				|

		52013PC0757

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, seoses finantsraamistikuga aastateks 2014–2018 /* COM/2013/0757 final - 2013/0367 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Algatuse eesmärk on tagada 2016. aasta
põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu ja sellega seotud projektide
rahastamine. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1166/2008, mis
käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja
põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, on sätestatud, et
põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud tuleb 2010. aastal teha
põllumajandusloenduse ning 2013. ja 2016. aastal valikuuringute vormis. Lisaks
on määrusega ette nähtud, et 2010. või 2011. aastal tuleb läbi viia
põllumajanduslike tootmismeetodite uuring. Liikmesriigid ja komisjon vajavad
nende uuringute läbiviimiseks märkimisväärseid rahalisi vahendeid. Määruse
kohaselt saab EL katta maksimaalselt 75 % liikmesriikide uuringute
tegemisega seotud kuludest. Maksimaalsed toetussummad on riikide kaupa kindlaks
määratud. Kuna uuringud tehakse kahte mitmeaastast finantsraamistikku hõlmaval
ajavahemikul, ei olnud võimalik kogu rahastamise ulatust korraga kindlaks
määrata. Määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 14 kohaselt määravad eelarvepädevad
ja seadusandlikud institutsioonid 2016. aasta põllumajandusettevõtete
struktuuriuuringu finantsraamistiku kindlaks komisjoni ettepanekul uue, 2014.
aastal algavaks ajavahemikuks kehtestatud finantsraamistiku alusel.
Peale selle tuleb arvesse võtta Horvaatia
ühinemist Euroopa Liiduga. Seepärast tuleb määrust muuta, et lisada sinna
maksimaalne toetussumma Horvaatia jaoks.
Euroopa statistikasüsteemi strateegia kohaselt
peaks Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ning ta peaks
abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel. See tähendab, et
komiteemenetlustes tuleks alaline põllumajandusstatistika komitee asendada
Euroopa statistikasüsteemi komiteega.
Käesoleva ettepanekuga muudetakse määrust (EÜ)
nr 1166/2008 järgmiselt: i) kehtestatakse finantsraamistik aastateks 2014−18;
ii) sätestatakse Horvaatiale põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute
tegemiseks antava ELi toetuse maksimumsumma ning iii) asendatakse komisjoni
abistav komitee.
Põllumajanduslike majapidamiste ühtlustatud
struktuuriuuringuid on õigusaktidele tuginedes tehtud kogu ELi territooriumil
alates 1966. aastast. Kehtiv määrus (EÜ) nr 1166/2008 on üks õigusakt
nimetatud teemat käsitlevate õigusaktide seerias ning seega on määruse muutmise
ettepanek täielikult kooskõlas Euroopa statistikaprogrammi ja liidu poliitikaga.

