				|

		52011PC0827

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Liidu lennujaamades teenindusaegade jaotamise  ühiseeskirjade kohta /* KOM/2011/0827 lõplik - 2011/0391 (COD) */

			   	SELETUSKIRI

1.
ETTEPANEKU TAUST
1.1.
Taust

1.
Lennujaamades, kus lennuettevõtjate taotlused saada
teenindusaegu maandumiseks või õhkutõusmiseks, ületavad lennujaama
läbilaskevõime, kasutatakse kõikide järgitavate eeskirjade kindlaksmääramiseks
teenindusaegade jaotamise mehhanisme. Lennuettevõtja jaoks tähendab
teenindusaja saamine lennujaamas seda, et ta võib kasutada kõiki vajalikke
infrastruktuure (lennurajad, ruleerimisrajad, seisuplatsid ja reisiterminalid),
et lendu kindlaksmääratud ajal teenindada. Olenevalt lennujaama eripärast võib
teenindusaegade jaotamine olla vajalik teatavatel tundidel päevas või
teatavatel ülekoormatud ajavahemikel. Selleks et lennujaama läbilaskevõimet ja
ausa konkurentsi tingimusi parimal viisil ära kasutada, seatakse eesmärgiks tagada,
et juurdepääs ülekoormatud lennujaamadele oleks korraldatud nii, et
teenindusajad maandumiseks või õhkutõusmiseks oleks jaotatud õiglaste,
mittediskrimineerivate ja läbipaistvate eeskirjade alusel.
2.
1993. aastal võeti Euroopa Ühenduses vastu nõukogu
18. jaanuari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades
teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (edaspidi „teenindusaegade
määrus”), mida 2004. aastal paljudes olulistes punktides muudeti. Oma
iseloomult on tsiviillennundus ülemaailmne tegevus, kuid seda reguleeritakse ka
kohalike eeskirjadega, mistõttu on oluline märkida, et teenindusaegu jaotatakse
maailma eri piirkondades erinevalt. Euroopas on teenindusaegade jaotamise
määruse aluseks Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA)
kehtestatud ülemaailmsed suunised.
3.
Teenindusaegade jaotamise praeguse korra peamised
omadused on järgmised: kui lennujaama läbilaskevõime kohta tehtud analüüsist
selgub, et asjaomase lennujaama läbilaskevõime on selgelt ebapiisav[1],
peab liikmesriik andma lennujaamale lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama
staatuse. Järgmises etapis määrab liikmesriik lennujaama jaoks koordinaatori,
kelle ülesanne on jaotada teenindusaegu sõltumatult, neutraalselt,
mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt.
4.
Teenindusajad jaotatakse suviseks ja talviseks
lennuhooajaks. Kui lennuettevõtja on kasutanud teenindusaegade sarja[2]
ühe hooaja jooksul vähemalt 80 % ulatuses, on tal õigus taotleda järgmise
samaväärse sõiduplaaniperioodi jooksul sama teenindusaegade sarja („juba väljakujunenud
teenindusajad”, „senised õigused” või „80/20 reegel”). Kui nõutavat määra ei
saavutata, tagastatakse teenindusajad uuesti jaotamiseks teenindusaegade
ühisvarusse. 50 % neist teenindusaegadest jaotatakse uustulnukatele[3].
5.
Praegu on teenindusaegade määrust kohaldavates
riikides (Euroopa Majandusühendus ja Šveits) 89 lennuoperatsioone täielikult
koordineerivat lennujaama. Neist 62 koordineerib lennuoperatsioone kogu aasta
vältel ja 27 hooajaliselt. Osades lennujaamades, nagu London Heathrow ja Paris
Orly, ületab nõudlus märkimisväärselt lennujaama läbilaskevõime kogu aasta
jooksul, teistes on läbilaskevõime piiratud teatavatel tippperioodidel.
Vähemalt üks lennuoperatsioone koordineeriv lennujaam on 18 liikmesriigil ning
need riigid peavad määrama ametisse koordinaatori.

1.2.
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

6.
Teenindusaegade määruse rakendamine on Euroopa
ülekoormatud lennujaamades teenindusaegade jaotamist märkimisväärselt
parandanud ning neutraalsuse ja läbipaistvuse tõttu on see aidanud palju kaasa
ka lennunduse siseturu loomisele. Teenindusaegade määrust hakati kohaldama
ajal, mil Euroopa lennutransporditurul tegutses valdavalt väike osa
traditsioonilisi riiklikke lennuettevõtjaid. Sellest ajast peale on konkurents
muutunud palju elavamaks. Alates 1992. aastast on ELi siseste lennuliinide arv
rohkem kui kahekordistunud ja Euroopa lennujaamadest väljuvate pikamaalendude
hulk on suurenenud 150 %. 1992. aastal oli üksnes 93 liini, mida teenindas
üle kahe lennuettevõtja. 2010. aastal oli lennuliinide arv 479. On küsitav, kas
selliseid edusamme oleks olnud võimalik saavutada ilma süsteemita, mis tagab
Euroopa ülekoormatud lennujaamades teenindusaegade jaotamise nii, et riiklikud
ametiasutused, riigiettevõtted või lennujaamad ei avaldaks sellele põhjendamatut
survet.
7.
Nii nagu Eurocontrol ja ACI Europe[4]
on juba märkinud, on üks Euroopa peamine probleem lennujaamade ülekoormatus.
Detsembris 2010 avaldatud Eurocontroli pikaajaliste prognooside[5]
kohaselt on isegi praeguseks kavandatud infrastruktuuritäiustusi arvesse võttes
võimatu rahuldada 2030. aastal lennuettevõtjate nõudlust vähemalt 10 %
ulatuses, kuna läbilaskevõimest ei piisa. Peale selle nähtub käesolevale
ettepanekule lisatud mõjuhinnangust, et liidu kõige ülekoormatumates
lennujaamades ei näita olukord paranemise märke, seda isegi läbilaskevõime
kavandatud suurendamist arvesse võttes[6].
8.
Lähtudes oluliste lennujaamade läbilaskevõime
piiratusest ja selle tagasimõjust Euroopa elanike liikuvusele, tundub, et
lahendus seisneb uute lennuradade ja lennujaama infrastruktuuride ehitamises.
Samal ajal on infrastruktuuride mõju keskkonnale ja maakasutuse planeerimine
muutumas üha suuremaks mureallikaks. Lisaks sellele on praeguse majanduskriisi
olukorras vaja, et eelarve oleks pikaajaliselt jätkusuutlik. Ülekoormatuse
probleemi lahendamiseks tuleb leida nn suurte infrastruktuuride laiendamisest
tõhusamaid ja majanduslikumaid lahendusi.
9.
On ilmne, et teenindusaegade jaotamise mehhanism ei
ole võimeline läbilaskevõimet suurendama. Samuti ei suuda teenidusaegade
jaotamine lahendada läbilaskevõime piiratusest tulenevat probleemistikku.
Kuidas näiteks tagada lennuühendus Euroopa piirkondade ja piiratud
läbilaskevõimega lennujaamade vahel või parandada sidet ülekoormatud
sõlmpunktide ja kõigi maailma piirkondade vahel? Teenindusaegade jaotamise
süsteemide edasiarendamine ei ole iialgi nende oluliste vajaduste lahendus.
Samas võivad need süsteemid olla oluliseks vahendiks piiratud läbilaskevõime
korraldamisel.
10.
Seetõttu on vaja teenindusaegade määrus läbi
vaadata ja määrata kindlaks, kuivõrd on võimalik seda paremaks muuta, nii et
läbilaskevõime vastaks lennutranspordi nõudlusele kõikides sektorites
(pikamaalennud, piirkondlik ühendus, kaubavedu jne). Märtsis 2011 vastu võetud
transpordipoliitika valges raamatus tõdetakse, et teenindusaegade jaotamine on
oluline integreeritud ja tõhusa turu arenguks Euroopa ühtse transpordipiirkonna
perspektiivis; valge raamat on osa strateegia „Euroopa 2020” raames algatatud
suurprojektist „Ressursitõhus Euroopa”. Alates sellest ajast on komisjon hoolikalt
kavandanud turupõhiste mehhanismide rakendamist lennuteenindusaegade kasutamise
korraldamiseks: andes tegelikele turuosalistele (lennuettevõtjad) soodustusi ja
eeliseid, mis võivad nende tegevust soodsalt mõjutada, saaksid lennujaamade
praegust piiratud läbilaskevõimet kasutada ära need, kes sellega majanduslikult
paremini toime tulevad. Olemasoleva piiratud läbilaskevõime mõistlikum
kasutamine oleks seega võimalik ilma olemasoleva läbilaskevõime füüsilise
suurendamiseta.
11.
Nii nagu täheldas komisjon oma 2008. aasta
teatises,[7] toimib selline
teenindusaegade turg (järelturu vormis) Ühendkuningriigi lennujaamades juba
mõnda aega. Heathrow lennujaama olemasolevaid teenindusaegu vahetatakse kõrge
hinna eest: märtsis 2008 levis näiteks teade, et Continental Airlines maksis
nelja teenindusaegade paari eest Heathrow lennujaamas 209 miljonit Ameerika
dollarit (143 miljonit eurot päeva kursi alusel).
12.
Vajadus parandada lennuteenuste osutamise süsteemi
Euroopa tasandil on pälvinud viimastel aastatel üha suuremat tähelepanu. Ühtse
Euroopa taeva algatuse raames Euroopa lennuliikluse korraldamises alates 2009.
aastast tehtud muudatused annavad tunnistust sellest, et teatavatel juhtudel on
süsteem paremini korraldatud Euroopa või piirkonna tasandil. Seda võib täheldada
funktsionaalsete õhuruumiosade loomise puhul ning selliste kesksete
funktsioonide nagu võrgustikuhalduse tugevdamisel. Kuna võrgusikku kuuluvad nii
otselennud kui ka jaotuskeskuse põhised (Hub-and-Spoke system) lennud,
ei ole võimalik vältida olukorda, mille puhul võrgustiku ühes osas esinevad
probleemid (näiteks olulise sõlmjaama sulgemine) mõjutavad omakorda võrgustiku
teisi osi. See asjaolu on veelgi suurema mõjuga siis, kui võrgustiku peamised
osad toimivad oma läbilaskevõime ülempiiril või selle lähedal, jättes nii väge
vähe manööverdamisvõimalusi näiteks ümbersuunatud lendude vastuvõtmiseks.
Euroopa süsteemi tulemuslikkuse parandamine aitab seega parandada ka tema
võimekust kriisiolukordadega toime tulla.

1.3.
Ettepaneku eesmärgid

13.
Peaeesmärk on tagada, et ülekoormatud lennujaamades
jaotataks ja kasutataks teenindusaegu optimaalselt. Erieesmärgid on järgmised:
(1)
edendada teenindusaegade jaotamis- ja
kasutusmehhanisme ning tagada nende tõhus kohaldamine, samuti
(2)
soodustada lennuettevõtjate ausat konkurentsi.

1.4.
Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

14.
Ettepaneku eesmärk on muuta nõukogu 18. jaanuari
1993. aasta määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade
jaotamise ühiste eeskirjade kohta. Ükski teine säte ei käsitle otse
teenindusaegade jaotamist.

1.5.
Kooskõla Euroopa Liidu muude
tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

15.
Käesolev algatus on üks nõutav meede selleks, et
panna toimima Euroopa ühtne transpordipiirkond, mida on kirjeldatud komisjoni
valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava –
Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” [KOM(2011) 144].
See on see ka osa lennujaamameetmete paketist, mida komisjoni 2011.
aasta tööprogrammis [KOM(2010) 623]
nimetatakse strateegiliseks algatuseks, et ühtse turu võimalusi
majanduskasvuks ära kasutada.

2.
HUVITATUD
ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.
Konsulteerimine huvitatud isikutega

16.
Pärast esimest konsultatsiooni huvitatud isikutega
2007. aastal ning pärast teatiste (KOM(2007) 704) ja 2008. aastal (KOM(2008) 227) vastuvõtmist 2007.
aastal algatas komisjon septembris 2010 laiapõhjalise avaliku veebiarutelu, et
hinnata määruse toimimist praeguseks hetkeks ja saada huvitatud isikutelt
kommentaare seoses nende meetmete üksikasjaliku loeteluga, mida tuleks seoses
määruse läbivaatamisega võtta. Teine huvitatud isikute kuulamine korraldati 29.
novembril 2010 ning sellel osalesid ka 16 liikmesriiki ja asjaomaste erinevate
huvitatud isikute esindajad.
17.
Konsultatsiooni kõigus saadud vastuste kokkuvõte on
komisjoni veebisaidil[8]. Üldiselt on
transpordiettevõtjad praeguse teenindusaegade määruse toimimisega rahul,
mistõttu ei soovi enamik selle rühma vastajaid määruses teha ühtegi muudatust.
Asjaolu, et teenindusaegade jaotamise määrusega reguleeritakse tõepoolest
juurdepääsu teatavatele maailma kõige nõutumatele lennujaamadele, selgitab
selle küsimuse tundlikku iseloomu, seda eelkõige lennuettevõtjate jaoks. Paljud
lennuettevõtjad rõhutavad, et kõige suurem probleem on lennujaamade piiratud
läbilaskevõime, millele teenindusaegade määruse muutmine lahendust pakkuda
suuda.
18.
Lennujaamad ja lennujaamade ühendused toovad
vajadust rohkem esile ja püüavad leida kasutust konsultatsioonide käigus
pakutud lahendustele. Küll vähemal määral, kuid siiski käib see asjaolu ka
teenindusaegade koordinaatorite kohta. Erinevused liikmesriikide ja muude
vastajate vaadetes on veelgi suuremad, olgugi et asjaomased isikud suhtuvad
teenindusaegade määruse muutmisesse üldiselt positiivselt.

2.2.
Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

19.
Komisjoni määruse toimimise pidevale järelevalvele
lisaks tehti mitmeid välisanalüüse, mille tulemused on kättesaadavad komisjoni
veebisaidil[9]. 2010. aastal otsustas
komisjon põhjalikult analüüsida olukorda ajavahemikul 2006–2010[10].
Selle analüüsi järeldustes on esitatud mitmeid probleeme, mille tõttu ei ole
Euroopa lennujaamade läbilaskevõimet praegu võimalik tõhusalt ära kasutada.

2.3.
Mõju hindamine

20.
Mõjuhinnangus vaadeldakse erinevaid pakutud
lahendusi tervikuna. Kolme meetmepaketi sisu võib võtta kokku järgmiselt.
21.
Esimene pakett hõlmab meetmeid, mille eesmärk on
tõhustada teenindusaegade jaotamist ilma süsteemi halduslikku külge muutmata.
Praegust korda on võimalik parandada mitmes punktis, kuid välja ei ole pakutud
ühtega turupõhist mehhanismi. Paketi piiratud ulatust arvestades on sellest
saadav kasu pigem tagasihoidlik: transporditavate reisijate arv suureneks
aastas keskmiselt 0,4 %.
22.
Teine pakett hõlmab esimest paketti, millele
lisanduvad mitmed uued üksikasjad, sh turumehhanismid (sõnaselgelt on ette
nähtud võimalus luua ELi ülene teenindusaegade järelturg). See sisaldab ka
mitmeid konkurentsi soodustavaid ettepanekuid, näiteks uustulnukaid käsitleva
eeskirja läbivaatamist ja kriteeriumide kindlaksmääramist seoses eelise
saamisega järgmise hooaja teenindusaja jaotamisel („senised õigused”). Hinnangu
kohaselt suureneks selle paketti puhul transporditavate reisijate arv
ajavahemikul 2012–2025 aastas keskmiselt 1,6 % (s.o 23,8 miljonit)
ning majanduslik kasu oleks 5,3 miljardit eurot, samuti suurendaks see
märkimisväärselt töökohtade arvu (62 000 täistööajaga töökohta).
23.
Kahjuks avaldab see pakett negatiivset mõju
keskkonnale, kuna lendude arvu suurenemise tõttu suureneb ka CO2-heide.
Kuid arvestades, et alates 2012. aastast on lennutranspordi põhjustatud CO2-heide
arvestatud üldisesse heitkogustega kauplemise süsteemi, ei peaks see meetmesari
tooma kaasa CO2-heite suurenemist tervikuna. Kui olemasolevat
läbilaskevõimet kasutada intensiivsemalt, oleks võimalik vältida läbilaskevõime
suurendamisega seotud keskkonnamõju.
24.
Kolmandasse paketti kuuluvad kõik teise paketi
üksikasjad, kuid selles on edasi arendatud turumehhanisme, nähes ette „senisest
õigusest” või „juba väljakujunenud teenindusaegadest” tuleneva teenindusaegade
tagasivõtmise ja enampakkumisele panemise. See pakett võimaldaks suurendada
lennureisijate arvu 1,9 %-lt 2 %-le, s.o 27,3 miljonilt reisijalt
28,7 miljoni lisareisijale aastas. Samas on tegemist uudse meetmega, mille
võimaliku positiivse mõju puhul tuleb arvestada ohuga, et lennuettevõtjate
toimimiskulud märgatavalt suurenevad, kuna tekivad häired nende sõiduplaanis ja
nende võimaluses toimida ülekoormatud lennujaamades suure teenindusaegade
varuga jaotuskeskusena. Seetõttu annaks kõnealuse paketi kohaldamine väiksema
majandusliku kasu, ligikaudu 2,8 kuni 5 miljardit eurot.
25.
Võttes arvesse eri meetmepakettide hindamist
tõhusus-, mõjusus- ja vastavusnäitajate alusel, soovitatakse rakendada teist
paketti, kuna sellest saadav kasu ületaks märgatavalt selle rakendamiskulud.

