nende jätkamist praegusel kujul; nende
poliitilise fookuse tugevdamist; elukestva õppe programmi, programmi „Aktiivsed
noored” ja Erasmus Mundus programmi liitmist üheks täiendatud programmiks.

Kõigis neljas mõjuhinnangus
tehti kindlaks eelistatuim valikuvõimalus, milleks on nende liitmine üheks
programmiks, mis on kooskõlas komisjoni 29. juuni 2011. aasta
teatisega mitmeaastase finantsraamistiku kohta. See võimalus oleks kõige
sidusam ja kulutasuvam järgmistel põhjustel:
–
see vastab vajadusele
suurendada liidu investeeringuid haridusse ja koolitusse praegusel raskel
finants- ja majanduskriisi ajal, kuna kasvav majandus sõltub kõrgelt
kvalifitseeritud töötajate olemasolust ning töötute oskuste ja pädevuste
kasutuselevõtust;
–
selles keskendutakse selliste
meetmete arendamisele, mis käimasolevates programmides on tuvastatud kui kõige
suuremat Euroopa lisaväärtust lisavatena ja kõige tugevamat mitmekordistavat
mõju omavatena, millel on reaalne mõju Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidele
ning seega märkimisväärselt suuremale investeeringute tasuvusele;
–
pingutuste koondamine uude
täiustatud programmi suurendab olemasolevate programmide ja eri
haridussektorite koostoimet, mis kinnistab elukestva õppe lähenemisviisi
hariduses, suurendab kooskõla ja parandab juurdepääsu potentsiaalsetele
toetusesaajatele tänu täiustatud transversaalsetele meetmetele;
–
lisaks haridusasutuste endi
koostööle keskendutakse rohkem hariduse ja inimkapitali ülitähtsale rollile
innovatsioonis, edendades haridusasutuste ja ettevõtjate partnerlust, seades
sihiks tipptasemel õpetamise ja õppimise, tööalase konkurentsivõime ning
ettevõtluse;
–
viimaseks − sellega
kaasneb teostus- ja juhtimisprotsesside ratsionaliseerimine ning lihtsustamine,
mis võimaldab märkimisväärselt vähendada rakenduskulusid võrreldes jooksvate
programmide (nt elukestev õpe, „Aktiivsed noored” ja kõrghariduse
koostööprogrammid kolmandate riikidega) rakenduskulude summaga.
Lihtsustamine
Programmi üks prioriteetidest mitmeaastase
finantsraamistiku (MFR) kontekstis on rõhutada täiustamist, lihtsustamist ja
tulemustel põhinevat rahaliste vahendite eraldamist. Kõnealust lähenemisviisi
kohaldatakse programmis „Eramus kõigi jaoks” finantsmääruse eeskirjadest
lähtudes.
Programmiga vähendatakse toetatavate tegevuste
arvu. Tõhususe suurendamiseks kasutatakse rohkem kindlaksmääratud summasid;
liikuvusmeetmeteks kasutatakse laialdaselt selliseid edukaid näiteid nagu
Erasmuse üliõpilaste ühekordsed toetused. Riiklikud ametid ei halda enam
üksikisiku liikuvust, mis vähendab halduskoormust.
Riiklikud ametid muutuvad õppimisega seotud
liikuvuse peamiseks sisenemispunktiks, mis on avatud noortele, kes osalevad
õppuri, praktikandi või vabatahtlikuna. Kasutajasõbralikkus suureneb
rahvusvahelisel tasandil ka osalevate kõrgkoolide jaoks tänu ühitamatute koostöökavade
integreerimisele.
3.           ETTEPANEKU
ÕIGUSLIK KÜLG
„Erasmus kõigi jaoks” −
ühtne programm haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas on põhjendatud
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 165 ja 166 sätestatud
eesmärkide ning subsidiaarsuspõhimõttega.
Euroopa Liidu toimimise
lepingu artiklis 165 kutsutakse üles Euroopa Liidu meetmetele, et aidata
kaasa „kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide
vahel ning vajaduse korral toetades ja täiendades nende tegevust, samal ajal
täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja
haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist
mitmekesisust”.
Artiklis 166
sedastatakse, et „Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide
meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust
kutseõppe sisu ja korralduse eest”.
Mõlemad artiklid sedastavad,
et liit ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate
riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega vastavalt haridus- ja
spordivaldkonnas (artikli 165 lõige 3) ning kutsehariduse valdkonnas (artikli
166 lõige 3).
Nagu rõhutatud elukestva õppe
programmi, programmi „Aktiivsed noored” ja programmi Erasmus Mundus
vahehindamistes, tuleneb programmide lisaväärtus Euroopa jaoks tegevuse ja
toodete uuenduslikkusest ja piiriülesusest ning partnerlusest, mida see aitab
kogu Euroopas arendada. Liikmesriikide
haridus- ja koolitussüsteemide ning ka noorsoo- ja spordivaldkondade vahel
koostöö soodustamine aitab teha kindlaks ja rakendada poliitikat ja tavasid,
mis toimivad ning innustavad üksteiselt õppima.
Rakendusmeetmete, eelkõige
rahaliste vahendite eraldamisega seotud meetmete vastuvõtmisel näeb määrus ette
uurimismenetluse kohaldamist kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011
artiklis 5 sätestatuga. Välja valitud toetust saavad projektid saadetakse
Euroopa Parlamendile ja komisjonile teadmiseks võtmiseks.
Määruses võetakse ühtlasi
kasutusele volituste delegeerimine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290
alusel. Selle uue õigusvahendi
kasutamine piirdub tulemuskriteeriumide ja riiklike ametite hallatavate
tegevuste sätete muutmisega.
Varasematest programmidest
saadud kogemused näitavad, et artikli 13 lõike 7 ja artikli 22 lõike 2 puhul,
milles käsitletakse vastavalt tulemuslikkuse kriteeriume ja riikliku ameti
hallatavaid meetmeid, võib programmi käigus tekkida vajadus need läbi vaadata. Asjaomaste valdkondade peamised sidusrühmad
on kritiseerinud elukestva õppe programmi, programmi „Aktiivsed noored” ja
programmi Erasmus Mundus jäikust ning vahendite puudumist programmi
kohandamiseks meie ühiskonna muutuvate vajadustega.
Asjatundjate süstemaatilise
konsulteerimise kaudu võetakse nagu kord ja kohus arvesse liikmesriikide
arvamust. Konsultatsiooni
laiendatakse Euroopa Parlamendi nimetatud asjatundjatele, et tagada
laiapõhjaline esindatus. Ka komisjon
konsulteerib vajaduse korral asjaomaste valdkondade sidusrühmadega.
4.           MÕJU EELARVELE
Komisjoni ettepanekus
mitmeaastase finantsraamistiku kohta perioodiks 2014−2020 nähakse ette
eraldada 17 299 000 000 eurot (praegustes hindades) ühtseks
haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogrammiks ja lisasumma rubriigi 4
vahenditest, mis teeb kokku 1 812 100 000 eurot (praegustes hindades).
Minimaalsed eraldised
sektori kohta
Tagamaks et sidusrühmade ja
toetusesaajate põhikategooriatele eraldatud vahendite tase ei väheneks
allapoole taset, mis on tagatud elukestva õppe programmi, programmi „Aktiivsed
noored” ja Erasmus Mundus programmi 2007−2013 taset, ei ole programmi tulemuseks
peamistele haridussektoritele eraldiste tegemine väiksemas ulatuses kui:
kõrgharidus: 25 %;
kutseharidus ja -koolitus ning
täiskasvanharidus, millest 17 % eraldatakse täiskasvanuharidusele;
kooliharidus: 7 %
noored: 7 %.
5.           KOKKUVÕTE
MÄÄRUSEST
Määruses sätestatakse uus
ühtne programm haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas nimetusega
„Erasmus kõigi jaoks”. Erasmuse
sektorprogrammi laialdasele tunnustamisele toetudes on programmi eesmärk
toetada haridussektoreid (nimelt kõrgharidus, kutseharidus ja -koolitus ning
täiskasvanuharidus, koolide haridus ja noorsugu) elukestva õppe perspektiivist
lähtudes.
Programmis „Erasmus kõigi
jaoks” keskendutakse kolmele põhimeetmele, nimelt üliõpilaste, noorte,
õpetajate ja personali piiriülene ja rahvusvaheline õppimisega seotud liikuvus; haridusasutuste koostöö innovatsiooni ja
heade tavade nimel, samuti koostöö noorsoovaldkonnas aktiivsete asutustega ning
poliitiliste tegevuskavade toetamine, samuti toetus suutlikkuse tõstmisele
kolmandates riikides, sealhulgas laienemisprotsessis osalevates riikides,
Vastavalt teatisele Euroopa 2020. aasta eelarve
kohta integreeritakse kõik praegused rahvusvahelised programmid (Erasmus
Mundus, Tempus, Edulink ja Alfa) ja koostööprogrammid tööstusriikidega uude
programmi „Erasmus kõigi jaoks”. Sel eesmärgil suurendatakse progammi eelarvet
eraldistega mitmest muust väliskoostöö vahendist. Et tagada stabiilsus ja
prognoositavus, tehakse rahalised vahendid kättesaadavaks kahes jaos mitut
aastat (vastavalt 4 ja 3 aastat) hõlmava eraldisena. Need eraldised peaksid
kajastama ELi välistegevuse prioriteete, sealhulgas asjakohaseid
arengueesmärke. Ettenägematute asjaolude või suurte poliitiliste muutuste
korral saaks neid kohandada, et nad vastaksid poliitilistes prioriteetides toimunud
olulisematele muutustele.
Tipptasemel õpetamine ja
teadustegevus Euroopa uuringutes hõlmatakse konkreetse artikliga „Jean Monnet”. Spordile on pühendatud üks peatükk, milles
keskendutakse võitlusele dopingu, vägivalla ja rassismi vastu ning innustatakse
piiriülesele tegevusele, et edendada spordiorganisatsioonide head
juhtimisttava.
Kasutusele võetakse uus rahastamisvahend −
laenutagamisrahastu −, et võimaldada üliõpilastel läbida magistriõpe
mõnes muus Euroopa riigis. Selliste õpingute rahastamine on praegu keeruline,
sest riiklikke toetusi ja laene ei saa enamasti kasutada välisriigis või ei ole
need magistriõppe puhul kättesaadavad ning erapankade laenud on liiga kallid.
Nende probleemide lahendamiseks on ELil kavas anda finantsasutustele (pangad või
õppelaenuagentuurid) osaline tagatis, mis võimaldaks pakkuda üliõpilastele
laene magistriõpinguteks mõnes muus osalevas riigis soodsamatel tingimustel.
Rääkides haldusest: programmi
hallatakse kooskõlas kaudse halduse põhimõttega. Vastutus jaguneb liikmesriikide ja komisjoni vahel. Riiklikud ametid vastutavad suurema osa rahaliste vahendite
eest, millest enamik eraldatakse liikuvuse ja koostööga seotud meetmetele.
Komisjon delegeerib rakendusametile suuremate
koostööprojektide haldamise, poliitika toetamise, Euridice’i võrgustiku ning
Jean Monnet’ meetmed ja spordivaldkonna. Komisjon võib seega perioodil
2014−2020 kulutasuvuse analüüsi alusel kasutada programmi „Erasmus kõigi
jaoks” elluviimiseks olemasolevat rakendusametit, nagu on sätestatud nõukogu
19. detsembri 2002 määruses (EÜ) nr 58/2003[3],
millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri,
kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded.
2011/0371 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kehtestatakse
liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „ERASMUS KÕIGI JAOKS”
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT
JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa
Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 165 lõiget 4 ja
artikli 166 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa
Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku
akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa
Majandus- ja Sotsiaalkomitee[4]
arvamust;
võttes arvesse Regioonide
Komitee[5]
arvamust,
toimides kooskõlas
seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
29. juuni 2011. aasta
komisjoni teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[6] tehakse ettepanek luua
ühtne haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm, kaasates sellesse
rahvusvahelise koostöö kõrghariduse valdkonnas ja koondades ühte Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega
nr 1720/2006/EÜ[7]
kehtestatud elukestva õppe programmi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu
15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1719/2006/EÜ[8] kehtestatud programmi
„Aktiivsed noored”, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri
2008. aasta otsusega nr 1298/2008/EÜ[9]
kehtestatud tegevuskava Erasmus Mundus, 18. detsembri 2006. aasta
määrusega nr 1905/2006/EÜ[10]
kehtestatud programmi ALFA III ning programmid TEMPUS ja EDULINK, et tagada
suurem tõhusus, tugevam strateegiline fookus ja koostoime, mida on võimalik ära
kasutada ühtse programmi eri osade juures. Lisaks tehakse ettepanek lisada
ühtsele programmile ka spordivaldkonda käsitlev osa.
(2)
Olemasolevate programmide, nagu
elukestva õppe programm, „Aktiivsed noored” ja Erasmus Mundus,
vahehindamisaruanded ning avalik arutelu liidu edasiste meetmete kohta
haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas ning kõrghariduses paljastasid tugeva
ja mõnel määral kasvava vajaduse jätkata nendes valdkondades üleeuroopalist
koostööd ja liikuvust. Hindamisaruannetes
rõhutati vajadust siduda tihedamalt liidu haridus-, koolitus- ja
noorsooprogramme ning poliitilisi lahendusi; väljendati soovi, et liidu meetmed
tuleks üles ehitada nii, et need vastaksid paremini elukestva õppe paradigmale;
ning kutsuti üles lihtsamale, kasutajasõbralikumale ja paindlikumale
strateegiale selliste meetmete rakendamisel ja rahvusvahelise hariduse
koostööprogrammide killustatuse lõpetamisele.
(3)
Erasmuse nime laialdane tuntus
liikmesriikides ja programmis osalevate kolmandate riikide üldsuse seas kui
sünonüüm ELi õppimisega seotud liikuvusest nõuab, et programmi kaasatud
põhilised haridussektorid seda nime laialdasemat kasutaksid.
(4)
Üldsusega konsulteerimine liidu
strateegiliste valikute kohta uue liidu pädevuse rakendamiseks spordivaldkonnas
ja spordi ettevalmistavate meetmete hindamisaruande tulemused andsid kasulikku
teavet liidu prioriteetsete meetmete kohta ning näitasid kujukalt lisaväärtust,
mida liit saab nende meetmete toetamisel luua, mis on suunatud kogemuste ja teadmiste
loomisele, jagamisele ning levitamisele eri sporti käsitlevate küsimuste puhul
Euroopa tasandil.
(5)
Euroopa aruka, jätkusuutiku ja
kaasava majanduskasvu strateegias (Euroopa 2020) määratakse kindlaks liidu
kasvustrateegia saabuvaks aastakümneks, et toetada arukat, jätkusuutlikku ja
kaasavat majanduskasvu, milleks püstitati viis kaugeleulatuvat eesmärki, mis
tuleb saavutada 2020. aastaks, eelkõige haridusvaldkonnas, et vähendada
kooli poolelijätmise määra allapoole 10 % ja jõuda selleni, et 30–34-aastastest
omandaks kõrghariduse vähemalt 40 %[11].
See hõlmab ka juhtalgatusi, eelkõige programme „Noored liikumises”[12] ja „Uute töökohtade jaoks
uued oskused”[13].
(6)
12. mail 2009. aastal
kutsus Euroopa Liidu Nõukogu üles looma strateegilise raamistiku
üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET
2020), püstitades neli strateegilist eesmärki, et lahendada probleemid, mis
takistavad teadmispõhise Euroopa loomist ja elukestva õppe realiseerimist
kõikide jaoks.
(7)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 8 ja
10 ning põhiõiguste harta artiklite 21 ja 23 kohaselt edendatakse programmiga
naiste ja meeste võrdsust, et võidelda soo, rassi, etnilise päritolu, usu või
tõekspidamiste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise
vastu.
(8)
Programmil peaks olema lai rahvusvaheline ulatus
eelkõige kõrghariduse valdkonnas, mitte ainult selleks, et edendada Euroopa
kõrghariduse kvaliteeti kooskõlas ET2020 üldeesmärkidega või suurendada Liidu
atraktiivsust õpingute sihtkohana, vaid ka selleks, et parandada rahvaste
üksteisemõistmist ja panustada kolmandate riikide kõrghariduse järjepidevasse
arengusse.
(9)
Uuendatud koostööraamistik noorsoo valdkonnas
(2010−2018)[14]
peaks suhtuma kõigisse noortesse kui ühiskonna ressurssi ja toetama nende
õigust osaleda neid puudutavate meetmete väljatöötamises otsustajate, noorte ja
noorteorganisatsioonide vahelise pideva struktureeritud dialoogi kaudu.
(10)
Et toetada liikuvust, võrdseid võimalusi ja
tipptaseme saavutamist, peaks liit looma Euroopa laenutagamisrahastu, et
võimaldada üliõpilastel, olenemata nende sotsiaalsest päritolust, läbida
magistriõpe mõnes muus osalevas riigis. Kõnealune rahastu oleks avatud
finantsasutustele, kes nõustuvad pakkuma üliõpilastele soodsatel tingimustel
laenu magistriõpinguteks mõnes muus osalevas riigis.
(11)
Liikmesriigid peaksid võtma kõik asjakohased
meetmed, et kõrvaldada juriidilised ja administratiivsed takistused programmi
nõuetekohasele toimimisele. See tähendab ka, et osalejatele tuleks viisad anda
ilma viivituseta, et tagada, et ühelgi osalejal ei jääks osaliselt või
täielikult õppes, koolituses või vahetuses osalemata ja et vältida liikuvusega
seotud meetmete ja projektide tühistamist. Kooskõlas nõukogu 13. detsembri
2004. aasta direktiivi 2004/114/EÜ[15]
(kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse,
tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil) artikliga 14
innustatakse liikmesriike kehtestama riiki lubamise kiirkorra.
(12)
Teatises „Kasvu ja töökohtade
toetamine – Euroopa kõrgharidussüsteemi moderniseerimise programm” tuuakse ära
raamistik, milles Euroopa Liit, liikmesriigid ja kõrgkoolid saavad teha
koostööd, et tõsta lõpetajate arvu, tõhustada hariduse kvaliteeti ning
suurendada maksimumini kõrghariduse ja teadusuuringute panust sellesse, et meie
majandus ja ühiskond väljuksid kriisist tugevamana.
(13)
Euroopa 29 riigi haridusministrite
19. juunil 1999 allakirjutatud Bologna deklaratsioonis kehtestati
valitsustevaheline protsess eesmärgiga luua Euroopa kõrghariduse piirkond, mis
vajab liidu tasandil toetust.
(14)
Uuendatud Kopenhaageni
protsessis (2011−2020) määratleti kaugeleulatuv ja globaalne visioon
Euroopa kutsehariduse ja koolitusega seotud poliitika kohta ja taotleti liidu
haridusprogrammide toetust kokkulepitud prioriteetidele, sealhulgas
rahvusvahelisele liikuvusele ja liikmesriikide elluviidavatele reformidele.