2.           HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Peamised konsultatsioonid eri sidusrühmade ja
muude huvitatud isikutega toimusid määruse (EÜ) nr 1166/2008 koostamise ajal.
Komisjoni talitused on käesolevat ettepanekut hinnanud lähtuvalt
põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuga seotud andmete vajadusest.
Ettepanek oli arutlusel alalises
põllumajandusstatistika komitees.
Algatusele on tehtud eelhindamine.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Määrusega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008,
mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja
põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut. Sellega kehtestatakse
finantsraamistik 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste
struktuuriuuringuteks, sätestatakse Horvaatiale uuringute tegemiseks antava ELi
toetuse maksimumsumma ja asendatakse komisjoni rakendusvolituste teostamisel
abistav komitee.
Euroopa statistika tegemise õiguslik alus on
sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas
seadusandliku tavamenetlusega võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta
meetmeid statistika tegemiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks. Selles
esitatakse Euroopa statistika tegemise nõuded, mille kohaselt peavad
statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse,
teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse nõuetele.
Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõttega, kuna tegemist on määrusesse (EÜ) nr 1166/2008
tehtavate väiksemate muudatustega, millest osa olid ette nähtud juba kõnealuse
määruse vastuvõtmisega seotud seadusandliku menetlusega.
Kavandatav vahend: määrus. Muud vahendid ei
oleks asjakohased, kuna ettepanekuga muudetakse kehtivat Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrust.
Komisjon võttis 27. juunil 2013 vastu Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, millega kohandatakse Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette
kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (2013/0218 (COD)). Määrus (EÜ) nr 1166/2008,
mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja
põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, on üks neist alusaktidest, mida
delegeeritud õigusaktide süsteemiga kohandatakse.
4.           MÕJU EELARVELE
Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute
tegemine on kulukas ning seega eeldab teabenõuete täitmine liikmesriikide ja
komisjoni poolset märkimisväärset rahastamist. Määruse (EÜ) nr 1166/2008
kohaselt hüvitatakse liikmesriikide kulud 75 % ulatuses ning maksimumsummad
määratakse kindlaks riikide kaupa. Vajatavad summad on määruses sätestatud, v.a
Horvaatia puhul, kes ühines Euroopa Liiduga 2013. aastal. Lisaks on arvesse
võetud assigneeringud, mis on vajalikud komisjonis liikmesriikide poolt
esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks,
hoolduseks ja arendamiseks. Perioodi 2014−2018 finantsraamistiku kogumaht
on 20 650 000 eurot.
Selleks et rahuldada põllumajandusstatistikale
seatud kõrgeid kvaliteedinõudeid ning tagada kogutud teabe kättesaadavaks
tegemine ja parim võimalik kasutamine, on vaja parandada metoodikat ning leida
viise vastajate ja riiklike statistikaametite koormuse vähendamiseks, vastates
samas uutele teabevajaduse nõuetele. Seepärast tehakse ettepanek eraldada
Eurostatile komisjoni sisemenetluse teel täiendavad haldusassigneeringud
andmebaaside ja metoodikate arendamiseks.
.
2013/0367 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008,
mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja
põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, seoses finantsraamistikuga
aastateks 2014–2018
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
19. novembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb
põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike
tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus
(EMÜ) nr 571/88,[1]
on sätestatud, et liikmesriigid peavad 2010., 2013. ja 2016. aastal läbi viima
põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud ning et nad saavad liidult
rahalist toetust maksimaalselt 75 % ulatuses uuringu tegemiseks kulunud
summast; maksimaalne toetussumma määratakse kindlaks.
(2)       Põllumajanduslike
majapidamiste struktuuriuuringute läbiviimiseks ja liidu teabenõuete täitmiseks
on vaja liikmesriikide ja komisjoni poolset märkimisväärset rahastamist
(3)       Määrusega (EÜ) nr 1166/2008
nähti ette rahaline toetus uuringukava rakendamiseks, sh komisjonis
liikmesriikide poolt esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate
andmebaasisüsteemide haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks, ning määrati
kindlaks toetussummad aastateks 2008–2013.
(4)       Määruse (EÜ) nr 1166/2008
artikli 14 lõike 2 kohaselt määravad eelarvepädevad ja seadusandlikud
institutsioonid ajavahemikuks 2014–2018 ettenähtud summa kindlaks komisjoni
ettepanekul uue, 2014. aastal algavaks ajavahemikuks kehtestatud
finantsraamistiku alusel.
(5)       Kavandatud rahalisest
toetusest tuleks rahastada ainult 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste
struktuuriuuringut ja komisjonis liikmesriikide poolt esitatud andmete
töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamist, hooldamist ja
arendamist.
(6)       Võttes arvesse Horvaatia
ühinemist ja vajadust korraldada selles liikmesriigis 2016. aastal
põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud, tuleks kindlaks määrata
Horvaatiale uuringute tegemiseks antav maksimaalne liidu rahaline toetus; seda
kohandust on vaja ühinemise tõttu ja seda ei ole sätestatud ühinemisaktis.
(7)       Nõukogu 31. juuli 1972. aasta
otsusega 72/279/EMÜ[2]
loodud alaline põllumajandusstatistika komitee annab komisjonile nõu ja abistab
teda rakendamisvolituste teostamisel vastavalt põllumajandusstatistika
valdkonna õigusaktidele.
(8)       Strateegia kohaselt, mis näeb
ette Euroopa statistikasüsteemi komitee uue struktuuri ning mille eesmärk on
parandada koordineerimist ja tõhustada partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika
kohta[3]
asutatud Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ning ta peaks
abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel. Komisjon peab jätkuvalt nõu
põllumajandus- ja kalandusstatistika ekspertidega, enne kui saadab teema
aruteluks Euroopa statistikasüsteemi komiteele.
(9)       Viide alalisele
põllumajandusstatistika komiteele tuleks asendada viitega Euroopa
statistikasüsteemi komiteele.
(10)     Alalise
põllumajandusstatistika komiteega on konsulteeritud,
(11)     Seepärast tuleks määrust (EÜ)
nr 1166/2008 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1166/2008
muudetakse järgmiselt.
1) Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige 5:
„5. 2016. aasta põllumajanduslike
majapidamiste struktuuriuuringu tegemiseks Horvaatiale eraldatav maksimumsumma
on 500 000 eurot.”
Punktist 5 saab punkt 6.
2) Artiklit 14
muudetakse järgmiselt.
            a)         Lõige
2 asendatakse järgmisega:
„2. Liidu rahaline
toetus 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute
rakendamiseks, sh komisjonis liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva määruse
sätetele esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide
haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks vajalikud assigneeringud, on 2014.–2018.
aastaks 20 650 000 eurot.”
            b)         Lisatakse
lõige 4 järgmises sõnastuses:
„4. Komisjon
rakendab liidu rahalist toetust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25.
oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb
Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju[4].”
3) Lisatakse
artikkel 14a järgmises sõnastuses:
„Artikkel 14a
Euroopa Liidu finantshuvide kaitse
1.           Komisjon astub vajalikke
samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete
rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult
väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate,
proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2.           Komisjonil või tema
esindajatel ja Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal
ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda liit on
programmi vahenditest rahastanud.
              Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)
võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate
tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses (Euratom, EÜ)
nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas
toetuslepingu, toetuse määramise otsuse või liidu eelarvest rahastamise
lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu
finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
              Ilma et see piiraks esimese ja
teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise
otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega
komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks
auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.”
4) Artikkel 15
asendatakse järgmisega:
„Artikkel 15
Komitee
1.           Komisjoni abistab Euroopa
statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009.
Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011.
aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted,
mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida
kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[5] tähenduses.
2.           Kui on viidatud käesolevale
lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse
liik
              1.4.    Eesmärgid
              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid
2.           HALDUSMEETMED
              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteem
              2.3.    Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega
muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike
majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite
uuringut, seoses finantsraamistikuga aastateks 2014–2018
1.2.        Asjaomased poliitikavaldkonnad
vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[6]
struktuurile
3403 –
Statistilise teabe tootmine
1.3.        Ettepaneku/algatuse liik
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast
meetmest[7]
x Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme
pikendamist
¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
meedet
1.4.        Eesmärgid
1.4.1.     Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
Majanduskasvu
ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine ning edukas maamajandus
1.4.2.     Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
Erieesmärk nr 1
Tagada,
et 2016. aasta ühtlustatud statistilised andmed Euroopa Liidu
põllumajandusettevõtete struktuuri kohta on poliitikakujundajate ja muude
sidusrühmade, sh üldsuse jaoks kättesaadavad.
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise struktuurile
3403
– Statistilise teabe tootmine
1.4.3.     Oodatavad tulemused ja mõju
Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Ettepaneku
eesmärk on tagada jätkuv rahaline toetus liikmesriikidele andmete kogumiseks
põllumajandusettevõtete struktuuri kohta; ettepanekus määratakse kindlaks 2016.
aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu läbiviimiseks antava rahalise
toetuse suurus ajavahemikul 2014−2018.
Kavandatud
programmi eesmärk on jätkata ühise põllumajanduspoliitika (k.a uue ÜPP 2020)
järelevalve ja rakendamise toetamist, tehes võimalikuks teabe kogumise
jätkumise põllumajanduses aja jooksul toimunud struktuurimuutuste hindamiseks.
Selline hindamine on vajalik ELi põllumajanduse suundumuste analüüsimiseks.
Ühine
põllumajanduspoliitika on olnud ja − maaelu arengu poliitikat arvesse
võttes − on jätkuvalt äärmiselt oluline ELi poliitikavaldkond eelarve
seisukohast (30−40 % ELi kogueelarvest). Seega on tähtis hinnata
poliitika mõju põllumajanduse arengule. Käesoleva algatusega jätkatakse
rahalise toetuse andmist liikmesriikidele andmete kogumiseks
põllumajandusettevõtete struktuuri kohta, et tagada andmeseeriate ja andmete
esitamise jätkuvus, mis on vajalik ühise põllumajanduspoliitika järelevalveks
ja rakendamiseks. Kõik muud kehtiva õigusraamistiku aspektid säilivad muutmata
kujul ning uut mõju ei ole oodata.
1.4.4.     Tulemus- ja mõjunäitajad
Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Ettepaneku
rakendamise jälgimine toimub järgmiselt: i) töörühmade kohtumised
liikmesriikidega; ii) andmekogumite valideerimine vastavalt andmeedastaja
käsiraamatu eeskirjadele ning iii) liikmesriikide metoodikaaruannete
analüüsimine.
1.5.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Põllumajanduslike