3.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.
Kavandatud meetmete kokkuvõte
3.1.1.
Lisada võimalus kasutada teenindusaegade
järelturgu ja konkurentsi suurendamist

26.
Selleks et muuta teenindusajad liikuvamaks,
lubatakse ettepanekus sõnaselgelt ettevõtjatel teenindusaegu osta ja müüa.
Teenindusaegade liikuvuse parandamine aitaks lennuettevõtjatel kohandada oma
teenindusaegade varu vastavalt kavandatud vajadustele. Teenindusaegade
määrusega on juba praegu lubatud lennuettevõtjatel teenindusaegu vahetada.
Paljudel juhtudel on tegemist päeva tipphetkel saadaoleva teenindusaja
vahetamisega sellise teenindusajaga, mille vastu huvi ei tunta, st
teenidusajaga hilja õhtul või varasel pärastlõunal, ja mis seega ei ole väga
kasulik. Kui vahetamine on toimunud, tagastatakse teenindusaeg, mille vastu
huvi ei tunta, teenindusaegade ühisvarusse. Praegu kehtiva määruse alusel võib
teenindusaegu üle kanda üksnes väga vähestel juhtudel.
27.
Uustulnukate puhul annab kehtiv määrus eelise
lennuettevõtjatele, kellel on teenindusaegu koordineerivas lennujaamas üksnes
mõned teenindusajad, kuid see lähtekoht ei ole oodatud tulemusi andnud.
Kindlaksmääratud lennujaama tulev tugev konkurent peab üldjuhul koostama endale
tugeva teenindusaegade varu, et suuta kõnealuses lennujaamas domineeriva
lennuettevõtjaga (tavaliselt „riiklik” lennuettevõtja) tegelikult konkureerida.
Kehtivate eeskirjade kohaselt kaotavad lennuettevõtjad kiiresti lennuväljale
sisenenud uustulnuka staatuse, seda isegi juhul, kui nende käsutuses on vähe
teenindusaegu. Seetõttu on pakutud välja laiendada uustulnuka mõiste
määratlust, et lihtsustada tõsiste konkurentide väljakujunemist ja vähendada
kasutusprogrammide segmenteerumist juhul, kui teenindusajad on jaotatud suurele
hulgale lennuettevõtjatele, kes ei suuda neid kasutada nii, et domineerivaid
lennuettevõtjaid järjepidevalt kõrvale tõrjuda.

3.1.2.
Suurendada teenindusaegade jaotamise
läbipaistvust ja teenindusaegade koordinaatorite sõltumatust

28.
Ettepanek sisaldab mitmeid sätteid, mille eesmärk
on tagada, et teenindusaegu jaotataks piisavalt läbipaistvalt. See on oluline
mitte üksnes teenindusaegu kasutavate lennuettevõtjate jaoks, vaid ka
riigiasutuste jaoks, kes täidavad määrusest tulenevaid ülesandeid. Veelgi
olulisem on see sellise süsteemi puhul, milles on lubatud kasutada järelturgu.
29.
Ettepanek võimaldab kehtestada karmimad nõuded, mis
sätestavad koordinaatorite sõltumatuse huvitatud isikutest. Ettepanekuga
soovitakse tugevdada ka koordinaatorite vahelist koostööd, mis esialgu avalduks
selliste ühiste projektide väljatöötamises, mis hõlmaksid näiteks
teenindusaegade jaotamise ühiste programmide koostamist või koordineerimise
ümbergrupeerimist eri liikmesriikides asuvate lennujaamade puhul. Saavutatud
edusammudest lähtuvalt võiks komisjon pakkuda välja luua Euroopa koordinaatori
ametikoht, kusjuures see koordinaator vastutaks teenindusaegade jaotamise eest kõikides
liidu lennujaamades.

3.1.3.
Kaasata teenindusaegade jaotamise kord
Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi reformimisse (ühtne Euroopa taevas)

30.
Ettepaneku eesmärk on aidata tõhustada
lennuliikluse võrgustiku korraldamist Euroopa tasandil, ühendades Euroopa
võrgustiku vastutuse teenindusaegade jaotamise korraga. Seega võib komisjon
nõuda lennujaama läbilaskevõime analüüsimist juhul, kui võrgustiku eest
vastutaja peab seda vajalikuks, et tagada ühtsus lennujaama käitamise kavaga
(see on juba ette nähtud määrusega, millega luuakse võrgustiku eest vastutaja
ametikoht). Läbilaskevõime analüüs tuleks teha Euroopa tasandil heakskiidetud
normide kohaselt. Lisaks sellele võiks komisjon anda liikmesriikidele
läbilaskevõime hindamise osas soovitusi, kui võrgustiku haldaja leiab, et
Euroopa võrgustiku toimimise vajadusi ei ole täielikult arvesse võetud. Nende
soovituste eesmärk oleks võimaldada liikmesriigil Euroopa võrgustiku
hindamisega arvestada ning paremini mõista lennujaamade läbilaskevõime
hindamise mõju kogu võrgustikule, seda näiteks hilinemiste kontekstis.
31.
Ettepaneku kohaselt lisanduks ka üks uus
lennujaamaliik: „võrgustikku kuuluv lennujaam”. Selline lennujaam ei ole
lennuoperatsioone koordineeriv, kuid seda loetakse siiski oluliseks
lennujaamaks, sest see on võimeline pakkuma alternatiive võrgustiku tõrgete
puhul. Seega nähakse ettepanekuga ette, et teave selles lennujaamas toimuvate
lennuoperatsioonide kohta jõuab koordinaatorini.

3.1.4.
80-20-reegli ja teenindusaegade sarja mõiste
määratluse muutmine ning lennujaamatasude süsteemi kasutuselevõtmine, et hoida
ära teenindusaegade liiga hilist ühisvarusse tagastamist

32.
Selleks et olemasolevat läbilaskevõimet
optimaalselt ära kasutada, nähakse muudatusega ette teatavad muudatused
lennuteenindusaegade kasutamise nõuete kohandamises „senise õiguse” rakendamise
suhtes. Selleks et lennuettevõtja suhtes kohaldataks järgmise vastava
sõiduplaaniperioodi jooksul teenindusaegade jaotamisel eelist, peab ta olema
ära kasutanud vähemalt 85 % talle eraldatud teenindusaegade sarjast
(praeguse 80 % asemel).
33.
Lisaks sellele on sarja miinimumpikkust (st
nädalaste teenindusaegade vähim arv, mida on vaja selleks, et teenindusaegade
jaotamise eelist kohaldataks ka järgmiseks vastavaks sõiduplaaniperioodiks)
suurendatud 5-lt 15-le suvisel lennuhooajal ja 10-le talvisel hooajal.
Teenindusaegade sarja pikendamine vähendab teenindusaegade struktuuri
segmenteerumist lennujaamas, sest senistele õigustele vastavad lühikesed sarjad
võivad takistada muudel lennuettevõtjatel pikemaid sarju teenindada. Teatavate
liiklusliikide (tšarter) puhul nähakse ette erandid, et võtta arvesse
piirkondlike lennujaamade eripära.
34.
Tagamaks, et enne lennuhooaja algust reserveeritud
teenindusaegu kasutataks lennuettevõtja kava kohaselt ka tegelikult, lubatakse
ettepaneku kohaselt lennujaamadel kasutada lennujaamatasude süsteemi, et
lennuettevõtjad ei tagastaks teenindusaegu teenindusaegade ühisvarusse liiga
hilja. Lennujaama teenindusaegade reserveerimine ilma neid kasutamata toob
kaasa maksu, mida praegu maksavad tegutsevad lennujaamad. Ettepanekuga
innustatakse lennujaama käitajat looma lennujaamatasude süsteemi, mis peaks
hoidma ära käitumise, mille tagajärjeks on lennujaama läbilaskevõime ebatõhus
kasutamine.

3.2.
Muutmata jäävad sätted

35.
Praegusest määrusest võetakse ilma suuremate
muudatusteta üle järgmised sätted: artikli 2 punkt a, punkti b
alapunkt i, punktid e, g, k, l, o ja p; artikli 3 lõiked 1, 2, 4
ja 6; artikli 4 lõike 1 teine taane ja lõige 5;
artikli 5 lõike 3 punktid a ja d ja lõiked 4, 5
ja 6; artikli 6 lõike 3 punktid a, b ja c;
artikli 8 lõike 1 punkti a alapunktid i, ii, iii ja v
ning punkt c; artikli 9, lõiked 3, 6, 7 ja 9;
artikli 10 lõige 1, lõike 5 punkti a alapunktid i
ja iii ning punktid c ja d ja lõige 6; artikkel 12;
artikli 13 lõike 2 teise taande punktid b ja c,
lõike 3 esimene ja teine taane; artikli 16 lõiked 1 ja 5;
artikkel 19 ja artikli 21 lõige 2.

3.3.
Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91.

3.4.
Subsidiaarsuse põhimõte

36.
Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku
selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse. Liikmesriikidel üksi ei ole
võimalik saavutada ettepaneku eesmärke piisaval määral järgmistel põhjustel.
Endiselt on vaja ühtlustada ELi ülekoormatud lennujaamadele pääsu tingimused,
et ära hoida olukorda, kus vastuolud riikide eri tavade vahel hakkavad
lennundusturgu takistama. Seetõttu tuleb probleemid, mis on seotud pääsuga
ülekoormatud lennujaamadele, lahendada Euroopa tasandil.
37.
Liikmesriigid ise ei suuda vähendada erinevate
siseriiklike normide ja tavade tekitatud ELi-siseseid kaubandustõkkeid ega
saavutada lennunduse siseturu toimimise eesmärki piisavas ulatuses.
Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ning probleemi ulatust ja mõju arvestades on
seega vajalik sekkuda ELi tasandil.
38.
Euroopa eeskirjad teenindusaegade jaotamise kohta
on oluline täiendus Euroopa õigusaktidesse, millel lennunduse siseturg põhineb.
Lennujaamade läbilaskevõime õiglane, läbipaistev ja mittediskrimineeriv
jaotamine olukorras, kus nõudlus ületab pakkumise, on otsustava tähtsusega, et
tagada Euroopa lennuettevõtjatele vabadus osutada ELi siseseid lennuteenuseid
ELi õigusaktide kohaselt.
39.
Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse
põhimõttega.

3.5.
Proportsionaalsuse põhimõte

40.
Ettevõtjatele, teenindusaegade koordinaatoritele ja
riiklikele ametiasutustele esitatavad täiendavad nõudmised piirduvad nendega,
mis on vajalikud teenindusaegade mittediskrimineerivaks jaotamiseks ja piiratud
läbilaskevõime optimaalseks jagamiseks Euroopa kõige ülekoormatumates
lennujaamades.

3.6.
Vahendi valik

41.
Kavandatav vahend: määrus.
42.
Õigusakt peaks ülema üldiselt kohaldatav. See
sisaldab mitmeid lennujaama koordinaatorite, lennuettevõtjate, lennujaama
käitajate, Euroopa õhuruumi ja komisjoni suhtes vahetult kohaldatavaid
kohustusi. Seega on kõige kohasem õiguslik vahend määrus, kuna muude lahenduste
abil ei ole võimalik seatud eesmärke saavutada.

4.
MÕJU EELARVELE

43.
Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.

5.
VALIKULISED ÜKSIKASJAD
5.1.
Lihtsustamine

44.
Ettepanekuga lihtsustatakse seadusandlust, sest
nähakse ette teenindusaegade määruse läbivaatamine, et koondada ühte akti kõik
kõnealuse määruse muudetud versioonid ja käesolevas ettepanekus esitatud
muudatused.