(15)
Vaja on suurendada Euroopa
koolide vahelise koostöö intensiivsust ja mahtu, samuti koolide personali ja
õppurite liikuvust, et viia ellu 21. sajandi koole käsitlevas Euroopa
koostöökavas[16]
sedastatud prioriteedid, nimelt parandada liidus koolihariduse kvaliteeti
pädevuste arendamise valdkonnas ning suurendada võrdsust ja kaasatust
koolisüsteemides ja -asutustes ning samuti tugevdada õpetajakutset ja koolide
juhtimist.[17]
Selles valguses tuleb pidada eriti tähtsaks strateegilisi sihte kooli
poolelijätmise vähendamiseks, parandada põhioskuste taset, väikelaste haridust
ja hoidu[18],
samuti sihte, mis kinnistavad kooliõpetajate ja -juhtide erialast pädevust[19], ning parandada ka
sisserändaja taustaga ja sotsiaal-majanduslikult halvas olukorras laste
haridusvõimalusi[20].
(16)
Nõukogu […] resolutsioonis[21] sisalduva uuendatud täiskasvanuhariduse Euroopa
tegevuskava eesmärk on võimaldada kõikidel täiskasvanutel täiendada ja
tõhustada oma oskusi ja pädevusi kogu eluea jooksul, pöörates erilist
tähelepanu paljude väheste oskustega eurooplastele, mis on Euroopa
2020. aasta strateegia eesmärk.
(17)
Programmi eesmärkide
saavutamiseks on väga oluline Euroopa Noortefoorumi, akadeemilise tunnustamise
riiklike keskuste (NARIC), Eurydice’i, Euroguidance’i ja Eurodeski võrgustike,
samuti eTwinningu riiklike toetusteenistuste, Europassi riiklike keskuste ja
naaberriikides asuvate riiklike teabeametite tegevus, eelkõige komisjonile
korrapärase ja ajakohastatud teabe andmise teel oma tegevuse eri valdkondade
kohta ja programmi tulemuste levitamise teel liidus ja osalevates kolmandates
riikides.
(18)
Tugevdada tuleb koostööd
programmi ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel haridus-, koolitus-,
noorsoo- ja spordivaldkonnas, eriti Euroopa Nõukoguga.
(19)
Programm peaks kaasa aitama Euroopa lõimumist
käsitlevate uuringute taseme tõstmisele kogu maailmas, selle raames tuleks
eelkõige toetada asutusi, millel on euroopalik juhtimisstruktuur, mis
käsitlevad mõnda liidu jaoks olulist valdkonda, on mittetulundusühingud ja
mille antud akadeemilisi kraade tunnustatakse.
(20)
Komisjoni 18. jaanuari
2011. aasta teatises „Euroopa mõõtme arendamine spordis”[22] tuuakse ära komisjoni
ideed liidu meetmetest spordivaldkonnas pärast Lissaboni lepingu jõustumist
ning pakutakse välja ka mitu konkreetset meedet komisjoni ja liikmesriikide
jaoks kolmes ulatuslikus valdkonnas: spordi koht ühiskonnas, spordi majanduslik tahk ja spordiga
seotud organiseerimistegevus.
(21)
Kvalifikatsiooni ja pädevuse
parem läbipaistvus ja liidu meetmete laiendatud vastuvõtmine aitab soodustada
mobiilsust kogu Euroopas elukestva õppe eesmärkidel, aidates seeläbi kaasa
kvaliteetse hariduse ja koolituse arendamisele ning soodustades
kutse-eesmärkidel nii riikide- kui ka sektoritevahelist liikuvust. Noortele üliõpilastele (sealhulgas
kutseõppe ja -koolituse õpilastele) juurdepääsu loomine muudes riikides
kasutatavatele meetoditele, tavadele ja tehnoloogiale aitab parandada nende
tööalast konkurentsivõimet maailmamajanduses; see võib ka aidata muuta
rahvusvahelise profiiliga töökohti atraktiivsemaks.
(22)
Selleks soovitatakse laiendada
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsuse
nr 2241/2004/EÜ[23]
kohase kvalifikatsiooni ja pädevuse läbipaistvuse ühtse raamistiku (Europass),
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituse[24] kohase Euroopa
kvalifikatsiooniraamistiku (EQF), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni
2009. aasta soovituse[25]
kohase Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide
süsteemi (ECVET) ning Euroopa kõrghariduse
ainepunktide ülekande süsteemi (ECTS) kasutamist.
(23)
Et tagada tõhusam suhtlus
üldsusega ja suurem koostoime komisjoni algatusel rakendatud
kommunikatsioonimeetmete vahel, annavad käesoleva määrusega eraldatud vahendid
oma panuse Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide korporatiivseks
suhtlemiseks tingimusel, et need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega.
(24)
Oluline on kindlustada, et kõik
programmi raames elluviidavad meetmed annaksid Euroopa jaoks lisaväärtust, ning
tagada liikmesriikide meetmete vastastikkune täiendatavus kooskõlas Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikega 4, iseäranis kultuuri,
teadusuuringute, tööstus- ja ühtekuuluvuspoliitika, laienemise ning välissuhete
valdkonnas.
(25)
Tõhus suutlikkuse haldamine,
sealhulgas hindamine ja seire, nõuab konkreetsete suutlikkusnäitajate
väljatöötamist, mida saab eri aegadel mõõta, mis on realistlikud ja peegeldavad
meetme loogikat ning on asjakohased, arvestades eesmärkide ja meetmete
hierarhiat.
(26)
Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu programmi
ajaks eelarveasutuse jaoks iga-aastase eelarvemenetluse jooksul finantspakett,
mis kujutab endast põhiviidet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise
XX/YY/201Z institutsioonidevahelise lepingu (koostöö kohta eelarveasjades ja
usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17 tähenduses,
(27)
On vaja kehtestada
tulemuslikkuse kriteeriumid, mille alusel toimuks eelarveliste vahendite
eraldamine liikmesriikide vahel riiklike ametite hallatavate meetmete jaoks.
(28)
Liiduga liitumise
kandidaatriigid ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid, mis kuuluvad
Euroopa Majanduspiirkonda, võivad osaleda liidu programmides raamlepingute,
assotsiatsiooni nõukogu otsuste või muude sarnaste lepingute alusel.
(29)
Šveitsi Konföderatsioon võib
osaleda liidu programmides kooskõlas liidu ja antud riigi vahel sõlmitud
kokkuleppega.
(30)
Euroopa Komisjon ning Euroopa
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja seadsid oma
ühisteatises uue vastuse kohta muutuvale naabrusele[26] muu hulgas eesmärgi
kaasata naaberriike senisest rohkem liidu liikuvuse ja suutlikkuse tõstmise
meetmetesse kõrghariduses ning tulevaste haridusprogrammide käivitamise
naaberriikides.
(31)
Euroopa Liidu finantshuvisid
peab kaitsma proportsionaalsete meetmetega kogu kulutsükli jooksul, sealhulgas
eeskirjade eiramiste ärahoidmise, avastamise ja uurimisega, kaotatud vahendite,
ekslikult tasutud või valesti kasutatud summade tagasinõudmise ja vajaduse
korral trahvidega. Kuigi liidu välisabi vajab suuremat rahastamist, piirab
liidu majandus- ja eelarveolukord selliseks abiks olemasolevaid ressursse.
Komisjon peaks seega olemasolevaid ressursse kasutama kõige tõhusamal viisi,
eelkõige kasutama võimendustoimega finantsinstrumente.
(32)
Komisjon rõhutas oma
29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia
aluseks olev eelarve” kohustust lihtsustada liidu rahastamist. Ühtse haridus-, koolitus-, noorsoo- ja
spordiprogrammi loomine võimaldab oluliselt lihtsustada ja ratsionaliseerida
programmi haldamist ja suurendada koostoimet. Rakendamist
tuleks veelgi lihtsustada ühekordselt makstava summa, ühikuhinna või ühtse
määraga rahastamise kaudu ning toetusesaajatele ja liikmesriikidele esitatavate
formaalsete nõuete vähendamisega.
(33)
Et tagada kiire reageerimine
muutunud vajadustele programmi kogu kestuse jooksul, tuleks kooskõlas Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta
vastu õigusakte, mis käsitlevad programmi haldamist riiklike ametite poolt ja
programmi kasutatavaid näitajaid. Eriti
tähtis on asjaolu, et komisjon korraldab ettevalmistavas etapis asjaomaseid
konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud aktide
ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide
samaaegse, õigeaegse ja kohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(34)
Selleks et tagada ühtsed tingimused
määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused.
(35)
Tööprogrammiga seotud
rakendusvolitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide tehtava
kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste
teostamise suhtes[27].

(36)
Tuleb tagada programmi
nõuetekohane lõpetamine, iseäranis mitmeaastaste kokkulepete jätkamine selle
haldamisel ning tehnilise ja haldustoe rahastamisel. Alates 1. jaanuarist 2014. aastal tuleks tagada
tehnilise ja haldustoega varasemate programmide lõpetamata meetmete haldamine
2013. aasta lõpuni.
ON VÕTNUD VASTU
KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 1
Programmi
kohaldamisala
1.
Käesoleva määrusega
kehtestatakse haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas liidu
tegevuskava nimetuse all „Erasmus kõigi jaoks” (edaspidi: programm).
2.
Programmi viiakse ellu perioodil 1. jaanuarist
2014 kuni 31. detsembrini 2020.
3.
Programmiga hõlmatakse kõikide
tasandite haridust elukestva õppe valguses, eriti kõrgharidus, kutseharidus ja
-koolitus ning täiskasvanuharidus, kooliharidus ja noored.
4.
Sellel on rahvusvaheline mõõde,
mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 21, ja sellega toetatakse
ka spordivaldkonna meetmeid.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses
kasutatakse järgmisi mõisteid:
1.           elukestev
õpe – igasugune üldharidus, kutseharidus ja -koolitus, mitteformaalne haridus
ja informaalne õpitegevus kogu eluaja jooksul, mille tulemusel paranevad
teadmised, oskused ja pädevused isiklikus, kodaniku, ühiskondliku ja/või
töösuhetega seotud väljavaadetes. See hõlmab nõustamis- ja juhendamisteenuste osutamist;
2.           mitteformaalne keskkond –
õppeolukord, mida sageli kavandatakse ja organiseeritakse, kuid mis ei ole
formaalse haridus- ja koolitussüsteemi osa;
3.           õppimisega seotud liikuvus – füüsiline elamaasumine muusse kui
elukohariiki eesmärgiga õppida, omandada töökogemust, teha teaduslikku
uurimistööd, osaleda koolitusel või saada muud õpet, sealhulgas praktika ja
mitteformaalne õpe, või õpetada või osaleda piiriüleses erialase arendamisega
seotud tegevuses. See võib hõlmata ettevalmistavat koolitust sihtriigi keeles.
Õppimisega seotud liikuvus hõlmab ka noortevahetust ja piiriülest erialase
arendamisega seotud tegevust, kaasates noorsootöötajaid;
4.           innovatsioonile
ja headele tavadele suunatud koostöö – piiriülesed koostööprojektid, millesse
on kaasatud organisatsioonid, mis on aktiivsed haridus-, koolitus- ja/või noorsoovaldkonnas
ja mis võivad hõlmata teisi organisatsioone. Selliste
projektide raames teevad projekti partnerid ühiselt tööd, sealhulgas töö
virtuaalse ja tegeliku liikuvusega, keskenduvad kvaliteedi tõstmisele ja
edendavad innovatsiooni asjaomastes organisatsioonides;
5.           toetus
poliitikavaldkonna reformile – meede, mille eesmärk on toetada ning soodustada
haridus- ja koolitussüsteemide moderniseerimist liikmesriikidevahelise koostöö
abil poliitikavaldkonnas, eriti avatud koordineerimismeetodi abil;
6.           virtuaalne
liikuvus – info- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil toetatud meetmed, mida
korraldatakse institutsioonilisel tasandil ja millega omandatakse või
soodustatakse rahvusvahelisi koostöökogemusi õpetamis- ja/või
õppimisvaldkonnas;
7.           personal
– isikud, kes on kaasatud kas kutsealaselt või vabatahtlikult haridusse,
koolitusse või noorte mitteametlikku õppesse. See
võib hõlmata õpetajaid, koolitajaid, koolijuhte, noorsootöötajaid ja
mittehariduslikke töötajaid;
8.           noorsootöötaja
– mitteametlikus õppes osalev spetsialist või vabatahtlik;
9.           noored
– inimesed vanuses 13–30 aastat;
10.         kõrgkool
–
(a)
riigisisestele õigusaktidele
või tavadele vastav kõrgharidusasutus, mis annab tunnustatud
kraadi või muu tunnustatud kolmanda taseme kvalifikatsiooni olenemata sellest, millist nime selliste asutuste
puhul liikmesriikides võidakse kasutada;
(b)
riigisisestele õigusaktidele või tavadele vastav asutus, mis pakub kolmanda taseme
kutseharidust või -koolitust;
11.         kool
– asutus, mis annab üld- (lasteaed, algkool, põhikool), kutse- või
tehnilist haridust;
12.         akadeemiline
asutus – õpetamisele ja uurimistööle pühendunud haridusasutus;
13.         kutsekoolitus – mis tahes
kutsekoolituse algõpe, sealhulgas tehniline ja tööalane koolitus ning väljaõpe,
mis aitab saada kutsekvalifikatsiooni, mida tunnustavad pädevad asutused selles
liikmesriigis, kus kvalifikatsioon saadi, samuti kutsekoolituse jätkuõpe või
töötamise jooksul isiku poolt saadav koolitus;
14.         täiskasvanuharidus
– mis tahes kujul formaalne, mitteformaalne või informaalne täiskasvanute
õpe, mis ei ole kutseõpe;
15.         ühiskraadid
– vähemalt kahe kõrgkooli pakutav terviklik õppeprogramm, mille tulemusena
osalevad asutused väljastavad ühiselt ühe diplomitunnistuse, mida ametlikult
tunnustatakse osalevate õppeasutuste asukohariigis;
16.         kahekordne/mitmekordne kraad – vähemalt kahe (kahekordne) või rohkema (mitmekordne)
kõrgkooli pakutav õppeprogramm, kus üliõpilane saab lõpetamisel kummastki
osalevast õppeasutusest eraldi diplomitunnistuse;
17.         noortetegevus
– kooliväline tegevus (näiteks õpilasvahetus, vabatahtlik töö), mida viivad
ellu noored kas üksikult või üheskoos ja mida iseloomustab mitteametlik
õppesüsteem;
18.         partnerlus
– eri liikmesriikide asustuste või organisatsioonide rühma vaheline kokkuleppe
eesmärgiga viia ellu üleeuroopalisi ühismeetmeid haridus-, koolitus- ja
noorsoovaldkonnas või luua asjaomases valdkonnas oma formaalne või
mitteformaalne võrgustik. Spordivaldkonnas tähendab lepingut ühe või mitme
kolmanda poolega, näiteks elukutseliste spordiorganisatsioonidega või sponsoritega
eri liikmesriikides eesmärgiga leida lisaks toetusallikaid, et saavutada
programmi soovitud eesmärgid;
19.         ettevõte − kõik
majandustegevusega tegelevad üksused era- või avalikus sektoris sõltumata
suurusest, õiguslikust seisundist ja majandussektorist, milles nad tegutsevad,
kaasa arvatud sotsiaalmajandus;
20.         oskused
– suutlikkus rakendada ülesannete täitmisel ja probleemide lahendamisel
teadmisi ning kasutada oskusteavet;
21.         pädevus
– tõestatud suutlikkus kasutada teadmisi, oskusi ja suhtumist
vastutustundlikult ning iseseisvalt õppimises, sotsiaalses ja kutseraamistikus;

22.         võtmepädevus
– tavapäraste ja uute teadmiste, oskuste ning suhtumise kogum, mida inimene
vajab selleks, et end teostada ja arendada, osaleda aktiivselt kodanikkonnas,
olla sotsiaalselt kaasatud ja osaleda töösuhtes;
23.         tulemused–
mis tahes andmed ja teave vormist ja laadist sõltumata, kas neid on või ei ole
võimalik kaitsta, mis luuakse tegevuse käigus, samuti mis tahes seotud õigused,
sealhulgas intellektuaalomandi õigused;
24.         tulemuste levitamine –
programmi ja selle eelkäijate tulemuste avalik avaldamine mis tahes asjakohaste
meetoditega, mis on loodud tagama, et tulemusi tunnustatakse asjakohaselt, neid
demonstreeritakse ja rakendatakse suures ulatuses;
25.         avatud
koordineerimismeetod – valitsustevaheline meetod, millega luuakse
koostööraamistiku liikmesriikide vahel, kelle riigisisest poliitikat saab
seeläbi suunata teatud ühiseesmärkide suunas. Selle programmi tähenduses kohaldatakse avatud
koordineerimismeetodit haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas;
26.         ELi
läbipaistvuse töövahendid – töövahendid, mille abil pooled saavad paremini
mõista, hinnata ning vajaduse korral tunnustada õppetulemusi ja
kvalifikatsiooni kogu liidus;
27.         naaberriigid
– Euroopa Parlamendi ja nõukogu X.YY.2012 määruse XX/2012, millega
kehtestatakse Euroopa naabrusinstrument,[28]
lisas loetletud riigid ja territooriumid: Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan,
Valgevene, Egiptus, Gruusia, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Moldaavia,
Maroko, Palestiina Okupeeritud Territoorium, Süüria, Tuneesia ja Ukraina.
Lisaks sellele loetakse naaberriigiks
noorsoovaldkonnas toetatud meetmete osas ka Venemaad;
28.         topeltkarjäär
– kõrgetasemelise treenimise ühendamine üldhariduse või tööga.
Artikkel 3
Euroopa
lisaväärtus
1.           Programmiga toetatakse ainult
selliseid meetmeid ja tegevusi, mis loovad potentsiaalset Euroopa lisaväärtust
ja aitavad saavutada artiklis 4 osutatud üldeesmärki.
2.           Programmi meetmete ja
tegevuste abil loodav Euroopa lisaväärtus tagatakse eelkõige järgmise kaudu:
(a)
meetmete ja tegevuste piiriülene laad, eelkõige
piiriülene liikuvus ja koostöö eesmärgiga saavutada pikaajaline mõju;
(b)
nende vastastikkune täiendavus ja koostoime teiste
riiklike, rahvusvaheliste ja liidu programmide ja poliitikaga võimaldab
mastaabisäästu ja kriitilise massi olemasolu;
(c)
nende panus liidu kvalifikatsiooni tunnustamise
vahendite tõhusasse kasutamisse ja läbipaistvusse.
Artikkel 4
Programmi üldeesmärk
1.           Programmi eesmärk on aidata
kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia ning haridus- ja koolitusstrateegia
2020. aasta raamistiku (ET2020) eesmärkide ja nendes dokumentides
kehtestatud võrdlusnäitajate saavutamisele, Euroopa noorte koostööprogrammi
(2010–2018) uuendatud eesmärkide saavutamisele, kolmandate riikide
jätkusuutlikule arengule kõrghariduse valdkonnas ja Euroopa spordimõõtme
arendamisele.
2.           Eelkõige on eesmärk aidata
kaasa järgmiste Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele:
(a)
kooli poolejätjate määra vähendamine;
(b)
kolmanda haridustaseme lõpetanud 30–34-aastaste
õppurite arvu suurendamine.