majapidamiste struktuuriuuringud (2010. aasta põllumajandusloendus ning 2013.
ja 2016. aasta valikuuringud) kuuluvad määruse (EÜ) nr 1166/2008
kohaldamisalasse.
1.5.2.     Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus
Ühtlustatud andmekogumist on vaja selleks, et ühise
põllumajanduspoliitika raames oleks võimalik teha võrreldavaid järeldusi ELi
tasandil. Euroopa Liidu eri piirkondade erinevad klimaatilised ja
keskkonnatingimused ning põllumajandustavad rõhutavad liidu tasandi
lähenemisviisi vajalikkust. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega jäetakse
meetmega liikmesriikidele õigus otsustada andmete kogumise viisi üle
(isikuküsitlused, küsitlus posti, interneti või telefoni teel, muude
haldusallikate kasutamine jne). Määruse kohaselt tuleb teatava ühtlustatud
teabe kogumiseks kasutada siiski ühiseid määratlusi (mida liikmesriigid võivad
oma põllumajanduse olukorra alusel erinevalt tõlgendada). Seega on ELi tasandi
meede vajalik, et saada võrreldavat teavet põllumajanduse kohta ELi tasandil.
1.5.3.     Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid
Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute
struktuur on üpris keeruline ja eeldab suurt tööd liikmesriikides − nii
väidavad oma riigis uuringut rakendavad liikmesriikide esindajad töörühmades
(praegu kogutakse iga uuritava põllumajandusliku majapidamise puhul teavet
ligikaudu 200 muutuja kohta). Põllumajanduslike majapidamiste
struktuuriuuringute töörühma koosolekutel peeti konsultatsioone vastajate ja
andmete kogumise eest vastutavate organisatsioonide koormuse üle.
Konsultatsioonide käigus selgus, et nõutavate andmete kogumine on
liikmesriikide (statistikaametite ja vastajate) jaoks märkimisväärselt koormav
ning et andmete kvaliteedi tagamiseks on sageli vaja korraldada isikuküsitlusi.
Liikmesriigid ja komisjon vajavad uuringute tegemiseks ja nõutava teabe
kogumiseks märkimisväärset rahalist toetust − kogemuse põhjal võib öelda,
et liikmesriikide kulud võivad olla palju suuremad kui ELi pakutav tugi (mis
moodustab maksimaalselt 75 % iga riigi puhul kindlaks määratud summast). 2010.
ja 2013. aasta uuringute finantsraamistik on määrusega (EÜ) nr 1166/2008
kindlaks määratud ning samas määruses on sätestatud, et 2016. aasta
põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu finantsraamistiku määravad
eelarvepädevad ja seadusandlikud institutsioonid kindlaks komisjoni ettepanekul
uue, 2014. aastal algavaks ajavahemikuks kehtestatud finantsraamistiku alusel.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega
Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid on
õigusaktidele tuginedes tehtud ELi tasandil juba pikka aega − alates 1966/1967.
aastast. Praegu kehtiv õigusakt (määrus (EÜ) nr 1166/2008) hõlmab 2010. aasta
põllumajandusloendust ning 2013. ja 2016. aasta valikuuringuid. Kavas on
esitada uus seadusandlik algatus uuringuprogrammi jätkamiseks pärast 2016.
aastat, et ühise põllumajanduspoliitika kujundamist, rakendamist, järelevalvet
ja hindamist saaks toetada kuni aastani 2020 ja hiljemgi.
1.6.        Meetme kestus ja finantsmõju
× Piiratud kestusega ettepanek/algatus
–
×   Ettepanek/algatus
hõlmab ajavahemikku [1.1.2014]–[31.12.2018]
–
×   Finantsmõju avaldub
ajavahemikul 2014–2019
¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.7.        Kavandatud eelarve täitmise
viisid[8]
x Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
–
x oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides
töötavat komisjoni personali;
–
¨  rakendusametite kaudu;
¨ Eelarve täitmine
koostöös liikmesriikidega
¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–
¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
–
¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
(täpsustada);
–
¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
–
¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
–
¨ avalik-õiguslikele asutustele;
–
¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
esitavad piisavad finantstagatised;
–
¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
piisavad finantstagatised;
–
¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
–       Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”
Märkused
2.           HALDUSMEETMED
2.1.        Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad
Täpsustage teostamise
tingimused ja sagedus.
Toetuse saajad peavad esitama kogutud andmed ning
vastava metoodikaaruande.
2.2.        Haldus- ja kontrollisüsteem
2.2.1.     Välja selgitatud ohud
Võimalikud andmete kvaliteedi ja õigeaegsuse
probleemid.
2.2.2.     Ettenähtud kontrollimeetod(id)
Andmekogumite
suhtes kohaldatavad valideerimiseeskirjad edastatakse eelnevalt
liikmesriikidele. Jälgitakse tähtaegadest kinnipidamist. Liikmesriigid peavad
iga uuringu kohta esitama metoodikaaruande. Kontrollitakse kulude
abikõlblikkust.
2.3.        Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed
Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Lisaks
kõikide regulatiivsete kontrollimehhanismide rakendamisele kujundab Eurostat
välja pettusevastase võitluse strateegia aastateks 2014−2017, mis vastab
uuele, 24. juunil 2011 vastu võetud komisjoni pettusevastase võitluse
strateegiale. Sellega tagatakse pettusevastase võitlusega seotud
sisekontrollimeetmete täielik kooskõla komisjoni pettusevastase võitluse
strateegiaga ja pettuseriski ohjamise suunamine pettuseriski valdkondade ja
sobivate reageerimisviiside kindlakstegemisele. Vajaduse korral moodustatakse
võrgustikud ja võetakse kasutusele asjakohased IT-vahendid, mis on ette nähtud
pettusejuhtumite analüüsimiseks.
Eurostat
on koostanud kulude rakendamiseks kontrollistrateegia 2013–2017. Strateegia
meetmeid ja vahendeid kohaldatakse kavandatava määruse puhul täiel määral.
Keerukuse vähendamise, kulutõhusate järelevalvemenetluste kasutamise ja
riskipõhiste eel- ja järelkontrollide abil soovitakse vähendada pettuste
tõenäosust ja pettust ära hoida. Kontrollistrateegia hõlmab ka spetsiaalseid
teadlikkuse tõstmise meetmeid ja pettuse ärahoidmisega seotud koolitust.
3.           ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU
3.1.        Mitmeaastase finantsraamistiku
rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr Nimetus || Liigendatud/ liigendamata ([9]) || EFTA riigid[10] || Kandidaatriigid[11] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 2 || 05 08 02 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Rubriik.…..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
3.2.        Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Nr 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad
 DG: Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (AGRI) ||   ||   || 2014 || 2015 [12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eelarverida nr 05 08 02[13] || Kulukohustused || (1) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0.300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksed || (2) ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
 Eeelarverida nr || Kulukohustused || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[14] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eeelarverida nr ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksed || =2+2a+3 ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksed || (5) ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksed || =5+ 6 ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksed || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU
 Statistika peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
  Muud halduskulud || 0,30 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 Statistika peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 1,087 || 20,487 || 1,377 || 1,287 || 1,287 ||   || 25,525
 Maksed || 0,837 || 10,837 || 1,377 || 1,287 || 10,887 || 0,300 || 25,525
3.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–
x   Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 ||   ||
   || Väljundi liik[15] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku cost
 ERIEESMÄRK nr 1[16]:… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund || Andmebaas || 1,45 ||   || 0,25 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 1,45
 - Väljund || Mikroandmed || 11,4 eurot kande kohta ||   ||   ||   || 9,6 ||   ||   ||   ||   ||   || 9,6 || 1,685 miljonit kannet || 19,2
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 1 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Väljund ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erieesmärk nr 2 kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KULUD KOKKU ||   ||   ||   || 0,25 ||   || 9,9 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 9,9 ||   || 20,65
3.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
3.2.3.1.  Ülevaade
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
 Muud halduskulud || 0,3 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[17] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud halduskulud ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
3.2.3.2.   Hinnanguline personalivajadus
–
¨  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–
x   Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
(või maksimaalselt üks koht pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018* || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 ||   ||
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[18]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 aa[19] || - peakorteris[20] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegatsioonides ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muud eelarveread (täpsustage) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOKKU || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 ||   ||
XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale
või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || - algatusega seotud toetuste haldamine - andmete valideerimine - toetus ja metoodiline töö - aruannete analüüsimine
 Koosseisuvälised töötajad ||
3.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
x   Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga.
–
¨  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele.
–
¨  Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase
finantsraamistiku läbivaatamist[21].
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
3.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist
–
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine:
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
   || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
x   Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
–
¨  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
¨         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[22]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab.
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutusmeetod.
[1]               ELT L 321, 1.12.2008, lk 14.
[2]               EÜT L 179, 7.8.1972,
lk 1.
[3]               ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
[4]               ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
[5]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[6]               ABM: tegevuspõhine juhtimine — ABB: tegevuspõhine
eelarvestamine.
[7]               Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a
või b.
[8]               Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[9]               Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[10]             EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[11]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[12]             Eelarverea 05 08 02 ajavahemiku 2014−2020
maksed tehakse peamiselt 2015. aastal (2016. aasta uuringu ettemaksed) ning
lõppmaksed 2018. aastal.
[13]             Eelarverida 05 08 02 kuulub
ajavahemikul 2014-2020 EAGFi ja selle suhtes kehtib konkreetne vaheülemmäär..
[14]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[15]             Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms).
[16]             Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
„Erieesmärk (-eesmärgid)….“
[17]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[18]             Lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.
[19]             Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read).
[20]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF).
[21]             Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
[22]             Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25%
sissenõudmiskulude mahaarvamist.