5.2.
Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine

45.
Käesoleva ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse
kehtetuks praegu kehtiv teenindusaegade määrus.

5.3.
Euroopa Majanduspiirkond

46.
Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa
Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa
Majanduspiirkonnas.
2011/0391 (COD)
ê 95/93
(kohandatud)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
ühenduse Ö Euroopa
Liidu Õ lennujaamades
teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade ühiseeskirjade kohta
(Uuesti sõnastatud)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut
Ö Euroopa Liidu
toimimise lepingut Õ, eriti selle
artikli Ö 100
lõiget 2 Õ,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[11],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[12],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
ò uus
(1)
Nõukogu 18. jaanuari
1993. aasta määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade
jaotamise ühiste eeskirjade kohta[13] on korduvalt oluliselt
muudetud[14]. Kuna kõnealusesse
määrusesse tuleb teha uusi muudatusi, on selguse huvides soovitatav kõnealune
määrus uuesti sõnastada.
(2)
Määrus (EMÜ) nr 95/93 on
aidanud otsustavalt kaasa lennunduse siseturu väljakujundamisele ning Euroopa
Liidu, selle liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste suhete arengule,
tagades juurdepääsu liidu ülekoormatud lennujaamadele läbipaistvate ja
mittediskrimineerivate eeskirjade alusel.
ê 95/93 põhjendus
1 (kohandatud)
(3)
Ö Samas Õ Vväheneb tasakaal Euroopa lennutranspordisüsteemi õhutranspordisüsteemi
laienemise
laiendamise ja selle vajadusi
rahuldavate Ö teatavate Õ
lennujaamainfrastruktuuride läbilaskevõime vahel. Seetõttu kasvab
ülekoormatud lennujaamade arv ühenduses Ö liidus Õ.
ò uus
(4)
Teenindusaegade jaotamise
süsteem, mis loodi 1993. aastal, ei taga teenindusaegade ning seetõttu ka
lennujaama läbilaskevõime optimaalset jaotamist ja kasutamist. Lennujaamade ühe
suurema ülekoormatuse ja uute suurte lennujaamainfrastruktuuride piiratud
arengu tõttu on teenindusajad harvaesinev ressurss. Juurdepääs sellele
ressursile on lennutransporditeenuste pakkumise ja tõhusa konkurentsi
säilitamise seisukohalt äärmiselt tähtis. Selleks tuleks tõhustada nii
teenindusaegade jaotamist ja kasutamist, hakates rakendama turumehhanisme,
mille abil anda kasutamata teenindusajad huvitatud ettevõtjate käsutusse
võimalikult kiiresti ja läbipaistvalt, kui ka karmistada teenindusaegade
jaotamise, haldamise ja kasutamise aluspõhimõtteid. Olgugi, et juba
väljakujunenud teenindusajad vastavad lennuettevõtjate vajadusele stabiilse
sõiduplaani järele, võib käesoleva määruse edaspidise arengu ja kohaldamise
käigus kavandada siiski muude turumehhanismide järkjärgulist kohaldamist,
näiteks juba väljakujunenud teenindusaegade tagasivõtmist ja nende panemist
enampakkumisele.
(5)
Seega on vaja muuta
teenindusaegade jaotamise süsteemi liidu lennujaamades.
ê 95/93 põhjendus
2 (kohandatud)
(6)
Teenindusaegade jaotamine ülekoormatud
lennujaamades peaks Ö ka
edaspidi Õ põhinema
erapooletutel, läbipaistvatel ning mittediskrimineerivatel eeskirjadel.
ò uus
(7)
Praegust teenindusaegade
jaotamise süsteemi tuleks kohandada vastavalt turumehhanismidele, mida
teatavates lennujaamades kohaldatakse teenindusaegade ülekandmiseks või
vahetamiseks. Komisjon võttis teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele nõukogu määruse (EMÜ)
nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade
kohta) kohaldamise kohta[15] kohustuse teha
vastavasisulisi ettepanekuid juhul, kui peaks ilmnema, et konkurentsi tõttu või
muudel põhjustel on vaja kõnealune õigusakt uuesti läbi vaadata.
(8)
Kogemused näitavad, et
teenindusaegade järelturul kauplemine, st teenindusaegade vahetamine rahalise
või muud liiki kompensatsiooni eest, ei ole reguleeritud ühetaolise ja
järjepideva õigusraamistikuga, mis tagaks läbipaistvuse ja kaitseks
konkurentsi. Seega on vaja luua Euroopa Liidus teenindusaegade järelturgu
reguleeriv raamistik.
ê 95/93 põhjendus
6
ð uus
(9)
Informatsiooni läbipaistvus on oluline element lennukite
teenindusaegade objektiivse jaotamise protseduuri tagamisel. ð Vaja oleks seda läbipaistust suurendada ja
võtta arvese tehnika arengut. ï
ê 95/93 põhjendus
10 (kohandatud)
ð uus
(10)
Ka uustulnukate
jaoks tuleks Ö näha ette
võimalus pääseda Õ juurdepääsuvõimalus
ühenduse
Ö liidu Õ turule. ðKogemused näitavad, et uustulnuka mõiste
praegune määratlus ei ole konkurentsile täielikult kaasa aidanud ning seda oleks
vaja muuta. Peale selle tuleks hoida ära kuritarvitamisi ja piirata
lennuettevõtja võimalusi taotleda uustulnuka staatust, kui lennuettevõtjale
koos tema emaettevõtja, filiaalide või emaettevõtja filiaalidega kuulub üle
10 % konkreetses lennujaamas vastavaks päevaks eraldatud
teenindusaegadest. Lisaks sellele ei tule lennuettevõtjat käsitada
uustulnukana, kui ta on uustulnukana saadud teenindusajad üle kandnud, et ise
seda staatust uuesti ära kasutada. ï
ò uus
(11)
Vaja oleks tunnistada
kehtetuks sellisele lennuettevõtjale antud eelis, kes taotleb lennujaamas
teenindusaegade sarja regulaarse vahemaandumiseta reisilennu jaoks selle
lennujaama ja piirkondliku lennujaama vahel, kuna sellises olukorras kehtib
juba eelis, mis on antud lennuettevõtjale, kes taotleb lennujaamas
teenindusaegade sarja regulaarse vahemaandumiseta reisilennu jaoks liidu kahe
lennujaama vahel.
ê 95/93 põhjendus
12 (kohandatud)
(12)
Ö Ühtlasi
oleks Õ On vaja
vältida olukordi, kus kasutada olevate teenindusaegade puuduse tõttu on
liberaliseerimisest saadud hüved jaotunud ebaühtlaselt ning konkurents on
kahjustatud.
ò uus
(13)
Ühtse Euroopa taeva
algatuse rakendamisel saavutatud edusammud mõjutavad olulisel määral
teenindusaegade jaotamist. Kuna kehtestatakse tulemuslikkuse kavad, mille
kohaselt lennujaamad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja õhuruumi kasutajad
peavad lähtuma järelevalve ning tulemuslikkuse tõhustamise eeskirjadest, ning
arvestades võrgustiku haldamise funktsiooni, mis põhineb Euroopa
marsruudivõrgustiku loomisel ja lennuliikluse tsentraliseeritud haldamisel, on
vaja teenindusaegade jaotamist ajakohastada. Seega tuleks luua kohane
raamistik, mis võimaldab kaasata lennujaamade läbilaskevõime ja
koordineerimisparameetrite kindlaksmääramise menetlusse võrgustiku
haldusasutuse, tulemuslikkuse kontrolli organi ja riiklikud
järelevalveasutused. Ühtlasi tuleks luua kõnealusele võrgustikule huvi pakkuv uus
lennujaamade kategooria, et võrgustik suudaks kriisiolukordades paremini
reageerida.
(14)
Selleks et lennujaama
läbilaskevõimet paremini ära kasutada ja lennud täpsemaks muuta, tuleks
sõiduplaane ja teenindusaegu paremini koordineerida.
ê 95/93 põhjendus
5 (kohandatud)
ð uus
(15)
Ö Sõiduplaane
reguleeriva lennujaama või Õ lennuoperatsioone
koordineeriva lennujaama eest vastutav liikmesriik peaks tagama Ö , et ametisse
nimetatakse sõiduplaaninõustaja või Õ koordinaatori
nimetamise, kelle erapooletus on väljaspool kahtlust. ðSelleks tuleks anda koordinaatorile suuremad
ülesanded. Vaja oleks näha ette, et koordinaator on sidusrühmadest,
liikmesriigist ning sellest sõltuvatest asutustest õiguslikult,
organisatsiooniliselt, otsustusalaselt ja rahaliselt sõltumatu. Selleks et
tööjõu, tehnika, raha ega spetsialistide puudus ei mõjutaks koordinaatori
tegevust, seisab liikmesriik hea, et koordinaatori käsutuses oleksid pidevalt
kõik tema tööks vajalikud vahendid. ï
ò uus
(16)
Tuleks lisada
lennuettevõtjate täiendavad kohustused seoses koordinaatorile edastatava
teabega. Ette tuleks näha täiendavad sanktsioonid teabe puudumise korral või
juhul, kui edastatud teave on vale või eksitav. Võrgustikku kuuluvate
lennujaamade puhul peaksid lennuettevõtjad olema kohustatud edastama oma
lennukavatsuse või koordinaatori või sõiduplaaninõustaja nõutava muu vajaliku
teabe.
(17)
Liit peaks lihtsustama
koordinaatorite ja sõiduplaaninõustajate vahelist koostööd, et neil oleks
võimalik vahetada parimaid tavasid eesmärgiga luua ettenähtud ajal Euroopa
koordinaatori ametikoht.
ê95/93 põhjendus 4
(kohandatud)
(18)
Tegutsemise hõlbustamiseks on teatud tingimustel soovitav, et
liikmesriik suudaks tunnistada lLennujaama Ö võib
nimetada Õ lennuoperatsioone
koordineerivaks lennujaamaks, kui järgitakse tingimusel
et selle juures on järgitud läbipaistvuse, erapooletuse
ja mittediskrimineerimise põhimõtteid Ö ja kui
täidetakse käesoleva määruse nõudeid Õ.
ê95/93 põhjendus 3
(kohandatud)
ð uus
(19)
Erapooletuse nõue on kõige paremini tagatud siis, kui Ootsuse muuta lennujaam lennuoperatsioone
koordineerivaks lennujaamaks on Ö peaks vastu
võtma Õ vastu
võetud selle lennujaama eest vastutava
liikmesriikgi
poolt
objektiivsete kriteeriumide põhjal. ðÜhtse Euroopa taeva algatuse rakendamisel ja
võrgustiku haldusasutuse toimimisel tehtud edusamme arvestades oleks vaja
ühtlustada lennujaamade läbilaskevõime hindamise meetodeid, et tõhustada
Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgustiku toimimist. ï
ò uus
(20)
Vaja oleks ette näha
menetlus, mille alusel liikmesriik saab muuta koordineeriva lennujaama
sõiduplaane reguleerivaks lennujaamaks ning sõiduplaan reguleeriva lennujaama
staatuseta lennujaamaks.
ê 95/93 põhjendus
7
Olemasoleva
teenindusaegade jaotamise süsteemi põhimõtted võiksid olla käesoleva määruse
aluseks, tingimusel et see süsteem areneb edasi kooskõlas veonduse arenguga
liikmesriikides.
ò uus
(21)
Teenindusaegade sari
peaks olema sama kestusega kui sõiduplaaniperiood, milleks sari eraldati.
Teenindusaegade (ka juba väljakujunenud teenindusaegade) sarja jaotamisel
tehtava eelise peaks andma või kinnitama koordinaator.
ê 95/93 põhjendus
8
vastavalt nõukogu
23. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2408/92 ühenduse lennuettevõtjate
juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele,[16] on ühenduse poliitikaks soodustada konkurentsi ja
julgustada turule sisenemist; nende eesmärkide saavutamiseks on vaja tugevalt
toetada lennuettevõtjaid, mis kavatsevad alustada lende ühendusesisestel
lennuliinidel;
ê 95/93 põhjendus
9
Olemasolev süsteem
hoolitseb seniste õiguste eest.
ê 95/93 põhjendus
11 (kohandatud)
ð uus
(22)
            piiratud oludes ð Avaliku teenindamise kohustuse
kehtestamise korral ï olekson
vaja kindlaksmääratud tingimustel Ö jätta alles
erisätted Õ spetsiaalselt
hoolitseda, et säiliksid vastavad kohalikud lennuteenused
asjaomase liikmesriigi piirkondade või Ö asjaomaste
liikmesriikide Õ piirkondade teenindamiseks;.
ò uus
(23)
Kuna
koordineerimisparameetrite puhul võib võtta arvesse keskkonnaaspekte ja kuna
piirkonna teenindamist on võimalik täielikult tagada avaliku teenindamise
kohustuste raames, ei ilme kogemustest vajadust kohalike eeskirjade järele.
Peale selle ei saa välistada, et sellised eeskirjad ei tekita diskrimineerimist
teenindusaegade jaotamisel. Seetõttu tuleks kohalike eeskirjadega arvestamise
võimalust piirata. Kõik koordinaatorite või sõiduplaaninõustajate kohaldatavad
asjaomased tehnika-, tegevus-, tulemuslikkus- ning keskkonnapiirangud tuleks
koordineerimisparameetrites kindlaks määrata. Kohalike eeskirjade järgimisel
piirdutaks seega teenindusaegade kasutamise järelevalvega ja võimalusega vähendada
teenindusaegade kestust käesoleva määrusega ettenähtud juhtudel. Selleks et
lennujaama läbilaskevõimet paremini ära kasutada, tuleks karmistada
teenindusaegade jaotamise kaht aluspõhimõtet, s.t et tuleks täpsustada
teenindusaegade sarja mõiste määratlust ja karmistada juba väljakujunenud
teenindusaegade arvestamist. Koos nimetatud tegevusega tuleks seada selgemad
raamid lennuettevõtjatele võimaldatud paindlikkusele, et hoida ära rikkumisi
seoses käesoleva määruse kohaldamisega eri liikmesriikides. Seega tuleks
innustada lennujaama läbilaskevõimet paremini ära kasutama.
(24)
Selleks et
lennuettevõtjatel oleks võimalik kohaneda suurt osa sõiduplaaniperioodi
mõjutavate kiireloomuliste erakorraliste tingimustega, näiteks lennuliikluse
märgatav vähenemine või lennuettevõtjate tegevust tõsiselt mõjutav
majanduskriis, tuleks võimaldada komisjonil vastu võtta kiireloomulisi
meetmeid, et tagada lennuoperatsioone koordineerivates lennujaamades võetavate
meetmete ühtsus. Kõnealused meetmed võimaldaksid lennuettevõtjatel säilitada
eelise saada samad teenindusaegade sarjad sõiduplaanile järgneval perioodil
isegi juhul, kui 85 % määra ei täidetud.
(25)
Koordinatsioonikomitee
osakaalu tuleks kaks korda suurendada. Ühest küljest peaksid komitee
koosolekutel osalema võrgustiku haldusasutus, tulemuslikkuse kontrolli organ ja
asjaomase liikmesriigi riiklik järelevalveasutus. Teisest küljest võiks
koordinatsioonikomitee ülesannete hulka kuuluda ka ettepanekute tegemine või
nõu andmine koordinaatorile ja/või liikmesriigile lennujaama läbilaskevõime
alastes küsimustes, eriti seoses ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamise ja
Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgustiku toimimisega. Ühtlasi peaks
komiteel olema võimalik edastada tulemuslikkuse kontrolli organile ja
riiklikule järelevalveasutusele arvamusi, milles käsitletakse seost
koordineerimisparameetrite ning aeronavigatsiooniteenuste osutajatele
väljapakutud aeronavigatsiooniteenuste peamiste tulemusnäitajate vahel.
(26)
Kogemus näitab, et suur
hulk teenindusaegu tagastatakse teenindusaegade ühisvarusse liiga hilja
selleks, et neid saaks ümber jaotada. Kirjeldatud olukorra ärahoidmiseks tuleks
innustada lennujaama käitajat kasutama tagatise alusel toimivat teenindusaegade
reserveerimise süsteemi. Kõnealust süsteemi kasutusele võttes ei tohiks lennujaama
käitaja siiski heidutada lennuettevõtjaid turule sisenemisel ega pidurdada
lennuettevõtjate teenuste arengut.
ê 95/93 põhjendus
13
On soovitav
kasutada olemasolevaid teenindusaegasid nii hästi kui võimalik, et saavutada
eespool toodud eesmärgid.
ê 95/93 põhjendus
14 (kohandatud)
(27)
On soovitav, et kolmandad riigid kohtlevad ühenduse
Ö liidu Õ lennuettevõtjaid
võrdväärselt.
ê 95/93 põhjendus
15 (kohandatud)
ð uus
(28)
Käesoleva määruse sätete kohaldamine ei tohiks piirata asutamislepingu
konkurentsieeskirjade, eriti artiklite Ö 101, Õ, ja Ö 102 Õ ð ja 106 ï kohaldamist.
ê 95/93 põhjendus
16 (kohandatud)
(29)
2. detsembril 1987 leppisid Hispaania Kuningriik ja Ühendkuningriik
Londonis mõlema riigi välisministrite ühisdeklaratsiooniga kokku korras, mis
suurendaks koostööd Gibraltari lennujaama kasutamisel; seda korda pole veel
asutud kohaldama; ÖCordobas 18.
septembril 2006. aastal Gibraltarit käsitleva dialoogi foorumi esimesel
ministrite kohtumisel kokku lepitud Gibraltari lennujaama käsitleva ministrite
avaldusega asendatakse Londonis 2. detsembril 1987. aastal esitatud
ühisdeklaratsiooni lennujaama kohta ning selle täielikku järgimist käsitatakse
1987. aasta deklaratsiooni täieliku järgimisena. Õ
ò uus
(30)
Komisjonile tuleks anda
volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks läbilaskevõime ja nõudluse
analüüsimise meetodid. Eriti oluline on, et komisjon peaks ettevalmistava töö
käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
(31)
Delegeeritud õigusaktide
ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide
sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
nõukogule.
(32)
Käesoleva määruse ühtsete
kohaldamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid
volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[17].
(33)
Vaja oleks rakendada
kontrollimenetlust, et võtta vastu rakendusaktid seoses Euroopa koodinaatori
ametikoha loomisega, koordinaatori ja sõiduplaaninõustaja tegevuse aastaaruande
vormiga ning otsusega, et liikmesriik või liikmesriigid peavad võtma meetmed,
et heastada liidu lennuettevõtjate diskrimineerimine kolmanda riigi poolt.
(34)
Kontrollimenetluse
kohaselt peaks komisjon võtma vastu vahetult kohaldatavad rakendusaktid, kui
see on vajalik kiireloomulistel erakorralistel tingimustel ja nõuetekohaselt