II PEATÜKK
Haridus, koolitus ja
noored
Artikkel 5
Erieesmärgid
Lisaks üldeesmärkidele täidab
programm haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas järgmisi erieesmärke:
(a)
arendada noorte võtmepädevusi ja oskusi, et
saavutada parem vastavus tööturu ja ühiskonna vajadustele, ning soodustada
noorte osalemist Euroopa demokraatias, muu hulgas pakkudes noortele,
õppijatele, personalile ja noorsootöötajatele suuremaid võimalusi õppimisega
seotud liikuvuseks ning parandades haridus-/noorte- ning tööturu vahelist
koostööd;
–
seotud näitajad:
–
osalejate osakaal, kes on parandanud võtmepädevusi
ja/või oskusi, mis on vajalikud nende tööalase konkurentsivõime jaoks;
–
noorte osalejate osakaasl, kes kinnitavad, et on
paremini ette valmistatud osalemiseks ühiskondlikus ja poliitilises tegevuses;
(b)
soodustada kvaliteedi tõstmist,
tipptasemel innovatsiooni ja rahvusvahelistumist nii haridusasutustes kui ka
noortetasandil, tõhustades muu hulgas rahvusvahelist koostööd haridus- ja
koolitusteenuse osutajate ning noorteorganisatsioonide ja teiste poolte vahel;
–
seotud näitaja: nende programmis osalenud
organisatsioonide osakaal, kes on välja töötanud / vastu võtnud uuenduslikke
meetmeid;
(c)
soodustada Euroopa elukestva
õppe piirkonna kujunemist, õhutada riigisisese poliitika reformimist, toetada
haridus- ja koolitussüsteemide, sealhulgas mitteametlik õpe, moderniseerimist
ning üleeuroopalist koostööd noorsoovaldkonnas, muu hulgas parema poliitilise
koostöö, parema tunnustamis- ja läbipaistvuse töövahendite kasutamisega ning
heade tavade levitamisega;
–
seotud näitaja: avatud koordineerimismeetodi
tulemusi oma riikliku poliitika kujundamisel kasutanud liikmesriikide arv;
(d)
tõhustada haridus-, koolitus-
ja noorte rahvusvahelist tegevust, eelkõige kõrghariduse valdkonnas,
suurendades liidu kõrgkoolide atraktiivsust ja toetades liidu välistegevust, sh
arengueesmärke, liikuvuse edendamise ning ELi ja kolmandate riikide kõrgkoolide
koostöö abil ning tõstes sihtotstarbelist suutlikkust kolmandates riikides;
–
seotud näitaja: liikuvus- ja koostöötegevuses
osalevate kolmandate riikide kõrgkoolide arv;
(e)
tõhustada keelte õpetamist ja
õpet ning edendada keelelist mitmekesisust;
–
seotud näitaja: osalejate osakaal, kes on
parandanud oma keeleoskust;
(f)
toetada kõikjal maailmas Euroopa integratsiooni
käsitlevate teemade õpetamisel ja uurimisel tipptaseme saavutamist
artiklis 10 osutatud Jean Monnet' meetmete kaudu;
–
seotud näitaja: Jean Monnet’ meetmete kaudu
koolituses osalevate õppurite arv.
Artikkel 6
Programmi
meetmed
1.           Haridus-, koolitus- ja
noorsoovaldkonnas täidetakse programmi eesmärke järgmise kolme liiki meetme
kaudu:
(a)
inimeste õppimisega
seotud liikuvus,
(b)
innovatsioonile ja headele
tavadele suunatud koostöö,
(c)
poliitikavaldkonna reformi
toetamine.
2.           Konkreetseid
Jean Monnet’ meetmeid on kirjeldatud artiklis 10.
Artikkel 7
Inimeste
õppimisega seotud liikuvus
1.           Inimeste
õppimisega seotud meetmega toetatakse:
a)      kõrghariduse ja kutsekoolituse üliõpilaste ning
mitteametlikku tegevusse kaasatud noorte piiriülest liikuvust programmis
osalevate riikide vahel, mida mainitakse artiklis 18. See liikuvus võib
toimuda õppena partnerasutuses, töökogemuse omandamisel välismaal või
noortetegevuses osalemisena, eelkõige vabatahtliku osalemise teel. Liikuvust magistrikraadi omandamiseks toetatakse
üliõpilaslaenu rahastu abil, millele viidatakse artikli 14 lõikes 3;
b)      Personali liikuvust programmis osalevate riikide vahel, mis
on loetletud artiklis 18. See liikuvus võib toimuda õpetamise vormis või
välismaal kutsealastest arengumeetmetest osavõtu vormis.
2.           See
meede toetab ka üliõpilaste, noorte ja personali piiriülest liikuvust
kolmandatesse riikidesse ja riikidest selles osas, mis käsitleb kõrgharidust,
sealhulgas liikuvust tipptasemel kraadide või projektikonkursside või kahe- või
mitmekordsete kraadide alusel ning noortesektoris, samuti mitteformaalset õpet.
Artikkel 8
Innovatsioonile
ja headele tavadele suunatud koostöö
1.           Innovatsioonile
ja headele tavadele suunatud koostöö meetmega toetatakse:
(a)
teadmusühendusi kõrgkoolide vahel, loomingulisust,
innovatsiooni ning ettevõtlust edendavate ettevõtete vahel, pakkudes
asjakohaseid õppimisvõimalusi, sealhulgas töötades välja uued õppekavade
kvalifikatsioonid;
(b)
piiriülene partnerlus
ettevõtete ja haridusasutuste vahel järgmises vormis:
–
teadmusühendused kõrgkoolide ja loomingulisust,
innovatsiooni ja ettevõtlust edendavate ettevõtete vahel asjakohaste
õppimisvõimaluste pakkumise teel, sealhulgas uute õppekavade kvalifikatsioonide
väljatöötamine;
–
sektoripõhised teadmusühendused haridus- ja
koolituspakkujate ning tööalast konkurentsivõimet edendavate ettevõtete vahel,
luues uusi sektoripõhiseid õppekavasid, töötades välja uuenduslikke
kutseõpetamise ja koolituse viise ning rakendades liidu laialt tunnustatud
vahendeid praktikas;
(c)
IT-tugisüsteemid, sealhulgas
e-Twinning, mis hõlmavad haridusvaldkonda ja võimaldavad noorte juhendamist
ning mis soodustavad virtuaalset liikuvust, parimate tavade vahetamist ja
juurdepääsu avamist naaberriikidest pärit osalejatele.
2.           Lisaks
sellele toetab meede ka ELi ja kolmandate riikide kõrgkoolide partnerluse kaudu
toimuvat arengut, suutlikkuse tõstmist, piirkondlikku lõimumist, teadmiste
vahetust ja protsesside moderniseerimist, sealhulgas noorsoovaldkonnas, muu
hulgas noorte juhendamine ja ühised haridusprojektid, millega edendatakse
piirkondlikku koostööd, eriti naaberriikidega.
Artikkel 9
Poliitikavaldkonna
reformi toetamine
1.           Poliitikavaldkonna
reformi toetamine hõlmab liidu tasandil algatatud tegevusi, mis on seotud
järgmisega:
a)      liidu poliitilise programmi elluviimine haridus-, koolitus-
ja noorsoovaldkonnas (avatud koordineerimismeetod), Bologna ja Kopenhaageni
protsessid ning noortega toimuv dialoog;
b)      liidu läbipaistvuse töövahendite rakendamine, eriti
Europass, Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) kõrghariduse
ainepunktide ülekande süsteem (ECTS), kutsehariduse
ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET), toetus
üleeuroopalistele võrkudele;
c)      poliitiline dialoog asjaomaste Euroopa poolte vahel
haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnas;
d)      Euroopa noortefoorum, akadeemilise tunnustamise riiklikud
keskused (NARIC), Eurydice’i, Euroguidance’i ja Eurodeski võrgustikud, samuti
eTwinningi riiklikud toetuskeskused, Europassi riiklikud keskused ja riiklikud
teabeasutused naaberriikides ja liituvates riikides, kandidaatriikides ning
programmis täies ulatuses mitteosalevates potentsiaalsetes kandidaatriikides.
2.           Meetmega toetatakse ühtlasi poliitilist dialoogi kolmandate riikide
ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Artikkel 10
Jean
Monnet’ meetmed
Jean Monnet’ meetmete
eesmärgid on:
(a)
Euroopa lõimumisõpetuse ja uurimistöö edendamine
kogu maailmas akadeemikutest spetsialistide, õppijate ja kodanike hulgas, muu
hulgas Jean Monnet’ õppetoolide loomise kaudu ning teiste akadeemiliste
meetmete abil ja kõrgkoolide teiste teadmuspõhiste meetmete toetamine;
(b)
Euroopa lõimumise valdkonnas
aktiivselt tegutsevate akadeemiliste asutuste või ühenduste toetamine ja Jean
Monnet’ tipptaseme tunnistuse toetamine;
(c)
järgmiste Euroopa huvides
tegutsevate akadeemiliste asutuste toetamine:
i)        Euroopa Ülikooli instituut Firenzes;
ii)       Euroopa Kolledž (Brugge ja Natolini
ülikoolilinnakud);
(d)
akadeemilise maailma ja
poliitika kujundajate vahelise, liidu poliitika põhieesmärke käsitleva
poliitilise arutelu ning kogemuste vahetamise soodustamine.
III PEATÜKK
Sport
Artikkel 11
Erieesmärgid
Kooskõlas üldeesmärgiga proovitakse
programmiga saavutada järgmised erieesmärgid spordivaldkonnas:
(a)
lahendada piiriülesed sporti ähvardavad ohud, nagu
doping, tulemustes kokkuleppimine, vägivald, rassism ja sallimatus;
–
 seotud näitaja: osalejate osakaal, kes kasutavad
piiriüleste projektide tulemusi sporti ähvardavate ohtude vastu võitlemiseks;
(b)
toetada head juhtimistava spordis ja sportlaste
topeltkarjääri;
–
seotud näitaja: osalejate osakaal, kes on kasutanud
piiriüleste projektide tulemusi, et parandada head juhtimistava ja
topeltkarjääri võimalusi;
(c)
edendada sotsiaalset kaasatust, võrdseid võimalusi
ja tervist tugevdavaid tegevusi spordis suurema osalemise kaudu;
–
 seotud näitaja; osalejate osakaal, kes kasutavad
piiriüleste projektide tulemusi sotsiaalse kaasatuse, võrdsete võimaluste ja
osalusmäärade suurendamiseks.
Artikkel 12
Meetmed
1.         Spordivaldkonnas
täidetakse koostööeesmärke järgmiste piiriüleste meetmete kaudu:
(a)
piiriüleste koostööprojektide toetamine;
(b)
mitut Euroopa riiki hõlmavate
mitteäriliste Euroopa spordisündmuste toetamine;
(c)
poliitika kujundamise tõenditel
põhineva tugevdamise toetamine;
(d)
spordiorganisatsioonide
suutlikkuse tõstmise toetamine;
(e)
dialoog asjaomaste Euroopa
sidusrühmadega.
2.           Toetatavad tegevused
suurendavad vajaduse korral lisarahastamise mõjujõudu läbi kolmandate pooltega
(nt eraettevõtted) sõlmitavate partnerluslepingute.
IV PEATÜKK
Finantssätted
Artikkel 13
Eelarve
1.           Rahastamispakett
selle programmi rakendamiseks alates 1. jaanuarist 2014 on
17 299 000 000 eurot.
Programmi meetmete rahastamiseks eraldatakse
järgmised summad:
a)       16 741 738 000 eurot
haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonnale, millele on osutatud artikli 6 lõikes
1;
b)       318 435 000 eurot Jean
Monnet’ meetmetele, nagu on osutatud artiklis 10;
c)       238 827 000 eurot spordiga
seotud meetmetele, nagu on osutatud III peatükis.
2.           Rahvusvahelise mõõtme
edendamiseks kõrghariduse valdkonnas eraldatakse lisaks lõikes 1 osutatud
summale veel 1 812 100 000 eurot[29] mitmest muust väliskoostöö vahendist
(arengukoostöö rahastamisvahend, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument,
ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument ja
Euroopa Arengufond), et toetada õppimisega seotud liikuvuse meetmeid riikidesse
või riikidest, mida ei ole nimetatud artikli 18 lõikes 1, ning koostööd ja
poliitilist dialoogi nende riikide ametivõimude/institutsioonide/asutustega.
Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse kõnealuste rahastute kasutamise suhtes.
Rahalised vahendid tehakse kättesaadavaks kahe
eraldisena, mis hõlmavad mitut aastat, esimene eraldis hõlmab vastavalt nelja
esimest aastat ja teine ülejäänud kolme aastat. Kõnealune rahastamine kajastub
kõnealuste väliskoostöö vahendite mitmeaastastes sihtprogrammides vastavalt
asjaomaste riikide konkreetsetele vajadustele ja prioriteetidele.
Ettenägematute asjaolude või suurte poliitiliste muutuste korral saab eraldisi
kohandada vastavalt ELi välispoliitika prioriteetidele. Koostööd programmis
mitteosalevate riikidega võib vastavalt vajadusele rahastada partnerriikide
lisaeraldiste kaudu, mis eraldatakse kooskõlas nende riikide vahel kokkulepitud
menetlusega.
3.           Kooskõlas
artikli 6 lõikes 1 osutatud kolme meetmeliigi oodatava lisaväärtusega ja
kriitilise massi, koondumise, tõhususe ning tulemuslikkuse põhimõtetega
eraldatakse artikli 13 lõike 1 punktis a näidatud summa
orienteeruvalt järgmiselt:
− [65 %] sellest summast eraldatakse
inimeste õppimisega seotud liikuvusele;
− [26 %] sellest summast eraldatakse
innovatsioonikoostööle ja headele tavadele;
− [4 %] sellest summast eraldatakse
poliitilise reformi toetamisele;
− [3 %] sellest summast katab tegevustoetused
riiklikele ametitele;
− [2 %] sellest summast katab
halduskulud.
4.           Programmi rahaliste vahendite
arvel võidaks katta ka ettevalmistamise, järelevalve, kontrolli, auditi ja
hindamise kulud, mis on nõutavad programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide
saavutamiseks; eelkõige uuringud, asjatundjate kohtumised, info- ja
kommunikatsioonimeetmed, muu hulgas korporatiivne kommunikatsioon, Euroopa
Liidu poliitilised prioriteedid, kui need on seotud selle määruse
üldeesmärkidega, IT-kulud fookusega infotöötlemisel ja -vahetusel koos kõigi
muude tehniliste ja haldusabikuludega, mis komisjonile programmi juhtimisel
tekivad.
5.           Rahaliste eraldistega
võidakse katta ka tehnilised ja halduskulud, mis on vajalikud, et tagada
üleminek programmi ja meetmete vahel, mis võeti vastu otsusega
nr 1720/2006/EÜ (millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal),
otsusega nr 1719/2006/EÜ (millega kehtestatakse programm „Aktiivsed
noored”) ja otsusega nr 1298/2008/EÜ (millega kehtestatakse tegevusprogramm
Erasmus Mundus). Vajaduse korral võib assigneeringud lisada eelarvesse
perioodini pärast 2020. aastat sarnaste kulude katmiseks, et oleks
võimalik juhtida meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2020 lõpetatud.
6.           Riikliku
ameti hallatava artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud inimeste
õppimisega seotud liikuvuse rahalised vahendid eraldatakse liikmesriigi
elanikkonna ja elustandardi, liikmesriikide pealinnade vahelise kauguse ja
tulemuslikkuse põhjal. Tulemuslikkuse parameetri osakaal on 25 %
kogusummast kooskõlas lõigetes 7 ja 8 osutatud kriteeriumidega.
7.           Tulemuslikkusel
põhinevat vahendite eraldamist rakendatakse tõhusa ja mõjuka vahendite
kasutamise edendamiseks. Tulemuslikkuse
mõõtmise kriteeriumide aluseks on kõige värskemad olemasolevad andmed. Need
kriteeriumid on:
(a)
 igal aastal realiseeritud väljundi tase;
(b)
igal aastal realiseeritud väljamaksete tase.
Need kriteeriumid võidakse programmi kestuse ajal
läbi vaadata kooskõlas menetlusega, millele on viidatud delegeeritud akte
käsitlevas artiklis 28.
8.           Vahendite
eraldamise aluseks 2014. aastaks on kõige värskemad olemasolevad andmed
väljundite ja elukestva õppe eelarve, programmi „Aktiivsed noored” ja Erasmus
Munduse programmi eelarvete kasutus enne 1. jaanuari 2014
9.           Programmiga
võidakse anda toetust konkreetsete uuenduslike rahastamisvõimaluste kaudu, muu
hulgas nende kaudu, mis on toodud artikli 14 lõikes 3.
Artikkel 14
Konkreetsed
rahastamisviisid
1.           Komisjon
rakendab liidu rahalist toetust kooskõlas määrusega XX/2012 [finantsmäärus].
2.           Komisjon
võib projektide rahastamiseks käivitada projektikonkursse kolmandate riikide ja
nende organisatsioonide ja asutustega. Projekte
võib hinnata ja valida ühiste hindamis- ja valikumenetluste kaudu, milles
lepivad kokku asjaomased rahastamisasutused kooskõlas määruses XX/2012 (finantsmäärus)[30] sätestatud põhimõtetega.
3.           Komisjon
rahastab laenutagatisi üliõpilastele, kes on artikli 18 lõikes 1
määratletud osaleva riigi residendid, omandavad täisajaga õppevormis
magistrikraadi mõnes muus osalevas riigis, kusjuures laenutagatisi antakse
fondivalitsejate kaudu, kellel on rakendamisvolitused usalduslepingute alusel,
milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad ja nõuded finantsvahendi
rakendamise kohta ning poolte kohustused. Finantsinstrument
vastab finantsmääruse finantsinstrumente käsitlevatele sätetele ja
rakenduseeskirju asendavale delegeeritud aktile. Kooskõlas määruse (EÜ,
Euratom) nr 1605/2002 artikli 18 lõikega 2 tuleks tagatiste abil
tekkinud tulud ja tagasimaksed määrata finantsinstrumendile. Selle
finantsistrumedi, sealhulgas turuvajaduste ja kasutuselevõtu suhtes
kohaldatakse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrolli ja hindamist.
4.           Riiklikel
asutustel, samuti haridus-, koolitus- ja spordivaldkonna koolidel, kõrgkoolidel
ja organisatsioonidel, mis on viimase kahe aasta jooksul saanud üle 50 %
oma tuludest avalikest allikatest, loetakse olevat vajalik finants-, kutse- ja
haldussuutlikus programmi raames võetavate meetmete elluviimiseks. Nad ei pea selle tõendamiseks lisadokumente esitama.
5.           Üksikisikutele
õppimisega seotud liikuvuseks antud toetused
on vabastatud kõigist maksudest ja sotsiaalmaksust. Sama erandit kohaldatakse vahendusasutustele, mis annavad
finantstoetust asjaomastele isikutele.
6.           Finantsmääruse
artikli [127 lõikes 1] viidatud summa ei kehti finantstoetuse suhtes,
mida antakse inimestele õppimisega seotud liikuvuseks.