				|

		52011PC0259

			NÕUKOGU MÄÄRUS millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saartele Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saartele /* KOM/2011/0259 lõplik - CNS 2011/0111 */

			   	SELETUSKIRI
Ettepaneku taust
Ettepaneku
põhjused ja eesmärgid
Hispaania Kuningriigi valitsus on Kanaari saarte
autonoomse piirkonna ametiasutuste nimel taotlenud, et pikendataks praegust
korda, mille kohaselt peatatakse tollimaksumäärade kohaldamine teatavate
tööstustoodete impordi suhtes. Nende meetmete eesmärk on tõsta kohalike
ettevõtjate konkurentsivõimet ning kindlustada seeläbi stabiilsem tööhõive
kõnealustel saartel.
Üldine taust
Kanaari saared kuuluvad Euroopa Liidu
äärepoolseimate piirkondade hulka, mille kohta võib vastavalt Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklile 349 ette näha erimeetmed, et korvata majanduslikku
mahajäämust, mille käes need piirkonnad oma geograafilise asendi tõttu
kannatavad.
Ettepaneku
valdkonnas kehtivad õigusnormid
Sarnased sätted kehtestati nõukogu 25. oktoobri 2010.
aasta määrusega (EL) nr 973/2010 Portugali Vabariigi autonoomsete piirkondade
Assooride ja Madeira kohta.
Kooskõla Euroopa
Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
Kõnealune ettepanek on
kooskõlas liidu poliitikaga, eriti rahvusvahelise kaubanduse, konkurentsi,
ettevõtluse ja välissuhete valdkondades.
Konsulteerimine huvitatud isikutega ja
mõju hindamine
Konsulteerimine
huvitatud isikutega
Konsulteeriti komisjoni tollitariifistiku
majandusküsimuste töörühma ekspertidega, kes ei esitanud kavandatava peatamise
kohta ühtki majandusega seotud vastuväidet.
Eksperdiarvamuste
kogumine ja kasutamine
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.
Mõju hindamine
Kuna kavandatavad meetmed
on üldiselt kohaldatavad, siis mõju ei hinnatud.
Ettepaneku õiguslik külg
Kavandatud
meetmete kokkuvõte
Kavandatud ühise
tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamise peatamine võimaldab
Kanaari saarte kohalikel ettevõtjatel importida tollimaksuvabalt mõningaid
toormaterjale, varuosi, osiseid ja kapitalikaupu. Selleks et vältida ükskõik
milliseid kuritarvitusi või muudatusi traditsioonilistes kaubavoogudes, on ette
nähtud, et kaupadele, mille suhtes kohaldatakse tollimaksumäära peatamist,
tehakse lõppkasutuse kontroll.
Lisaks sellele peavad
saarte kohalikud äriühingud kasutama kapitalikaupu vähemalt kaheaastase
ajavahemiku jooksul, enne kui neid võib vabalt müüa teistele, Euroopa Liidu
tolliterritooriumi mõnes muus osas asuvatele äriühingutele.
Et saada kasu tollimaksu peatamisest, peab
tooraineid, varuosi ja osiseid kasutama Kanaari saarte tööstuse
ümberkujundamiseks ja säilitamiseks.
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349.
Subsidiaarsuse
põhimõte
Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas
valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
Proportsionaalsuse
põhimõte
Ettepanek on
proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
Sellist meedet kasutatakse regulaarselt
ettevõtjate konkurentsivõime tõstmiseks. Ühenduse tolliseadustiku ja selle
rakendussätete kohaste lõppkasutuse kontrollide nõue on selles kontekstis
kehtestatud menetlus, millega ei kaasne olulist täiendavat lisakoormust
piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele ja ettevõtjatele.
Õigusakti valik
Kavandatud õigusakt(id): määrus.
Lepingus ei ole lubatud teisi vahendeid selliste
meetmete rakendamiseks.
Mõju eelarvele
Ettepanek mõjutab liidu
eelarvet, kuna tollimaksu peatamine põhjustab liidu omavahendite sissetulekute
kaotust.
2011/0111 (CNS)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
millega peatatakse ajutiselt ühise
tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete
impordi suhtes Kanaari saartele
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 349,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[1],
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[2],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3],
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt nõukogu 25. märtsi 2002. aasta määrusele
(EÜ) nr 704/2002 (millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku
ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes
ning avatakse teatavate kalandussaaduste importi Kanaari saartele hõlmavad
autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine)[4]
lõpeb ühise tollitariifistiku tollimaksumäära kohaldamise peatamine teatavate
kaubanduses või tööstuses kasutatavate kapitalikaupade suhtes 31. detsembril 2011.
(2)
Hispaania valitsus taotles Kanaari saarte valitsuse
nimel 2010. aasta septembris ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade
kohaldamise peatamise pikendamist vastavalt lepingu artiklile 349. Taotlust
põhjendati sellega, et seoses nende saarte kauge asukohaga kannatavad
ettevõtjad tõsise majandusliku ja kaubandusliku mahajäämuse käes, millel on
negatiivne mõju demograafilistele suundumustele, tööhõivele ning sotsiaalsele
ja majandusarengule.
(3)
Viimase aja majanduskriis tabas rängalt Kanaari
saarte tööstussektorit, kaasa arvatud ehitust. Ehituse madalseisu all kannatas
kogu sellest sõltuv abitööstus. Ebasoodsad finantstingimused mõjutasid
tugevasti mitmeid ettevõtluse valdkondi. Lisaks sellele langes Hispaanias kiire
tööpuuduse kasvu tõttu sisenõudlus, sealhulgas nõudlus tööstustoodete järele.
(4)
Tööpuudus Kanaari saartel ületas viimase kümne
aasta jooksul pidevalt Hispaania keskmist ning alates 2009. aastast on
autonoomses piirkonnas nende näitajate tase riigi kõrgeim[5].
Lisaks sellele tarbitakse üle poole Kanaaride tööstustoodangust Kanaari
saartel, mis teeb olukorra eriti tõsiseks, kuna sealne nõudlus on oluliselt
langenud.
(5)
Selleks et pakkuda investoritele pikaajalist
perspektiivi ning võimaldada ettevõtjatel saavutada selline tootmis- ja
äritegevuse tase, mis muudab saarte majandusliku ja sotsiaalse keskkonna
stabiilseks, on asjakohane pikendada ühise tollitariifistiku ühepoolsete
maksumäärade kohaldamise täielikku peatamist teatavate määruse (EÜ) nr 704/2002
II ja III lisas esitatud kaupade suhtes kümne aasta pikkuseks ajavahemikuks.
(6)
Sellega seoses on Hispaania ametiasutused taotlenud
ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamise peatamist nelja
uue toote suhtes, mille CN-koodid on 3902 10 00, 3903 11 00,
3906 10 00 ja 4805 00 00. Taotlus kiideti heaks, kuna
peatamine tugevdaks Kanaari saarte majandust.
(7)
Tagamaks, et kõnealustest tariifimeetmetest saavad
kasu ainult Kanaari saarte territooriumil asuvad ettevõtjad, tuleb peatamine
nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega
kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[6] ja komisjoni 2. juuli 1993.
aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu
määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[7]
kohaselt teha sõltuvaks toodete lõppkasutusest.
(8)
Kaubandushäirete korral ning kõnealuse määruse
rakendamise ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda
rakendusvolitused, mis võimaldaksid komisjonil peatamise ajutiselt tühistada. Kõnealuseid
volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta
määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted,
mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida
kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[8].
(9)
Määruses (EÜ) nr 704/2002 sätestatud meetmetega
järjepidevuse tagamiseks tuleb käesoleva määrusega ettenähtud meetmeid
kohaldada alates 1. jaanuarist 2012,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Alates 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini
2021 peatatakse täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade
kohaldamine Kanaari saartele imporditavate kaubanduses või tööstuses
kasutatavate kapitalikaupade suhtes, mis kuuluvad I lisas, mida on
ajakohastatud kõigi nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87[9] tehtud muudatustega, loetletud CN-koodide
alla.
Neid kaupu kasutavad vastavalt määrusele (EMÜ)
nr 2913/92 ja määrusele (EMÜ) nr 2454/93 vähemalt 24 kuu
jooksul alates vabasse ringlusse lubamisest Kanaari saartel asuvad ettevõtjad.
Artikkel 2
Alates 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini
2021 peatatakse täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade
kohaldamine Kanaari saartele imporditavate tööstuse ümberkujundamiseks ja
säilitamiseks kasutatavate toorainete, varuosade ja osiste suhtes, mis kuuluvad
II lisas, mida on ajakohastatud kõigi nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 tehtud
muudatustega, loetletud CN-koodide alla.
Artikkel 3
Artiklites 1 ja 2 osutatud tollimaksude
kohaldamise peatamise tingimuseks on määruse (EMÜ) nr 2913/92
artiklite 21 ja 82 kohane lõppkasutus ning määruse (EMÜ) nr 2454/93
artiklites 291–300 ettenähtud kontroll.
Artikkel 4
1.           Kui komisjonil on põhjust
arvata, et käesolevas määruses sätestatud peatamine on konkreetse toote puhul
kaasa toonud kaubandushäire, võib ta vastu võtta rakendusaktid, millega
tühistatakse peatamine ajutiselt kuni 12 kuuks. Need rakendusaktid võetakse
vastu vastavalt artiklis 5 osutatud läbivaatamismenetlusele.
Selliste toodete imporditollimaksud, mille puhul
peatamine on ajutiselt tühistatud, tagatakse tagatise abil ja kõnealuste
toodete vabasse ringlusse lubamise tingimuseks Kanaari saartel on sellise
tagatise esitamine.
2.           Lõikes 1 nimetatud 12 kuu
pikkuse ajavahemiku jooksul tuleks teha lõplik otsus, kas peatamist jätkata või
see tühistada. Kui peatamine tühistatakse, nõutakse tagatistega tagatud maksude
summad lõplikult sisse.
3.           Kui 12 kuu pikkuse
ajavahemiku jooksul ei tehta lõplikku otsust vastavalt lõikele 2, vabastatakse
tagatised.
Artikkel 5
1.           Komisjoni abistab määruse
(EMÜ) nr 2913/92 artikli 247a lõike 1 kohaselt asutatud tolliseadustiku
komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011[10] tähenduses.
2.           Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 6
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
I LISA
Kaubanduses
või tööstuses kasutatavad kapitalikaubad, mis kuuluvad järgmiste CN-koodide
alla[11]:
 4011 20 || 8450 20 || 8522 90 80 || 9006 53 80
 4011 30 || 8450 90 || 8523 21 || 9006 59
 4011 61 || 8469 00 91 || 8523 29 33 || 9007 19
 4011 62 || 8472 10 || 8523 29 39 || 9007 20
 4011 63 || 8472 30 || 8523 29 90 || 9008 20
 4011 69 || 8472 90 10 || 8523 40 99 || 9008 30
 4011 92 || 8472 90 70 || 8523 51 99 || 9008 40
 4011 93 || 8473 10 19 || 8523 59 99 ||
 4011 94 || 8473 40 18 || 8523 80 99 ||
 4011 99 || 8501 10 10 || 8525 50 || 9010 10
 5608 || 8501 10 91 || 8525 80 11 || 9010 50
 6403 40 || 8501 10 93 || 8525 80 19 || 9011 10 90
 6403 51 05 || 8501 10 99 || 8526 10 || 9011 20 90
 6403 59 05 || 8501 20 || 8526 91 20 || 9011 80
 6403 91 05 || 8501 31 || 8526 91 80 || 9011 90 90
 6403 99 05 || 8501 32 || 8542 31 10 || 9012 10 90
 8415 10 10 || 8501 33 || 8542 32 10 || 9012 90 90
 8415 10 90 || 8501 34 || 8542 39 10 || 9030 10
 8415 20 || 8501 40 20 || 8701 10 || 9030 20 91
 8415 81 || 8501 40 80 || 8701 20 || 9030 31
 8415 82 || 8501 51 || 8701 90 90 || 9030 33
 8415 83 || 8501 52 20 || 8702 || 9106
 8415 90 || 8501 52 30 || 8704 21 31 || 9107
 8418 30 80 || 8501 52 90 || 8704 21 39 || 9207 10
 8418 40 80 || 8501 53 50 || 8704 21 91 || 9207 90
 8418 50 || 8501 53 81 || 8704 21 99 || 9506 91 90
 8418 61 || 8501 53 94 || 8704 22 || 9507 10
 8418 69 || 8501 53 99 || 8704 23 || 9507 20 90
 8418 91 || 8501 61 20 || 8704 31 31 || 9507 30
 8418 99 || 8501 61 80 || 8704 31 39 ||
 8427 || 8501 62 || 8704 31 91 ||
 8431 20 || 8501 63 || 8704 31 99 ||
 8443 31 91 ||   ||   ||
 8443 32 10 || 8501 64 || 8704 32 ||
 8443 32 91 ||   ||   ||
 8443 32 99 || 8518 40 30 || 8704 90 ||
 8443 39 10 ||   ||   ||
 8443 39 39 || 8518 90 || 8705 ||
 8443 99 10 || 8519 20 || 9006 10 ||
 8450 11 90 || 8519 81 51 ||   ||
 8450 12 || 8521 10 95 || 9006 30 ||
 8450 19 || 8522 90 49 || 9006 52 ||
II LISA
Põllumajanduses
ning tööstuse ümberkujundamiseks ja säilitamiseks kasutatavad toorained,
varuosad ja osised, mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla[12]:
 3901 || 4810 22 10 || 5501 ||
 3902 10 || 4810 22 90 || 5502 ||
 3903 11 || 4810 29 || 5503 || 8706
 3904 10 || 4810 31 || 5504 || 8707
 3906 10 || 4810 32 || 5505 10 || 8708
 4407 21 10 || 4810 92 || 5505 20 || 8714 11
 4407 21 91 || 4810 99 10 || 5506 || 8714 19
 4407 22 10 || 4810 99 90 || 5507 || 8714 91
 4407 22 91 || 5108 || 5508 10 10 || 8714 92
 4407 25 10 || 5110 || 5508 20 10 || 8714 93
 4407 25 30 || 5111 11 || 5509 || 8714 94
 4407 25 50 || 5111 19 10 || 5510 || 8714 95
 4407 26 10 || 5111 19 90 || 5512 || 8714 96
 4407 26 30 || 5111 20 || 5513 || 8714 99
 4407 26 50 || 5111 30 || 5514 || 9002 90
 4407 29 15 || 5111 90 10 || 5515 || 9006 91
 4407 29 20 || 5111 90 91 || 5516 || 9007 91
 4407 29 25 || 5111 90 93 || 6001 || 9007 92
 4407 29 45 || 5111 90 99 || 6002 40 || 9008 90
 4407 29 83 || 5112 11 || 6002 90 || 9010 90
 4407 29 85 || 5112 19 || 6217 90 || 9104
 4407 99 40 || 5112 20 || 6305 10 10 || 9108
 4410 || 5112 30 || 6305 10 90 || 9109 11
 4412 || 5112 90 || 6305 20 || 9109 19
   || 5205 || 6305 32 || 9109 90
   || 5208 || 6305 33 || 9110 11 10
   || 5209 || 6305 39 || 9110 11 90
   || 5210 || 6305 90 || 9110 12
   || 5212 || 6309 || 9110 19
   || 5401 10 12 || 6406 || 9110 90
   || 5401 10 14 || 7601 || 9111
   || 5401 20 10 || 8517 70 90 || 9112
 4803 || 5402 || 8529 10 80 || 9114
 4804 || 5403 || 8529 10 95 ||
 4805 || 5404 11 || 8529 90 ||
 4810 13 || 5404 90 ||   ||
 4810 14 || 5407 ||   ||
 4810 19 10 || 5408 ||   ||
FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA,
MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA
1.           ETTEPANEKU NIMETUS:
Ettepanek: nõukogu määrus, millega peatatakse
ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine
teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saartele.
2.           EELARVEREAD:
Peatükk ja artikkel: peatüki 12 artikkel 120
Aastaks 2011 eelarvestatud summa: 16 653 700 000
EUR
3.           FINANTSMÕJU
¨      Ettepanekul puudub finantsmõju
X       Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele,
kuid sellel on finantsmõju tuludele; mõju tuludele on järgmine:
miljonites eurodes (üks koht pärast koma)
   ||   ||
 Eelarverida || Tulud[13] || periood, alates pp/kk/aaaa || [Aastad 2012-2021]
 Artikkel 120 || Mõju omavahenditele || 01/01/2012 - 31/12/2021 || -2,2 aastas
4.           PETTUSEVASTASED MEETMED
Kõigi käesoleva nõukogu määrusega hõlmatud toodete
lõppkasutust kontrollitakse kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega
kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklitega 291–300.
5.           MUUD MÄRKUSED
Et võimaldada investoritel teha pikaajalisi
investeerimisotsuseid, peaks kavandatav peatamine kehtima 10 aastat.
Sellega asendatakse meetmed, mis kehtestati
nõukogu määrusega (EÜ) nr 704/2002, mille kehtivus lõppes 31.12.2011.
Meetme arvestuslik kulu
Piirkondlike ametiasutuste edastatud teabe
kohaselt vähenevad käesolevast määrusest tingitult tulud 2,96 miljonit eurot
(bruto, arvesse on võetud ka kogumiskulud) × 0,75 = 2,22 miljonit eurot
aastas ajavahemikus 1.1.2012–31.12.2021.
Tavapärastest
omavahenditest saamata jäänud tulu kompenseeritakse liikmesriikide
rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksetega.
[1]               ... 2011. aasta arvamus (Euroopa
Liidu Teatajas seni avaldamata).
[2]               ELT C , , lk .
[3]               ELT C , , lk .
[4]               EÜT L 111, 26.4.2002, lk 1.
[5]               Eurostat: Piirkondlik statistika – Töötuse määr, NUTS 2 regioonide alusel, 1999-2009.
[6]               EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.
[7]               EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.
[8]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[9]               EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.
[10]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[11]             Nagu on määratletud komisjoni 5. oktoobri
2010. aasta määruses (EL) nr 861/2010, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ)
nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku
kohta) I lisa (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1).
[12]             Nagu on määratletud komisjoni 5.
oktoobri 2010. aasta määruses (EL) nr 861/2010, millega muudetakse nõukogu
määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise
tollitariifistiku kohta) I lisa (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1).
[13]             Traditsiooniliste omavahendite
(põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab
märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude
mahaarvamist.