põhjendatud juhtudel seoses vajadusega tagada juba väljakujunenud
teenindusaegade säilitamine.
ê 95/93 põhjendus
17
(35)
Käesolev määrus tuleks kindlaksmääratud kehtivusaja
möödudes läbi vaadata, et hinnata selle toimimist.
ò uus
(36)
Kuna tegevuse eesmärke,
täpsemalt teenindusaegu käsitlevate liidu õigusaktide ühtlustatumat
kohaldamist, ei suuda liikmesriigid ise piisavalt saavutada ning kuna
lennutranspordi puhul on oluline ka piiriülene mõõde, on eesmärke parem
käsitleda liidu tasandil, kus võib võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu
lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus
nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ê 95/93
(kohandatud)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
ÖReguleerimisala ja
mõisted Õ
Artikkel 1
Reguleerimisala
ê 793/2004
artikli 1 punkt 1 (kohandatud)
1. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse
Ö Euroopa
Liidu Õ lennujaamade suhtes.
ê 95/93
(kohandatud)
2. Käesoleva määruse kohaldamisest Gibraltari
lennujaama suhtes ei järeldu, et see piiraks Hispaania Kuningriigi ning Ö Suurbritannia
ja Põhja-Iiri Õ Ühendkuningriigi
vastavaid õiguslikke seisukohti positsioone
nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb.
3. Käesoleva
määruse sätete kohaldamine Gibraltari lennujaama suhtes lükatakse edasi
selle ajani, mil asutakse kohaldama Hispaania ja Ühendkuningriigi
välisministrite 2. detsembril 1987 tehtud ühisdeklaratsioonis sisalduvat
korda. Hispaania ja Ühendkuningriigi valitsused informeerivad nõukogu kohaldamise kuupäevast.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid:
ê 793/2004
artikli 1 punkti 2 alapunkt a
a1)         „teenindusaeg”
– koordinaatori poolt käesoleva
määruse kohaselt antud luba kasutada lennuoperatsioone koordineerivas
lennujaamas kõiki lennuteenuse pakkumiseks vajalikke lennujaamainfrastruktuure
maandumiseks või õhkutõusmiseks konkreetsel kuupäeval ja kellaajal, mille
koordinaator on käesoleva määruse kohaselt jaotanud;
b2)         „uustulnuk”
–
ia)      lennuettevõtja,
kes taotleb teenindusaegade sarja osana teenindusaega lennujaamas ükskõik
millisel päeval, teades et, kui kõnealuse lennuettevõtja taotlus kiidetakse
heaks, oleks lennuettevõtjal kokku vähem kui viis teenindusaega kõnealuses
lennujaamas sellel päeval; või
ê 793/2004
artikli 1 punkti 2 alapunkt a (kohandatud)
ð uus
iib)     lennuettevõtja,
kes taotleb teenindusaegade sarja regulaarse
vahemaandumiseta regulaarreisilennu
jaoks kahe
ühenduse
Ö Euroopa
Liidu Õ kahe lennujaama vahel, kui sel päeval
pakub nende lennujaamade vahelist regulaarlendu kuni kaks lennuettevõtjat,
teades et, kui kõnealuse lennuettevõtja taotlus heaks kiidetakse, oleks
lennuettevõtjal kokku vähem kui ð üheksa ï viis teenindusaega
kõnealuses lennujaamas selle vahemaandumiseta lennu puhul sellel päeval., või
iii)      lennuettevõtja, kes taotleb teenindusaegade sarja
regulaarse vahemaandumiseta reisilennu jaoks selle lennujaama ja piirkondliku
lennujaama vahel, kui sel päeval ei paku nende lennujaamade vahelist
regulaarset otselendu ükski muu lennuettevõtja, teades et, kõnealuse
lennuettevõtja taotlus heaks kiidetakse, oleks lennuettevõtjal kokku vähem kui
viis teenindusaega kõnealuses lennujaamas selle vahemaandumiseta lennu puhul sellel päeval.
              Lennuettevõtjat, kellel on ð koos oma emaettevõtja, filiaalide või
emaettevõtte filiaalidega ï rohkem kui ð 10 ï 5 %
kõigist kõnealusel päeval ð jaotatud ï kasutada olevaist
teenindusaegadest konkreetses lennujaamas või rohkem kui 4 %
kõigist kõnealusel päeval kasutada olevaist teenindusaegadest
lennujaamasüsteemis, mille osa see lennujaam on, ei käsitata tule
selle lennujaama puhul käsitada uustulnukana;.
ò uus
              Lennuettevõtjat,
kes artikli 13 tähenduses kandis talle jaotatud teenindusajad uustulnukana sama
lennujaama teisele lennuettevõtjale, et samas lennujaamas uustulnuka staatust
uuesti ära kasutada, ei käsitata kõnealuses lennujaamas uustulnukana.
ê 95/93
ð uus
c)           „otselennud” - lennud kahe
lennujaama vahel, kaasa arvatud peatused sama õhusõidukiga ja sama
lennunumbriga;
d3)         „sõiduplaaniperiood”
– kas suve- või talvehooaeg lennuettevõtjate sõiduplaanides ð kooskõlas ülemaailmsete
lennutranspordialaste eeskirjade ja suunistega ï ;
ê 95/93
(kohandatud)
e4)         „ühenduse
Ö liidu Õ lennuettevõtja” –
lennuettevõtja koos kehtiva lennutegevusloaga, kellel on kehtiv lennutegevusluba, mille
on välja andnud liikmesriik vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrusele (EL) nr 1008/2008;
ê 793/2004 artikli
1 punkti 2 alapunkt b
ð uus
f5)          i)
„lennuettevõtja” – lennuõhutranspordiettevõteja, kellel on kehtiv lennutegevusluba
või samaväärne dokument järgmise suvehooaja jaoks hiljemalt 31. jaanuariks ja
järgmise talvehooaja jaoks hiljemalt 31. augustiks; artiklite 45, 89, 8a10ð , 11 ï ja 1013 puhul hõlmab „lennuettevõtja” mõiste ka ärilise lennutegevusega
tegelevaid ettevõtjaid, kui teenust pakutakse regulaarselt;
artiklite 7, 17 ja 1418
tähenduses hõlmab „lennuettevõtja” mõiste ka tsiviilõhusõiduki käitajaid;
ê 793/2004
artikli 1 punkti 2 alapunkt b
ii6)          „lennuettevõtjate
rühm” – vähemalt kaks või
enam lennuettevõtjat, kes rakendavad konkreetse
lennuteenuse osutamiseks ühistegevust, frantsiisitehinguid või koodide
jagamist;
ò uus
7)           „aeronavigatsiooniteenuste
osutaja” – iga aeronavigatsiooniteenuste osutaja määruse (EÜ) nr 549/2004[18]
artikli 2 lõike 5 tähenduses;
8)           „maapealse
käitluse teenuse osutaja” – maapealse käitluse teenuse pakkuja määruse […]
(milles käsitletakse maapealse käitluse teenuseid) artikli […] tähenduses, või
selline lennujaamakasutaja määruse […] (milles käsitletakse maapealse käitluse
teenuseid) artikli […] tähenduses, kes pakub omakäitlust määruse […] (milles
käsitletakse maapealse käitluse teenuseid) artikli […] tähenduses;
9)           „võrgustikku
kuuluv lennujaam” – lennujaam, kus ei ole esinenud ülekoormatust ning mis
liikluse järsu ja märkimisväärse suurenemise või lennujaama läbilaskevõime
järsu ja märkimisväärse vähenemise korral võiks avaldada mõju Euroopa
lennuliikluse korraldamise võrgustiku (edaspidi „võrgustiku”) toimimisele
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004[19]
artikli 6 tähenduses.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 2 alapunkt c
i10)        „sõiduplaane
reguleeriv lennujaam” – lennujaam, kus teatud aegadel päevas, nädalas või
aastas on võimalik ülekoormatus, mida on võimalik lahendada lennuettevõtjate
vahelise vabatahtliku koostöö abil ning mille puhul on selles lennujaamas
lennuteenuseid teostavate või teostada kavatsevate lennuettevõtjate tegevuse
hõlbustamiseks ametisse määratud sõiduplaanidenõustaja;
ê 793/2004
artikli 1 punkti 2 alapunkt b
g11)       „lennuoperatsioone
koordineeriv lennujaam” – iga lennujaam, kus lennuettevõtjal või muul
õhusõiduki käitajal on maandumiseks või õhkutõusmiseks vaja saada koordinaatorilt teenindusaeg,
et koordinaator oleks talle jaotanud teenindusaja, välja
arvatud riikliku tähtsusega lennud, hädamaandumised ja humanitaarabilennud;
ê 95/93
h)           lennujaamasüsteem - kaks või enam
kokkukuuluvat lennujaama, mis teenindavad sama linna või tööstuskeskust, nagu
on osutatud määruse (EMÜ) nr 2408/92 II lisas;
ê 793/2004
artikli 1 punkti 2 alapunkt c (kohandatud)
ð uus
j12)        „lennujaama
juhtorgan
käitaja” – lennujaama
asutus, kelle ülesandeks on teiste tegevuste kõrval ülesanne lisaks muule tegevusele on
riiklike seaduste või määruste alusel lennujaamarajatiste haldamine ja
juhtimine ning lennujaamas või asjaomases
lennujaamasüsteemis tegutsevate erinevate
Ö eri Õ ettevõtjate käitajate
tegevuse koordineerimine ja kontrollimine;
k13)       „teenindusaegade
sari” – ð suvisel sõiduplaaniperioodil ï vähemalt ð 15 ï viis teenindusaega, mida on korrapäraselt taotletud sama
ð ja talvisel ï sõiduplaaniperioodil puhul,
ð vähemalt 10 teenindusaega, ï Ö mida on
taotletud Õ ð järjestikusteks nädalateks ï sama nädalapäeva samaks kellaajaks ning milles Ö koordinaator Õ on jaotanud jagatud
vastavalt
sellestle
Ö lähtuvalt, Õ või kui see ei ole
võimalik, siis ligikaudu samaks ajaks;
ê 793/2004
artikli 1 punkti 2 alapunkt c
l14)        „äriline
lennutegevus” – üldlennundussektor, mis tegeleb õhusõidukite käitamise ja
kasutamisega reisijate või kaupade vedamiseks oma äritegevusele kaasaaitamise
abivahendina; õhusõidukit juhitakse eesmärgil, mida tavaliselt ei peeta
avalikuks rentimiseks, ning seda teevad
mida
juhivad isikud, kellel on vähemalt kehtiv ametpiloodiluba
ja instrumentaallennupädevus;
ê 793/2004
artikli 1 punkti 2 alapunkt c (kohandatud)
ð uus
m15)      „koordineerimisparameetrid” –
lennujaamas igal koordineerimis
Ö sõiduplaaniperioodil Õ perioodil
kogu teenindusaegade jaotamiseks jagamiseks
kättesaadava läbilaskevõime väljendamine tegevusena ð ning läbilaskevõime jaotamise
tegevuseeskirjad, ï mis kajastabvad tehnilisi, tegevuse ja keskkonnaga
seotud tegureid, mis mõjutavad lennujaama infrastruktuuri ja selle erinevate allsüsteemide alasüsteemide
tööd;
ò uus
16)         „lennuplaan” – lennuliikluse teenindusüksustele
pakutav spetsiifiline informatsioon seoses lennuki kavandatud lennuga või lennu
osaga;
17)         „regulaarlennud” – lendude sari, mis
vastab määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 2 punktis 16 kehtestatud tunnustele;
18)         „programmiline mitteregulaarlend” –
lendude sari, mis ei vasta kõikidele määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 2
punktis 16 kehtestatud tingimustele, kuid mille lennud toimuvad nii
regulaarselt või nii sageli, et moodustavad ilmse süstemaatilise sarja;
19)         „võrgustiku
haldusasutus” – asutus, mis on loodud määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 6
alusel.
20)         „tulemuslikkuse
kontrolli organ” – asutus, mis on loodud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11
alusel.
21)         „riiklik
järelevalveasutus” – asutus või asutused, mille liikmesriigid nimetavad või
loovad oma riikliku järelevalveasutusena kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004
artikliga 4.
ê 95/93
(kohandatud)
ð uus
ÖLennujaamade
määramine Õ
Artikkel 3
Lennujaamaoperatsioonide koordineeritavaksmise
ð või sõiduplaanide reguleerimise ï tingimused Ö lennujaamas Õ
ê 793/2004
artikli 1 punkti 3 alapunkt a (kohandatud)
1. ÖLiikmesriigid Õ on
kohustatud tunnistama määrama
lennujaama sõiduplaane reguleerivaks või
lennuoperatsioone koordineerivaks lennujaamaks
ainult vastavalt käesoleva artikli sätetele.
ÖLiikmesriigid määravad Õ lennujaama
lennuoperatsioone koordineerivaks lennujaamaks
ainult vastavalt lõike 3 sätetele.
ê 95/93
è1 793/2004 artikli 1 punkti 3 alapunkt b
2. Liikmesriik võib siiski ette näha
lennujaama määramise tunnistamise
è1 sõiduplaane
reguleerivaks lennujaamaks ç, tingimusel et selle
juures on järgitud läbipaistvuse, erapooletuse ja
mittediskrimineerimise põhimõtteid.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 3 alapunkt c
ð uus
3. Vastutav liikmesriik tagab, et lennujaama käitaja juhtorgan
või mõni muu pädev asutus viib lennujaamas, mille staatus ei ole määratud, ð Euroopa lennuliikluse korraldamise
võrgustikku (edaspidi „võrgustik”) kuuluvas lennujaamas ï või sõiduplaane reguleerivas lennujaamas,
läbi põhjaliku läbilaskevõime- ð ja nõudlusanalüüsi ï analüüsi siis, kui liikmesriik peab seda
vajalikuks, või kuue kuu jooksul:
i)            pärast kirjaliku taotluse saamist
lennuettevõtjatelt, kelle poolt pakutav
teenus moodustab vähemalt poole lennujaama lendudest vähemalt poole, või lennujaama käitajalt juhtorganilt,
kui nad
peavad lennujaama läbilaskevõimet peetakse teataval ajavahemikul tegelike
või planeeritud lendude jaoks ebapiisavaks; või
ê 793/2004
artikli 1 punkti 3 alapunkt c (kohandatud)
ð uus
ii)            komisjoni
taotluse korral, eelkõige juhul,
kui lennujaam on tegelikult vaid nende
lennuettevõtjate käsutuses, kellele on jagatud teenindusajad, või mille
puhul lennuettevõtjatel ja eelkõige uustulnukatel
on tõsiseid probleeme Ö kõnealuses
lennujaamas Õ maandumis-e ja õhkutõusmisevõimaluste
saamisel ð või kui võrgustiku haldusasutus peab
seda vajalikuks, et tagada lennujaama tegevuskava vastavus võrgustiku
operatiivkavaga kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikli 6 lõikega
7[20] ï.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 3 alapunkt c
Üldtunnustatud
meetoditel põhineva aAnalüüsiga määratletakse
määratakse kindlaks läbilaskevõime
puudused, võttes arvesse keskkonnaga seotud
keskkonnapiiranguid kõnealuses
lennujaamas. Analüüsis uuritakse selliste puuduste kõrvaldamise võimalusi uue
või muudetud infrastruktuuri, tegevuse muutmise või muude muudatuste muutuste
abil, ning samuti probleemide lahendamiseks kavandatud tähtaega.
ò uus
Analüüs põhineb
meetoditel, mille komisjon on koostanud käesoleva määruse artikli 15 kohaselt
delegeeritud õigusakti vormis. Meetodite puhul võetakse arvesse määruse (EL) nr
677/2011 V lisaga ette nähtud võrgustiku operatiivkava nõudeid.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 3 alapunkt c (kohandatud)
ð uus
Analüüsi
ajakohastatakse, kKui on tuginetud
lõikele 56,
või
kui lennujaamas on tehtud muudatusi, mis mõjutavad märkimisväärselt lennujaama
läbilaskevõimet ja selle kasutamist, või ajakohastatakse
analüüsi ð kui koordinatsioonikomitee, liikmesriik
või komisjon on ajakohastamist taotlenud ï . Nii analüüs kui ka kasutatud meetodid tehakse analüüsi taotlenud osapooltele
isikutele ning taotluse korral ka
teistele huvitatud isikutele osapooltele
kättesaadavaks. Analüüs esitatakse samaaegselt ka komisjonile.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 3 alapunkt d
4. Analüüsi põhjal konsulteerib liikmesriik
lennujaama läbilaskevõime olukorra osas lennujaama käitajaga juhtorganiga,
lennujaama korrapäraselt kasutavate lennuettevõtjatega, nende
esindusorganisatsioonidega, lennujaama korrapäraselt kasutatavate üldlennunduse
esindajate ja lennuliikluse juhtimise organitega lennujuhtimisasutustega.
ò uus
5. Komisjon võib
paluda võrgustiku haldusasutusel esitada oma arvamus selle kohta, kuidas on
võrgustiku toimimisega seotud vajadusi silmas pidades kehtestatud
läbilaskevõime. Komisjon võib anda soovitusi. Liikmesriik põhjendab iga
otsust, milles ei järgita soovitusi. Otsus edastatakse komisjonile.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 3 alapunkt d
ð uus
56.
Kui läbilaskevõime probleeme esineb vähemalt ühe sõiduplaaniperioodi jooksul,
tagab liikmesriik, et lennujaamale antakse asjaomaseks ajavahemikuks
lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama staatus ainult juhul, kui:
a)           läbilaskevõime puudus on nii tõsine,
et lennujaamas ei ole võimalik vältida märkimisväärseid viivitusi, ja
b)           neid probleeme ei ole võimalik
kiiresti lahendada.
67.
Erandina lõike 56
punktist b võivad liikmesriigid
erandjuhtudel määratleda probleemiga
hõlmatud lennujaamad lennuoperatsioone
koordineerivaks lennujaamaks asjaomaseks kõnealuseks ajavahemikuks, ð mis peab olema lühem kui
sõiduplaaniperiood, ï lennuoperatsioone koordineeriva lennujaamana.
ò uus
Erandina lõigetest
3, 4, 5 ja 6 võivad liikmesriigid kiireloomulistel juhtudel
määrata kõnealuseks ajavahemikuks probleemiga hõlmatud lennujaamad
lennuoperatsioone koordineerivaks lennujaamaks.
8. Kui teenindusaegu
koordineeriva lennujaama või sõiduplaane reguleeriva lennujaama läbilaskevõime
ja nõudluse ajakohastatud analüüsist selgub, et kõnealuses lennujaamas on
saavutatud tegelikuks või ettenähtud liikumiseks piisav läbilaskevõime, muudab
liikmesriik pärast konsultatsioone lõikes 4 osutatud asutustega lennujaama
staatuse sõiduplaane reguleerivaks lennujaamaks või määramata staatusega
lennujaamaks.
ê 95/93
è1 793/2004 artikli 1 punkti 3 alapunkt e
è1 7. çKui è1 lennuoperatsioone koordineeriva lennujaamaç läbilaskevõimest piisab tegelike või planeeritud