V PEATÜKK
Tulemuslikkus ja
levitamine
Artikkel 15
Tulemuslikkuse
kontroll ja hindamine
1.           Komisjon
kontrollib koostöös liikmesriikidega korrapäraselt programmi toimivust ja
tulemusi eesmärkide suhtes, eelkõige järgneva puhul:
(a)
artiklis 3 osutatud
Euroopa lisaväärtus;
(b)
peamiste haridussektoritega
seotud rahaliste vahendite jaotamine eesmärgiga tagada programmi lõpuks
rahaliste vahendite eraldamine ulatuses, mis tagab märkimisväärse süsteemse
mõju.
2.           Lisaks pidevale järelevalvele
koostab komisjon hiljemalt 2017. aasta lõpuks hindamisaruande, et hinnata
eesmärkide saavutamise tõhusust, programmi mõjusust ja selle Euroopa
lisaväärtust, võttes arvesse otsust programmi uuendamise, muutmise või katkestamise
kohta. Hindamisaruandes käsitletakse lihtsustamise ulatust, selle sisest ja
välist ühtsust, kõikide eesmärkide jätkuvat asjakohasust ja ka meetmete panust
liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetidesse. Ühtlasi
võetakse arvesse hindamise tulemusi eelnevate programmide (elukestev õpe,
„Aktiivsed noored”, Erasmus Mundus ja teised rahvusvahelised
kõrgharidusprogrammid) pikaajalise mõju kohta.
3.           Ilma et see piiraks
VII peatükis sätestatud nõuete kehtivust ja artiklis 22 viidatud
riiklike ametite kohustusi, esitavad liikmesriigid komisjonile vastavalt
31. märtsiks 2017 ja 30. juuniks 2019 aruanded programmi täitmise ja
mõju kohta.
Artikkel 16
Teavitamine ja
levitamine
1.           Komisjon
tagab koostöös liikmesriikidega programmi toetatud meetmetega seotud teabe,
avalikustamismaterjalide ning järelmeetmete levitamise, samuti eelneva
elukestva õppe programmi ning programmide Erasmus Mundus ja „Aktiivsed noored”
tulemuste levitamise.
2.           Artiklites
6, 10 ja 12 viidatud meetmetega toetatud projektide toetusesaajad tagavad
teabevahetuse saavutatud tulemuste ning mõju kohta ja nende levitamise.
3.           Artiklis 22
viidatud riiklikud ametid kujundavad nende poolt programmi raames hallatavate
meetmetega toetatavate tegevuste tulemuste tõhusa levitamise ja kasutamise
järjekindla poliitika ning osutavad komisjonile abi programmi ja selle
tulemuste kohta teabe levitamise ülesande täitmisel.
4.           Programmiga
hõlmatud peamistes haridussektorites tegutsevad avaliku sektori ja erasektori
asutused kasutavad kaubamärki „Erasmus” teabevahetuseks ja programmiga seotud
teabe levitamiseks; kaubamärk seostub peamiste haridussektoritega järgmiselt:
–
„Erasmus Higher Education”
seostub igat liiki kõrgharidusega Euroopas ja kogu maailmas;
–
„Erasmus Training” seostub
kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuharidusega;
–
„Erasmus Schools” seostub
kooliharidusega;
–
„Erasmus Youth Participation”
seostub mitteformaalse noorteharidusega.
5.           Teabevahetustegevus
aitab ühtlasi kaasa liidu poliitilistest prioriteetidest organisatsioonidele
teavitamisele tingimusel, et need on seotud selle määruse üldeesmärkidega.
VI PEATÜKK
Juurdepääs programmile
Artikkel 17
Juurdepääs
1.           Programmis
võivad osaleda kõik avaliku sektori ja erasektori asutused, mis tegutsevad
haridus-, koolitus-, noorsoo- ja rohujuure spordi valdkonnas.
2.           Programmi rakendamisel teevad
komisjon ja liikmesriigid suuri jõupingutusi, et
võimaldada programmis osaleda inimestel, kellel on eriti palju probleeme
hariduslike, sotsiaalsete, sooliste, füüsiliste, psühholoogiliste,
geograafiliste, majanduslike ja kultuuriliste põhjuste tõttu.
Artikkel 18
Riikide
osalus
1.           Programmis
võivad osaleda järgmised riigid (edaspidi: osalevad riigid):
(a)
liikmesriigid;
(b)
liituvad riigid, kandidaatriigid ja liitumiseelsest
strateegiast kasusaavad potentsiaalsed kandidaadid kooskõlas nende riikide
liidu programmides osalemiseks vastavates raamlepingus, assotsiatsiooninõukogu
lepingutes või sarnastes lepingutes sätestatud üldpõhimõtete ja
-printsiipidega;
(c)
Euroopa Majanduspiirkonna
lepingu osaliseks olevad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid
kooskõlas nimetatud lepingu sätetega;
(d)
Šveitsi Konföderatsioon
tingimusel, et nimetatud riigiga sõlmitakse kahepoolne leping, milles nähakse
ette selle riigi osalus;
2.           Lõikes 1
loetletud osalevad riigid peavad täitma kõiki kohustusi ja ülesandeid, mis on
määruses liikmesriikide suhtes kehtestatud.
3.           Programmiga
toetatakse koostööd kolmandatest riikidest pärit partneritega, eelkõige
naaberriikidest pärit partnerite osalemist artiklites 6 ja 10 viidatud
meetmetes.
VII PEATÜKK
Haldus- ja
auditisüsteem
Artikkel 19
Vastastikkune
täiendavus
Komisjon tagab koostöös
liikmesriikidega üldise järjepidevuse ja vastastikkuse täiendavuse järgmisega:
(a)
asjakohane liidu poliitika, eelkõige kultuuri- ja
meedia-, tööhõive-, tervise-, teadusuuringute ning innovatsiooni-, ettevõtlus-,
õigusemõistmise, tarbija-, arengu- ja ühtekuuluvuspoliitika;
(b)
muud asjakohased liidu
rahastamisallikad haridus-, koolitus- ja noortepoliitika valdkonnas, eelkõige
Euroopa Sotsiaalfond ning muud tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust käsitlevad
rahastamisvahendid, Euroopa Regionaalarengu Fond, teadusuuringute ja
innovatsiooni programmid, samuti õigusemõistmise, tervise ja kodakondsusega
seotud rahastamisvahendid, väliskoostööprogrammid ning ühinemiseelsed vahendid.
Artikkel 20
Rakendusorganid
Programmi rakendavad järgmised organid:
(a)
liidu tasandil komisjon;
(b)
riigisisesel tasandil riiklikud ametid, mida
rakendatakse osalevates riikides, millele on viidatud artikli 18 lõikes 1.
Artikkel 21
Riigi
ametiasutus
1.           Ühe kuu jooksul käesoleva
määruse jõustumisest peavad liikmesriigid teatama komisjonile oma alalise
esindaja kaudu esitatava ametliku teatega isik(ud), kes on juriidiliselt
volitatud nende nimel tegutsema riigi ametiasutusena selle määruse tähenduses.
Riigi ametiasutuse asendamisel programmi kestuse ajal teatab liikmesriik
sellest kohe komisjonile sama protseduuri alusel.
2.           Liikmesriigid võtavad kõik
asjakohased meetmed, et kõrvaldada juriidilised ja administratiivsed takistused
programmi nõuetekohaseks toimimiseks, sealhulgas viisade väljastamiseks.
3.           Kolme kuu jooksul selle
määruse jõustumisest nimetab riigi ametiasutus ühe koordineeriva asutuse, mida
edaspidi nimetatakse riiklikuks ametiks. Riigi ametiasutus esitab komisjonile
asjakohase eelneva vastavushindamise selle kohta, et riiklik amet vastab
määruse nr XX/2012 artikli 55 lõike 1 punkti b
alapunkti vi ja artikli 57 lõigetele 1, 2 ja 3 ning delegeeritud
määruse nr XX/2012 artiklile X, samuti liidu riiklikele ametitele
kohalduvate sisekontrollistandardite nõuetele ja projektitoetuste programmi
haldamise eeskirjadele.
4.           Riigi ametiasutus nimetab
sõltumatu auditeerimisasutuse, millele on viidatud artiklis 24.
5.           Riigi ametiasutus jälgib ja
kontrollib programmi haldamist riiklikul tasandil. Riigi ametiasutus teavitab
komisjoni ja konsulteerib sellega õigel ajal enne otsuse langetamist, mis võib
mõjutada programmi haldamist eelkõige riikliku asutuse poolt.
6.           Riigi ametiasutus lähtub
eelneval vastavushindamisel enda korraldatud kontrollidest ja audititest ja/või
artiklis 24 osutatud sõltumatu auditeerimisasutuse korraldatud kontrollidest ja
audititest.
7.           Kui programmile määratud
riiklik amet on sama, mis eelkäijast elukestva õppe programmile või programmile
„Aktiivsed noored”, võivad eelneva vastamishindamise kontrollid ja
auditid piirduda nõuetega, mis on uued ja programmispetsiifilised.
8.           Kui komisjon lükkab eelneva
vastavushindamise hindamisele tuginedes programmile nimetatud riikliku
ameti tagasi, peab riigi ametiasutus tagama, et võetakse vajalikud parandusmeetmed
riiklikuks ametiks määratud ameti suhtes, et see vastaks komisjoni kehtestatud
komisjoni miinimumnõuetele, või määrama riiklikuks ametiks teise ameti.
9.           Riigi ametiasutus
kaasrahastab oma riikliku ameti tegevust piisavalt, et tagada programmi haldus kooskõlas
kohaldatavate liidu eeskirjadega.
10.         Lähtudes riikliku ameti
iga-aastasest Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitusest, sõltumatu audiitori
arvamusest selle kohta ja komisjoni analüüsist riikliku ameti vastavuse ja
tulemuste kohta, teavitab riigi ametiasutus igal aastal 30. oktoobriks
komisjoni oma programmiga seotud kontrolli- ja järelevalvetegevusest.
11.         Riigi ametiasutus vastutab
komisjoni riiklikule ametile programmi alusel toetuste andmiseks üle kantud
liidu vahendite nõuetekohase haldamise eest.
12.         Eeskirjade
eiramise, hooletuse või pettuse korral, milles on süüdi riiklik amet või mille
on põhjustanud riiklike ametite suured puudujäägid või tegevusetus, kui see
annab komisjonile nõudeõiguse riiklike ametite vastu, vastutab riigi ametiasutus
komisjoni ees tagasisaamata vahendite eest.
13.         Lõikes 12
viidatud sündmuste ja juhtumite korral võib riigi ametiasutus riikliku ameti
kas omal algatusel või komisjoni palvel tagasi kutsuda. Kui riigi ametiasutus
tahab riikliku ameti muudel õigustatud põhjustel tagasi kutsuda, teatab ta
komisjonile tagasikutsumisest vähemalt kuus kuud enne riikliku ameti volituste
lõpetamise kavandatud kuupäeva. Sel juhul lepivad riigi ametiasutus ja komisjon
ametlikult kokku konkreetsetes ning ajastatud üleminekumeetmetes.
14.         Tagasikutsumise
korral kontrollib riigi ametiasutus vajaduse korral tagasi kutsutud riiklikule
ametile usaldatud liidu rahalisi vahendeid ning tagab rahaliste vahendite ja
programmi haldamiseks vajalike dokumentide ning haldusvahendite takistamatu üleandmise
uuele riiklikule ametile. Riigi ametiasutus annab tagasikutsutud riiklikule
ametile vajaliku finantstoetuse, et jätkata lepinguliste kohustuste täitmist
programmi toetusesaajate ja komisjoni ees, kuni need kohustused lähevad üle
uuele riiklikule ametile.
Artikkel 22
Riiklik amet
1.           Riiklik amet:
(a)
on juriidiline isik või osa üksusest, mis on
juriidiline isik, ning seda reguleerivad asjaomase liikmesriigi õigusaktid.
Ministeeriumi ei või määrata riiklikuks ametiks;
(b)
omab oma ülesannete rahuldavaks täitmiseks piisavat
haldussuutlikkust, personali ja infrastruktuuri, tagades programmi tõhusa ja
mõjusa haldamise ning liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise;
(c)
omab operatiiv- ja õigusvahendeid liidu tasandil
kehtestatud haldus-, lepinguliste ja finantsjuhtimise eeskirjade kohaldamiseks;
(d)
pakub piisavaid finantstagatisi, mille
eelistatavalt annab riiklik amet, mis vastab liidu rahaliste vahendite sellele
tasemele, mille haldamise ülesanne talle antakse;
(e)
määratakse programmi kestuse ajaks.
2.           Riiklik amet vastutab
teatavate programmi meetmete eest riiklikul tasandil kooskõlas määruse nr
XXX/2012 (tulevane finantsmäärus) artikli 55 lõike 1 punkti b
alapunktiga vi ning oma delegeeritud määruse nr XXX/2012 (tulevased
rakendamiseeskirjad) artikliga X. Need meetmed on järgmised:
(a)
kõik programmi meetmed põhimeetme „Inimeste
õppimisega seotud liikuvus” raames, kusjuures erand on ühiste või
kahe-/mitmekordsete kraadide baasil organiseeritud liikuvus ja liidu
laenutagatise süsteem;
(b)
programmi meede „Strateegiline partnerlus”
põhimeetme „Innovatsioonile ja headele tavadele suunatud koostöö” raames;
(c)
rohujuuremeetmete haldamine põhimeetme
„Poliitikavaldkonna reformi toetamine” raames.
3.           Riiklik amet peab vastutama
lõikes 2 viidatud asjaomaste programmimeetmete projektitsükli kõigi
etappide haldamise eest, välja arvatud võimaliku erandina samas lõikes viidatud
strateegilise partnerluse valimise ja lepingu sõlmimise otsustamise.
4.           Riiklik amet väljastab
projektitoetusi toetusesaajatele kas toetuslepingute või toetuse andmise otsuse
vormis kooskõlas komisjoni asjaomase programmi meetme määratlusega.
5.           Riiklik
amet raporteerib komisjonile ja oma riigi ametiasutusele igal aastal kooskõlas
finantsmääruse nr XX/2012 artikli 57 lõike 5 sätetega. Riiklik
amet vastutab pärast riikliku ameti Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse
komisjonipoolset analüüsi ja sõltumatu audiitori esitatud arvamust selle kohta
komisjoni tähelepanekute elluviimise eest.
6.           Riiklik amet ei või talle
usaldatud programmi ühtegi osa ega eelarve täitmist delegeerida kolmandatele
isikutele ilma riigi ametiasutuse ja komisjoni eelneva kirjaliku loata. Riiklik
amet jääb ainuvastutavaks kolmandatele isikutele delegeeritud ülesannete eest.
7            Riikliku ameti asendamise
korral jääb tagasi kutsutud riiklik amet juriidiliselt vastutavaks oma
lepinguliste kohustuste täitmise eest programmi toetusesaajate ja komisjoni
ees, kuni kohustuste üleminekuni uuele riiklikule ametile.
8.           Riiklik amet vastutab
programmi alguses kehtivate eelkäijate elukestva õppe programmi ja programmi
„Aktiivsed noored” (2007−2013) finantslepingute haldamise ja lõpetamise
eest.
Artikkel 23
Euroopa
Komisjon
1.           Kaks kuud pärast riiklikult
ametilt artikli 21 lõikes 3 viidatud eelneva vastavushindamise
saamisest, komisjon aktsepteerib, aktsepteerib tingimuslikult või lükkab
riikliku ameti määramise tagasi. Komisjon ei sõlmi riikliku ametiga lepingulisi
suhteid kuni eelneva vastavushindamise aktsepteerimiseni. Tingimusliku
aktsepteerimise korral võib komisjon oma lepingulistes suhetes riikliku ametiga
kohaldada proportsionaalseid ettevaatusabinõusid.
2.           Komisjon vormistab eelkäijate
elukestva õppe programmi ja programmi „Aktiivsed noored” (2007−2013)
finantslepingutega seotud juriidilised kohustused ning avab sellegipoolest
pärast nõusoleku saamist programmi alguses programmi jaoks määratud riikliku
ameti eelneva vastavushindamise.
3.           Komisjoni ja riikliku ameti
lepingulist suhet reguleeriv dokument peab:
(a)
sätestama riiklike ametite sisekontrollistandardid
ja riiklike ametite hallatavate liidu rahaliste vahendite haldamise eeskirjad
projektitoetuste kohta;
(b)
sisaldama riikliku ameti tööprogrammi, mis hõlmab
riikliku ameti, millele antakse ELi toetust, haldusülesandeid;
(c)
täpsustama riikliku ameti aruandluskohustusi.
4.           Komisjon teeb igal aastal
riiklikule ametile kättesaadavaks järgmised programmi vahendid:
(a)
projektitoetuste vahendid liikmesriigis programmi
meetmetele, mille haldamine on riiklikule ametile usaldatud;
(b)
finantspanus riikliku ameti programmiga seotud
haldusülesannete toetuseks. See antakse kindlasummalise makse vormis riikliku
ameti tegevuskulude jaoks. See määratakse kindlaks riiklikule ametile
projektitoetusteks usaldatud liidu vahendite summa alusel.
5.           Komisjon kehtestab riikliku
ameti tööprogrammi nõuded. Komisjon ei tee programmi vahendeid riiklikule
ametile kättesaadavaks enne, kui komisjon on asjaomase riikliku ameti
tööprogrammi ametlikult heaks kiitnud.
6.           Artikli 21 lõikes 3
viidatud riiklike ametite vastavusnõuete põhjal vaatab komisjon läbi riikliku
haldus- ja kontrollisüsteemi, eelkõige riigi ametiasutuse eelneva
vastavushindamise, iga-aastase Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse ja
sõltumatu auditeerimisasutuse selle kohta esitatud arvamuse hindamise teel,
võttes nagu kord ja kohus arvesse iga-aastast riigi ametiasutuse teavet
programmi kontrollimise ja järelevalve kohta.
7.           Iga-aastase Euroopa Liidu
vahendite haldaja kinnituse ja sõltumatu auditeerimisasutuse selle kohta esitatud
arvamuse hindamise järel esitab komisjon oma arvamuse ja tähelepanekud
riiklikule ametile ja riigi ametiasutusele.
8.           Kui komisjon ei saa
aktsepteerida riikliku ameti kui Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitust või
sõltumatu audiitori esitatud arvamust selle kohta või kui riiklik amet täidab
komisjoni tähelepanekuid ebarahuldavalt, võib komisjon kohaldada ettevaatus- ja
korrigeerivaid meetmeid, mis on vajalikud, et kaitsta liidu finantshuvisid
kooskõlas finantsmääruse nr XX/2012 artikli 57 lõikega 4.
9.           Komisjon korraldab
korrapäraselt kohtumisi riiklike ametite võrgustikega, et tagada programmi
ühtne rakendamine kõigis osalevates riikides.
10.         Komisjon võib paluda riigi
ametiasutusel määrata asutused või organisatsioonid või selliste asutuste ja organisatsioonide
liigid, mida peetakse sobivaks osalema konkreetsetes programmi meetmetes nende
territooriumil.