Tähtis õiguslik teade

|

52010PC0005

Ettepanek: Nõukogu määrus (EÜ) nr …/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga (esitanud ühiselt komisjon ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja)  /* KOM/2010/0005 lõplik - NLE 2010/0001 */

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 18.1.2010KOM(2010)5 lõplik2010/0001 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/2010,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga(esitanud ühiselt komisjon ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitikakõrge esindaja)SELETUSKIRI1.  Kooskõlas ühisseisukohaga nr 2003/495/ÜVJP ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1483 (2003) kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1210/2003 teatavad piiravad meetmed Iraagi suhtes. Määruse (EÜ) nr 1210/2003 artiklitega 2 ja 10 kehtestati muu hulgas erikord seoses Iraagist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi eest tehtavate maksetega ja Iraagi teatavate varade kohtuliku puutumatusega.2.  18. detsembri 2007. aasta resolutsioonis nr 1790 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu muu hulgas, et sellist erikorda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2008. Kooskõlas ühisseisukohaga nr 2008/186/ÜVJP muudeti vastavalt määrust (EÜ) nr 1210/2003 määrusega (EÜ) nr 195/2008.3.  22. detsembri 2008. aasta resolutsioonis nr 1859 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu seda erikorda Iraagi taotlusel pikendada kuni 31. detsembrini 2009. Kooskõlas ühisseisukohaga nr 2009/175/ÜVJP muudeti vastavalt määrust (EÜ) nr 1210/2003 määrusega (EÜ) nr 175/2009.4.  21. detsembri 2009. aasta resolutsioonis nr 1905 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu seda erikorda Iraagi taotlusel pikendada kuni 31. detsembrini 2010. Kooskõlas nõukogu otsusega 2010/…/ÜVJP tuleks seepärast määrust (EÜ) nr 1210/2003 vastavalt muuta.2010/0001 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/2010,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes IraagigaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimislepingut, eelkõige selle artiklit 215,võttes arvesse nõukogu otsust 2010/.../ÜVJP, millega muudetakse Iraaki käsitlevat ühist seisukohta 2003/495/ÜVJP[1],võttes arvesse komisjoni ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühist ettepanekutning arvestades järgmist:5.  Kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1483(2003) kehtestati määruse (EÜ) nr 1210/2003 (mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96[2]) artikliga 2 erikord seoses Iraagist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi eest tehtavate maksetega; sama määruse artikliga 10 kehtestati erikord seoses Iraagi teatavate varade kohtuliku puutumatusega. Sellist erikorda kohaldati kuni 31. detsembrini 2008.6.  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1859(2008) on sätestatud, et mõlemat erikorda tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2009. Kooskõlas ühisseisukohaga nr 2009/175/ÜVJP muudeti vastavalt määrust (EÜ) nr 1210/2003 määrusega (EÜ) nr 175/2009.7.  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1905(2009) on sätestatud, et mõlemat erikorda tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2010. Kooskõlas nõukogu otsusega 2010/…/ÜVJP tuleks seetõttu määrust (EÜ) nr 1210/2003 vastavalt muuta.8.  Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma viivitamata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Nõukogu määruse (EÜ) nr 1210/2003 artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:“3. Käesoleva määruse artikleid 2 ja 10 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2010.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […] [1] ELT L…, …2010, lk .[2] ELT L 169, 8.7.2003, lk 6.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.12.2016
            COM(2016) 755 final
            2016/0371(CNS)
            Käibemaksusüsteemi ajakohastamine seoses ettevõtjalt tarbijale suunatud piiriülese e-kaubandusega
            Ettepanek:
            NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas
            {SWD(2016) 379}{SWD(2016) 382}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Käesolev ettepanek on osa õigusaktide paketist, mis käsitleb käibemaksusüsteemi ajakohastamist seoses ettevõtjalt tarbijale suunatud e-kaubandusega. Paketi kui terviku raamistik on esitatud üksikasjalikult seletuskirjas ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul — COM(2016) 757.

               Ettepanek muuta määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas
                  1
                on oluline osa paketist, kuna see paneb aluse asjaomasele IT-taristule ja loob eeldused vajalikuks koostööks liikmesriikide vahel, et tagada nn väikese ühe akna süsteemi (Mini One Stop Shop, MOSS) edukas laiendamine muudele teenustele kui telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatavad teenused ning kaupade kaugmüügile nii ühenduses kui ka väljastpoolt ühendust. Hinnangute kohaselt suurendab pakett tervikuna liikmesriikides käibemaksutulu 7 miljardi euro võrra aastas ja vähendab ettevõtjate jaoks nõuete täitmisega seotud kulusid 2,3 miljardi euro võrra aastas.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikkel 113. Kõnealuses artiklis on sätestatud, et nõukogu, kes teeb otsuse ühehäälselt seadusandliku erimenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega, võtab vastu sätted ühtlustamaks liikmesriikide eeskirju kaudse maksustamise valdkonnas.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuna peamised käsitletavad probleemid (moonutav mõju, suur halduskoormus, nõuete täitmisega seotud kulud jne) on tingitud kehtiva nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi
                  2
                (edaspidi „käibemaksudirektiiv“), ja sellega seotud õigusaktide sätetest. Võttes arvesse, et käibemaks on ühenduse tasandil ühtlustatud, ei või liikmesriigid ise erinevaid eeskirju kehtestada ja seega on piiriülese e-kaubanduse käibemaksusüsteemi ajakohastamise algatamiseks vaja komisjoni ettepanekut muuta käibemaksudirektiivi ja sellega seotud õigusakte. Ettepanek peaks pakkuma selget lisaväärtust võrreldes sellega, mida on võimalik saavutada liikmesriikide tasandil. Lisaks MOSSi laiendamiseks vajalikele tehnilistele muudatustele  vähendatakse käesoleva ettepanekuga MOSSi kasutavate maksukohustuslaste halduskoormust, nähes ette põhimõtte, mille kohaselt maksuameti poolt maksukohustuslasele esitatud dokumenditaotlusi ja haldusuurimisi peaks alati koordineerima liikmesriik, kus maksumaksja on käibemaksukohustuslasena registreeritud.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, st ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik Euroopa Liidu toimimise lepingu eesmärkide, eeskätt turu sujuva toimimise saavutamiseks. Mis puutub subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli kriteeriumidesse, siis ei suuda liikmesriigid lahendada probleeme ega kõrvaldada probleemide põhjuseid ilma ettepanekuta käibemaksudirektiivi ja sellega seotud õigusaktide muutmiseks. Ettepaneku kaks aspekti on proportsionaalsuse põhimõttest lähtudes väga olulised. Esimene puudutab liikmesriikidepoolset kooskõlastamist seoses halduspäringute ja ettevõtjate auditeerimisega MOSSi raames. Selline kooskõlastamine võib kaasa tuua tulemuslikuma ja tõhusama nõuete järgimise korra nii liikmesriikidele kui ka ettevõtjatele. Siiski ei ole tarbimisliikmesriigil keelatud ettevõtjatega vahetult kontakti võtta, kui registreerimisliikmesriik ei nõustu sellega, et auditeerimine on vajalik. Teine aspekt puudutab haldustasu, mille kaudu saab registreerimisliikmesriik 5 % teiste liikmesriikide eest kogutud summadest, et hüvitada MOSSi IT-süsteemi ajakohastamiseks tehtud investeeringuid pärast MOSSi kohaldamisala laiendamist ning püsivaid hoolduskulusid ja vahendeid, mis kulutati selles liikmesriigis asuvate ettevõtjate kontrollimiseks, eesmärgiga tugevdada koostööd ja parandada eeskirjade järgimist.