lendudeks, siis tuleb tühistada selle lennujaama lennuoperatsioone
koordineerivaks lennujaamaks tunnistamine.
ò uus
9. Liikmesriik
tagab, et kui komisjon nõuab oma nimel või võrgustiku haldusasutuse algatusel
ja pärast seda, kui on konsulteeritud lõikes 4 osutatud asutustega, et
määramata staatusega lennujaam nimetatakse võrgustiku osaks. Otsus edastatakse
komisjonile. Kui komisjon leiab, et lennujaam ei paku võrgustiku jaoks enam
huvi, muudab liikmesriik pärast konsultatsioone lõikes 4 osutatud asutustega
lennujaama staatuse määramata staatusega lennujaamaks.
10. Kui tehakse otsus
lõigete 6, 8 või 9 alusel, edastab liikmesriik selle lõikes 4 osutatud
asutustele hiljemalt 1. aprilliks talvise sõiduplaaniperioodi puhul ja
hiljemalt 1. septembriks suvise sõiduplaani perioodipuhul.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5
ð uus
Artikkel 6 4
Koordineerimisparameetrid
1. Vastutav liikmesriik peab lennuoperatsioone
koordineerivas lennujaamas ð või sõiduplaane reguleerivas
lennujaamas ï tagama, et kaks korda aastas määratakse kindlaks ð koordineerimisparameetrid ï teenindusaegade jagamise parameetrid,
võttes arvesse kõiki asjaomaseid tehnika-tehnilisi,
tegevuse-
ð , tulemuslikkus- ï ning keskkonnapiiranguidga
seotud piiranguid ning nendega muudatusi seotud
muutusi. ðSellistest piirangutest tuleb komisjonile
teatada. Komisjon uurib, vajaduse korral koos võrgustiku haldusasutusega,
piiranguid ja esitab soovitused, mida liikmesriik peab enne
koordineerimisparameetrite kindlaksmääramist arvesse võtma. ï
Läbilaskevõime kindlaksmääramine peab põhinema
lennuliikluse kohandamise võimaluste objektiivsel analüüsil, võttes arvesse
erinevaid transpordiliike lennujaamas, koordineerimisperioodi jooksul
tõenäoliselt toimuda võivaid õhuruumi ummikuid ning läbilaskevõime olukorda.
32.
Enne kui tehakse lõplik otsus ð koordineerimisparameetrite ï teenindusaegade jagamiseparameetrite
kohta, käsitletakse koordinatsioonikomitees üksikasjalikult parameetrite ning
kasutatud meetodite kindlaksmääramist ning vastavaid muudatusi läbilaskevõime
ja jaotatavate jagamisel
olevate teenindusaegade arvu suurendamiseks. Kõik
asjaomased dokumendid tehakse huvitatud isikutele
osapooltele
taotluse korral kättesaadavaks.
ò uus
3.
Koordineerimisparameetrite kindlaksmääramine ei tohi mõjutada teenindusaegade
neutraalset ja mittediskrimineerivat jaotamist.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5
ð uus
4. Parameetrid tuleb sõiduplaanikonverentsi silmas pidades edastada anda
lennujaama koordinaatorile käsutusse
õigeaegselt, enne kui toimub esialgne
teenindusaegade jaotamine ð esialgset sisseandmist ï.
25.
Pärast koordineerimiskomiteega konsulteerimist ning kooskõlas kindlaks määratud
läbilaskevõimega määrab koordinaator lõikes 1 osutatud tegevuse puhul kindlaks
asjaomased koordineerimise ajavahemikud juhul, kui liikmesriik seda ise ei tee.
ê 95/93
(kohandatud)
ÖKoordineerimistegevuse,
sõiduplaanide reguleerimise ja andmete kogumise korraldamine Õ
Artikkel 4 5
ê 793/2004
artikli 1 punkti 4 alapunkt a
Sõiduplaanidenõustaja
ja koordinaator
ê 793/2004
artikli 1 punkti 4 alapunkt b (kohandatud)
ð uus
1. ð Võrgustikku kuuluva ï sõiduplaane reguleeriva või lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama
eest vastutav liikmesriik tagab pädeva füüsilise või juriidilise isiku
määramise vastavalt
sõiduplaanidenõustajaks või lennujaama
koordinaatoriks pärast seda, kui on konsulteerinud lennujaama korrapäraselt
kasutavate lennuettevõtjatega, nende esindusorganisatsioonidega, lennujaama käitajaga juhtorganiga
ning olemasolu korral koordinatsioonikomiteega. Sama sõiduplaanidenõustaja
või koordinaatori võib nimetada rohkem kui ühte lennujaama.
ò uus
2. Liikmesriigid
edendavad koordinaatorite ja sõiduplaaninõustajate vahelist koostööd, mis peaks
aitama arendada Euroopa tasandi ühisprojekte. Lähtuvalt kõnealuste projektide
edenemisest, ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamisel tehtud edusammudest ja
artiklis 21 osutatud hindamisaruande tulemustest võtab komisjon vastu Euroopa
koordinaatori ametikoha asutamisega seotud rakendusmeetmed. Kõnealused
rakendusmeetmed võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega. Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud põhimõtteid seoses
koordinaatori sõltumatusega kohaldatakse mutatis mutandis Euroopa
koordinaatori suhtes.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 4 alapunkt b (kohandatud)
ð uus
23.
Sõiduplaane reguleeriva või lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama eest
vastutav liikmesriik tagab, et:
a)           et sõiduplaane
reguleerivas lennujaamas tegutseb sõiduplaanidenõustaja
käesoleva määruse alusel sõltumatult, erapooletult, mittediskrimineerivalt ja
arusaadavalt;
b)           et
lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama Ö puhul Õ on koordinaator ð õiguslikult, organisatsiooniliselt ja
otsuste tegemisel ï on
sõltumatu ,eraldades
koordinaatori funktsionaalselt kõikidest huvitatud isikutest osapooltest,
ð liikmesriigist ja tema jurisdiktsiooni
alla kuuluvatest asutustest, mis tähendab, et: ï
ò uus
              i) õiguslikul
tasandil antakse koordinaatori peamised ülesanded, mis seisnevad
teenindusaegade õiglases ja mittediskrimineerivas jaotamises, juriidilisele või
füüsilisele isikule, kes ise ei ole lennujaamas teenuste osutaja,
lennuettevõtja, kes teenindab lennujaamast väljuvaid lende ega asjaomast
lennujaama haldav asutus;
              ii)
organisatsioonilisel ja otsustustasandil tegutseb koordinaator liikmesriigi,
asjaomast lennujaama haldava asutuse, teenusteosutajate ja asjaomasest
lennujaamast väljuvaid lende teenindavate lennuettevõtjate suhtes autonoomselt,
ei saa nendelt ettekirjutusi ega pea neile (v.a liikmesriigile) aruandeid
esitama, ei kuulu struktuuridesse, mis on otse või kaudselt seotud nende
igapäevase haldamisega, ning tal on tegelik otsustusõigus oma ülesannete
täideviimiseks vajalikes küsimustes. Liikmesriigid seisavad hea, et
koordinaatori ametialaste huvidega oleks arvestatud, nii et koordinaator saaks
täiesti sõltumatult tegutseda.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 4 alapunkt b (kohandatud)
c)           Öet Õ Kkoordinaatori töö rahastamissüsteem Ö võimaldab Õ tagamada koordinaatori sõltumatuse staatuse;.
cd)         et
koordinaator tegutseb kooskõlas käesoleva määrusega erapooletult,
mittediskrimineerivalt ja arusaadavalt.
ò uus
Punktiga c ette
nähtud rahastamise tagavad koordineerivates lennujaamades tegutsevad
lennuettevõtjad ja lennujaamad, tagades finantskohustuste õiglase jaotuse kõigi
huvitatud isikute vahel ja vältides rahastamise sõltumist peamiselt ühest
huvitatud isikust. Liikmesriigid tagavad, et koordinaatori käsutuses oleksid
pidevalt kõik nõuetekohaseks tööks vajalikud rahalised, tööjõualased,
tehnilised ja materiaalsed vahendid ning eksperdid.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 4 alapunkt b (kohandatud)
34.
Sõiduplaanidenõustaja ja koordinaator võtabvad
osa lennuettevõtjate rahvusvahelistest sõiduplaanikonverentsidest, mis Ö toimuvad Õ on lubatud ühenduse
liidu õigusega
kohaselt.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 4 alapunkt b
ð uus
45.
Sõiduplaanidenõustaja nõustab lennuettevõtjaid ning
pakub välja alternatiivsed saabumis- ja/või väljumisajad juhul, kui ummikud on
tõenäolised.
56.
Teenindusaegade jaotamise eest vastutab ainsana koordinaator. Koordinaator
jagab teenindusajad käesoleva määruse sätete alusel ning tagab, et eriolukorras
on teenindusaegu võimalik jagada ka väljaspool vastuvõtuaegu.
67.
Sõiduplaanidenõustaja jälgib lennuettevõtjate
tegevuse vastavust soovitatud sõiduplaanile.
Koordinaator jälgib lennuettevõtjate tegevuse
vastavust neile jagatud teenindusaegadele. Need vastavuskontrollid viiakse läbi
koostöös lennujaama käitaja ning lennujuhtimisasutustega ning kontrollimisel
võetakse arvesse aega ja teisi asjaomase lennujaamaga seotud parameetreid.
7. Kõik sõiduplaanidenõustajad ja
koordinaatorid teevad koostööd selle nimel, et tuvastada sõiduplaanides
esinevaid vastuolusid ð ja julgustada lennuettevõtjaid neid
kõrvaldama ï.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 4 alapunkt b (kohandatud)
ð uus
Artikkel
6
ÖLennuoperatsioonide
koordineerimise ja sõiduplaanide reguleerimise läbipaistvus Õ
1. ð Iga sõiduplaaniperioodi lõpus ï esitab Kkoordinaator
või ð sõiduplaaninõustaja ï esitab taotluse korral
asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile iga-aastase
tegevusaruande ð teenindusaegade jaotamise ja/või
sõiduplaani reguleerimise üldise olukorra kohta. Aruandes käsitletakse ï käsitleb
eelkõige artiklite
Ö artikli Õ ð 9 lõike 5 ning artiklite ï 8a13
ja 1418 kohaldamist, samuti
koordinatsioonikomiteele esitatud seoses artiklite 89 ja 10 kohaldamistega esitatud käsitlevaid
kaebusi ning nende kaebuste lahendamiseks võetud meetmeid. ð Aruanne hõlmab ka koordinaatori
osutatud teenuste kvaliteedi kohta huvitatud isikute seas korraldatud küsitluse
tulemusi. ï
ò uus
2. Komisjon võib
võtta kasutusele lõikes 1 osutatud tegevusaruande vormi. Kõnealune rakendusakt
võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
ê 95/93
è1 793/2004 artikli 1 punkti 4 alapunkt c
è1 8. Koordinaator teeb taotluse korral ja mõistliku aja
jooksul huvitatud osapooltele, eelkõige koordinatsioonikomitee liikmetele või
vaatlejatele, tasuta kirjalikult või muul lihtsalt juurdepääsetaval kujul
läbivaatamiseks kättesaadavaks järgmise teabe: ç
ò uus
3. Koordinaator ajakohastab
tasuta juurdepääsetavat elektroonilist andmebaasi, mis sisaldab järgmisi
andmeid:
ê 95/93
a)           kõigi lennujaama kasutavate
lennuettevõtjate juba väljakujunenud teenindusajad lennuliinide järgi ja
ajalises järjestuses;
ê 95/93
(kohandatud)
b)           kõigi lennuettevõtjate taotletud
teenindusajad (esialgsed
taotlused) lennuettevõtjate järgi ja ajalises järjestuses;
ê 95/93
ð uus
c)           kõigile lennuettevõtjatele jaotatud
teenindusajad ja rahuldamata jäetud teenindusaegade taotlused
teenindusajataotlused
lennuettevõtjate järgi ning ajalises järjestuses;
d)           veel vabad teenindusajad ð iga piiranguliigi puhul, mida on
koordineerimisparameetrites arvestatud. Andmebaas peab võimaldama lennuettevõtjatel
kontrollida nende taotlusele vastavate teenindusaegade olemasolu ï;
ò uus
e)           edasiantud
või vahetatud teenindusajad, mille puhul on märgitud asjaomase lennuettevõtja
andmed ja see, kas edasiandmise või vahetamise eest on saadud rahalist või muud
hüvitist. Koondandmed rahalise hüvitise kohta avaldatakse igal aastal;
ê 95/93
ð uus
ef)          kõik
üksikasjad teenindusaegade jaotamisel kasutatud kriteeriumide
ð koordineerimisparameetrite ï kohta.
ò uus
Seda teavet
ajakohastatakse pidevalt. Iga hooaja lõpus tagab koordinaator lõikes 1 osutatud
tegevusaruande avaldamise.
4. Koordinaator
tagab andmete säilitamise ja nende kättesaadavuse vähemalt viie järjestikulise
samaväärse sõiduplaaniperioodi jooksul.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 4 alapunkt d
9. Teave lõike 8
kohta tuleb teha kättesaadavaks hiljemalt vastava sõiduplaanikonverentsi ajal
ning vastavalt vajadusele kas konverentsi ajal või selle järel. Taotluse
korral esitab koordinaator selle teabe kokkuvõtlikult. Kokkuvõtliku teabe
esitamise kulude eest võib sisse nõuda tasu.
ê 793/2004
artikli 1 punkti 4 alapunkt e (kohandatud)
ð uus
105.
Kui asjakohased ja üldiselt heakskiidetud standardid
sõiduplaaniteabe ð vormingu kohta ï standardid on kättesaadavad, rakendavad
sõiduplaanidenõustaja, koordinaator ja
lennuettevõtjad neid tingimusel, et see on kooskõlas ühenduse Ö liidu Õ õigusega.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 7
Sõiduplaanidenõustajatele
ja koordinaatoritele antav teave
1. Sõiduplaane reguleerivas või
lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas ð , mis kuulub võrgustikku, ï tegutsevad või tegutseda kavatsevad lennuettevõtjad esitavad vastavalt
sõiduplaanidenõustajale või koordinaatorile kogu
nende poolt nõutud vastavasisulise teabe. ð Kui saadud teabe tõttu tuleb teha
muudatusi, teavitavad lennuettevõtjad sellest viivitamata sõiduplaaninõustajat
ja koordinaatorit. ï Kogu asjakohane teave esitatakse sõiduplaaninõustaja või koordinaatori
poolt
kindlaksmääratud sätestatud
vormis ning nende poolt ettenähtud
tähtaja jooksul. Lennuettevõtja teatab teenindusaja jaotamise taotluse
esitamise ajal koordinaatorile eelkõige selle, kas ta saaks taotletud
teenindusaegade osas kasu artikli 2 punktile 2 vastavast uustulnuka staatusest.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Kui koordinaator seda taotleb, esitab Ö esitavad Õ ð lennujaamas tegutsevad või tegutseda
kavatsevad lennuettevõtjad, ï lennujaama käitaja juhtorgan,
ð õhusõiduki maapealse teeninduse
osutajad pakkujad ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad ï enda valduses oleva teabe lennuettevõtjate kavandatud lendude kohta
kõikide muude lennujaamade puhul, millel ei ole määratud konkreetset staatust.
ò uus
Võrgustiku
haldusasutuse taotlusel edastab sõiduplaaninõustaja või koordinaator talle kogu
käesolevas lõikes osutatud teabe.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5
ð uus
2. Kui lennuettevõtja ei esita lõikes 1
osutatud teavet ning kui ta ei suuda rahuldavalt tõendstada leevendavate
asjaolude olemasolu või kui ta esitab valet või eksitavat teavet, ei võta
koordinaator arvesse selle lennuettevõtja teenindusajataotlust ega või -taotlusi, millega puuduv, vale või
eksitav teave seotud on. ð Ta võtab juba jaotatud teenindusajad
tagasi ja/või soovitab pädeval asutusel riigi õiguse kohaselt kohaldada
sanktsioone. ï Koordinaator annab sellele lennuettevõtjale võimaluse esitada oma
tähelepanekud.
3. Sõiduplaaninõustaja või koordinaator,
lennujaama käitaja juhtorgan
ning lennujuhtimisasutused vahetavad oma ülesannete täitmiseks vajalikku
teavet, sealhulgas lennuandmeid ja teenindusaegasidteenindusaegu, ð et tagada artikli 17 kohaldamine. ï
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 5 8
Koordinatsioonikomitee
1. Vastutav liikmesriik tagab, et
lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas on loodud koordinatsioonikomitee.
Sama koordinatsioonikomitee võib olla määratud rohkem kui ühte lennujaama.
Selle komitee liikmeteks võivad olla kõnealust lennujaama korrapäraselt
kasutavad lennuettevõtjad ja nende esindusorganisatsioonid, asjaomase
lennujaama käitaja juhtorgan,
asjaomased lennujuhtimisasutused, ning
lennujaama korrapäraselt kasutavad üldlennunduse esindajad.
ð, võrgustiku haldusasutus,
tulemuslikkuse kontrolli organ ja asjaomase liikmesriigi riiklik
järelevalveasutus. ï
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Koordinatsioonikomitee ülesanded on järgmised:
a)           teha koordinaatorile ja/või
liikmesriigile soovitusi ja ettepanekuid järgmistes küsimustes:
i)       võimalused suurendada lennujaama läbilaskevõimet, mis on
kindlaks määratud kooskõlas artikliga 3, või tõhustada lennujaama kasutust,
ii)       koordineerimisparameetrid, mis määratakse kindlaks kooskõlas
artikliga 64,
iii)      jaotatud teenindusaegade kasutamise järelevalvemeetodid,
iv)      artikli 89 lõikes 58 sätestatud kohalikud suunised teenindusaegade
jagamiseks või jagatud teenindusaegade kasutamise jälgimiseks, võttes muu
hulgas arvesse võimalikke keskkonnaga seotud küsimusi,
v)      kõnealuses lennujaamas valitsevateid liiklusoludesid parandamine ð mõjutavad asjaolud, ï
vi)      uustulnukate tõsised probleemid vastavalt artikli 109 lõikele 96,
vii)     kõik lennujaama läbilaskevõimega seotud küsimused ð , eelkõige need, milles käsitletakse
ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamist ja võrgustiku toimimist ï;
ò uus
b)           edastada
tulemuslikkuse kontrolli organile ja riiklikule järelevalveasutusele arvamused,
milles käsitletakse seost koordineerimisparameetrite ning
aeronavigatsiooniteenuste osutajatele väljapakutud ja komisjoni määrusega (EL)