Artikkel 24
Auditeerimisasutus
1.           Sõltumatu audiitor esitab
järeldusotsuse finantsmääruse nr XX/2012 artikli 57 lõikes 5 punktides d ja e
viidatud iga-aastase Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse kohta.
2.           Sõltumatu
auditeerimisorganisatsioon:
(a)
omab vajalikku kutsepädevust avaliku sektori
auditite korraldamiseks;
(b)
tagab, et auditis arvestatakse rahvusvaheliselt
aktsepteeritud auditistandardeid;
(c)
ei oma huvide konflikti juriidilise üksusega, mille
osa riiklik amet on. Eelkõige peab auditeerimisasutus olema osalejatest
sõltumatu juriidilise üksuse suhtes, mille osa riiklik amet on ega tohi teha
muid kontrolle või auditeid juriidilise üksuse üle või juriidilise üksuse
heaks.
3.           Sõltumatu auditeerimisasutus
annab komisjonile ja selle esindajatele ning kontrollikojale täieliku
juurdepääsu kõigile dokumentidele ja aruannetele, et toetada iga-aastase
Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse kohta esitatud järeldusotsust.
VIII PEATÜKK
Kontrollisüsteem
Artikkel 25
Kontrollisüsteemi
põhimõtted
1.           Komisjon võtab asjakohaseid
meetmeid, et tagada, et meetmete rakendamisel käesoleva määruse alusel on
Euroopa Liidu finantshuvid kaitstud ennetavate meetmete kohaldamisega pettuse,
korruptsiooni ja muude ebaseaduslike tegevuste vastu tõhusate kontrollide abil
ja eeskirjade eiramise avastamisel valesti makstud summade tagasinõudmise teel
ja vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide teel.
2.           Komisjon vastutab riiklike
ametite hallatavate programmimeetmete järelevalve eest. Komisjon kehtestab
minimaalsed nõuded riikliku ameti ja sõltumatu auditeerimisasutuse kontrollide
kohta.
3.           Riiklik amet vastutab
programmi alusel toetuse saajate esmase kontrolli eest, millele on viidatud
artikli 22 lõikes 2. Kontrollid annavad piisavat kindlustunnet selle
kohta, et toetusi kasutatakse sihipäraselt ja kooskõlas kohaldatavate liidu
eeskirjadega.
4.           Riiklikele ametitele
ülekantavate programmi vahendite puhul tagab komisjon oma kontrollide
nõuetekohase kooskõlastamise riigi ametiasutuste ja riiklike ametitega,
lähtudes ühekordse audiitorkontrolli põhimõttest ja järgides riskipõhist
analüüsi. Seda sätet ei kohaldata OLAFi uuringutele.
Artikkel 26
Euroopa Liidu
finantshuvide kaitsmine
1.           Komisjonil või selle
esindajatel ja kontrollikojal on volitused auditeerida kõiki liidu vahendeid
saanud toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja teisi kolmandaid isikuid
dokumentide alusel ja kohapeal. Nad võivad samuti auditeerida ja kontrollida
riiklikke ameteid.
2.           Euroopa Pettusevastane Amet
(OLAF) võib teostada vahetult või kaudselt rahastamisega seotud ettevõtjate
kohapealseid kontrolle ja uurimisi kooskõlas määruses (Euratom, EÜ)
nr 2185/96 sätestatud menetlusega, et teha kindlaks, kas esineb pettust,
korruptsiooni või muid ebaseaduslikke tegevusi, mis mõjutavad Euroopa Liidu
finantshuvisid toetuslepingu või -otsuse või liidu rahastamist käsitleva
lepingu vastu.
3.           Ilma et see kahjustaks
lõigete 1 ja 2 kehtivust, volitatakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega sõlmitud lepingutes ning toetuslepingutes ja -otsustes ning
selle määruse rakendamise tulemusel sõlmitud lepingutes selge sõnaga komisjoni,
kontrollikoda ja OLAFit selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja uurimisi
tegema.
IX PEATÜKK
Volituste delegeerimine ja rakendussätted
Artikkel 27
Volituste
delegeerimine komisjonile
Komisjon on volitatud võtma vastu kooskõlas
artikliga 28 delegeeritud akte seoses artikli 13 lõike 7 ja artikli 22 lõikega
2, mis käsitlevad vastavalt tulemuslikkuse kriteeriumeid ja riiklike ametite
hallatavaid meetmeid.
Artikkel 28
Delegeeritud
volituste rakendamine
1.           Komisjoni
volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud
tingimustel.
2.           Artiklis 27
osutatud delegeeritud volitused antakse komisjonile seitsmeks aastaks
alates selle määruse jõustumise kuupäevast ja programmi kogu kestuse ajaks.
3.           Euroopa
Parlament või nõukogu võivad artiklis 27 osutatud volituste delegeerimise
igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide
kehtivust.
4.           Niipea
kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal
teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.           Delegeeritud
õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikliga 27, jõustub ainult
juhul, kui ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe
kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile või
nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud
ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid
esitada. Seda ajavahemikku võib Euroopa
Parlamendi või nõukogu algatuse korral kaks kuud pikendada.
Artikkel 29
Programmi
rakendamine
Programmi rakendamiseks võtab komisjon
rakendusaktidega vastu iga-aastased tööprogrammid kooskõlas artikli 30 lõikes 2
viidatud uurimismenetlusega. Programmides sätestatakse soovitud eesmärgid,
eeldatavad tulemused, rakendamise meetod ja nende kogusumma. Nendes
kirjeldatakse ka rahastatavaid meetmeid, igale meetmele eraldatavat
orienteeruvat summat ning vahendite jagunemist liikmesriikide vahel seoses
riiklike ametite kaudu hallatavate meetmetega ning orienteeruvat
rakendamisgraafikut. Nendes sisalduvad toetuste prioriteedid, põhilised
hindamiskriteeriumid ja rahastamise maksimaalne määr.
Artikkel 30
Komiteemenetlus
1.           Komisjoni
abistab komitee. Komitee on komitee määruse
(EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.           Käesolevale
lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

X PEATÜKK
Lõppsätted
Artikkel 31
Tühistamine –
üleminekusätted
1.           Alates 1. jaanuarist
2014 tühistatakse otsus nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm
elukestva õppe alal, otsus nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm
„Aktiivsed noored” ja otsus nr 1298/2008/EÜ, millega kehtestatakse programm
Erasmus Mundus.
2.           Enne 31. detsembrit 2013
või 31. detsembril 2013 otsuse nr 1720/2006/EÜ, otsuse
nr 1719/2006/EÜ ja otsuse nr 1298/2008/EÜ alusel algatatud meetmeid
hallatakse vajaduse korral kooskõlas selle määrusega.
3.           Liikmesriigid tagavad
riigisisesel tasandil sujuva ülemineku eelnevate programmide käigus elukestva
õppe, noorte ja rahvusvahelise kõrgharidusega seotud koostöö valdkonnas
teostatud meetmete ja programmi käigus rakendatavate meetmete vahel.
Artikkel 32
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal
päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
See hakkab kehtima alates
1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
liikmesriikides otsekohalduv.
Brüssel
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
LISA
ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS
[lisatakse kõikidele seadusandjale
esitatavatele ettepanekutele ja algatustele
finantsmääruse artikkel 28 ja
rakenduseeskirjade artikkel 22]
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline
mõju tuludele
ETTEPANEKULE
LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek võtta vastu EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega
kehtestatakse meede „Erasmus kõigi jaoks” ning liidu haridus-, koolitus-,
noorte- ja spordiprogramm
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[31]

Jaotis
15: haridus ja kultuur
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
x Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[32]
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Euroopa
2020. aasta strateegia
Prioriteet
Arukas ja kaasav majanduskasv, ühtne haridus-, koolitus-, noorte- ja
spordiprogramm
Eesmärgid
Haridus/oskused
Juhtalgatused
„Uute töökohtade jaoks uued oskused”, „Noored liikumises”
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemi järgi
ERIEESMÄRK
nr 1
Parandada
põhipädevuste ja oskuste taset, eelkõige seoses nende olulisusega tööturu ja
ühiskonna jaoks, samuti noorte osalemine Euroopa demokraatlikus elus, eriti
noorte, õppurite, personali ja noorsootöötajate õppimisega seotud suurema
liikuvuse kaudu ja suurema koostöö abil noorte hariduse ja tööturu vahel.
ERIEESMÄRK
nr 2
Soodustada
kvaliteedi parandamist, tipptasemel innovatsiooni ja rahvusvahelistumist
haridusasutuste tasandil, samuti noorsootööd, eriti suurema piiriülese koostöö
kaudu hariduse ja koolituse pakkujate ning noorteorganisatsioonide ja muude
sidusrühmade vahel.
ERIEESMÄRK
nr 3
Edendada
Euroopa elukestva õppe ala tekkimist, käivitada riigisisesel tasandil
poliitikavaldkonna reformid, toetada haridus- ja koolitussüsteemide
moderniseerimist, sealhulgas mitteformaalne õpe, ja toetada üleeuroopalist
koostööd noorsoovaldkonnas, eriti suurema poliitilise koostöö, tunnustamis- ja
läbipaistvusvahendite parema kasutamise ning heade tavade levitamise teel.
ERIEESMÄRK
nr 4
Tõhustada haridus-, koolitus- ja noorte rahvusvahelist
tegevust, eelkõige kõrghariduse valdkonnas, suurendades liidu kõrgkoolide
atraktiivsust ja toetades liidu arengueesmärke liikuvuse edendamise ja
koostööga ELi ja kolmandate riikide kõrgkoolide koostööd ning tõstes
sihtotstarbelist suutlikkust kolmandates riikides.
ERIEESMÄRK
nr 5
Parandada
keelte õpetamist ja õppimist ning edendada lingvistilist mitmekesisust.
ERIEESMÄRK
nr 6
Edendada
tipptaset õpetamises ja uurimistegevuses seoses Euroopa lõimumisega, kasutades
kogu maailmas Jean Monnet’ meetmeid.
ERIEESMÄRK
nr 7
Lahendada
piiriülesed sporti ähvardavad ohud, nagu doping, tulemustes kokkuleppimine,
vägivald, rassism ja sallimatus.
ERIEESMÄRK
nr 8
Toetada
head juhtimist spordis ja sportlaste topeltkarjääri.
ERIEESMÄRK
nr 9
Edendada
sotsiaalset kaasatust, võrdseid võimalusi ja tervist tugevdavaid tegevusi
spordis suurema osalemise kaudu.
Seotud tegevuspõhine juhtimine ja eelarvestamine
Ettepanek
uue tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise kohta
15.02.
Haridus, koolitus, noored ja sport
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.
„Erasmus
kõigi jaoks” aitab riikidevahelise formaalse ja mitteformaalse õppimisega
seotud liikuvuse ning liidusisese ja rahvusvahelise koostöö edendamise kaudu
kõigil liikmesriikidel süsteemselt mõjutada oma haridus-, koolitus- ja
noortesüsteeme. Oodatav kasu ei piirdu asjaomaste üksikisikutega; noortel
aidatakse omandada uusi kogemusi ja suurendatakse nende tööalast
konkurentsivõimet; haridusasutused muutuvad tõhusamaks, avatumaks ja
rahvusvahelisemaks ning pakutakse kvaliteedivahendeid, analüüse ja uurimusi.
Mitteformaalse
hariduse ja noorsootöö valdkonnas on suurimat mõju oodata inimeste haridus- ja
kutsearengus, sealhulgas noorte ühiskonnas osalemine ja spordi edendamine.
Programmiga kujundatakse ka selliseid poliitilisi algatusi nagu Euroopa
Vabatahtlik Teenistus, mis tõhustab koostööd noorte vabatahtliku tegevuse
valdkonnas.
Ettepanek
suurendab kandidaatriikide ja kolmandate riikide võimalusi moodustada
partnerlust eesmärgiga teha tihedamat koostööd, eelkõige liikuvusega seotud
tegevustes. Tõhusama koostööga toetatakse suutlikkuse tõstmist ja kõrghariduse
moderniseerimist partnerriikides ning suurendatakse Euroopa atraktiivsust.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Näitajad || Andmeallikad || Eesmärk
 ·                          Kolmanda tasandi hariduse omandamine ·                          Kooli poolejätjad     || Euroopa 2020. aasta strateegia   ET 2020 aruanded   Eurostat     || 2020. aastaks peaks vähemalt 40 % 30−34-aastastest olema omandanud kõrghariduse.   2020. aastaks on ainult teise taseme alumise astme haridusega 18−24-aastaseid noori, kes ei omanda haridust ega osale koolitustel, mitte rohkem kui 10 %.
 Osalejate osakaal, kes on parandanud oma põhipädevusi ja/või oskusi, mis on seotud nende tööalase konkurentsivõimega || Eurostat Toetusesaaja lõpparuanne Uuringud/Eurobaromeeter || 2020. aastaks väidab 95 % inimestest, et on tänu programmi projektis osalemisele omandanud uusi põhipädevusi või olemasolevaid parandanud.
 Noorte osakaal, kes väidavad, et on paremini ette valmistatud ühiskondlikus ja poliitilises elus osalemiseks   || Toetusesaaja lõpparuanne Uuringud/Eurobaromeeter || 2020. aastaks väidab 70 % noortest, et on programmi projektis osalemise tõttu paremini ette valmistatud ühiskondlikus ja poliitilises elus osalemiseks.
 Nende programmis osalenud organisatsioonide osakaal, kes on välja töötanud / vastu võtnud uuenduslikke meetodeid   || Uuringud/Eurobaromeeter ||   Iga-aastane suurenemine
 Liikmesriikide arv, kes kasutavad avatud koordineerimismeetodi tulemusi on riikliku poliitika koordineerimisel ||     ET 2020 || Kõik liikmesriigid võtavad 2020. aastaks süstemaatiliselt arvesse hariduse ja koolituse avatud koordineerimismeetodi asjakohast teavet/tulemusi
 Liikuvuse ja koostöömeetmetes osalevate kolmandate riikide kõrgkoolide arv   || Lõpparuanne   IT-jälgimisvahend   Uuringud/Eurobaromeeter   || Iga-aastane kasv
 Keeleoskusi parandanud osalejate osakaal     ||     || 2020. aastaks õpetatakse vähemalt 80 %-le teise taseme alumise astme õpilastele kahte või enamat võõrkeelt
 Jean Monnet’ ülemaailmsete projektide arvu kasvu osakaal   || Lõpparuanne IT-jälgimisvahend Uuringud/Eurobaromeeter   || Iga-aastane kasv
 –                         Nende osalejate osakaal, kes kasutavad piiriüleste projektide tulemusi sporti ähvardavate ohtude vastu võitlemiseks –                         Nende osalejate osakaal, kes kasutavad piiriüleste projektide tulemusi hea juhtimise ja topeltkarjääride parandamiseks –                         Nende osalejate osakaal, kes kasutavad piiriüleste projektide tulemusi sotsiaalse kaasatuse, võrdsete võimaluste ja osalemismäärade suurendamiseks || Lõpparuanne IT-jälgimisvahend Uuringud/Eurobaromeeter ||   Iga-aastane kasv
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
-
Pakkuda üliõpilastele, noortele, õpetajatele, koolitajatele ja
noorsootöötajatele rohkem võimalusi õppimisega seotud liikuvuseks.
-
Elavdada riikide koostööd haridus-, koolitus- ja noorteorganisatsioonide vahel,
et edendada uuenduslikke õpetamismeetodeid ning vahetada häid tavasid.
-
Suurendada hariduse rahvusvahelist mõõdet tõhusama koostööga maailma teatavates
piirkondades, eelkõige liidu naaberriikides.
-
Toetada poliitilisi reforme liikmesriikides.
-
Toetada spordimeetmeid, keskendudes võitlusele dopingu, vägivalla ja rassismi
vastu ning edendades riikidevahelisi meetmeid.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Dokumendis
„liidu eelarve läbivaatamine” on toonitatud, et liidu eelarvet tuleks kasutada
selleks „et rahastada ELi avalikke hüvesid ning meetmeid, mida liikmesriigid ja
piirkonnad ei saa ise rahastada või mille puhul liidu eelarvest rahastamine
saab kindlustada paremad tulemused”. Käimasolevate haridus-, koolitus- ja
noorsoovaldkondade programmide (peamiselt elukestva õppe programm ja programm
„Aktiivsed noored”) vahehindamised on näidanud, et programmi peamine
lisaväärtus Euroopa jaoks tuleneb võetavate meetmete riikidevahelisest ja
uuenduslikust iseloomust ning toodetest ja partnerlustest, mida see luua aitab.
Liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide ning ka noorsoo- ja spordivaldkondade
vahel eduka koostöö soodustamine aitab teha kindlaks ja rakendada poliitikat ja
tavasid, mis toimivad ning innustavad üksteiselt õppima.
Seadusandlikus
ettepanekus järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet, kuna selles valdkonnas
stimuleeriva meetme vastuvõtmisega seotud ülesanded on sätestatud aluslepingus
(Euroopa Liidu lepingu artiklid 165 ja 166). Poliitika elluviimisel
respekteeritakse täiel määral liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja
haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist
mitmekesisust ning järgitakse kaudse tsentraliseeritud juhtimise põhimõtet.
Liidu
meetmes keskendutakse õppijate ja õpetajate liikuvusele, teabevahetuse ning
parimate tavade kujundamisele, tööstuslike muutustega kohandumisele
kutsekoolituse ja ümberõppe kaudu ning õppele juurdepääsu hõlbustamise kaudu.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Käimasolev
elukestva õppe programm sündis haridus- ja kultuurivaldkonnas kolme varasema
programmi[33]
üheks programmiks liitmise tagajärjel. Elukestva õppe programmi vahehinnangus
nenditi, et liitmine õnnestus peamiselt üldhalduse osas tänu oluliselt
lihtsamale haldamisele ja sihtrühmadele teabe levitamise osas.
Nüüd
loodetakse elukestva õppe programmi liitmisest programmiga „Aktiivsed noored”
ja eri rahvusvaheliste koostööprogrammidega veelgi suuremat lihtsustumist. Juba
praegu on nende programmide haldusstruktuurid sarnased (riiklikud ametid,
rakendusamet) ning need hõlmavad väga sarnaseid meetmeid (peamiselt liikuvuse
ja koostööga seotud projektid).
Mis
puudutab poliitilist sisu, nähtub hinnangutest, et käimasolevatel ühenduse
liidusisestel ja rahvusvahelistel riikidevaheliste formaalse ning
mitteformaalse õppimisega seotud liikuvust ja koostööd edendavatel programmidel
on juba praegu märkimisväärne süsteemne mõju, mis ulatub kaugemale kasust, mida
need on toonud asjaomastele isikutele.
Hinnangutest
nähtub järjekindlalt, et jooksvale elukestva õppe programmile (EÕP) iseloomulik
komplitseeritus selle killustatuse tõttu kuueks alamprogrammiks, rohkem kui 50 eesmärgiks
ja rohkem kui 60 meetmeks teeb selle liiga keeruliseks; sellega kaasneb
kattuvuse risk, ühtse elukestva õppe käsitusviisi kujunemise takerdumine ning
väheneb tõhusus ja kulutõhusus. Mõnel jooksvatest meetmetest jääb vajaka
kriitilisest massist, mis on vajalik pikaajaliseks mõjuks. Lisaks tuleb
maksimaalselt ära kasutada elukestva õppe programmi alamprogrammide ja
programmi „Aktiivsed noored” − mõlemad keskenduvad liikuvusele, koostööle
ja inimkapitalile − üldeesmärkide ja tulemuste saavutamise mehhanismide
sarnasusi, eelkõige programmi haldamise ja rakendamise osas.