               •Vahendi valik

               Käesoleva ettepanekuga muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 904/2010.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               Käesolev ettepanek on osa õigusaktide paketist, mis käsitleb käibemaksusüsteemi ajakohastamist seoses ettevõtjalt tarbijale suunatud e-kaubandusega. Järelhindamiste tulemused, konsultatsioonid sidusrühmadega ja mõju hindamine on täpsemalt ära toodud seletuskirjas ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul — COM(2016) 757.

               Sidusrühmadega läbi viidud konsultatsioonides olid ettevõtjate esindajad kindlalt selle poolt, et liikmesriigid peavad auditeerimise läbiviimist koordineerima, kuna vastasel korral võib ettevõtja saada 28 eraldi audititaotlust. Sellise sätte puudumine kehtivates õigusaktides on tekitanud ettevõtjate jaoks ebakindlust, eelkõige olukorras, kui nad saavad kirju teistelt maksuametitelt. Lisaks on enamik liikmesriike teatanud, et nad on kõnealuse lähenemisviisi poolt, kuna see on ressursside kasutamiseks tõhusam vahend. Mõju hindamise seisukohast leiti, et eelistatud variandi puhul , mis hõlmab auditeerimise koordineerimist, kaasneb võrreldes teiste variantidega nõuete täitmisest tulenevate kulude olulisem vähenemine.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev ettepanek on osa õigusaktide paketist, mis käsitleb käibemaksusüsteemi ajakohastamist seoses ettevõtjalt tarbijale suunatud e-kaubandusega. Ettepaneku kui terviku mõju eelarvele on üksikasjalikult välja toodud seletuskirjas ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul — COM(2016) 757.

               Käesoleval paketi osal on eeldatavasti eelarvele oluline positiivne mõju. Auditite koordineerimise ja haldustasu stiimuli tulemuseks peaksid olema riskianalüüsil põhinevad auditid. Tõhusam auditeerimine, mis keskendub auditi tulemuslikkusele, peaks suurendama nõuete täitmist võrreldes teise, kooskõlastamist mitte ette nägeva lähenemisviisiga, mis võib ressursse asjatult survestada. Nappide ressursside ebatõhusal kasutamisel võib olla ka kõrvaltoimeid, mille tulemusel MOSSi süsteemi mittekuuluvaid ettevõtjaid ei auditeerita piisavalt, mis võib vähendada käibemaksu ja muude maksude tasumisega seoses nõuete täitmist ning avaldada nii negatiivset mõju eelarvele.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Nõukogu määruses (EL) nr 904/2010 sisalduvaid MOSSi käsitlevaid sätteid tuleb muuta ja täiendada käibemaksudirektiivi muutmiseks tehtud ettepanekutest lähtudes. Kõnealused sätted hõlmavad eeskirju ja menetlusi, mis käsitlevad maksuhaldurite ja maksukohustuslaste vahelist ning liikmesriikide maksuametite vahelist elektroonilist käibemaksualase teabe vahetust seoses käibemaksukohustuslasena registreerimise, käibedeklaratsioonide ja käibemaksu tasumisega MOSSi süsteemis.

               Määruse artikli 1 lõiget 4, artikli 2 lõiget 2, artikli 17 lõike 1 punkti d ja artiklit 31 on muudetud nii, et see peegeldaks MOSSi süsteemi laiendamist muudele teenustele kui telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatavad teenused (edaspidi „elektroonilised teenused“) ning kaupade kaugmüügile (ettepaneku artikli 1 punktid 1–4).

               Määruse XI peatüki 2. jao pealkirja muudetakse, piirates selle ajalist kohaldamist kuni 31. detsembrini 2020 (ettepaneku artikli 1 lõike 5 punkt a).

               Ettepaneku artikli 1 punkti 5 alapunktiga b lisatakse määruse XI peatükile 3. jagu. See sisaldab ka sätteid, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               3. jao 2. alajagu (artiklid 47b–47 g) sisaldab sätteid, mis käsitlevad liikmesriikidevahelist teabevahetust seoses maksukohustuslaste registreerimisega MOSSi süsteemis ning käibedeklaratsioonidega ja käibemaksu tasumisega. Need sätted on sarnased XI peatüki 2. jao kehtivatele sätetele ja laiendavad nende kohaldamisala muudele teenustele kui elektroonilised teenused ja kaugmüügile.

               3. jao 3. alajaos (artiklid 47h–47k) on sätted, mis käsitlevad tehingute kontrollimist ja maksukohustuslasi. Artiklis 47h on sätestatud, et impordiliikmesriik peaks kontrollima, kas käibemaksukohustuslasena registreerimise number, mis tuleb esitada tolliasutusele selliste kaupade importimisel, mille osas on käibemaks deklareeritud ja tasutud MOSSi süsteemi kaudu, on kehtiv. Kehtiv käibemaksukohustuslasena registreerimise number on kõnealuste kaupade importimisel maksuvabastuse kohaldamise taotlemise tingimus. Artiklites 47i ja 47j on sätestatud, et liikmesriigi poolt maksukohustuslasele esitatud dokumenditaotluste esitamist ja haldusuurimisi peaks koordineerima registreerimisliikmesriik, et vältida kooskõlastamata dokumenditaotlusi ja haldusuurimisi mitme tarbimisliikmesriigi poolt. Samamoodi on artiklis 47k ette nähtud registreerimisliikmesriigi osalemine tarbimisliikmesriigi maksuotsuse teatavakstegemises pärast haldusuurimise läbiviimist ning maksuotsuse alusel tasumisele kuuluvate summade sissenõudmises.

               3. jao 4. alajao (artikkel 47l) kohaselt tuleb tarbimisliikmesriigil tasuda registreerimisliikmesriigile 5 % tasu, et hüvitada viimasele liikmesriigile erikorra alusel käibemaksu kogumise ja selle tasumise üle teostatud järelevalvega seotud kulusid. Praegu kehtiva MOSSi süsteemi alusel on liikmesriikidel lubatud jätta endale teatav protsent käibemaksust, mida nad koguvad, ja edastada see tarbimisliikmesriigile 2018. aasta lõpuks
                  3
               . Ettepanekuga kehtestatakse alaline mehhanism, mis sarnaneb väljakujunenud tavaga tolli valdkonnas, võimaldades registreerimisliikmesriigil saada 5 % teiste liikmesriikide eest kogutud summadest, et hüvitada MOSSi IT-süsteemi ajakohastamiseks tehtud investeeringuid pärast MOSSi kohaldamisala laiendamist, püsivaid hoolduskulusid ja vahendeid, mis kulutati selles liikmesriigis asuvate ettevõtjate kontrollimiseks, eesmärgiga tugevdada koostööd ja parandada eeskirjade järgimist. Praeguse süsteemi kohaselt (määruse artikli 46 lõige 3) peetakse need summad kinni registreerimisliikmesriigilt tarbimisliikmesriigi kasuks igalt MOSSi süsteemis tasutud käibemaksusummalt; see aga on põhjustanud palju probleeme, eelkõige seoses käibemaksu tagastamisega maksukohustuslastele. Seetõttu on tehtud ettepanek arvutada kõnealune tasu iga-aastaselt ja väljaspool MOSSi süsteemi asjaomaste netosummade alusel.

               3. jao 5. alajaos (artikkel 47m) nähakse komisjonile ette võimalus pääseda automaatselt ligi liikmesriikide elektroonilistes süsteemides talletatud MOSSiga seotud teabele, välja arvatud mis tahes isikuandmed. See võimaldaks komisjonil koguda statistilist teavet automaatselt (nt erikorra alusel registreeritud maksukohustuslaste arvu kohta), ilma seda liikmesriikidelt taotlemata. Ühtlasi on see vajalik parema õigusloome eeskirjades ette nähtud hindamise läbiviimiseks.

               3. jao 6. alajaos (artikkel 47n) on komisjonile antud rakendamisvolitused määrata kindlaks andmed, mis tuleb esitada maksukohustuslaste ja liikmesriikide vahelises või liikmesriikide endi vahelises teabevahetuses seoses käibemaksukohustuslasena registreerimise, käibedeklaratsioonide, käibemaksu tasumise, dokumenditaotluste ja haldusuurimistega jne, ning tehnilised vahendid kõnealuse teabe esitamiseks või edastamiseks. Selguse huvides on kõnealused sätted koondatud ühte artiklisse, selle asemel et näha need ette igas asjaomases normis, nagu praegu kehtivas määruses.