nr 691/2010 kehtestatud aeronavigatsiooniteenuste peamiste tulemusnäitajate
vahel;
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5
ð uus
bc)         olla
asjaomaste isikute osapoolte
vahel vahendajaks teenindusaegade jaotamist
jagamist
käsitlevate artiklis 1119 sätestatud kaebuste puhul.
2. Liikmesriikide esindajad ja koordinaatorid
kutsutakse vaatlejatena koordinatsioonikomitee koosolekutele. ð Komisjon võib sellekohase taotluse
alusel neil koosolekutel osaleda. ï
3. Koordinatsioonikomitee koostab kirjaliku
töökorra, mis hõlmab muu hulgas osalemist, valimisi, koosolekute sagedust ning
kasutatavaid keeli.
Iga Kkoordinatsioonikomitee
iga liige võib pakkuda välja
artikli 89
lõikes 58
sätestatud kohalikud suunised. Koordinaatori taotluse korral arutab
koordinatsioonikomitee teenindusaegade jagamise osas väljapakutud
kohalikke suuniseid ning jagatud
teenindusaegade kasutamise kontrollimiseks väljapakutud suuniseid.
Asjaomasele liikmesriigile esitatakse koordineerimiskomitee arutelude aruanne
koos märkega komitee liikmete seisukohtade kohta. ð Kõnealune aruanne edastatakse ka
tulemuslikkuse kontrolli organile ja võrgustiku haldusasutusele. ï
ê 95/93
(kohandatud)
Ö Teenindusaegade
jaotamine Õ
ê 793/2004
artikli 1 punkt 6
ð uus
Artikkel 109
Teenindusaegade
ühisvaru
1. Koordinaator loob teenindusaegade ühisvaru,
mis hõlmab kõiki teenindusaegu, mida ei jaotatud
artikli 8 lõigete 2 ja 4 alusel. Kogu vastavalt
artikli 3 lõikele 3 määratud uute teenindusaegade maht paigutatakse
teenindusaegade ühisvarusse.
2.
Lennuettevõtjale regulaarlennu või programmilise mitteregulaarlennu
teostamiseks järgmisel samaväärsel sõiduplaani perioodil jagatud
teenindusaegade sari ei anna sellele lennuettevõtjale õigust samale
teenindusaegade sarjale, kui lennuettevõtja ei suuda koordinaatorile rahuldaval
viisil näidata, et ta on koordinaatori nõusolekul kasutanud kõnealuseid
teenindusaegu vähemalt 80% sõiduplaani
perioodi jooksul, milleks need olid antud.
62.
Ühisvarusse pandud teenindusajad jaotatakse taotlevate lennuettevõtjate vahel,
ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 810 lõikegete 2 ja ð 3 ning ï määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 19 lõike 2 kohaldamist. 50 %
neist teenindusaegadest jaotatakse kõigepealt uustulnukate vahel, välja arvatud
juhul, kui uustulnukate taotlusi on vähem kui 50 %. ð Uustulnukatele antud eelist järgitakse
kogu sõiduplaaniperioodi jooksul. ï Koordinaator käsitleb uustulnukate ja teiste lennuettevõtjate taotlusi
õiglaselt kooskõlas iga sõiduplaanipäeva koordineerimisperioodiga.
Uustulnukate taotluste seas eelistatakse neid
lennuettevõtjaid, kes vastavad uustulnuka staatusele artikli 2 punkti b2 alapunktide
i bja ii või artikli
2 punkti b alapunktide i ja iii alusel.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
3. Ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2
kohaldamist, tuleb olukorras, kus kõiki asjaomaste lennuettevõtjate esitatud
teenindusajataotlusi ei saa rahuldada, eelistada tasulisi
Ö ärilende Õ lende,
eriti regulaarlende ning programmilisi mitteregulaarlende. Kui ühes
lennukategoorias esitatakse konkureerivad taotlused, eelistatakse aastaringset
tegevust.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 6
ð uus
74.
Uustulnuk, kellele on pakutud teenindusaegade
sarja ajavahemikuks
kahe tunni jooksul enne või pärast taotletud aega on
teenindusaegade sarja pakutud, kuid kes ei ole
seda pakkumist vastu võtnud, kaotab selleks sõiduplaaniperioodiks ð selles teenindusaegade sarjas ï uustulnuka staatuse.
85.
Juhul kui teenuseid pakub lennuettevõtjate rühm, võib vajalikku teenindusaega
taotleda ainult üks rühmas osalev lennuettevõtja. Sellist teenust pakkuv
lennuettevõtja vastutab selle eest, et artikli 810 lõikes 2 osutatud varem omandatud õiguste säilitamiseks
ð eelise kasutamiseks ï nõutavad tegevuskriteeriumid on täidetud.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 6 (kohandatud)
ð uus
Ühele lennuettevõtjale jaotatud
teenindusaegasid võib/võivad kasutada ð lennuettevõtjate rühma kuuluv(ad) ï teine/teised lennuettevõtja/lennuettevõtjad, kes tegutseb/tegutsevad ühiselt tingimusel
et selle lennuettevõtja tunnuskood, kellele teenindusaeg jagatakse, säilib
ühislennu korral koordineerimise ja kontrollimise eesmärgil. Kui ühine
tegutsemine lõpetatakse, jäävad selliselt kasutatud teenindusajad
lennuettevõtjale, kellele need algselt jaotati
jagati.
Ühiselt
tegutsevad Ö Lennuettevõtjate
rühma kuuluvad Õ lennuettevõtjad
annavad koordinaatorile sellise tegevuse kohta üksikasjalikku teavet enne tegevusega
alustamist ð ega tohi oma tegevust alustada enne,
kui koordinaator on selle selge sõnaga heaks kiitnud ï.
ò uus
Juhul kui
lennuettevõtjale jaotatud teenindusaegade sarja kasutab teine lennuettevõtja
väljaspool käesoleva lõike tingimusi, võtab koordinaator teenindusaegade sarjad
ära ning paigutab need pärast asjaomaste lennuettevõtjate ärakuulamist
teenindusaegade ühisvarusse.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 6
96.
Kui uustulnukatel tõsised probleemid jätkuvad, peab liikmesriik tagama, et
kutsutakse kokku lennujaama koordinatsioonikomitee koosolek.
Koosoleku, mille
eesmärk on olukorra parandamise võimaluste kindlakstegemine. Sellele
koosolekule kutsutakse ka komisjon.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5
67.
Kui teenindusajataotlust ei saa rahuldada, siis teavitab
koordinaator taotlevat lennuettevõtjat selle põhjustest ja osutab lähimale
olemasolevale alternatiivsele teenindusajale.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
58.
Koordinaator võtab samuti arvesse Ö liidus Õ või ülemaailmsel või ühendust hõlmavas Ö tasandil Õ lennuettevõtluses
kehtestatud täiendavaid eeskirju ja
suuniseid, samuti koordinatsioonikomitee pakutud kohalikke suuniseid, mis
mille on heaks kiidetnud liikmesriik või kõnealuse lennujaama
eest vastutava liikmesriigi või
muu pädeva asutuse poolt,
tingimusel et need eeskirjad ja
suunised ei mõjuta koordinaatori sõltumatust, on kooskõlas ühenduse
Ö liidu Õ õigusega, ning
nende eesmärgiks on parandada lennujaama läbilaskevõime tõhusat kasutust ð ning komisjoni on eelnevalt neist teavitatud
ja komisjon on need heaks kiitnud ï . Kõnealune
liikmesriik edastab need eeskirjad komisjonile.
ò uus
Kohalikud suunised
võivad hõlmata üksnes jaotatud teenindusaegade kasutamise järelevalvet või
teenindusaegade sarja mõiste muutmist, et vähendada sarja pikkust 10
teenidusajale talvisel sõiduplaaniperioodil või vähemalt 15 teenindusajale suvisel
sõiduplaaniperioodil, kuid mingil tingimusel ei tohi see jääda alla 5
teenindusaja. Teenindusaegade sarja pikkuse vähendamist kohaldatakse üksnes
lennujaamades, kus lennuteenuste osutamine sõltub oluliselt nõudluse
hooajalisusest.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
79.
Koordinaator püüab lisaks sõiduplaaniperioodiks kavandatud teenindusaegade
jaotamisele rahuldada ka lühikese tähtajaga esitatud üksikute teenindusaegade
taotlused kõikide lennundusliikide, sealhulgas üldlennunduse teenindusaegade
taotlused. Selleks võib kasutada neid teenindusaegu, mis jäävad pärast taotluse
esitanud lennuettevõtjate vahel jaotamist
jagamist
artiklis 10
osutatud teenindusaegade ühisvarusse, ning lühiajalise
etteteatamisajaga jaotatavaid jagatavaid
teenindusaegu.
Artikkel 810
Juba väljakujunenud Tteenindusajadegade
jaotamise menetlus
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5
1. Teenindusaegade sarjad jaotatakse jagatakse
taotluse esitanud lennuettevõtjatele teenindusaegade ühisvarust loana kasutada
lennujaama infrastruktuuri maandumiseks või õhkutõusmiseks
sõiduplaaniperioodil, milleks teenindusaega taotletakse ning mille lõppemisel tuleb teenindusajad panna
anda tagasi artikli 109 sätete kohaselt loodud teenindusaegade
ühisvarusse.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
2. Ilma et see piiraks artiklite 7, 8a,
9 12, 13 ja artikli 10 lõike 1
ning artikli 1417 kohaldamist, ei kohaldata käesoleva artikli lõiget 1
ð antakse asjaomasele lennuettevõtjale
eelis, jaotades talle samaväärse sõiduplaaniperioodi jooksul sama
teenindusaegade sari, kui kõnealune lennuettevõtja taotleb seda artikli 7
lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul ja ï kui järgmised tingimused on täidetud:
a)           Ö see Õ lennuettevõtja on
kasutanud teenindusaegade sarja regulaarlendude ja programmiliste
mitteregulaarlendude osutamiseks, ja
b)           see lennuettevõtja suudab
koordinaatorile rahuldaval viisil tõendada
näidata,
et ta on kasutanud kõnealust teenindusaegade sarja koordinaatori loale
vastavalt vähemalt 80 ð 85 ï% sellest sõiduplaaniperioodist, mis ajaks see sari olid antud.
Sellisel juhul
annab see teenindusaegade sari asjaomasele lennuettevõtjale õiguse taotleda
järgmise samaväärse sõiduplaani perioodi jooksul sama teenindusaegade sarja,
kui kõnealune lennuettevõtja taotleb seda artikli 7 lõikes 1 osutatud tähtaja
jooksul.
43.
Teenindusaegade sarjade ümberajastamine enne artiklis 9 osutatud ühisvarusse
allesjäänud teenindusaegade jaotamist
jagamist
teistele taotluse esitanud lennuettevõtjatele on lubatud ainult
funktsionaalsetel põhjustel ð , näiteks muudatuste tõttu kasutatava
õhusõiduki tüübi tasemes või lennuettevõtja teenindataval lennuliinil ï või kui taotleva lennuettevõtte teenindusaegade
ajastus paraneks algse ajastusega võrreldes.
Ümberajastamine ei jõustu enne, kui koordinaator on selle selgesõnaliselt
kinnitanud.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 6
ð uus
34.
Lennuettevõtjale enne 31. jaanuari järgmiseks suvehooajaks või enne 31.
augustit järgmiseks talvehooajaks antud, kuid enne neid kuupäevi
koordinaatorile ümberjagamiseks ümberjaotamiseks tagastatud
teenindusaegu ei võeta arvestuste tegemisel arvesse, ð samuti ei võeta arvesse jaotamisele
kuuluvaid teenindusaegu, mis moodustavad artikli 2 punkti 13 mõistes
sarja ï .
ò uus
Riigipühadele langevad
teenindusajad lisatakse järgmise hooaja sarjale, ilma et oleks vaja kasutamata
jätmist põhjendada.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 6 (kohandatud)
ð uus
45.
Kui 80 ð 85 ï %list teenindusaegade sarja kasutamist ei ole võimalik tõendada, saa
näidata, ð ei kohaldata lõikega 2 ettenähtud
eelist ï siis tuleb kõik selle sarja teenindusajad panna
teenindusaegade ühisvarusse, kui ei põhjendata
kasutamata jätmist järgmistel põhjustel:
a)           väljaspool lennuettevõtja kontrolli
olevad Ö mitmed Õ ettenägematud ja vältimatud asjaolud, mis toovad kaasa:
i)       kõnealuste lendude puhul üldkasutatava
õhusõiduki tüübile stardikeelu kehtestamise, või
ii)       lennujaama või õhuruumi ð täieliku või osalise ï sulgemise,
iii)      tõsised häired asjaomase lennujaama
töös märkimisväärses ulatuses asjaomasest sõiduplaaniperioodist, mis hõlmavad
teenindusaegade sarju teistes ühenduse Ö liidu Õ lennujaamades, mis
on seotud tõsistest häiretest mõjutatud lennuliinidega;
b)           lennuteenuse katkestamine tegevuse
abil, mille eesmärk on nende lendude segamine ð (näiteks streik), ï nii et lennuettevõtjal on praktiliselt ja/või tehniliselt võimatu
lende plaanipäraselt korraldada;
c)           tõsine rahaline kahju asjaomasele ühenduse
Ö liidu Õ lennuettevõtjale, mistõttu annavad lennutegevuslube väljaandvad
asutused välja koos selle tõttu lennutegevusluba
väljaandvate asutuste poolt ainult ajutise
lennutegevusloa andmisega kuni lennuettevõtja
rahandusliku reorganiseerimiseni kooskõlas määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 9
lõikega 1;
d)           kohtumenetlus, mis käsitleb artikli
12 kohaldamist lennuliinide puhul, mille suhtes on kooskõlas määruse (EÜ) nr
1008/2008 artikliga 16 kehtestatud avaliku teenindamise kohustus, mille tulemusena
on sellisel lennuliinil lennuliiklus ajutiselt peatatud.
ò uus
Määruse (EÜ) nr
474/2006[21] kohaselt vastu võetud
tegevuskeelu liidu piires võib heaks kiita üksnes juhul, kui selle põhjenduseks
on teenindusaegade kasutamata jätmine käesoleva lõike tähenduses.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 6
56.
Komisjon kontrollib liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel, kas
käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva lennujaama koordinaator kohaldab
lõiget 45.
Komisjon teeb otsuse artikli 1316 lõikes 2 osutatud korras
kontrollimenetluse kohaselt kahe
kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist.
ò uus
7. Kui lõike 2
punktides a ja b osutatud tingimused ei ole täidetud, võib komisjon siiski
otsustada anda lennuettevõtjatele järgmiseks sõiduplaaniperioodiks eelise
samaväärsete sarjade saamiseks, kui selle põhjenduseks on kiireloomulised
asjaolud, mis on seotud erakorraliste tingimustega, mille puhul on vaja
ühtlustada lennujaamades võetavate meetmete kohaldamist. Komisjon võtab vajalikud
meetmed, mille kohaldamisaeg ei ületa ühe sõiduplaaniperioodi kestust. Komisjon
võtab vastu vahetult kohaldatavad rakendusaktid artikli 16 lõikes 3 osutatud
menetluse kohaselt.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Artikkel 8b
Hüvitamisnõuete välistamine
8. Õigusest Käesoleva
artikli 8 lõikes 2 osutatud ð eelisega ï teenindusaegade sarjadele ei kaasne õigus hüvitamisnõudele, kui õigust ð kõnealust eelist ï teenindusaegade sarjadele piiratakse või kui see õigus kõrvaldatakse ühenduse
Ö liidu Õ õiguse alusel,
eelkõige asutamislepingu lennuõhutranspordiga
seotud eeskirjade kohaldamiseks.
ò uus
Artikkel 11
Teenindusaegade reserveerimine
1. Koordineeriva
lennujaama käitaja võib otsustada kasutada lennujaamatasude süsteemi, et
lennuettevõtjad ei tagastaks teenindusaegu artiklis 9 osutatud teenindusaegade
ühisvarusse liiga hilja ja tunneksid vastutust lennujaama infrastruktuuri
reserveerimise eest ilma seda kasutamata. Arvesse tuleb võtta järgmisi
põhimõtteid:
a) enne kõnealuse
otsuse vastuvõtmist tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
2009/12/EÜ[22] artikliga 6 ette nähtud
menetlust. Konsulteerida tuleb ka koordinaatoriga. Selliste teenindusaegu
koordineerivate lennujaamade puhul, mis ei ole hõlmatud direktiivi 2009/12/EÜ
artikli 1 lõikega 2, konsulteerib lennujaama käitaja koordinatsioonikomitee ja
koordinaatoriga;
b) kõnealune otsus ei
mõjuta teenindusaegade jaotamise ja lennujaamatasude süsteemi
mittediskrimineerivat ja läbipaistvat iseloomu;
c) kõnealune otsus ei
heidutada lennuettevõtjaid turule sisenemisel ega teenuste arendamisel, selle
puhul piirdutakse üksnes nende kulude katmisega, mis lennujaam on kandnud
kasutamata teenindusaegadele vastava läbilaskevõime reserveerimisel
lennujaamas;
d) vastutust
lennujaama infrastruktuuri reserveerimise eest ilma seda kasutamata ei
kohaldata nende jaotatud teenindusaegade eest, mis tagastatakse teenindusaegade
ühisvarusse enne 31. jaanuari järgmise suvehooaja puhul ja enne 31. augusti
järgmise talvehooaja puhul, nende jaotatud teenindusaegade eest, mis langevad
kokku riigipühadega ja mis tagastatakse teenindusaegade ühisvarusse samadel
kuupäevadel, samuti nende jaotatud teenindusaegade eest, mille kasutamata
jätmist saab põhjendada artikli 10 lõike 5 alusel;
e) kõnealusest
otsusest teavitatakse koordinaatorit, huvitatud isikuid ja komisjoni vähemalt
kuus kuud enne asjaomase sõiduplaanihooaja algust.
2. Koordinaator
edastab lennujaama käitajale kogu teabe lõikes 1 osutatud otsuse rakendamiseks.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5
Artikkel 912
Avaliku teenindamise kohustused
1. Kui kooskõlas määruse (EÜ) nr 1008/2008
artikliga 16 on lennuliini suhtes kehtestatud avaliku teenindamise kohustus,
võib liikmesriik lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas reserveerida
selle lennuliini jaoks kavandatud tegevuse jaoks vajalikud teenindusajad. Kui
asjaomasel lennuliinil reserveeritud teenindusaegu ei kasutada, antakse juhul,
kui lõikest 2 ei tulene teisiti, need teiste lennuettevõtjate käsutusse, kes on
huvitatud kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega sel lennuliinil
tegutsemisest. Kui mitte ükski lennuettevõtja ei ole huvitatud lennuliinil
tegutsemisest ja asjaomane liikmesriik ei kuuluta määruse (EÜ) nr 1008/2008
artikli 16 lõike 10, artikli 17 lõigete 3–7 ja artikli 18 lõike 1 alusel välja
pakkumismenetlust, reserveeritakse need teenindusajad mõne teise lennuliini
jaoks, mille suhtes kohaldatakse avaliku teenindamise kohustusti, või lisatakse
teenindusaegade ühisvarule.
ê 793/2004 artikli
1 punkt 5 (kohandatud)
2. Määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16
lõikega 9, artikli 17 lõikega 3, artikli
17 lõikega 7 ja artikli 18
lõikega 1 kehtestatud pakkumismenetlust kohaldatakse Ö käesoleva
artikli Õ lõikes 1 osutatud
teenindusaegade kasutamiseks, kui rohkem kui üks ühenduse Ö liidu Õ lennuettevõtja on
huvitatud lennuliini teenindamisest ning ei ega ole saanud teenindusaega
koordinaatorilt taotletud aegadele eelnevaks
või järgnevaks tunniks eelnenud või järgnenud tunni jooksul.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ÖTeenindusaegade
liikuvus Õ
Artikkel 8 bis 13
Teenindusaegade
liikuvus
Ö ülekandmine
ja vahetamine Õ
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5
ð uus
1. Teenindusaegu võib:
a)           lennuettevõtja üle kanda enda ühelt
lennuliinilt või lennuteenuse liigilt enda teisele lennuliinile või lennuteenuse
liigile;
b)           üle kanda:
ð ühelt lennuettevõtjalt teisele
lennuettevõtjale rahalise või muud liiki hüvitise eest; ï
i)       emaettevõtjalt
tütarettevõttele ning sama emaettevõtte ühelt tütarettevõttelt teisele;
ii)       kontrolli omandamise käigus lennuettevõtja kapitali
üle;
iii)      täieliku või osalise
ülevõtmise korral, kui teenindusajad on otseselt seotud ülevõetud
lennuettevõtjaga;
c)           lennuettevõtjate vahel vahetada ð rahalise või muud liiki hüvitise
eest ï .
ò uus
2. Liikmesriik
kehtestab läbipaistva raamistiku, mille abil lennuettevõtjad, kes on huvitatud
liidu õigusest lähtuvast teenindusaegade ülekandmisest või vahetamisest, saavad
omavahel ühendust võtta.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
2. Lõikes 1 osutatud
ülekandmistest või vahetustestamistest teatatakse koordinaatorile ning
need ei jõustu enne, kui koordinaator on need eelnevalt selgesõnaliselt
kinnitanud. Koordinaator keeldub ülekandmise või vahetamise kinnitamisest, kui
see ei ole kooskõlas käesoleva määruse nõuetega ning kui koordinaator ei ole
veendunud, et:
a)           see ei kahjusta lennujaama tööd
kõiki tehnika-, tegevus- tehnilisi,
tegevuse ð , tulemuslikkus- ï ja keskkonnaga seotudpiiranguid
arvesse võttes;
b)           vastavalt artiklile 912 kehtestatud piiranguid järgitakse;
c)           teenindusaegade ülekandmine ei jää Ö käesoleva Õ artikli lõike 3 reguleerimisalasse.
ò uus
Lõike 1 punktides b
ja c osutatud ülekandmiste ja vahetamiste puhul edastavad lennuettevõtjad
koordinaatorile võimaliku rahalise või muud liiki hüvitise üksikasjad.
Ülekandmise ja vahetamisega kaasneva hüvitise üksikasjad on konfidentsiaalsed
ja koordinaator teavitab neist vastava palve korral üksnes liikmesriiki, kus
lennujaam asub, või komisjoni. Ülekandmiste ja vahetamiste puhul ei või
kehtestada tingimusi, mille eesmärk on piirata teenindusaegu saada sooviva
lennuettevõtja jaoks võimalust konkureerida teenindusaegu ülekandva või
vahetava lennuettevõtjaga.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5
3. Artikli 2 punktis b2 määratletud uustulnukale jagatud teenindusaegasid
teenindusaegu ei või käesoleva
artikli lõike 1 punkti b kohaselt üle kanda kahe samaväärse sõiduplaaniperioodi
jooksul, välja arvatud pankrotis ettevõtteettevõtja tegevuse seadusega
lubatud seadusjärgse
ülevõtmise korral.
Artikli 2 punktis b2 määratletud uustulnukale jaotatud teenindusaegasid
teenindusaegu ei või käesoleva
artikli lõike 1 punkti ca kohaselt üle kanda kahe samaväärse
sõiduplaaniperioodi jooksul, välja arvatud juhul, kui uustulnuk oleks uuel
lennuliinil saanud samasuguse eelise
kui algsel lennuliinil.
Artikli 2 punktis b2 määratletud uustulnukale jaotatud teenindusaegasid
teenindusaegu ei või käesoleva
artikli lõike 1 punkti c kohaselt üle kanda kahe samaväärse sõiduplaaniperioodi
jooksul, välja arvatud juhul, kui see parandab teenindusaegade ajastust algselt
taotletud ajastusega võrreldes.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
ð uus
Artikkel
14
Ö Konkurentsiõigusega
seotud sätted Õ
Käesolev määrus ei mõjuta ametivõimudeasutuste õigust nõuda ð kiita heaks ï teenindusaegade vahetaminest
lennuettevõtjate vahel ning suunata nende
jaotamist kooskõlas siseriiklike
konkurentsiseadustega, või
aluslepingu asutamislepingu
artiklitega 81 või
82 Ö 101, 102 Õ ð või 106 ï või nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004[23]
seda,
kuidas neid jagatakse. Need ülekandmised
saavad olla ainult ilma rahalise hüvituseta.
ê 545/2009
artikli 1 lõige 1
Artikkel 10a
Artikli 12 lõike 2
kohaldamisel nõustuvad koordinaatorid, et lennuettevõtjatel on 2010. aasta
suvisel sõiduplaani perioodil õigus samasugusele teenindusaegade sarjale,
mis neile oli käesoleva määruse kohaselt eraldatud 2009. aasta suvise
sõiduplaani perioodi alguses.
ò uus
Delegeeritud
õigusaktid ja komitee
Artikkel 15
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Delegeeritud
õigusaktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile käesolevas artiklis
sätestatud tingimustel.
2. Komisjonile
antakse määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise hetkest õigus võtta
vastu artikli 3 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte.
3. Euroopa Parlament
ja nõukogu võivad artikli 3 lõike 3 lõpus osutatud volituste delegeerimise igal
ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud
volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei
mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui
komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal
teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 3 lõike 3
lõpus osutatud delegeeritud õigusaktid jõustuvad üksnes juhul, kui Euroopa
Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti
teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes
vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja
möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust
ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra
pikendada.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 9
Artikkel 16
Komiteemenetlus
ê 793/2004
artikli 1 punkt 9 (kohandatud)
ð uus
1. Komisjoni abistab komitee. ð Kõnealune komitee on komitee määruse
(EL) nr 182/2011 tähenduses. ï
2. Ö Juhul Õ Kkui viidatakse käesolevale lõikele,
kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlust
kehtestava nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7,
võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid ð määruse (EL) nr 182/2011[24]
artiklit 5 ï .
Otsuse 1999/468/EÜ
artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.
ò uus
Kui komitee arvamus tuleb saada kirjaliku menetlusega, lõpetatakse
kõnealune menetlus ilma tulemuseta juhul, kui arvamuse esitamise tähtaja
jooksul otsustab nii komitee eesistuja või nõutakse seda komitee liikmete
kahekolmandikulise häälteenamusega.
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
(EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 9
34.
Lisaks sellele võib komitee konsulteerida komisjoniga igas muus küsimuses, mis
käsitleb käesoleva määruse kohaldamist.
4. Komitee võtab
vastu oma töökorra.
ê 793/2004 artikli
1 punkt 9 (kohandatud)
ð uus
Ö Rakendusmeetmed Õ
Artikkel
17
Ö Teenindusaegade
ja sõiduplaani omavaheline vastavus Õ
1. ð Kui lennuettevõtja esitab sõiduplaani,
sisaldab see viidet jaotatud teenindusaegadele. Võrgustiku haldusasutus ï Pädevad lennuliikluse juhtimisasutused võivadvõib tagasi lükata lennuettevõtja
lennuplaani, kui lennuettevõtja kavatseb maanduda või õhku tõusta
lennuoperatsioone koordineerivas lennujaamas ajavahemikel, millal lennujaama
koordineeritakse, ilma et koordinaator oleks lennuettevõtjale eraldanud
teenindusaega. ð Ärilise lennutegevusega tegelevad
ettevõtjad ei tohi omada teenindusaega, kui neil tekib vajadus tegutseda
teenindusajaga ettenähtud ajavahemikust väljaspool ja kui hilinemine ei tulene
aeronavigatsiooniteenustest. ï
ò uus
2. Liikmesriik võtab
vajalikud meetmed teabevahetuseks koordinaatori, võrgustiku haldusasutuse,
aeronavigatsiooniteenuste osutaja ja lennujaama käitaja vahel.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 9
ð uus
Artikkel 1418
Jõustamine
21.
Koordinaator võtab ära lennuettevõtjale asutamisjärgus ajutiselt jaotatud
teenindusaegade sarjad ning paigutab need teenindusaegade ühisvarusse 31.
jaanuaril järgmise suvehooaja puhul ja 31. augustil järgmise talvehooaja puhul,
kui ettevõttel
ettevõtjal ei ole sellel kuupäeval
lennutegevusluba või samaväärset litsentsi või kui litsentse väljaandev väljastav
pädev ametiasutus
ei ole teatanud, et lennutegevusluba või samaväärne dokument antakse väljastatakse
tõenäoliselt välja enne asjaomase
sõiduplaaniperioodi algust. ð Litsentse väljaandvad pädevad asutused
edastavad korrapäraselt koordinaatorile ajakohastatud teabe ja vastavad viimase
taotlustele mõistliku aja jooksul. ï
3. Koordinaator
võtab ära ning paigutab teenindusaegade ühisvarusse need teenindusajad, mille
lennuettevõtja on saanud artikli 9 lõike 1 punktile c vastava vahetuse käigus
juhul, kui neid teenindusaegu ei ole kasutatud eesmärgipäraselt.
42.
Lennuettevõtjad, kes osutavad korduvalt ð või ï ja
tahtlikult lennuteenuseid ajal, mis erineb märkimisväärselt teenindusaegade
sarja osaks olevast teenindusajast, või kasutavad teenindusaega
märkimisväärselt teisiti, kui jaotamise ajal märgiti
on
märgitud, ning kahjustavad
sellega lennujaama tööd või lennuliiklust, kaotavad
oma artikli 810
lõikes 2 osutatud ð eelise ï staatuse.
Koordinaator võib otsustada võtta sellelt lennuettevõtjalt ära kõnealuse
teenindusaegade sarja ülejäänud sõiduplaaniperioodi ajaks ning paigutada selle need
teenindusaegade ühisvarusse, olles enne ära kuulanud asjaomase lennuettevõtja
ning teinud väljastanud ühekordse hoiatuse. ð Kui lennuettevõtja taotleb samaväärseid
teenindusaegu, ei ole koordinaatoril kohustust talle neid jaotada. ï
ò uus
Liikmesriik tagab,
et koordinaator kehtestab tõhusa järelevalvesüsteemi käesoleva lõike
kohaldamiseks.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 9 (kohandatud)
ð uus
53.
Liikmesriigid tagavad, et on ð olemas ja ï võimalik rakendada tõhusaid, proportsionaalseid ning hoiatavate
sanktsioone või
samaväärseid meetmeid juhul, kui
– lennuteenusteeid osutatakse
korduvalt ð või ï ja
tahtlikult ð ilma vastava sõiduplaanita või ï jaotatud teenindusaegadest märkimisväärselt erineval ajal osutamisel
või kui teenindusaegu kasutatakse märkimisväärselt teisiti, kui jaotamise ajal märgiti on
märgitud, on võimalik rakendada tõhusaid, proportsionaalseid ning hoiatavaid
sanktsioone või samaväärseid meetmeid juhul, kui see põhjustab kahju lennujaama tööle ja lennuliiklusele.;
ò uus
– teenindusajad
tagastatakse pärast 31. jaanuari järgmise suvehooaja puhul või pärast 31.
augustit järgmise talvehooaja puhul või kasutamata teenindusaegu ei tagastata;
sanktsiooni rakendamise korral tuleb võtta arvesse artikliga 11 ette nähtud
mehhanismi võimalikku kasutamist;
– keeldutakse
koordinaatorile või sõiduplaaninõustajale artikli 7 lõikes 13 ettenähtud teabe
edastamisest või edastatav teave on vale või eksitav.
Sanktsioonide
kohaldamisest tuleb koordinaatorit nõuetekohaselt teavitada.
ê 793/2004
artikli 1 punkt 9 (kohandatud)
ð uus
64.
Ilma et see piiraks artikli 10 lõike 45 kohaldamist ja juhul, kui
lennuettevõtja ei suuda saavutada artikli 810 lõikes 2 kindlaksmääratud määratletud
ð 85 ï 80
% kasutusemäära, võib koordinaator otsustada võtta
lennuettevõtjalt ära kõnealune teenindusaegade sari ülejäänud
sõiduplaaniperioodiajaks ning
paigutada see pärast asjaomase lennuettevõtja ärakuulamist teenindusaegade ühisvarusse.
Ilma et see piiraks artikli 10 lõike 45 kohaldamist ja juhul, kui pärast jaotatud jagatud
aega, mis vastab ð 15 ï 20 %le
sarja kehtivusajast, ei ole ühtegi sarja teenindusaega kasutatud, paigutab
koordinaator kõnealuse teenindusaegade sarja pärast asjaomase lennuettevõtja
ärakuulamist sõiduplaaniperioodi lõpuni teenindusaegade ühisvarusse. ð Koordinaator võib otsustada võtta
teenindusaegade sari tagasi enne selle perioodi lõppu, mis vastab 15 %
sarja kehtivusajast, kui lennuettevõtja ei näita üles kavatsust teenindusaegu
kasutada. ï
ê 793/2004
artikli 1 punkt 7
Artikkel 1119
Kaebused ja kaebuse esitamise õigus
1. Ilma et see piiraks kaebuse esitamise
õigust riigisiseste seaduste alusel, esitatakse artikli 7 lõike 2, artiklite 8,
8a ja 109, 10, 13
ja 17 ning artikli 1418 lõigete 1-4
ja 6 1, 2 ja 4
kohaldamist käsitlevad kaebused koordinatsioonikomiteele. Komitee vaatab
kaebuse läbi ühe kuu jooksul pärast selle esitamist ning teeb koordinaatorile
võimaluse korral ettepaneku probleemi lahendamiseks. Kui kaebust ei ole
võimalik lahendada, võib vastutav liikmesriik täiendava kahekuulise ajavahemiku
jooksul näha ette lennuettevõtjate või lennujaamu esindava organisatsiooni ja
kolmanda isiku osapoole
vahendusmenetluse.
2. Liikmesriigid võtavad kooskõlas
siseriikliku õigusega meetmed selleks, et kaitsta koordinaatoreid kahjunõuete
eest seoses neile käesoleva määruse alusel pandud ülesannetega, välja arvatud
juhul, kui tegemist on raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.
ê 95/93
Artikkel 1220
ê 793/2004
artikli 1 punkt 8 (kohandatud)
ð uus
Suhted kolmandate riikidega
1. Ö Komisjon võib kooskõlas
artikli 16 lõikes 2 osutatud korrasga
otsustada, et liikmesriik või liikmesriigid võtavad meetmed, Õ ð mis võivad sisaldada teenindusaegade
tagasivõtmist, ï Ö asjaomase
kolmanda riigi ühe või mitme lennuettevõtja diskrimineeriva tegevuse
heastamiseks, Õ kKui
selgub, et oma lennujaamades teenindusaegasid jaotav ja kasutav kolmas riik,:
a)           ei taga Ö liidu Õ lennuettevõtjatele samasugust kohtlemist, nagu on
käesoleva määrusega tagatud selle
riigi lennuettevõtjatele tagatud kohtlemisega võrreldes
samalaadset kohtlemist ühenduse
lennuettevõtjatele
või
b)           ei taga ühenduse Ö liidu Õ lennuettevõtjatele de
facto riiklikku kohtlemist või
c)           tagab ühenduse Ö liidu Õ lennuettevõtjatega
võrreldes parema kohtlemise kolmandate riikide lennuettevõtjatele,.
võib komisjon kooskõlas artikli 16 lõikes 2
osutatud korraga otsustada, et liikmesriik või liikmesriigid võtavad meetmed
asjaomase kolmanda riigi diskrimineeriva tegevuse heastamiseks, sealhulgas peatavad täielikult või osaliselt
käesoleva määruse kohaldamise selle
kolmanda riigi lennuettevõtja või lennuettevõtjate suhtes.
ê 95/93
(kohandatud)
2. Liikmesriik informeeribteavitab komisjoni igast tõsisest õigusalasest
õiguslikust või praktilisest
raskusest, mida ühenduse
Ö liidu Õ lennuettevõtjad
kohtavad kolmandates riikides teenindusaegade saamisel.
Ö Lõppsätted Õ
ê 793/2004
artikli 1 punkt 10
ð uus
Artikkel 14 bis 21
Aruanne ja koostöö
1. Komisjon esitab aruande Euroopa
Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta hiljemalt kolme
ð nelja ï aasta möödumisel selle jõustumist. Aruanne käsitleb eelkõige artiklite
8,
8a ja 9, 10 ð , 11 ï ja 13 toimimist.
2. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd
käesoleva määruse rakendamisel, eriti teabe kogumisel lõikes 1 mainitud
nimetatud aruande jaoks.
ê
Artikkel 22
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EMÜ) nr 95/93 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt II lisa
vastavustabelile.
ê 95/93
(kohandatud)
Artikkel 1523
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolm kuud Ö selle teise
sõiduplaaniperioodi esimesel päeval, mis algab Õ pärast selle
määruse avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, […]
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[…]                                                                […]
é
I LISA
Kehtetuks tunnistatud määrus koos
muudatustega

 Nõukogu määrus (EMÜ) nr 95/93 || (ELT L 14, 22.1.1993, lk 1)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 894/2002 || (ELT L 142, 31.5.2002, lk 3)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1554/2003 || (ELT L 221, 4.9.2003, lk 1)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 793/2004 || (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 545/2009 || (ELT L 167, 29.6.2009, lk 24)
_____________
II LISA
Vastavustabel
 Määrus (EMÜ) nr 95/93 || Käesolev määrus
 Artikli 1 lõiked 1 ja 2 || Artikli 1 lõiked 1 ja 2
 Artikli 1 lõige 3 || —
 Artikli 2 punkt a || Artikli 2 punkt 1
 Artikli 2 punkt b || Artikli 2 punkt 2
 Artikli 2 punkt c || —
 Artikli 2 punkt d || Artikli 2 punkt 3
 Artikli 2 punkt e || Artikli 2 punkt 4
 Artikli 2 punkti f alapunkt i || Artikli 2 punkt 5
 Artikli 2 punkti f alapunkt ii || Artikli 2 punkt 6
 — || Artikli 2 punkt 7
 — || Artikli 2 punkt 8
 — || Artikli 2 punkt 9
 Artikli 2 punkt g || Artikli 2 punkt 11
 Artikkel 2 punkt h || —
 Artikli 2 punkt i || Artikli 2 punkt 10
 Artikli 2 punkt j || Artikli 2 punkt 12
 Artikli 2 punkt k || Artikli 2 punkt 13
 Artikli 2 punkt l || Artikli 2 punkt 14
 Artikkel 2, punkt m || Artikli 2 punkt 15
 — || Artikli 2 punkt 16
 — || Artikli 2 punkt 17
 — || Artikli 2 punkt 18
 — || Artikli 2 punkt 19
 — || Artikli 2 punkt 20
 — || Artikli 2 punkt 21
 Artikli 3 lõige 1 || Artikli 3 lõige 1
 Artikli 3 lõige 2 || Artikli 3 lõige 2
 Artikli 3 lõige 3 || Artikli 3 lõige 3
 Artikli 3 lõige 4 || Artikli 3 lõige 4
 — || Artikli 3 lõige 5
 Artikli 3 lõige 5 || Artikli 3 lõige 6
 Artikli 3 lõige 6 || Artikli 3 lõige 7
 Artikli 3 lõige 7 || Artikli 3 lõige 8
 — || Artikli 3 lõige 9
 — || Artikli 3 lõige 10
 Artikli 4 lõige 1 || Artikli 5 lõige 1
 — || Artikli 5 lõige 2
 Artikli 4 lõike 2 punkt a || Artikli 5 lõike 3 punkt a
 Artikli 4 lõike 2 punkti b esimene lause || Artikkel 5 lõike 3 punkt b
 — || Artikli 5, lõike 3, punkti b, alapunkt i
 — || Artikli 5 lõike 3 punkti b alapunkt ii
 Artikli 4 lõike 2 punkti b teine lause || Artikli 5 lõike 3 punkt c
 Artikli 4 lõike 2 punkt c || Artikli 5 lõike 3 punkt d
 — || Artikli 5 lõike 3 lõpp
 Artikli 4 lõige 3 || Artikli 5 lõige 4
 Artikli 4 lõige 4 || Artikli 5 lõige 5
 Artikli 4 lõige 5 || Artikli 5 lõige 6
 Artikli 4 lõige 6 || Artikli 5 lõige 7
 Artikli 4 lõige 7 || Artikli 5 lõige 7 ja artikli 6 lõige 1
 — || Artikli 6 lõige 2
 Artikli 4 lõige 8 || Artikli 6 lõige 3
 — || Artikli 6 lõige 4
 Artikli 4 lõige 9 || —
 Artikli 4 lõige 10 || Artikli 6 lõige 5
 Artikli 5 lõike 1 esimene lõik || Artikli 8 lõike 1 esimene lõik
 Artikli 5 lõike 1 punkt a || Artikli 8 lõike 1 punkt a
 — || Artikli 8 lõike 1 punkt b
 Artikli 5 lõike 1 punkt b || Artikli 8 lõike 1 punkt c
 Artikli 5 lõige 2 || Artikli 8 lõige 2
 Artikli 5 lõige 3 || Artikli 8 lõige 3
 Artikli 6 lõige 1 || Artikli 4 lõige 1
 Artikli 6 lõige 2 || Artikli 4 lõige 5
 Artikli 6 lõige 3 || Artikli 4 lõige 2
 — || Artikli 4 lõige 3
 Artikli 6 lõike 1 lõpp || Artikli 4 lõige 4
 Artikkel 7 || Artikkel 7
 Artikli 8 lõige 1 || Artikli 10 lõige 1
 Artikli 8 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause || Artikli 10 lõike 2 sissejuhatav lause
 Artikli 8 lõike 2 esimese lõigu esimene ja teine taane || Artikli 10 lõike 2 punktid a ja b
 Artikli 8 lõike 2 teine lõik || —
 Artikli 8 lõige 3 || Artikli 9 lõige 3
 Artikli 8 lõige 4 || Artikli 10 lõige 5
 Artikli 8 lõige 5 || Artikli 9 lõike 8 esimene lõik
 — || Artikli 9 lõike 8 teine lõik
 Artikli 8 lõige 6 || Artikli 9 lõige 7
 Artikli 8 lõige 7 || Artikli 9 lõige 9
 — || Artikkel 11
 Artikkel 8a || Artikkel 13
 Artikli 8a lõige 1 || Artikli 13 lõige 1
 — || Artikli 13 lõike 2 esimene lõik
 Artikli 8a lõige 2 || Artikli 13 lõike 2 teine lõik
 — || Artikli 13 lõike 2 lõpp
 Artikli 8a lõige 3 || Artikli 13 lõige 3
 Artikli 8b esimene lause || Artikli 10 lõige 7
 Artikli 8b teine lause || Artikkel 14
 Artikkel 8b kolmas lause || —
 Artikkel 9 || Artikkel 12
 Artikli 10 lõige 1 || Artikli 9 lõige 1
 Artikli 10 lõige 2 || —
 Artikli 10 lõige 3 || Artikli 10 lõige 4
 Artikli 10 lõike 4 punkti a esimene, teine ja kolmas taane || Artikli 10 lõike 5 punkt a alapunktid i, ii ja iii
 Artikli 10, lõike 4, punktid b, c ja d || Artikli 10, lõike 5, punktid b, c ja d
 — || Artikli 10 lõike 5 lõpp
 Artikli 10 lõige 5 || Artikli 10 lõige 7
 — || Artikli 10 lõige 6
 Artikli 10 lõige 6 || Artikli 9 lõige 3
 Artikli 10 lõige 7 || Artikli 9 lõige 4
 Artikli 10 lõige 8 || Artikli 9 lõige 5
 Artikli 10 lõige 9 || Artikli 9 lõige 6
 Artikkel 10a || —
 Artikkel 11 || Artikkel 19
 Artikkel 12 || Artikkel 20
 Artikli 13 lõiked 1 ja 2 || Artikli 16 lõiked 1 ja 2
 — || Artikli 16 lõige 3
 Artikli 13 lõige 3 || Artikli 16 lõige 4
 Artikli 13 lõige 4 || —
 — || Artikkel 15
 Artikli 14 lõige 1 || Artikli 17 lõige 1
 — || Artikli 17 lõige 2
 Artikli 14 lõige 2 || Artikli 18 lõige 1
 Artikli 14 lõige 3 || —
 Artikli 14 lõige 4 || Artikli 18 lõige 2
 Artikli 14 lõige 5 || Artikli 18 lõige 3
 Artikli 14 lõike 6 punktid a ja b || Artikli 18 lõike 4 esimene ja teine lõik
 Artikkel 14a || Artikkel 21
 — || Artikkel 22
 Artikkel 15 || Artikkel 23
 — || I lisa
 — || II lisa
_____________
[1]               Lennujaamu, mis võivad olla ülekoormatud üksnes
teatavatel perioodidel, käsitatakse sõiduplaane reguleerivate lennujaamadena.
Kõnealustes lennujaamades on korra aluseks lennuettevõtjate vabatahtlik
koostöö. Lennuettevõtjate tegevuse hõlbustamiseks määratakse ametisse
sõiduplaaninõustaja.
[2]               Teenindusaegade määruse artikli 2 punktis k on
„teenindusaegade sari” määratletud kui „vähemalt viis teenindusaega, mida on
korrapäraselt taotletud sama sõiduplaani perioodi sama nädalapäeva samaks
kellaajaks ning mis on jagatud vastavalt sellele või kui see ei ole võimalik,
siis ligikaudu samaks ajaks”.
[3]               Teenindusaegade määruse artikli 2 punkti b tähenduses on
uustulnuk lennuettevõtja, kellele on ette nähtud piiratud aeg lennujaamas
viibimiseks.
[4]               Airport Council International Europe
(www.aci-europe.org).
[5]               http://www.eurocontrol.int/statfor/gallery/content/public/forecasts/Doc415-LTF10-Report-Vol1.pdf.
Eurocontroli aruandes olevad arvandmed käivad üksnes instrumentaallennureeglite
järgi sooritatavate lendude (IFR-lennud) kohta.
[6]               Vt tabel 1, Lennujaamade ülekoormatuse prognoos,
käesolevale ettepanekule lisatud mõju analüüs, lk 17.
[7]               KOM(2008) 227.
[8]               http://ec.europa.eu/transport/air/studies/airports_en.htm.
Kokkuvõte on esitatud teenindusaegade määruse läbivaatamisega seotud variantide
analüüsi 8. punktis (Steer Davies Gleave, 2011).
[9]               Esile võiks tuua: National Economic Research Associates
(NERA), Study to assess the effects of different slot allocation schemes, 2004,
et Mott MacDonald, Study on the impact of the introduction of secondary trading
at Community airports, 2006. Kõigi osutatud analüüsidega saab tutvuda
veebilehel: http://ec.europa.eu/transport/air/studies/airports_en.htm.
[10]             Vt Steer Davies Gleave'i analüüs, millele on osutatud
joonealuses märkuses nr 8.
[11]             ELT C […], […], lk […].
[12]             ELT C […], […], lk […].
[13]             ELT L 14, 22.1.1993, lk 1.
[14]             Vt I lisa.
[15]             KOM(2008) 227.
[16]             ELT L 240, 24.08.1992, lk 8.
[17]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 1.
[18]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
[19]             ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.
[20]             ELT L 185, 15.7.2011, lk 1.
[21]             ELT L 84, 23.3.2006, lk 14.
[22]             ELT L 70, 14.3.2009, lk 11.
[23]             ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.
[24]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.