EÕPi
vahehindamine viitab sellele, et ühtne programm võib suurendada
toetusesaajatele pakutavate eri rahastamisvõimaluste ühtsust ning tõhustada
elukestva õppe käsitusviisi, sidudes omavahel kõik formaalset ja
mitteformaalset õpet käsitlevad programmid haridus- ja koolitusvaldkonna kõigis
etappides. See avardab struktureeritud partnerluse haaret nii eri
haridussektorite vahel kui ka seoses tööelu ja muude asjaosalistega. Kui sarnastel
meetmetel on sarnased rakenduseeskirjad ja –menetlused, on juhtimistasandil
võimalik saavutada olulist mastaabisäästu, mis lihtsustab korda nii
toetusesaajate kui ka liidu ja liikmesriikide tasandi juhtorganite jaoks.
Programm pakub ka paindlikkust ja stiimuleid, mis võimaldab meetmetele,
toetusesaajatele ja riikidele eelarveeraldiste tegemisel paremini kajastada
tulemuslikkust ja potentsiaalset mõju.
Sama
kehtib rahvusvahelise koostöö kohta kõrghariduse valdkonnas, mida samuti
iseloomustab liidu meetmete killustatus, mille tõttu on õppijatel ja asutustel
keeruline kasutada erinevaid võimalusi ning liidul olla rahvusvaheliselt
nähtav. Sarnastel programmidel on erinevad eesmärgid, ulatus, tegutsemisviisid
ja ajakava ning nende koostöö ei pruugi olla lihtne; ettearvamatus ja teatavate
meetmete iga-aastane nn stopp-start-rahastamistsükkel muudab pikaajalise
koostöö kõrgkoolide jaoks raskeks.
1.5.4.     Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega
„Erasmus
kõigi jaoks” ei ole ainus liidu haridus- ja noorteprogramm. Struktuurifondid ja
tulevane teadusuuringute ja innovatsiooni programm Horisont 2020 on samuti
kindlalt seotud liidu 2020. aasta strateegia ning selle põhieesmärkidega,
eelkõige kõrghariduse ja kooli poolejätmisega. Meetmete koostoime tagatakse
investeeringuliikide ja toetatavate sihtrühmade selge eristamisega: hariduse
infrastruktuuri toetab ERDF, tööturul osalevate inimeste koolitust ja
täiskasvanud õppijate liikuvust toetab ESF, teadlaste liikuvust Horizon 2020.
Lisaks toetatakse programmiga „Erasmus kõigi jaoks” ainult riikidevahelisi
projekte ning struktuurifondid keskenduvad riigisisesele ja piirkondlikule
mõõtmele.
Kaugeleulatuv
eesmärk on võimaldada riikidel programmi „Erasmus kõigi jaoks” kaudu katsetada
riikidevahelisest koostööst tulenevaid vahendeid ja meetodeid ning neid siis
struktuurifondide toel oma territooriumil rakendada.
Vastastikkune
täiendavus programmiga Horizon 2020, mis on suunatud ülikoolide
tippsaavutustele ja teadustegevusele, on kõrghariduse, sealhulgas selle rahvusvahelise
mõõtme jaoks oluline.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
x Piiratud kestusega ettepanek/algatus

–
x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014−31.12.2020
–
x Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014−2025
¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood AAAA−AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[34]
x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine,
mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
x rakendusametitele
–
¨  ühenduste asutatud asutustele[35]
–
x riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele
asutustele
–
¨  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
x      Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste
organisatsioonidega (täpsustatud allpool)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
Mis puutub
artikli 14 lõikes 3 viidatud Erasmuse magistrikraadi liikuvuse
algatusse, siis näeb komisjon ette rahvusvaheliste organisatsioonidega ühise
haldamise süsteemi rakendamist. Sõltuvalt lepingutingimuste detailsetest
läbirääkimistest on tõenäoline, et tagatise rakendamise fondivalitsejaks
valitakse Euroopa Investeerimispanga Grupp.
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage tingimused
ja sagedus
Järelevalve
ja aruandluse eeskirjade kehtestamisel lähtutakse tõhususest ja kulutõhususest
ning toetutakse käimasolevatest programmidest saadud kogemustele.
Eesmärgi
saavutamiseks rakendatakse toetuste haldamise protsessis mitut lihtsustust,
mille põhieesmärk on vähendada programmis osalejate halduslikku töökoormust ja
seotud kulusid, vähendada juhtorganite järelevalve- ja kontrollikulusid,
parandada kogutud andmete kvaliteeti ning alandada veamäära.
Lihtsustamiseks
rakendatakse järgmisi meetmeid:
-        programmi
struktuuri ja meetmete ratsionaliseerimine: Eri halduseeskirjadega erinevate
meetmete arvu järsk vähendamine; back office-tegevused tuleb kõigi
meetmete osas ühtlustada ja sujuvamaks muuta;
-        ühekordsete
summade kasutamist ja ühtse määraga toetuste / ühiku maksumuse määral
põhinevate toetuste kasutamist ühtlustatakse maksimaalselt. Üksikisikutele
antavad õppimisega seotud liikuvuse toetused on eranditult ühekordse summa
kujul. Aruandluses ja järelevalves keskendutakse seega toetatava meetme
realiseerimisele ning saavutatud tulemustele, mitte niivõrd kulude
abikõlblikkusele, millega vähendatakse nii programmis osalejate kui ka
juhtorganite töökoormust ja eksimuste võimalust.
-        Koostööprojektide
ja poliitiliste reformide toetamisel keskendutakse rohkem väljunditele, mis
võimaldab ühekordseid toetussummasid suurendada. Kui toetuse aluseks on
reaalsed kulud, siis jagatakse toetust põhimõtteliselt otsekuludele.
-        Programmi
toetusesaajad esitavad vajaliku haldusteabe oma toetustaotluses ja aruannetes.
Aruandlusnõuded on proportsionaalsed toetuse suuruse, toetatava meetme kestuse
ja keerukusega. Õiguslikus aluses kehtestatakse näitajad, mis on järelevalveks
ja aruandluseks vajalike andmete kogumise ja kasutamise stabiilseks aluseks.
-        Väiksemat
meetmete arvu toetatakse toetusesaajatele mõeldud elektrooniliste taotlus- ja
aruandlusvormidega. See võimaldab nii riigisisesel kui ka liidu tasandil koguda
ning kasutada andmeid järelevalveks ja aruandluseks.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1.     Tuvastatud ohud
Käimasolevate programmide rakendamisel tuvastatud
ohud on peamiselt järgmist laadi:
-        eeskirjade
keerukusest tulenevad vead: käimasolevatest programmidest nähtub, et veamäärad
ja finantskorrektsioonid on sagedasemad keeruliste halduseeskirjadega meetmete
puhul, eelkõige juhul, kui toetuse aluseks on reaalsed kulud;
-        kontrolliahela
usaldusväärsus ja kontrolljälje säilitamine: käimasolevaid programme haldavad
väga paljudel juhtumitel vahendajad, riiklikud ametid, auditeerimisasutused ja
liikmesriigid;
-        haldusressursside
ebatõhus kasutamine: käimasolevate programmide raames riiklike ametite
hallatavate meetmete kontrollikulusid käsitlevast uuringust nähtub, et paljudes
riikides teostavad riiklikud ametid komisjoni nõutuga võrreldes oluliselt
rohkem ja rangemaid kontrolle. Lisaks paneb suur arv, eelkõige üksikisikutele
antud väga väikesed liikuvustoetusi suure koorma nii osalejatele kui ka
riiklikele ametitele. Lisaks on suhteliselt väikeses mahus ELi rahalisi
vahendeid haldavate riiklike ametite halduskulud märksa suuremad kui suuremaid
summasid haldavatel ametitel;
-        konkreetsed
sihtrühmad: eelkõige noortesektoris, kuid mõningal määral ka
täiskasvanuhariduse vallas ei pruugi osalejatel olla vajaminevat
finantskindlust ega keerulisi juhtimisstruktuure, nt noorterühmitused, kes
tulevad kokku üksnes noortevahetuse projekti haldamiseks. Formaalse struktuuri
puudumine võib mõjutada nende finants- ja toimevõimet liidu vahendite haldamisel;
-        meetmete
ulatuslikkuse tõttu on võimalik rahastamise kattumine: käimasolevaid
programmimeetmeid haldab riiklikest ametitest, rakendusametist ja komisjonist
koosnev võrgustik. Kõik nad kasutavad erinevaid IT-haldussüsteeme. Samal ajal
on programmimeetmete praegune määratlus üpris avar, mis põhimõtteliselt teeb
rahastamise kattumise võimalikuks.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Uue
programmi kontrollisüsteem luuakse viisil, mis tagab kontrollide tõhususe ja
kulutasuvuse.
1.
Keerukatest eeskirjadest tulenevate vigade vähendamine
Nagu
eespool punktis 2.1 sedastatud, on rahastamiseeskirjade keerukusest tulenevate
vigade vähendamiseks peamiseks lihtsustuseks toetuste puhul ühekordsete
summade, ühtsete määrade ja ühikukulude astmestike laialdane kasutamine.
See
on kooskõlas kontrollikulude uuringuga, milles analüüsiti riiklike ametite
hallatava nelja EÕP meetme kontrollikulusid:
-
Erasmuse liikuvusprogramm: korduvatele toetusesaajatele antavad ühekordsetel
summadel ja ühtsetel määradel põhinevad suured toetused üksikutele
ülikoolidele; nende toetuste osakaal programmi eelarvest on 50 %.
-
Leonardo liikuvuse ja innovatsiooniprojektide ülekandmise programm: vastavalt
ühtsetel määradel ja reaalsetel kuludel põhinevad vastavalt keskmised ning
suured toetused mitmepoolsele partnerlusele.
-
Partnerlus: ühekordsetel summadel põhinevad väiketoetused koolidele,
kutseharidus- ja täiskasvanuharidusorganisatsioonidele.
-
Individuaalne liikuvus: väga väikesed toetused üksikutele õpetajatele koolides
ja täiskasvanuhariduses.
Uuringus
esitatakse elukestva õppe programmi kohta järgmised tulemused:
 Meetmeliik || Rutiinne kontroll || Dokumendipõhine kontroll || Järelkontroll
 Erasmuse liikuvusprogramm || 0,16 % || 0,32 % || 0,17 %
 Leonardo projektid || 2,55 % || 1,67 % || 1,77 %
 Partnerlus || 0,25 % || 0,36 % || Ei kohaldata
 Individuaalne liikuvus || 0,66 % || 0,93 % || Ei kohaldata
 EÕP keskmine || 0,81 % || 1,05 % || 0,40 %
Lõpparuannete
rutiinse järelkontrolli (kontrolliti 100 % toetuslepingutest) tulemusel
tehtud finantskorrektsioonid moodustavad keskmiselt 0,81 %, kuid see määr
varieerub 0,16 %-st Erasmuse liikuvusprogrammi puhul 2,55 %-ni
Leonardo projektide puhul. Sarnane on olukord dokumendipõhiste kontrollide
puhul, mille aluseks on toetuslepingute valimi (kontrollitakse
10−25 % lepingutest) alusdokumendid, kus keskmine määr on
1,05 %, mis ulatub 0,32 %-st Erasmuse liikuvusprogrammi puhul
1,67 %-ni Leonardo projektide puhul. Mustrit kinnitavad kohapealsed
järelkontrollid.
Nagu
eespool osutatust nähtub, on veamäär umbes 0,50 %. Madalat veamäära
kinnitavad ka komisjoni ja riiklike ametite vahel sõlmitud lepingute sõltumatud
finantsauditid (2010. aastal 0,07 %).
Programmi
„Aktiivsed noored” puhul on veamäära raskem tuvastada. Lähtudes komisjoni ja
riiklike ametite 2010. aastal sõlmitud lepingute finantsaudititest, oli
veamäär 1,71 %, kuid seda mõjutavad suuresti süstemaatilised vead ühe
suurriigi komisjoni ja riiklike ametite vaheliste lepingute puhul perioodil
2005−2007.
Kahe
programmi kombineeritud keskmine veamäär oli 0,3 %.
Arvestades,
et uue programmi alusel eraldatakse umbes 80 % eelarvest õppimisega seotud
liikuvuse meetmetele ning et nende meetmete puhul on toetused ühekordsete
summade ja ühikukulude astmestiku kujul, siis võib eeldada, et üldiselt on
programmi niigi madalat veamäära võimalik hoida või isegi alandada.
Lisaks
loodetakse, et üksikute liikuvuse toetuslepingute ümberkujundamine
organisatsioonide hallatavateks lepinguteks viib veamäära samale tasemele kui
Erasmuse liikuvuse programmi puhul.
Programmide
„Innovatsioonile ja headele tavadele suunatud koostöö” ja „Toetus
poliitikavaldkonna reformile” meetmete puhul kehtestab komisjon ühekordsetel
summadel, ühikukulude astmestikul ja ühtsetel määradel põhinevad toetused
võimaluse korral alati vastavuses oodatavate tulemuste ja eesmärkidega,
eelkõige strateegiliste partnerluste puhul (vrd eespool tabelis partnerluste
rahastamismehhanismiga võrreldava mehhanismiga).
Väikese
osa meetmete jaoks, mille puhul võivad toetused (osaliselt) põhineda reaalsetel
kuludel, lihtsustatakse toetuste haldamist eelkõige abikõlblike kulude uuesti
määratlemise ning teatavate otsekulude puhul liidu toetuse piiramise teel, mis
on vastavuses hariduse ja kultuuri peadirektoraadi soovitustega siseauditi
veamäära kohta otsehalduses. Nähakse ette toetuste järgmised rahastamismudelid
ja lihtsustamismeetmed:
-        reaalsete
otsekulude lihtsustatud hüvitamine;
-        personali
otsekulude selge määratlemine, et tagada toetusesaajatele õiguskindlus ja
vähendada vigasid;
-        õiguskindlus
ajakulu registreerimises, milleks esitatakse osalemise eeskirjades selge ja
lihtne miinimumtingimuste kogum;
-        ajakulu
registreerimise kohustuse kaotamine töötajate puhul, kes töötavad 100 %
ulatuses liidu projektidega;
-        võimalus
kasutada personali ühikukulusid (keskmised personalikulud) toetusesaajate
puhul, kes seda tavapäraselt oma raamatupidamisarvestuses kasutavad;
-        kaudseid
kulusid hõlmav ühtne rahastamismäär, mida kohaldatakse ainult
personalikuludele;
-        rakendusasutuse
hallatavate meetmete puhul kasutatakse künnist ületavate toetuste puhul
auditeerimistõendeid, millega audiitorid kinnitavad finantsaruannete
õiguspärasust ja vastavust.
Nimetatud
meetmete puhul peaks veamäär praegu suhteliselt kõrge veamääraga projektide
puhul vähenema, nt Leonard innovatsiooniprojektid ja eelkõige komisjoni ning
rakendusameti otse hallatavad meetmed.
Oodatavad tulemused / sisekontrolli eesmärk
Juba
käimasolevates programmides on kehtestatud väga üksikasjalikud kontrollinõuded
selle meetmeliigi kohaselt, mille aluseks on toetuse taset, meetme keerukust,
partnerite arvu ja toetusesaaja korduvat taotlemist arvesse võttev
riskianalüüs. Sarnast käsitusviisi kasutatakse uue programmi puhul; arvesse on
ka võetud, et ettenähtava lihtsustamise tõttu on riskid väiksemad. Enamiku
käimasolevate programmide püsivalt madalad veamäärad õigustavad veelgi
vähendamist. Hea ülevaade kontrollisüsteemidest ja nende tulemustest võimaldab
fikseerida kontrolli eesmärgid kantava riski põhjal.
Eespool
öeldust lähtuvalt on riiklike ametite hallatavate meetmete puhul ette nähtud
järgmised orienteeruvad kontrollieesmärgid.
   || Õppimisega seotud liikuvus || Koostööprojektid
 Korduvate toetusesaajate ja mitme toetusesaaja süsteemide kohapealsed kontrollid (sealhulgas viimase lõpetatud lepingu kohapealne finantskontroll) || Uutele toetusesaajatele: 1 kontroll programmi perioodi jooksul / korduv toetusesaaja saab iga-aastase toetuse > 250 000 eurot || 1 kontroll programmi perioodi jooksul / mitmekordne toetusesaaja saab iga-aastase toetuse > 1 000 000 eurot
 Selliste toetusesaajate puhul, keda on eelnevates programmides kontrollitud sarnase tegevuse suhtes, sõltuvad süsteemide kontrollid varasema kontrolli tulemustest
 Mittekorduvate toetusesaajate kohapealsed kontrollid meetme kestuse ajal || 1 % sõltuvalt toetuse tasemest ja toetusesaaja liigist
 Lõpparuannete rutiinsed kontrollid || 100 %
 Alusdokumentide dokumendipõhised kontrollid || 2−5 % sõltuvalt toetuse tasemest ja toetusesaaja liigist || 2−10 % sõltuvalt toetuse tasemest ja liigist ning toetusesaaja liigist
 Kohapealsed järelkontrollid || 0,25−1 % sõltuvalt toetuse tasemest ja liigist ning toetusesaaja liigist
Eriti
väikeste riikide puhul, kus programmimeetmes osalejate arv on väga piiratud,
võidakse vastu võtta kontrolli erieesmärgid, et vältida olukorda, kus samad
toetusesaajad peavad kvantitatiivsete miinimumnõuete tõttu igal aastal läbima
põhjaliku kontrolli.
Meetme
kestuse ajal tehtavad kohapealsed kontrollid valitakse väga hoolikalt, sest
tavaliselt ei kaasne nendega finantskorrektsioone, kuid riiklikele ametitele on
need väga kulukad. Võidakse piirduda konkreetsete valdkondadega, näiteks kui
projekti on kaasatud palju ettevõtteid, piiratud finantssuutlikkusega asutusi
või mitteformaalseid rühmitusi (eelkõige noortesektor), lähtudes andmekaevega
tuvastatud riskidest.
Toetusesaajaga
seotud suurte probleemide korral võidakse korduvate toetusesaajate kohapealsete
süsteemide kontrollide sagedust programmi perioodi jooksul suurendada.
2.
Kontrolliahela usaldusväärsus ja kontrolljälg
Käimasoleva
EÕP ja programmi „Aktiivsed noored” puhul on sisse seatud usaldusväärne
kontrollisüsteem, millega kontrollitakse riiklike ametite hallatavates meetmetes
− mis moodustavad ¾ programmi eelarvest − liidu rahaliste vahendite
kasutamist liikmesriikides. Süsteem seati sisse 2007. aastal ning on
viimastel aastatel oluliselt edasi arenenud, mille tulemusel on selle kindlust
tunnustanud nii kontrollikoda (2008., 2009. ja 2010. a kinnitavad avaldused)
kui ka auditi sisetalitus (EÕP riiklike ametite juhtimis- ja kontrollisüsteemi
audit 2009.−2010. a).