               Ettepaneku artikli 1 punktiga 6 muudetakse I lisa punkti 1, viies selle kooskõlla ettepanekuga muuta käibemaksudirektiivi seoses kaupade kaugmüügiga (artikkel 34).

               2016/0371 (CNS)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  5
               ,

               toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               1.Nõukogu määruses (EL) nr 904/2010
                  6
                on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide poolt teabe vahetamist ja säilitamist eesmärgiga kehtestada nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ
                  7
                XII jaotise 6. peatükis ette nähtud erikorrad.

               2.Erikordade kohaldamisala laiendamine muude kaupade ja teenuste kaugmüügile kui telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatavad teenused alates 1. jaanuarist 2021 nõuab registreerimisliikmesriigi ja tarbimisliikmesriigi vahelist teabevahetust ning rahaülekandeid käsitlevate käesoleva määruse sätete kohaldamisala laiendamist.

               3.Erikordade kohaldamise laiendamine selliste kaupade kaugmüügile, mida imporditakse kolmandatelt territooriumidelt ja kolmandatest riikidest, nõuab, et impordiliikmesriigi tolliasutustel on võimalik tuvastada väikeste saadetiste importi, mille väärtuselt tuleb tasuda käibemaksu ühe erikorra alusel. Käibemaksukohustuslasena registreerimise number, mille alusel käibemaksu tasutakse, tuleks seetõttu edastada eelnevalt, et tolliasutustel oleks võimalik kontrollida selle kehtivust kaupade importimise ajal.

               4.Registreerimisliikmesriigid ja kõik tarbimisliikmesriigid, kuhu kaupu tarnitakse või kus teenuseid osutatakse, võivad esitada erikorda kasutavatele maksukohustuslastele dokumenditaotlusi ja viia nende suhtes läbi haldusuurimisi. Selleks et vähendada ettevõtjate jaoks halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud kulusid ning maksuhaldurite jaoks korduvate dokumenditaotluste ja haldusuurimiste arvu ning vältida topelttööd, peaks taotlusi ja uurimisi koordineerima registreerimisliikmesriik.

               5.Kuna erikordade alusel kogub teiste liikmesriikide eest käibemaksu ja teostab käibemaksu tasumise üle kontrolli registreerimisliikmesriik, on sobiv kehtestada mehhanism, mille kohaselt registreerimisliikmesriik saab asjaomaselt tarbimisliikmesriigilt tasu, et hüvitada käibemaksu kogumise ja selle tasumise üle kontrolli teostamise kulusid. Kuna aga kehtiv süsteem, mille kohaselt peetakse tasu kinni käibemaksust ja edastatakse registreerimisliikmesriigi poolt tarbimisliikmesriigile, on põhjustanud probleeme, eriti seoses maksu tagastamisega, tuleks see tasu arvutada ja maksta iga-aastaselt, väljaspool erikordi.

               6.Selleks et lihtsustada erikordade kohaldamist puudutavate statistiliste andmete kogumist, peaks komisjonil olema õigus saada automaatselt liikmesriikide elektroonilistes süsteemides hoitavat erikordadega seotud üldist teavet, välja arvatud üksikuid maksukohustuslasi puudutav teave.

               7.Teave, mida maksukohustuslased peavad erikordade kohaldamisega seoses esitama ja liikmesriigid omavahel vahetavad, ning tehnilised vahendid, mille abil maksukohustuslased teavet esitavad ja liikmesriigid seda vahetavad, tuleks kindlaks määrata vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
                  8

               8.Võttes arvesse aega, mida on vaja käesoleva määruse rakendamiseks vajalike meetmete kehtestamiseks ja selleks, et liikmesriikidel oleks võimalik kohandada käibemaksukohustuse registreerimiseks ning käibemaksu deklareerimiseks ja tasumiseks mõeldud IT-süsteeme ning võtta arvesse nõukogu direktiivi [...]/EL
                  9
                artikliga 2 ette nähtud muudatusi, tuleks käesolevat määrust kohaldada nende muudatuste kohaldamise kuupäevast.

               9. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 904/2010 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määrust (EL) nr 904/2010 muudetakse järgmiselt.

               1) Artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega:

                „4.Käesolevas määruses sätestatakse ka eeskirjad ja menetlused direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikordade kohaselt tarnitavaid kaupu ja osutatavaid teenuseid käsitleva käibemaksuteabe elektrooniliseks vahetamiseks ja samuti hilisemaks teabevahetuseks ning kõnealuse erikorraga hõlmatud kaupade ja teenuste osas raha ülekandmiseks liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

               2) Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2.Iga erikorra suhtes kohaldamisele kuuluvaid direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 358a, 369a ja 369l sisalduvaid mõisteid kasutatakse ka käesoleva määruse kohaldamisel.“

               3) Artikli 17 lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

               „d)teave, mida kogutakse direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 360, 361, 364, 365, 369c, 369f, 369g, 369o, 369p, 369s ja 369t alusel.“

               4) Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1.Iga liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et ühendusesiseste kaubatarnete või ühendusesisese teenuseosutamisega seotud isikutel ning teenuseid osutavatel mitteasutatud maksukohustuslastel on õigus saada seda laadi tegevuse tarbeks elektrooniliselt kinnitus iga konkreetse isiku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kehtivuse kohta, samuti kõnealuse isiku nimi ja aadress. Kõnealune teave peab vastama artiklis 17 osutatud andmetele.“

               b)lõige 3 jäetakse välja.

               5) XI peatükki muudetakse järgmiselt:

               a)
                     2. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

               „Sätted, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2020.”

               b)
                     lisatakse 3. jagu:

               „3. JAGU
               Alates 1. jaanuarist 2021 kohaldatavad sätted

               1. alajagu

               Üldsätted

               Artikkel 47a

               Käesoleva jao sätteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               2. alajagu
                  Teabevahetus

               Artikkel 47b

               1.
                     Teave, mille maksukohustuslane, kes kasutab direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 2. jaos sätestatud erikorda, esitab registreerimisliikmesriigile oma maksustatava tegevuse alustamisel vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 361, esitatakse elektrooniliselt. Sarnased andmed sellise maksukohustuslase registreerimiseks, kes kasutab direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos sätestatud erikorda, esitatakse maksustatava tegevuse alustamisel vastavalt direktiivi artiklile 369b elektrooniliselt.

               2.
                     Registreerimisliikmesriik edastab lõikes 1 osutatud teabe elektrooniliselt teiste liikmesriikide pädevatele asutusele kümne päeva jooksul selle kuu lõpust, mil teave saadi maksukohustuslaselt, kes kasutab ühte direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 2. ja 3. jaos sätestatud erikordadest. Samamoodi teatab registreerimisliikmesriik teiste liikmesriikide pädevatele asutustele maksukohustuslasele antud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrist.

               3.
                     Registreerimisliikmesriik teatab viivitamata elektrooniliselt teiste liikmesriikide pädevatele asutustele sellest, kui maksukohustuslane, kes kasutab ühte direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 2. ja 3. jaos sätestatud erikordadest, kõnealuse erikorra kohaldamisalast välja jäetakse.

               Artikkel 47c

               1.
                     Teave, mille direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud erikorda kasutav maksukohustuslane või tema vahendaja esitab registreerimisliikmesriigile, kui ta alustab maksustatavat tegevust vastavalt direktiivi artikli 369p lõigetele 1 ja 2, esitatakse elektrooniliselt. Teave kõigist muudatustest 2006/112/EÜ artikli 369p lõike 3 kohaselt esitatud teabes esitatakse samuti elektrooniliselt.

               2.
                     Registreerimisliikmesriik edastab lõikes 1 osutatud teabe elektrooniliselt teiste liikmesriikide pädevatele asutusele kümne päeva jooksul selle kuu lõpust, mil teave saadi maksukohustuslaselt, kes kasutab direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud erikorda, või, kui see on asjakohane, tema vahendajalt.

               3.
                     Registreerimisliikmesriik teatab viivitamata elektrooniliselt teiste liikmesriikide pädevatele asutustele sellest, kui direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud erikorda kasutav maksukohustuslane või, kui see on asjakohane, tema vahendaja, erikorra kohaldamisalast välja jäetakse.

               Artikkel 47d

               1.
                     Käibedeklaratsioon koos direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 365, 369g ja 369t sätestatud andmetega esitatakse elektrooniliselt.

               2.
                     Registreerimisliikmesriik edastab selle teabe elektrooniliselt asjaomase tarbimisliikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt kahekümne päeva jooksul pärast selle kuu lõppu, mil käibedeklaratsioon saadi.

               Registreerimisliikmesriik edastab ka direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369g lõigetes 2 ja 3 ette nähtud teabe asjaomase asukohaliikmesriigi pädevale asutusele.

               Liikmesriigid, kes on nõudnud maksudeklaratsiooni koostamist muus omavääringus kui euro, arvestavad summad ümber eurodesse, kasutades maksustamisperioodi viimasel päeval kehtinud vahetuskurssi. Ümberarvestamisel kasutatakse vahetuskursse, mis Euroopa Keskpank on kõnealuse päeva kohta avaldanud, või kui selle päeva kohta ei ole kursse avaldatud, siis järgmise avaldamispäeva vahetuskursse.

               Artikkel 47e

               Registreerimisliikmesriik edastab elektrooniliselt tarbimisliikmesriigile teabe, mida on vaja iga makse seostamiseks vastava kvartali maksudeklaratsiooniga või maksuotsusega.