Komisjoni
esitatud ettepanekus uue finantsmääruse kohta tutvustatakse uut elementi, mida
peab kontrolliahelas arvestama. Artikli 57 lõike 5 punktis d nõutakse
tõepoolest, et sellised asutused nagu riiklikud ametid peavad esitama
iga-aastase „Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse raamatupidamise
aastaaruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, sisekontrollisüsteemide
nõuetekohase toimimise, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute
seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte
järgimise kohta.” Artikli 57 lõike 5 punktis e nõutakse lisaks sõltumatu
auditeerimisasutuse arvamust punktis d osutatud Euroopa Liidu vahendite haldaja
kinnituse kohta, mis hõlmab kõiki selle osi. Uue finantsmääruse kohaselt peavad
riiklikud ametid esitama Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse komisjonile
1. veebruariks ja sõltumatu järeldusotsuse aruande aastale järgneva aasta 15.
märtsiks.
Finantsmääruse
muudatuse tagajärjel võetakse vastu riiklike ametite hallatavate programmi
meetmete kontrolliahel, jätkates samal ajal toetumist olemasolevatele headele
tavadele, et tagada liidu vahendite kasutamise hea tava.
Riiklike ametite rakendatavate meetmete suhtes
on ette nähtud järgmine kord:
-        kontroll
saab olema kolmetasandiline: riiklike ametite, liikmesriikide määratud
sõltumatute auditeerimisasutuste ja komisjoni poolt, kusjuures komisjon
arvestab teiste asutuste tehtud kontrolle. Nimetatud eesmärgil korraldab
komisjon korrapärase kontrolli- ja auditiplaanide vahetamise mitmeaastase
auditiprogrammi osalejate vahel.
▪        Riiklikud
ametid vastutavad toetusesaajate esmaste kontrollide eest, kuid nende endi
sisekontrollisüsteemide ja nõuetele vastavust kontrollivad ja teostavad nende
üle järelevalvet liikmesriigid ja neid auditeerivad sõltumatud
auditeerimisasutused. Komisjon kehtestab riigisiseste kontrollide nõuded, et
tagada nende ühtsus ja usaldusväärsus ning teostada järelevalvet liikmesriikide
tasandil rakendatavate kontrollide üle. See tava on juba hästi juurdunud
komisjonis, kes annab igal aastal välja nn juhendi riiklikele ametitele, milles
sätestab miinimumnõuded, kontrollide eesmärgid ja tehnilised suunised
riiklikele ametitele seoses programmi toetusesaajate esmaste kontrollidega.
Sama kehtib ka riigi ametiasutuse suuniste suhtes, määrates kindlaks teiseste
kontrollide minimaalse ulatuse ja pakkudes metodoloogilisi suunised, et tagada,
et kontrollid annaksid aktsepteeritava kindlustunde ning oleksid ühtsed ja
võrreldavad. Ent pärast finantsmääruses uute nõuete kehtestamist riiklikele
ametitele (võrrelge eelkõige artikli 57 lõike 5 punkti d ja punkti e),
asendatakse riigi ametiasutuse suunised uue programmi sõltumatute
auditeerimisasutuste nn kokkulepitud menetlustega.
▪        Praegune
keeruline liikmesriikide iga-aastaste kinnitavate avalduste süsteem asendatakse
tõhusama korraldusega.
▪        Liikmesriigid
määravad oma riikliku ameti ja esitavad eelneva vastavushindamise selle kohta,
et riiklik amet täidab komisjoni seatud sisekontrollistandardite
miinimumnõudeid ja liidu nõudeid detsentraliseeritud meetmete sisekontrolli ja
projekti elutsükli haldamise kohta.
▪        Riiklikud
ametid esitavad komisjonile iga-aastase Euroopa Liidu vahendite haldaja
kinnituse, millele on lisatud aruanne programmi haldamise ja rakendamise kohta,
kaasa arvatud finantsaruanne ja aruanne toetusesaajate kontrollide kohta.
▪        Sõltumatu
auditeerimisasutus, millel on vajalik kutsepädevus riigiametite
auditeerimiseks, esitab järeldusotsuse riikliku ameti Euroopa Liidu vahendite
haldaja kinnituse kohta. Liikmesriigid määravad sõltumatu auditeerimisasutuse
ja kinnitavad, et see vastab komisjoni kehtestatud miinimumnõuetele.
▪        Samal
ajal kui sõltumatu auditeerimisasutus vastutab riikliku ameti kontrollimise ja
auditeerimise eest kooskõlas uue finantsmääruse nõuetega, kontrollivad
liikmesriigid riikliku ameti komisjoni nõuetele vastavust ja teostavad selle
üle järelevalvet ja teavitavad komisjoni igal aastal oma kontrollidest ja
järelevalvest.
▪        Komisjon
ise kontrollib kogu kontrollisüsteemi, teostades riigisisesel tasandil
kontrollimist ja auditeerimist (nii süsteemi- kui ka finantsauditid), võttes
nagu kord ja kohus arvesse teiste asutuste tehtud kontrolle ja auditeid. Seega
on komisjoni kontroll proportsionaalne riigisiseste kontrollisüsteemide
tõhususega. Tühimike ja kattumise vältimiseks vahetatakse regulaarselt teavet
riikide ja komisjoni teostatud kontrollimiste ning auditite kohta.
Vastupidi
praegustele programmidele ei peaks liikmesriigid enam esitama igal aastal kinnitusi
tõhususe ja kulutasuvuse tõttu, arvestades riiklikele ametitele uues
finantsmääruses esitatavaid nõudeid (vrd artikli 75 lõige 5).
Nad
jäävad siiski riigisisesel tasandil vastutavaks programmi rakendamise
kontrollimise ja järelevalve eest ning teavitavad komisjoni sellest igal
aastal.
Et
tagada peadirektoril iga-aastase kinnitava avalduse kvaliteetne baas, luuakse
alaline kontrollisüsteem, mis koosneb järgmistest osadest:
▪        riikliku
ameti Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitus, mis tuleb esitada
1. veebruariks N + 1,
▪        sõltumatu
audiitori järeldusotsus, mis tuleb esitada 15. märtsil N + 1,
▪        Euroopa
Liidu vahendite haldaja kinnituse ja sõltumatu audiitori järeldusotsuse analüüs
komisjoni poolt ning tagaside selle kohta riiklikule ametile ja liikmesriigile,
sealhulgas ametlikud tähelepanekud ja soovitused, kui riiklik amet ei vasta
nõuetele või ei tegutse piisavalt aktiivselt,
▪        teave
liikmesriikidelt iga aasta 30. oktoobriks, mis sisaldab teavet nende
programmiga seotud kontrolli- ja järelevalvealast tegevust riigisisesel
tasandil.
Koos
komisjoni süsteemikontrollimiste ja finantsaudititega arvatakse, et
kontrollimise kulu väheneb täiendavalt proportsionaalselt odavamate elukestva
õppe programmi kulude suunas (hetkel moodustavad need kulud pisut alla 2 %
riiklike ametite hallatud meetmetele eraldatud liidu aastaeelarvest, kus
komisjoni osa on 0,23 %, liikmesriikide osa on 0,16 % ja riiklike
ametite osa on 1,59 %; programmi „Aktiivsed noored” puhul on komisjoni osa
umbes 5,75 % kogukulust 1,00 %, liikmesriikide osa 0,82 % ja
riiklike ametite osa 3,93 %).
Kontrollimise
kulud peaksid vähenema ennekõike kahel tasandil: komisjoni tasandil, kuna sama
arv ametnikke haldab oluliselt suuremat eelarvet, kuid vähemate riiklike
ametitega; liikmesriikide tasandil, kuna nende järelevalve vajab vähem vahetuid
kontrolle, kui arvestada sõltumatu auditeerimisorgani rolli. Vähenema peaksid
ka riiklike ametite kontrollimise kulud, kuid vähemal määral: samal ajal kui
ühest küljest väheneb protsentuaalselt kontrollitavate toetusesaajate
minimaalne arv, hakkavad riiklikud ametid haldama suuremaid eelarveid ja
seetõttu rohkem toetusesaajaid.
Sõltuvalt
komisjoni kontrollide ja auditite tulemustest võib komisjon riiklike ametite
suhtes tarvitusele võtta ettevaatusabinõud (nt kulukohustuste või maksete
peatamine) või rakendada parandusmeetmeid (eelkõige finantskorrektsioonid).
Mõlemad meetmeliigid on juba kasutusel ning need on osutunud tõhusateks nõuetele
mittevastavuse ja tegevusetusega seotud suurte probleemide lahendamisel
Rakendusameti
hallatavad meetmed
Komisjon
kohaldab rakendusametitele kehtivaid kontrollmeetmeid kooskõlas finantsmääruse
artikliga 59 [kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 täitevasutuste
kohta].
Lisaks
teostab komisjon järelevalvet ja kontrollib, et rakendusamet realiseeriks
asjakohased kontrollieesmärgid meetmete suhtes, mille haldamine talle
usaldatakse. Järelevalve on terviklik, arvestades peadirektoraadi ja
rakendusameti koostööd ning ameti iga poole aasta tagant esitatavat aruandlust.
2010. aastal
esitas rakendusamet reservatsiooni käimasoleva (2007−2013) programmi
„Aktiivsed noored” haldamise kohta. Kõnealuse programmi 2010. aasta
riskiväärtuse riskitase oli 7,38 %, mis oli siiski alla 0,5 %
rakendusameti 2010. aasta väljamaksete üldeelarvest. Selle näitaja
väiksust arvestades jäi kinnitav avaldus ameti suhtes kehtima. Vigade analüüs
näitas, et peamiselt olid need seotud sellega, et osa toetusesaajatest ei suutnud
esitada piisavalt tõendavaid dokumente, ja sellega, et osa kõlblikkuseeskirju
ei olnud järgitud.
2011. aastal
on koostatud ja rakendatud tegevuskava, mille eesmärk on kõigi ameti
hallatavate programmide puhul täiustada toetusesaajatele finantskohustuste,
auditite ja järelkontrollide kohta esitatavat teavet (milleks koostatakse
teabekogumik või parandatakse kontrollvisiitide mõjusust ja tõhusust),
parandada dokumendipõhiste kontrollide strateegiat ning konsolideerida ameti
auditistrateegia.
Tegevuskava
rakendamine ameti poolt vähendab eeldatavasti mitmeaastase finantsraamistiku
lõpuks veamäärasid. 2011. aasta kohta saab juba praegu järeldada, et
programmi „Aktiivsed noored” hinnanguline veamäär peaks olema 1 % ringis.
Lähtudes keskpika ajavahemiku trendist, peaks uue programmiga ettenähtud
meetmele mittevastavuse tase jääma kindlalt alla 2 % künnise.
Lisaks
peaksid esitatud programmis ettenähtud lihtsustamismeetmed veelgi vigade ohtu
vähendama.
Komisjoni
otseselt hallatavad meetmed
Komisjon
kavatseb toetusi ja teenuslepinguid otse hallata minimaalselt.
2009.
ja 2010. aastal esitas hariduse ja kultuuri peadirektoraat reservatsiooni
tsentraliseeritud otsemeetmete rakendamise kohta. Nagu rakendusameti puhulgi,
nähtub avastatud vigade analüüsist, et vead olid eelkõige seotud sellega, et
toetusesaajad ei olnud esitanud tõendavaid või kvaliteetseid dokumente.
Võetud
parandusmeetmed peaksid selle mitmeaastase finantsraamistiku lõpuks täheldatud
vigade arvu vähendama. Meetmed peaksid sisaldama toetusesaajatele suunatud
teavitamisabinõusid neile nende kohustuste teadvustamiseks, üleminekut
projektide tulemuspõhisele lõpetamisele või ühekordse summa käsitusviisile,
2010. aasta alguses nn kokkulepitud menetluste kasutuselevõttu seoses
deklareeritud kulude tõendamisaudititega ja tõendavate dokumentide pistelist
kontrolli. Lisaks seatakse sisse tsentraliseeritum raharinglus, et koondada
finantsvaldkonna ekspertteadmised vähenenud tehingute käsitlemiseks.
Ka
tsentraliseeritud otsetehingute puhul aitavad ettenähtavad lihtsustused vähendada
vigade ohtu.
3.
Haldusressursside ebatõhus kasutamine:
kontrollikulude
uuringust nähtus, et suur osa riiklikest ametitest teeb rohkem ja rangemaid
kontrolle, kui Euroopa Komisjon nõuab, ehkki see ei pruugi kaasa tuua veenvat
lisaväärtust. Komisjoni hinnangul ulatuvad lisakontrollide kulud peaaegu
20 %-ni riiklike ametite kõigist kontrollikuludest.
Avaliku
sektori kulude kärpimise taustal tuleks uues programmis piirduda
lisakontrollide puhul riskide või tuvastatud probleemsete juhtumitega. Komisjon
täpsustab seega veelgi kontrollidele esitatavaid nõudeid ja varustab riiklikud
ametid kontrollivahenditega, nt kontroll-lehed, millega tagatakse, et kõigis
riikides kohaldatakse samale meetmele samu kontrollieeskirju.
Üksikisikute
liikuvuse toetuslepingutest loobumisega vabaneb veelgi haldusressursse, st
riiklik amet annab kõik üksikisikute õppimisega seotud liikuvustoetused üle
liikuvust korraldavale asutusele (nt ülikoolid, koolid, koolitajad), mitte
üksikutele õppijatele ja õpetajatele. Sellega peaks lepingute arv oluliselt
vähenema ja samuti peaks nii osalejate kui ka juhtorganite jaoks vähenema
projektitsükli kõigile etappidele iseloomulik töökoormus.
Kontrollikulude
uuringust nähtus, et kontrollikulud sõltuvad osaliselt riiklike ametite
hallatava eelarveosa suurusest. EÕP osas on need kulud alates 1,26 %-st
kuue suurima riigi puhul kuni 3,35 %-ni kuue väikseima riigi puhul.
Programmi „Aktiivsed noored” (mis haldab umbes 1/6 EÕP eelarvest) puhul on
erinevus veelgi suurem: alates 3,66 %-st kuni 12,62 %-ni. Komisjon
soovitab neid erinevusi silmas pidades oma ettepanekus määrata iga riigi kohta
üks riiklik amet, et suurendada kriitilist massi ja vähendada halduskulusid.
4.
Konkreetsete sihtrühmade nõrkade külgede käsitlemine
Tänu
toetuste haldamise lihtsustamiseks esitatud ettepanekutele, nt ühekordsete
summade ja ühtse rahastamismääraga toetuste laialdasem kasutamine, peaks
veamäär vähenema ka osalejate puhul, kellel puudub tugev organisatsiooniline
struktuur ja kelle finantssuutlikkus on väiksem, eelkõige noortesektoris, kuid
ka täiskasvanuhariduses.
Komisjon
nõustub, et lihtsustamismeetmete rakendamise järel tuleb aktsepteerida
jääkohtu, mis on seotud poliitilise valikuga anda programmi eesmärke silmas
pidades liidu toetust seda tüüpi osalejatele.
5.
Topeltrahastamise võimaluse ennetamine
Vt
punkt 2.3.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Tuleb
märkida, et üldiselt on käimasolevate programmidega seoses esinenud vaid väga
piiratud arvul pettuste juhtumeid. Nimetatud asjaolu koos väga madala
veamääraga õigustab seda, et uue programmi pettuse ja eeskirjade eiramise
ärahoidmise meetmed peavad olema proportsionaalsed ning kulutõhusad.
Komisjon
analüüsis siseauditit käsitleva soovituse järel EÕP ja programmi „Aktiivsed
noored” puhul valdkondi, kus on võimalikud kattuvused või topeltrahastamine.
Ehkki teoorias on topeltrahastamine võimalik, hoitakse seda juba praegu
tõhusalt ära tänu valikuetapis nii riiklike ametite kui ka rakendusameti
teostatavatele ennetavatele kontrollidele.
Eelöeldust
lähtuvalt ja selleks, et veelgi vähendada potentsiaalsete pettuste ja
eeskirjade eiramiste mõju, on uues programmis ette nähtud järgmised meetmed.
-        Võimalike
pettuste ja eeskirjade eiramiste ärahoidmist kaalutakse juba programmi
kavandamisel. Ehkki käimasolevate programmide puhul tähendab paljude
mitmesuguste meetmete olemasolu tegevuste ja osalejate teatava kattuvuse
võimalikkust, siis peaks tulevikus saama seda ennetada meetmete vahel selge
eraldusjoone tõmbamisega, mis välistab samade osalejate sarnase tegevuse eri
meetmete raames.
-        Osalejaid
hakatakse kandma ühtsesse keskregistrisse (võimalik, et olemasolevasse Euroopa
Komisjoni portaali Participant Portal), mis võimaldab eelnevalt ristkontrollida
organisatsioonide osalust eri programmimeetmetes ja osalevaid riike. Sellega
välditakse n-ö ostlemise võimalust toetuste leidmiseks osalevate riikide
hulgast.
-        Programmi
kõigi (tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud) meetmete kohta seatakse sisse
andmeladu niivõrd, kui IT-juhtimisvahendite kasutamine jätkub.
-        Õppimisega
seotud liikuvuse projektides osalejaid on võimalik kontrollida
nn liikuvusvahendi IT-rakendusega, mida juba praegu kasutatakse kõigi
liikuvusprojektides osalejate registreerimiseks EÕP Leonardo da Vinci
liikuvusprojektides.
-        Nii
riiklikud ametid kui ka rakendusamet peavad võimalikest pettustest ja
eeskirjade eiramisest teatama komisjonile ad hoc ning lisama need oma
korrapäraselt esitatavatesse aruannetesse. Nad peavad ka nõudma kohtu kaudu
tagasi kaotatud, ekslikult väljamakstud või toetusesaajate valesti kasutatud
programmivahendid.
-        Rikkumise,
hooletuse või pettuse korral, milles on süüdi riiklik amet, mille tulemusel ei
ole võimalik kaotatud liidu rahalisi vahendeid tagasi saada, on õiguslikus
aluses ette nähtud − nii nagu see on praegugi −, et komisjoni ees
vastutab kahju eest liikmesriik.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread[36]
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline panus
 Number [Kirjeldus…………………………………..] || Liigendatud/liigendamata[37] || EFTA[38] riigid || Kandidaatriigid[39] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 5 || 15.01 Hariduse ja kultuuripoliitika valdkonna halduskulud, artiklid 1−3 || Liigendamata || JAH || JAH || JAH/EI || EI
·       Taotletud uued eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline panus
 Number [Rubriik……………………………………..] || Liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || 15.01.04.01. „Erasmus kõigi jaoks” − halduskulud || Liigendamata || JAH || JAH || JAH/EI || EI
 4 || 15.01.04.02. „Erasmus kõigi jaoks” − rahvusvaheline − halduskulud || Liigendamata || JAH || JAH || JAH/EI || EI
 1 || 15.02.01. „Erasmus kõigi jaoks” || Liigendatud || JAH || JAH || JAH/EI || EI
 4 || 15.02.02. „Erasmus kõigi jaoks” − rahvusvaheline || Liigendatud || JAH || JAH || JAH/EI || EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) praegustes
hindades
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 || Ühtne haridus, koolitus, noored ja sport „Erasmus kõigi jaoks”
 Peadirektoraat: haridus ja kultuur ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Pärast 2020. a || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 15.02.01 „Erasmus kõigi jaoks” || Kulukohustused || (1) || 1,467 || 1,763 || 2,072 || 2,390 || 2,722 || 3,065 || 3,421 || 0 || 16,899
 Maksed || (2) || 1,174 || 1,692 || 1,989 || 2,294 || 2,613 || 2,942 || 3,285 || 911 || 16,899
 Halduskulud, mida rahastatakse eriprogrammide vahenditest[40] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 15.01.04 „Erasmus kõigi jaoks” – Haldusjuhtimise kulud[41] ||   || (3) || 43,118 || 48,218 || 51,247 || 56,904 || 61,481 || 67,313 || 71,595 || 0 || 400
 Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 1 + 1a + 3 || 1,510 || 1,811 || 2,123 || 2,447 || 2,783 || 3,132 || 3,493 || 0 || 17,299
   || Maksed || = 2 + 2a + 3 || 1,217 || 1,740 || 2,040 || 2,351 || 2,674 || 3,009 || 3,356 || 911 || 17,299
 Peadirektoraat: haridus ja kultuur ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Pärast 2020. a || KOKKU
  Rubriigi 1 tegevusassigneeringud kokku || Kulukohustused || (4) || 1,467 || 1,763 || 2,072 || 2,390 || 2,722 || 3,065 || 3,421 || 0 || 16,899
 Maksed || (5) || 1,174 || 1,692 || 1,989 || 2,294 || 2,613 || 2,942 || 3,285 || 911 || 16,899
  KOKKU halduskulud, mida rahastatakse eriprogrammide vahenditest || (6) || 43,118 || 48,218 || 51,247 || 56,904 || 61,481 || 67,313 || 71,595 || 0 || 400
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (7)   = 4 + 6 || 1,510 || 1,811 || 2,123 || 2,447 || 2,783 || 3,132 || 3,493 || 0 || 17,299
 Maksed || (8)   =5 + 6 || 1,217 || 1,740 || 2,040 || 2,351 || 2,674 || 3,009 || 3,356 || 911 || 17,299
Kui ettepanek/algatus
mõjutab rohkem kui ühte rubriiki:
 Rubriik 4 ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Pärast 2020. a || KOKKU
  15.02.02 „Erasmus kõigi jaoks” – rahvusvahelised tegevusassigneeringud KOKKU   || Kulukohustused || (1) || 215 || 227 || 236 || 247 || 257 || 272 || 285 || 0 || 1,739
 Maksed || (2) || 172 || 218 || 227 || 237 || 247 || 261 || 274 || 104 || 1,739
  15.01.04.02  KOKKU halduskulud, mida rahastatakse eriprogrammide vahenditest || (3) || 9 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || 12 || 0 || 73
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 4 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (7)   = 4 + 6 || 224 || 237 || 246 || 257 || 268 || 283 || 297 || 0 || 1,812
 Maksed || (8)   = 5 + 6 || 181 || 228 || 237 || 247 || 258 || 272 || 286 || 104 || 1,812
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Pärast 2020. a || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (lähtesumma) || Kulukohustused || = 7 + 9 + 11 || 1,734 || 2,048 || 2,369 || 2,704 || 3,051 || 3,415 || 3,790 || 0 || 19,111
 Maksed || = 8 + 10 + 11 || 1,398 || 1,969 || 2,277 || 2,599 || 2,932 || 3,281 || 3,642 || 1,015 || 19,111
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2011.
aasta hindades
   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU ||
 Peadirektoraat: haridus ja kultuur ||
  Personalikulud[42] || 170 * 0,127 + 0,064 * 16 + 0,073 * 18 = 23,928 || 170 * 0,127 + 0,064 * 16 + 0,073 * 18 = 23,928 || 170 * 0,127 + 0,064 * 16 + 0,073 * 18 = 23,928 || 170 * 0,127 + 0,064 * 16 + 0,073 * 18 = 23,928 || 170 * 0,127 + 0,064 * 16 + 0,073 * 18 = 23,928 || 170 * 0,127 + 0,064 * 16 + 0,073 * 18 = 23,928 || 170 * 0,127 + 0,064 * 16 + 0,073 * 18 = 23,928 || 167,496
  Muud halduskulud || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 2,684
 Hariduse ja kultuuri peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 170,180
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustused kokku = maksed kokku) || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 170,180
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) praegustes
hindades
   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Pärast 2020. a || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 1,758 || 2,072 || 2,393 || 2,729 || 3,076 || 3,439 || 3,814 || 0 || 19,281
 Maksed || 1,407 || 1,990 || 2,298 || 2,619 || 2,952 || 3,301 || 3,662 || 1,053 || 19,281
3.2.2.   Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
Kohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolme
kümnendkoha täpsusega) – praegustes hindades
 Näidata eesmärgid ja väljundid ò || Aasta ð || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Inimeste õppimisega seotu || Väljundi liik[43] || Väljundi keskmine kulu ||  Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite koguarv || Kogukulu
 Personal (kõrgharidus, kutseharidus, koolid) –täiskasvanud - noored) || Individuaalne mobiilsus || 0,00157 || 80,000 || 117,073 || 103,847 || 155,029 || 125,229 || 190,665 || 146,498 || 227,510 || 170,723 || 270,426 || 194,152 || 313,734 || 221,851 || 365,617 || 1,042,300 || 1,640
 Üliõpilased (kõrgharidus) || Individuaalne mobiilsus || 0,00238 || 230,000 || 512,530 || 250,767 || 570,048 || 269,387 || 624,549 || 287,908 || 680,843 || 309,004 || 745,321 || 329,407 || 810,541 || 353,527 || 887,181 || 2,030,000 || 4,831
 Õppurid (kutseharidus) || Individuaalne mobiilsus || 0,00216 || 70,000 || 141,131 || 82,114 || 168,886 || 92,976 || 195,026 || 103,780 || 222,044 || 116,086 || 253,333 || 127,987 || 284,934 || 142,058 || 322,543 || 735,000 || 1,588
 Noored õppurid || Individuaalne mobiilsus || 0,00155 || 75,000 || 109,032 || 75,865 || 112,509 || 76,641 || 115,919 || 77,413 || 119,428 || 78,292 || 123,196 || 79,142 || 127,043 || 80,147 || 131,213 || 542,500 || 838
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisüliõpilaste ja -personali liikuvus, rubriik 4[44] || Individuaalne mobiilsus || 0,00733 || 16,717 || 122,550 || 17,657 || 129,447 || 18,349 || 134,520 || 19,220 || 140,904 || 19,998 || 146,604 || 21,125 || 154,869 || 22,152 || 162,393 || 135,219 || 991,287
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ühiskraadid[45] || Individuaalne mobiilsus || 0,03411 || 2,198 || 98,686 || 2,937 || 120,416 || 3,752 || 140,865 || 4,732 || 162,002 || 6,031 || 186,520 || 6,759 || 211,275 || 7,619 || 240,791 || 34,028 || 1,161
 Magistriõpe (laenutagatis) || Individuaalne mobiilsus || 0,00266 || 11,966 || 31,834 || 24,413 || 64,949 || 41,497 || 110,400 || 55,026 || 146,392 || 64,759 || 172,286 || 66,064 || 175,758 || 67,377 || 179,251 || 331,100 || 881
 Inimeste õppimisega seotud liikuvus kokku || 485.880 || 1.133 || 557.600 || 1.321 || 627.831 || 1.512 || 694.576 || 1.699 || 764.892 || 1.898 || 824.637 || 2.078 || 894.730 || 2.289 || 4.850,147 || 11.930
 Koostöö innovatsiooni ja heade tavade nimel || Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kogukulu
 Strateegilised partnerlused (väikesed) || Piiriülesed projektid || 0,11389 || 1,550 || 164,476 || 1,838 || 198,958 || 2,141 || 236,369 || 2,442 || 275,043 || 2,786 || 319,970 || 3,228 || 378,213 || 3,510 || 419,447 || 17,495 || 1,992,476
 Strateegilised partnerlused (keskmised) || Piiriülesed projektid || 0,30928 || 325 || 93,115 || 500 || 146,085 || 657 || 195,714 || 813 || 247,037 || 990 || 307,046 || 1,193 || 377,379 || 1,365 || 440,419 || 5,842 || 1,806,795
 Teadmusühendused/sektoripõhised oskuste ühendused || Piiriülesed projektid || 0,86238 || 14 || 11,142 || 29 || 23,632 || 43 || 35,319 || 56 || 47,407 || 71 || 61,575 || 86 || 75,861 || 104 || 93,097 || 404 || 348,033
 Veebiplatvormid || Veebiplatvormid || 7,27300 || 3 || 22,284 || 3 || 22,732 || 3 || 23,184 || 3 || 23,648 || 3 || 24,120 || 3 || 24,606 || 3 || 26,604 || 3 || 167,179
 Rahvusvaheline suutlikkuse tõstmine kõrghariduses || Piiriülesed projektid || 0,733 || 126 || 92,450 || 133 || 97,653 || 138 || 101,480 || 145 || 106,296 || 151 || 110,596 || 159 || 116,831 || 167 || 122,507 || 1.020 || 747,813
 Innovatsiooni ja heade tavade koostöö kokku || 2.015 || 383,467 || 2.500 || 489,061 || 2.978 || 592,067 || 3.456 || 699,431 || 3.998 || 823,307 || 4.666 || 972,889 || 5.146 || 1.102 || 24.760 || 5.062,295
       ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Poliitikavaldkonna reformi toetamine || Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kogukulu
 - Poliitikavaldkonna reformi toetamine || Mitmekordne || 102,332 || Ei kohaldata || 74,014 || Ei kohaldata || 78,537 || Ei kohaldata || 84,405 || Ei kohaldata || 104,727 || Ei kohaldata || 110,818 || Ei kohaldata || 123,212 || Ei kohaldata || 140,610 || Ei kohaldata || 716,323
     ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jean Monnet‘ meetmed || Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kogukulu
 - Jean Monnet’ meetmed || Mitmekordne || 45,491 || Ei kohaldata || 36,834 || Ei kohaldata || 38,475 || Ei kohaldata || 42,120 || Ei kohaldata || 46,044 || Ei kohaldata || 48,943 || Ei kohaldata || 51,444 || Ei kohaldata || 54,575 || Ei kohaldata || 318,435
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spordimeetmed || Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kogukulu
 - Spordimeetmed || Piiriülesed projektid || 34,118 || Ei kohaldata || 16,978 || Ei kohaldata || 23,815 || Ei kohaldata || 32,016 || Ei kohaldata || 36,035 || Ei kohaldata || 39,052 || Ei kohaldata || 44,525 || Ei kohaldata || 46,406 || Ei kohaldata || 238,827
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tegevustoetus || Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kogukulu
 - Tegevustoetus || Programmi haldamine || 63,189 || Ei kohaldata || 47,751 || Ei kohaldata || 48,712 || Ei kohaldata || 55,200 || Ei kohaldata || 61,935 || Ei kohaldata || 68,915 || Ei kohaldata || 76,162 || Ei kohaldata || 83,650 || Ei kohaldata || 442,325
 Rubriigi 1 ja 4 KOGUKULU ||   || 1,682 ||   || 1,990 ||   || 2,308 ||   || 2,637 ||   || 2,979 ||   || 3,336 ||   || 3,706. ||   || 18,638
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku     RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||  23,928 ||  23,928 ||  23,928 ||  23,928 ||  23,928 ||  23,928 ||  23,928 ||  167,496
 Muud halduskulud || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 2,684
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 ||  170,180
 Mitmeaastas finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[46] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu halduskulu[47] || 52,118 || 58,218 || 61,247 || 66,904 || 72,481 || 78,313 || 83,595 || 472,877
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || 52,118 || 58,218 || 61,247 || 66,904 || 72,481 || 78,313 || 83,595 || 472,877
 KOKKU || 76,430 || 82,530 || 85,559 || 91,216 || 96,792 || 102,625 || 107,906 || 643,057
3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnangud väljendada täisaja ekvivalentides
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || 15 01 01 01 (peakorter ja komisjoni esindustes) || 170 || 170 || 170 || 170 || 170 || 170 || 170
 || XX 01 01 02 (delegatsioonid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud ühikutes: FTE)[48] ||
 || 15 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || 34 || 34 || 34 || 34 || 34 || 34 || 34
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [49] || - peakorteris[50] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid – kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid – otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOKKU || 204 || 204 || 204 || 204 || 204 || 204 || 204
XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või
eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadisiseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Summasid ja mahaarvamisi korrigeeritakse
olenevalt ettenähtava hajutamisprotsessi tulemustest.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Programmi haldus
 Koosseisuvälised töötajad || Programmi haldus
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva 2014–2020 mitmeaastase
finantsraamistikuga, mille kohta komisjon tegi ettepaneku oma teatises
KOM(2011) 500.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
Selgitage mis laadi ümberplaneerimine on vajalik ning
täpsustage seotud eelarveread ja neile vastavad summad.
[…]
–
¨  Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[51].
Selgitage, mis on vajalik, ning täpsustage seotud
eelarveread ja neile vastavad summad.
[…]
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist.
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Ettepanek hõlmab kolmandate isikute poolset
rahastamist EFTA riikidest, Šveitsist, Türgist, samuti liituvatest riikidest,
kandidaatriikidest ja potentsiaalsetest kandidaatidest, kes saavad kasu
liitumiseelsest strateegiast.
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
¨         omavahenditele
¨         erinevatele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Eelarve tulude rida || Käimasolevaks eelarveaastaks kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[52]
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Artikkel…………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste tulude puhul
täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.
[…]
Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.
[…]
[1]           KOM(2010) 2020
(lõplik), 3.3.2010.
[2]           KOM(2011) 500
(lõplik), 29.6.2011.
[3]               EÜT L 11,
16.1.2003, lk 1.
[4]           ELT C ,, lk .
[5]           ELT C ,, lk .
[6]           KOM(2011) 500
(lõplik), 29.6.2011.
[7]               ELT L
327, 24.11.2006, lk 45.
[8]               ELT L
327, 24.11.2006, lk 30.
[9]               ELT L
340. 19.1.2008, lk 83.
[10]             ELT L 378,
27.12.2006, lk 41.
[11]             KOM(2010) 2020, 3.3.2010.
[12]             KOM(2010)
477 (lõplik), 15.9.2010.
[13]             KOM(2010)
682 (lõplik), 26.11.2010.
[14]             ELT C 311, 19.12.2009, lk 1. Nõukogu 27. novembri resolutsioon Euroopa
noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta.
[15]             ELT L 375,
23.12.2004, lk 12.
[16]             KOM(2008)
425 (lõplik), 3.7.2008.
[17]             ELT C 319,
13.12.2008, lk 2. Nõukogu järeldused 21. sajandi koolide kohta.
[18]             ELT C 119,
28.5.2009, lk 2. Nõukogu järeldused ET2020 kohta.
[19]             ELT C 300,
12.12.2007, lk 6. Nõukogu järeldused õpetajahariduse kvaliteedi parandamise
kohta.
                ELT
C 302, 12.12.2009, lk 6. Nõukogu järeldused õpetajate ja koolijuhtide erialase
arengu kohta.
[20]             ELT C 301,
11.12.2009, lk 5. Nõukogu järeldused sisserändaja taustaga laste hariduse
kohta.
[21]             ELT C , ,
lk .
[22]             KOM(2011) 12 (lõplik), 18.11.2011.
[23]             ELT L 390, 31.12.2004, lk 6.
[24]             ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.
[25]             ELT C 155, 8.7.2009, lk 11.
[26]             KOM(2001)
303 (lõplik), 25.5.2011.
[27]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[28]             ELT C ,, lk .
[29]             See summa vastab 2007.–2013. aasta kulutuste tasemele, mida on
suurendatud vastavalt reitingutegurile, mis kajastab rubriigi 4 vahendite kasvu
määra.
[30]             ELT C ,,
lk .
[31]          ABM: tegevuspõhine juhtimine −
ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.
[32]          Finantsmääruse artikli 49
lõike 6 punkti a või b kohaselt.
[33]          Socrates, Leonardo da Vinci ja
eLearning.
[34]          Eelarve täitmise viise selgitatakse koos
viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[35]          Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[36]             Eelarveread
rakendusameti jaoks, mis määratletakse pärast kulunäitajate stabiliseerumist.
[37]             Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[38]             EFTA:
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[39]             Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
[40]             Tehniline
ja/või haldusabi ja kulud liidu programmide ja/või meetmete rakendamise
toetuseks (endised BA read), kaudsed teadusuuringud, otsesed teadusuuringud..
[41]             Komisjon
võib otsustada teha programmi „Erasmus kõigi jaoks” rakendamise (osaliselt)
ülesandeks rakendusametile. Summasid ja hinnanguliste kulude jaotust võidakse
seetõttu kohandada lähtudes delegeeritud ülesannetest.
Hõlmab rakendusameti, millele võib usaldada programmi osa rakendamise,
halduskulu suure töökoormuse alusel. Halduskuludeks oleks pidev ületunnitöö.
[42]             Kokku 204
FTEd hõlmab: riiklike ametite haldamine, komisjoni otsehaldus, järelevalve ja
ka rakendusametiga koordineerimine. kuna kogu personal on seotud programmi
toetamise ja koordineerimisega.
[43]             Väljundid
on tooted ja teenused (nt rahastatud õpilasvahetuste arv, ehitatud teede km
jne).
[44]             Sealhulgas
liikuvustasude korraldamine.
[45]             Programmi
„Erasmus Mundus” meetme 1 raames aastateks 2009–2013 välja valitud ühiste
magistri- ja doktoriõppe kavade rahastamist jätkatakse programmi "Erasmuse
kõigi jaoks" raames ka ülejäänud aastatel lähtudes iga-aastasest
uuendamismenetlusest, mis toetub eduaruandele ja rahaliste vahendite
olemasolule.
[46]             Tehniline
ja/või haldusabi ja kulud ELi programmide ja/või meetmete rakendamise toetused
(varem BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.
[47]             See hõlmab
rubriike 1 ja 4. Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi nägemuse kohaselt antakse
(osa) programmi täitmisest EACEA rakendusametile ja riiklikele ametile.
Ülaltoodud arvusid ja eelarveridasid korrigeeritakse vajaduse korral kooskõlas
ettenähtava hajutamisprotsessiga.
[48]             CA
(Contract Agent) = lepingulised töötajad, INT= agency staff (Intérimaire)
= renditööjõud, JED Jeune Expert en Délégation (Young Experts in
Delegations) = noored eksperdid delegatsioonides, LA (Local Agents) = kohalikud
töötajad, SNE (Seconded National Expert) = riikide lähetatud eksperdid.
[49]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA
read).
[50]             Peamiselt
struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa
Kalandusfond.
[51]             Vt
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[52]             Traditsiooniliste
omavahendite osas (tollimaksud, suhkrumaks) tuleb näidata netosummad, st
brutosumma, milles on lahutatud 25 % kogumiskuludena.