               Artikkel 47f

               1.
                     Registreerimisliikmesriik tagab, et summa, mille maksukohustuslane, kes kasutab ühte direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikordadest, või, kui see on asjakohane, tema vahendaja on maksnud, kantakse üle eurodes nomineeritud pangakontole, mille on määranud tarbimisliikmesriik, kellele makse tuleb teha.

               Liikmesriigid, kes on nõudnud maksmist muus omavääringus kui euro, arvestavad summad ümber eurodesse, kasutades maksustamisperioodi viimasel päeval kehtinud vahetuskurssi. Ümberarvestamisel kasutatakse vahetuskursse, mis Euroopa Keskpank on kõnealuse päeva kohta avaldanud, või kui selle päeva kohta ei ole kursse avaldatud, siis järgmise avaldamispäeva vahetuskursse.

               Ülekanne toimub hiljemalt kümne päeva möödumisel makse saamise kuu lõpust.

               2.
                     Kui maksukohustuslane, kes kasutab erikorda või, kui see on asjakohane, tema vahendaja ei maksa kogu võlgnetavat maksusummat, tagab registreerimisliikmesriik, et makse kantakse tarbimisliikmesriigile üle võrdeliselt igale liikmesriigile võlgnetava maksusummaga. Registreerimisliikmesriik teatab sellest elektrooniliselt tarbimisliikmesriigi pädevatele asutustele.

               Artikkel 47g

               Liikmesriigid teatavad elektrooniliselt teiste liikmesriikide pädevatele asutustele need pangakontode numbrid, mis on ette nähtud artikli 47f kohaste maksete vastuvõtmiseks.

               Liikmesriigid teatavad viivitamata elektrooniliselt teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile muudatustest maksumääras, mida rakendatakse erikorra kohaldamisalasse kuuluvate kaubatarnete ja teenuste suhtes.

               3. alajagu
                  Tehingute kontrollimine ja maksukohustuslased

               Artikkel 47h

               Liikmesriigid kontrollivad selliste kaupade impordi korral, millega seoses on deklareeritud käibemaksu direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud erikorra alusel,  direktiivi artikli 369q kohaselt antud individuaalset käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit, millest on eelnevalt selle impordiga seoses teada antud liikmesriigile, kuhu kaup imporditakse.

               Artikkel 47i

               1.
                     Selleks et saada direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 369, 369k ja 369x alusel maksukohustuslase või tema vahendaja säilitatavaid andmeid, esitab tarbimisliikmesriik kõigepealt elektrooniliselt taotluse registreerimisliikmesriigile.

               2.
                     Kui registreerimisliikmesriik taotluse saab, edastab ta selle elektrooniliselt ja viivitamata maksukohustuslasele või tema vahendajale.

               3.
                     Taotluse korral esitab maksukohustuslane või tema vahendaja nõutud dokumendid registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt. Registreerimisliikmesriigile andmete esitamiseks võib kasutada standardvormi.

               4.
                     Registreerimisliikmesriik edastab saadud andmed elektrooniliselt ja viivitamata taotluse esitanud tarbimisliikmesriigile.

               5.
                     Kui taotluse esitanud tarbimisliikmesriik ei saa taotletud teavet 30 päeva jooksul taotluse esitamisest, võib see liikmesriik teabe saamiseks võtta mis tahes meetmeid kooskõlas oma siseriikliku õigusega.

               Artikkel 47j

               1.
                     Kui registreerimisliikmesriik otsustab viia oma territooriumil läbi haldusuurimise sellise maksukohustuslase suhtes, kes kasutab ühte direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikordadest, või, kui see on asjakohane, sellise maksukohustuslase vahendaja suhtes, teavitab ta sellest eelnevalt teiste liikmesriikide pädevaid asutusi.

               2.
                     Kui tarbimisliikmesriik otsustab, et läbi tuleb viia haldusuurimine, peab tal kõigepealt konsulteerima registreerimisliikmesriigiga selle üle, kas niisugune uurimine on vajalik.

               Juhul kui lepitakse kokku, et haldusuurimine tuleb läbi viia, teatab registreerimisliikmesriik sellest teistele liikmesriikidele.

               Kui registreerimisliikmesriik ei ole nõus, et haldusuurimine on vajalik, teatab ta sellest teistele asjaomastele tarbimisliikmesriikidele, esitades oma põhjendused. Kui vähemalt kaks liikmesriiki leiavad, et haldusuurimine on vajalik, peab registreerimisliikmesriik haldusuurimise läbi viima koostöös kõnealuste liikmesriikidega. Kui ainult üks tarbimisliikmesriik leiab, et uurimine on vajalik, võib ta võtta mis tahes asjakohaseid meetmeid vastavalt oma siseriiklikule õigusele.

               3.
                     Iga asjaomane tarbimisliikmesriik võib osaleda haldusuurimises, mida viib läbi registreerimisliikmesriik omal algatusel või mõne tarbimisliikmesriigi taotlusel. Sellises haldusuurimises võib kasutada käesolevas määruses osutatud vahendeid ja menetlusi.

               4.
                     Iga liikmesriik edastab teistele liikmesriikidele ja komisjonile selle pädeva isiku andmed, kes vastutab kõnealuses liikmesriigis haldusuurimiste koordineerimise eest.

               Artikkel 47k

               Artikli 47j alusel läbi viidud haldusuurimise lõpetamisel võib tarbimisliikmesriik otsustada väljastada siseriiklike õigusaktide alusel uue maksuotsuse, sealhulgas tasumisele kuuluvate intresside ja viiviste kohta.

               Kui tarbimisliikmesriik sellise maksuotsuse väljastab, taotleb ta registreerimisliikmesriigilt artikli 25 alusel, et viimane teataks sellest maksuotsusest maksukohustuslasele või, kui see on asjakohane, tema vahendajale, ning nõuaks maksuotsuses ette nähtud summad sisse. Kõnealune teatamistaotlus ja sellele järgnevad teated maksukohustuslasele või, kui see on asjakohane, tema vahendajale, esitatakse elektrooniliselt.

               4. alajagu
                  Erikordade alusel maksu kogumisega ja maksude tasumise üle teostatava järelevalvega seotud tasud

               Artikkel 47l

               Tarbimisliikmesriik maksab registreerimisliikmesriigile tasu viimase poolt tarbimisliikmesriigi eest direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikordade alusel sissenõutud kogusummalt.

               Kõnealune tasu on 5 % kogutud kogusummast, mille registreerimisliikmesriik on tarbimisliikmeriigi eest kogunud, sealhulgas summad, mis koguti pärast artikli 47j kohase haldusuurimise läbiviimist.

               Tarbimisliikmesriik peab iga-aastaselt tasumisele kuuluva tasu, mis arvutatakse kogu kalendriaasta põhjal, registreerimisliikmesriigile üle kandma hiljemalt järgmise kalendriaasta 31. märtsiks.

               5. alajagu
                  Statistilised andmed

               Artikkel 47m

               Liikmesriigid tagavad komisjonile ligipääsu nende elektroonilistes süsteemides salvestatud statistilistele andmetele vastavalt artikli 17 lõike 1 punktile d. Need andmed ei tohi sisaldada isikuandmeid.“

               6. alajagu
                  Rakendamisvolituste andmine

               Artikkel 47n

               Komisjonil on õigus artikli 58 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt võtta järgmisi meetmeid:

               a)artikli 47b lõikes 1, artikli 47d lõikes 1 ja artikli 47i lõikes 3 osutatud teave, mis maksukohustuslasel esitada tuleb, ning tehnilised vahendid selle teabe esitamiseks;

               b)artikli 47b lõigetes 2 ja 3, artikli 47c lõigetes 2 ja 3, artikli 47d lõikes 2, artiklis 47e, artikli 47f lõikes 2, artikli 47i lõigetes 1, 2 ja 4, artikli 47j lõigetes 1, 2 ja 4 ning artiklis 47k osutatud teave, mida liikmesriigid peavad omavahel vahetama, ning tehnilised vahendid selle teabe edastamiseks;

               c)artikli 47c lõikes 1 osutatud teabe miinimumloetelu, mis maksukohustusel tuleb esitada, ning tehnilised vahendid selle teabe esitamiseks;

               d)tehnilised vahendid artiklis 47g osutatud teabe vahetamiseks liikmeriikide vahel;

               e)tehnilised vahendid, mille abil impordiliikmesriik kontrollib artiklis 47h osutatud teavet;

               f)teave, millele komisjonil on ligipääs, nagu on osutatud artiklis 47m, ning tehnilised vahendid kõnealusest teabest väljavõtete tegemiseks.“

               6) I lisa muudetakse järgmiselt.

               a)punkt 1 asendatakse järgmisega:

               „1.
                     kaugmüük (direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 33);“

               b)punkt 3 asendatakse järgmisega:

               „3.
                     telekommunikatsiooniteenused, raadio- ja teleringhäälinguteenused ja elektrooniliselt osutatavad teenused, (direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 58), välja arvatud juhul, kui maksukohustuslane kasutab direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikordi.“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 268, 12.10.2010, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

                     (3)
                  1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016 – 30 %; 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2018 – 15 %; kinnipidamist ei ole enam ette nähtud alates 1. jaanuarist 2019.

                     (4)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (5)
                  ELT C […], […], lk […].

                     (6)
                  Nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (ELT L 268, 12.10.2010, lk 1).

                     (7)
                  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

                     (9)
                  Nõukogu direktiiv [...]/EL, [...], millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul.