Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0177

Ettepanek Nõukogu otsus, tollikoostöö ja tolliküsimustes antava vastastikuse haldusabi lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahel  /* KOM/2007/0177 lõplik - ACC 2007/0067 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.4.2007KOM(2007) 177 lõplik2007/0067 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUS,tollikoostöö ja tolliküsimustes antava vastastikuse haldusabi lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid ELi välispoliitika üks osa on Euroopa Ühenduse soov teha rahvusvahelisel tasandil koostööd tolliküsimuste alal oma suurimate kaubanduspartneritega. Võttes aluseks komisjoni aasta soovituse, et nõukogu teeks otsuse alustada läbirääkimisi ühenduse peamiste kaubanduspartneritega tollikoostöölepingute sõlmimiseks, otsustas nõukogu 5. aprillil 1993. aastal volitada komisjoni alustama läbirääkimisi ühenduse peamiste kaubanduspartnerite: Korea, Kanada, USA, Hongkongi ja Jaapaniga. Tollikoostööleping ELi ja Jaapani vahel oleks oluline vahend, et võitluses pettuse ja illegaalse tegevuse vastu tasakaalustada kaubanduse liberaliseerimist ning kaubanduse hõlbustamise menetlust. |120 | Üldine taust Kooskõlas Euroopa Ühenduse rahvusvahelise tollikoostööpoliitikaga võimaldatakse osalistel tollikoostöö- ja vastastikuse haldusabi lepingute alusel kasutada tollikoostööks vajalikke vahendeid. Euroopa Ühendus on juba sõlminud tollikoostöölepingu Korea, Hongkongi, Kanada, USA, India ja Hiinaga. EÜ peamistest kaubanduspartneritest ei ole ainult Jaapan EÜga veel tollikoostöölepingut sõlminud. EÜ-Jaapani tegevuskava raames esmatähtsana käsitatav EÜ-Jaapani tollikoostööleping oleks ideaalne raamistik, mille kohaselt arutada kõiki EÜ ja Jaapani jaoks prioriteetsete valdkondade hulka kuuluvaid tollialaseid küsimusi ja probleeme nagu kaubanduse hõlbustamine, intellektuaalset omandiõigust käsitlevate õigusaktide jõustamine, võltsimise vastane võitlus ning tarneahela logistika turve. EÜ-Jaapani vahel lepingu sõlmimist käsitlevad läbirääkimised algasid alles 2004. aastal, millele järgnesid mitmed ametlikud läbirääkimisvoorud Jaapani ametiasutustega 2005. ja 2006. aastal. Pärast viimast, 2006. aasta läbirääkimiste vooru ja möödunud aasta lõpus Jaapani valitsuse õigusosakonna tehtud lepingu eelnõu õiguslikku korrektuuri jõudsid mõlemad pooled lisatud lepinguteksti suhtes kokkuleppele. Tollikoostöö ja tolliküsimustes antava vastastikuse haldusabi lepingu võimalikult kiire allakirjutamise tagamiseks teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu kiidaks heaks lisatud ettepaneku lepingu allkirjastamise ja sõlmimise otsuse kohta. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid EÜ-Jaapani tollikoostöölepingu eelnõu sisaldab koostööalaste õigusaktide, tehnilise abi ja vastastikuse haldusabi normatiivsätteid, hõlmates ka eelmised tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi lepingud. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas EÜ tollipoliitika kolmandate riikidega tollikoostööd käsitleva osaga. Ettepaneku eesmärk on lihtsustada ja ühtlustada tollimenetlust, määrata vahendid võitluses tollipettuse vastu ning vahetada teavet vastastikuse haldusabi küsimuste kohta. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Läbirääkimiste jooksul konsulteeriti liikmesriikidega korrapäraselt nõukogu tolliliidu töörühmas. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), välissuhete peadirektoraat (DG RELEX), kaubanduse peadirektoraat (DG TRADE) ja Euroopa Komisjoni õigustalitus (LS) on saanud lepingu teksti, et lisada seisukohad enne talitustevahelise konsultatsiooni alustamist. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettepanek sisaldab nõukogu tolliliidu töörühmas tutvustatud liikmesriikide suuliselt esitatud seisukohti. Selles väljendatakse ka komisjoni asjaomaste talituste toetust. Konsulteeritud asutuste esindajad jagavad arvamust, et leping on standarddokument, mis on kooskõlas kolmandate riikidega tollikoostööd käsitlevate eelmiste EÜ kokkulepetega. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine ELi ja Jaapani vahelistele tollisuhetele strateegilise lähenemisviisi osa moodustamiseks ei olnud avalikku arutelu kavandatud. Mitmetes ELi-Jaapani foorumitel ja dialoogides on huvitatud osalised nagu valitsused, eraõiguslikud äriühingud, konsultandid, kutseühendused ja tööstusliidud siiski väljendanud lootust, et ELi-Jaapani tollikoostöölepingul oleks kaalukas roll praeguste probleemide lahendamisel, millega EÜ ja Jaapan tolliküsimustes kokku puutuvad. Kõnealuse lepinguga luuakse tollieeskirjade nõuetekohaseks kohaldamiseks vajalik õiguslik alus lepinguosaliste vahelisele teabevahetusele ja haldusabile ning esitatakse mõned soodustused ja kaasaegsed koostööalased meetodid, mis hõlmavad mitmesuguseid jõustamisviise. Ettepanek on vajalik õigusakt, et tagada nõuetekohane tollikoostöö EÜ ja Jaapani vahel ning see kajastab rahvusvahelise piraatluse ja võltsimise suurenenud ulatuse, tegevusala ja keerukuse tuvastamist ning osaliste kohustust tõhustada intellektuaalse omandi kaitset ning kindlustada rahvusvaheline tarneahel, hõlbustades kogu maailmas kaubeldavate seaduslike kaupade liikumist. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Kooskõlas nõukogu 1993. aasta direktiividega ning pidades silmas Jaapani (ühe meie olulisema kaubanduspartneri) ja EÜ vahelisi kaubandussuhteid, on kohustuslik tagada tõhus koostöö lepinguosaliste tolliasutuste vahel. Lisatud ettepaneku eesmärk on, et nõukogu võtaks vastu otsuse tollikoostöö ja tolliküsimustes antava vastastikuse haldusabi lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Jaapani vahel. Kõnealuse õigusakti vastuvõtmisega lubatakse osalistel arendada tollikoostööd, et võidelda tollialaste rikkumiste vastu, tõkestada, uurida ja võidelda tollialaste õigusaktide mis tahes rikkumiste vastu, lihtsustada ja ühtlustada tolliprotseduure ning võimaldatakse vahetada teavet tegevuste kohta, mille tagajärjeks võivad olla rikkumised teise lepinguosalise territooriumil. |310 | Õiguslik alus Kui kokkulepeteks ühe või enama riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga on vaja läbirääkimisi, siis pöördub komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 133 soovitustega nõukogu poole, kes annab komisjonile volitused vajalike läbirääkimiste alustamiseks. Nõukogu ja komisjon tagavad, et läbirääkimiste tulemusel sõlmitavad lepingud vastavad ühendusesisesele poliitikale ja eeskirjadele. EÜ asutamislepingu artiklis 300 on sätestatud, et lepingute allakirjutamise ja sõlmimise otsustab nõukogu komisjoni ettepanekul ja kvalifitseeritud häälteenamusega. Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta otsus, mis sisaldab juhtnööre ELi peamiste kaubanduspartneritega peetavate tollikoostöölepingu alaste läbirääkimiste kohta. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Kavandatud meede on vajalik ja sobiv EÜ-Jaapani tollialase koostöö nõuetekohaseks rakendamiseks. |332 | Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse koordineerimismehhanism, ühine tollikoostöö komitee, millesse kuuluvad osapoolte tolliametite ja Euroopa Komisjoni esindajad. Ühine tollikoostöö komitee püüab vähendada lepinguga seotud halduskoormat, mis on vajalik ja proportsionaalne lepinguosaliste seatud eesmärkidega. |Õigusakti valik |341 |342 | Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 300 otsustab nõukogu lepingute allakirjutamise ja sõlmimise komisjoni ettepanekul ja kvalifitseeritud häälteenamusega. Asjakohane õigusakt on nõukogu otsus (sellisena nimetas nõukogu seda 1993. aasta aprillis, kui ta volitas komisjoni enda nimel läbi rääkima EÜ peamiste kaubanduspartneritega tollikoostöölepingute üle). |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |TÄIENDAV TEAVE |Läbivaatamis- /muutmis- / aegumisklausel |533 | Ettepanek ei sisalda aegumisklauslit. |1.  2007/0067 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUS,tollikoostöö ja tolliküsimustes antava vastastikuse haldusabi lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,5. aprillil 1993. aastal volitas nõukogu komisjoni Euroopa Ühenduse nimel alustama läbirääkimisi seoses tollikoostöökokkulepete sõlmimisega mõnede ühenduse peamiste kaubanduspartneritega,tollikoostöö ja tolliküsimustes antava vastastikuse haldusabi leping Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahel tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks tollikoostöö ja tolliküsimustes antava vastastikuse haldusabi leping Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahel.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Lepingu artikliga 21 moodustatavas ühises tollikoostöö komitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide esindajad.Artikkel 3Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isikud, kellel on õigus ühenduse nimel leping alla kirjutada.Artikkel 4Nõukogu eesistuja edastab ühenduse nimel lepingu artikliga 22 ettenähtud teate.[1]Artikkel 5Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.Brüssel,Nõukogu nimelesistujaLISATOLLIKOOSTÖÖ JA TOLLIKÜSIMUSTES ANTAVA VASTASTIKUSE HALDUSABI LEPING EUROOPA ÜHENDUSE JA JAAPANI VALITSUSE VAHELEUROOPA ÜHENDUS ja JAAPANI VALITSUS (edaspidi „lepinguosalised“),ARVESTADES Jaapani ja Euroopa Ühenduse (käesolevas lepingus edaspidi „ühendus“), kaubandussuhete tähtsust ning soovides mõlema lepinguosalise huvides toetada nimetatud suhete harmoonilist arengut;USKUDES, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks kohustuda arendama tollikoostööd;VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste tollikoostöö arengut tolliprotseduuride alal;VÕTTES ARVESSE, et tollialaseid õigusakte rikkuvad toimingud kahjustavad mõlema lepinguosalise majandus-, fiskaal- ja ärihuve ning tunnustades tollimaksude ja muude maksude täpse arvestamise tähtsust;OLLES VEENDUNUD, et meetmeid selliste toimingute vastu saab tõhustada tolliasutuste koostöö kaudu;TUNNUSTADES tolliasutuste olulist osa ja tolliprotseduuride tähtsust kaubanduse lihtsustamise soodustamisel;VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise otsustavust toetada tolli tegevust ja teha koostööd võitluses intellektuaalse omandi õiguste rikkumiste vastu;VÕTTES ARVESSE kohustusi, mis tulenevad lepinguosaliste poolt juba tunnustatud või neile kohaldatavatest rahvusvahelistest konventsioonidest ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni (käesolevas lepingus edaspidi „WTO“) muudest tollialastest meetmetest;VÕTTES ARVESSE Tollikoostöö Nõukogu 5. detsembri 1953. aasta soovitust vastastikuse haldusabi kohta;ARVESTADES, et Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Jaapani 1991. aasta ühisdeklaratsiooniga on sätestatud suhete üldsuunised ja seatud eesmärgiks suhete edasine arendamine;ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:I JAOTIS ÜLDSÄTTEDArtikkel 1MõistedKäesolevas lepingus on kasutatud järgmisi mõisteid:a) tollialased õigusaktid – ühenduse või Jaapani mis tahes õigusnormid, millega reguleeritakse kaupade importi, eksporti ja transiiti ning suunamist muudele tolliprotseduuridele, sealhulgas tolliasutuste pädevusvaldkonda kuuluvad keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmed;b) lepinguosalise õigusnormid ja kummagi lepinguosalise õigusnormid – kontekstist olenevalt Jaapani õigusnormid või ühenduse õigusnormid;c) tolliasutus – Jaapanis rahandusministeerium ning ühenduses Euroopa Ühenduste Komisjoni tolliküsimustega tegelevad talitused ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide tolliasutused;d) taotluse esitanud tolliasutus – lepinguosalise tolliasutus, kes käesoleva lepingu alusel taotleb haldusabi;e) taotluse saanud tolliasutus – lepinguosalise tolliasutus, kes käesoleva lepingu alusel saab haldusabi taotluse;f) isikuandmed – igasugune teave füüsilise isiku kohta, kes on tuvastatud või keda saab tuvastada;g) tollialaseid õigusakte rikkuv toiming – mis tahes tollialase õigusakti rikkumine või rikkumise katse;h) isik – iga kaupade impordi, ekspordi või transiidi alal tegutsev füüsiline isik, juriidiline isik või juriidilise isiku staatuseta muu üksus, kes on moodustatud või organiseeritud lepinguosalise õigusnormide kohaselt; ningi) teave – andmed, dokumendid, aruanded ja muud teatised või nende elektroonilised koopiad.Artikkel 2Territoriaalne kohaldatavusKäesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt Jaapani territooriumil, kus kehtivad tema tollialased õigusaktid, ja teiselt poolt nendel territooriumidel, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel.Artikkel 3RakendamineLepinguosalised rakendavad käesolevat lepingut vastavalt kummagi lepinguosalise õigusnormidele ning asjaomastele tolliasutustele kättesaadavate vahenditega.Artikkel 4Koostöö ulatus1. Käesoleva lepingu kohane tollikoostöö hõlmab kõiki tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud küsimusi.2 Lepinguosalised arendavad tollikoostööd oma tolliasutuste kaudu. Eelkõige teevad lepinguosalised koostööd järgmistel aladel:a) sidekanalite loomine tolliasutuste vahel kiire teabevahetuse soodustamiseks ja kindlustamiseks ning nende kanalite haldamine;b) tolliasutuste tegevuse tõhusa kooskõlastamise soodustamine; ningc) käesoleva lepinguga seotud mis tahes muu haldusküsimus, mis tuleb ühiselt lahendada.3. Lepinguosalised kohustuvad tegema kooskõlastatud jõupingutusi oma tollisasutuste kaudu, et arendada tollitöös kaubandust hõlbustavaid meetmeid vastavalt tollivaldkonna rahvusvahelistele standarditele.Artikkel 5Abi ulatus1. Lepinguosalised abistavad teineteist oma tolliasutuste kaudu nende pädevuse ja võimaluste piires ning käesoleva lepinguga ettenähtud viisil ja tingimustel, et tagada tollialaste õigusaktide õige rakendamine eelkõige nimetatud õigusakte rikkuvate toimingute ennetamise, uurimise ja tõkestamise kaudu.2. Käesoleva lepingu kohast abi tolliküsimustes annavad vastastikku lepinguosaliste tolliasutused, kes on pädevad käesolevat lepingut rakendama. See ei piira kummagi lepinguosalise õigusi ega kohustusi seoses rahvusvaheliste lepingute või kummagi lepinguosalise õigusnormide alusel kriminaalasjades antava vastastikuse abiga. Ka ei hõlma see teavet, mis on saadud õigusasutuse taotlusel kasutatud volituste abil.3. Käesolev leping ei hõlma tollimaksude, maksude või rahatrahvide sissenõudmiseks antavat abi.Artikkel 6Seosed muude rahvusvaheliste lepingutega1. Käesoleva lepingu sätted ei mõjuta kummagi lepinguosalise mis tahes muust rahvusvahelisest lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.2. Käesoleva lepingu sätted on lõike 1 sätetest olenemata ülimuslikud kahepoolsete tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi lepingute suhtes, mis on sõlmitud või sõlmitakse mõne Euroopa Liidu liikmesriigi ja Jaapani vahel, kui nende sätted ei ole kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.3. Käeoleva lepingu sätted ei mõjuta komisjoni pädevate talituste ja liikmesriikide tolliasutuste vahelist teabevahetust käsitlevate ühenduse sätete kohaldamist mis tahes teabe puhul, mis on saadud käesoleva lepingu alusel ning võib huvi pakkuda ühendusele.II JAOTIS TOLLIKOOSTÖÖArtikkel 7Koostöö tolliprotseduuride alalKaupade seadusliku liikumise hõlbustamiseks vahetavad tolliasutused käesoleva lepingu sätete alusel teavet ja kogemusi meetmete kohta, millega saab täiustada tollitehnikat ja -protseduure, ning arvutisüsteemide kohta.Artikkel 8Tehniline koostööTolliasutused võivad üksteisega teha tehnilist koostööd, vahetada personali ja teadmisi tollitehnika ja -protseduuride täiustamismeetmete ning arvutisüsteemide kohta, et saavutada nimetatud eesmärke käesoleva lepingu sätete kohaselt.Artikkel 9Arutelud rahvusvahelistes organisatsioonidesTolliasutused püüavad arendada ja tugevdada koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, et hõlbustada tolliküsimustega seotud arutelusid asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Tollikoostöö Nõukogu ja Maailma Kaubandusorganisatsioon, raames.III JAOTIS VASTASTIKUNE HALDUSABIArtikkel 10Abistamine taotluse korral1. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis aitab teise lepinguosalise taotluse esitanud asutusel tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe, mis käsitleb täheldatud või kavandatavaid toiminguid, millega on rikutud või võidakse rikkuda neid õigusakte.Eelkõige edastab taotluse saanud tolliasutus taotluse korral taotluse esitanud asutusele teabe tegevuse kohta, mille tagajärjeks võivad olla toimingud (näiteks ebaõigete tollideklaratsioonide ja päritolusertifikaatide, arvete või muude dokumentide, mis on teadaolevalt või mida kahtlustatakse olevat ebaõiged või võltsitud, eitamine), millega rikutakse teise lepinguosalise territooriumil kehtivaid tollialaseid õigusakte.2. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus talle:a) kas ühe lepinguosalise territooriumilt eksporditud kaubad on teise lepinguosalise territooriumile imporditud nõuetekohaselt, nimetades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri; ningb) kas ühe lepinguosalise territooriumile imporditud kaubad on teise lepinguosalise territooriumilt eksporditud nõuetekohaselt, nimetades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri.3. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus, arvestades enda suhtes kehtivaid lepinguosalise õigusnorme, järgmisi üksikasju käsitleva teabe ja võtab erijärelevalve alla:a) isikud, kelle puhul on alust arvata, et nad on seotud või on olnud seotud lepinguosalise, kelle asutus esitas taotluse, tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega;b) paigad, kuhu on ladustatud või kogutud või kuhu võidakse ladustada või koguda kaupu viisil, mis annab alust arvata, et nimetatud kaubad on ette nähtud kasutamiseks lepinguosalise, kelle asutus esitas taotluse, tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks;c) kaubad, mida transporditakse või võidakse transportida viisil, mis annab alust arvata, et need on ette nähtud kasutamiseks lepinguosalise, kelle asutus esitas taotluse, tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks; ningd) transpordivahendid, mida kasutatakse või võidakse kasutada viisil, mis annab alust arvata, et need on ette nähtud kasutamiseks lepinguosalise, kelle asutus esitas taotluse, tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks.Artikkel 11Abistamine omal algatuselLepinguosalised abistavad teineteist omal algatusel ning kooskõlas kummagi lepinguosalise õigusnormidega, kui nad peavad seda vajalikuks tollialaste õigusaktide õigeks kohaldamiseks, eelkõige juhtudel, mis võivad tekitada olulist kahju teise lepinguosalise majandusele, rahva tervisele või julgeolekule või võivad kahjustada teise lepinguosalise muid olulisi huvisid, eelkõige järgmisi üksikasju käsitleva teabe esitamisega:a) toimingud, mis rikuvad või näivad rikkuvat tollialaseid õigusakte ja võivad pakkuda teisele lepinguosalisele huvi;b) tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingute uued teostamisviisid või -meetodid;c) kaubad, mille kohta on teada, et nende puhul on rikutud tollialaseid õigusakte;d) isikud, kelle puhul on alust arvata, et nad on seotud või on olnud seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega; ninge) transpordivahendid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks.Artikkel 12Abitaotluste vorm ja sisu1. Käesoleva lepingu kohane taotlus esitatakse kirjalikult. Taotlusele lisatakse selle täitmiseks vajalikud dokumendid. Kui tegemist on pakilise olukorraga, võidakse aktsepteerida suulist taotlust, kuid see tuleb viivitamata kirjalikult kinnitada.2. Lõike 1 kohases taotluses esitatakse järgmine teave:2.  taotluse esitanud asutus;3.  taotletav meede;4.  taotluse eesmärk ja põhjendus;5.  võimalikult täpsed ja täielikud andmed uuritavate isikute kohta;6.  asjaomaste faktide ja juba teostatud uurimise kokkuvõte; ning7.  muud õiguslikud asjaolud.3. Taotlus esitatakse nii taotluse saanud kui taotluse esitanud asutusele arusaadavas keeles. Vajalikul määral võib seda nõuet kohaldada ka dokumentide suhtes, mis lisatakse lõike 1 alusel esitatud taotlusele.4. Kui taotlus ei vasta eespool esitatud vorminõuetele, võib nõuda selle parandamist või täiendamist; vahepeal võib taotluse saanud asutus võtta ettevaatusabinõusid.Artikkel 13Taotluste täitmine1. Abitaotluse täitmiseks võtab taotluse saanud asutus oma pädevuse ja võimaluste piires kõik põhjendatud meetmed, esitab olemasoleva teabe, teeb vajalikud uurimised või korraldab nende tegemise.2. Abitaotlus täidetakse lepinguosalise, kelle asutus sai taotluse, kehtivate õigusnormide kohaselt.3. Taotluse esitanud asutuse nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad taotluse saanud asutuse nõusolekul ja tingimustel viibida taotluse saanud asutuses, et saada sellelt teavet, mis on seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate või rikkuda võivate toimingutega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva lepingu täitmiseks.4. Taotluse esitanud asutuse nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad taotluse saanud asutuse nõusolekul ja tingimustel viibida konkreetsete juhtumite uurimise juures selle pädevusalas.5. Kui nimetatud taotlust ei ole võimalik täita, teatatakse sellest viivitamata taotluse esitanud asutusele, lisades põhjenduse. Põhjendusele võidakse lisada asjaomased andmed, mis taotluse saanud asutuse arvates võivad taotluse esitanud asutusele olla abiks.6. Taotluse esitanud asutuse nõudmisel ja kui ta peab seda vajalikuks, teatab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutusele taotluse alusel võetavate meetmete aja ja koha, et neid meetmeid saaks kooskõlastada.Artikkel 14Teabe edastamise vorm1. Taotluse saanud asutus teatab uurimiste tulemused taotluse esitanud asutusele kirjalikult ning lisab asjaomased dokumendid või muud materjalid.2. See teave võib olla elektroonilises vormis.Artikkel 15Erandid abistamiskohustusest1. Abistamisest võib keelduda või loobuda või abistamisele võib seada teatud tingimusi või nõudeid, kui lepinguosaline, kelle asutus sai taotluse, arvab, et käesoleva lepingu kohane abi võib kahjustada Jaapani või ühenduse liikmesriikide suveräänsust või julgeolekut, poliitikat või muid olulisi huvisid, millele on osutatud artikli 16 lõikes 2.Eelkõige võib kumbki lepinguosaline piirata teisele lepinguosalisele teabe esitamist, kui viimati nimetatud lepinguosaline ei suuda täita esimesena nimetatud lepinguosalise nõudeid konfidentsiaalsusele või täita edastatud teabe kasutamisele seatud piiranguid.2. Taotluse saanud asutus võib abistamisest loobuda, kui see takistaks käimasolevat uurimist, sealhulgas asjaomaste õiguskaitseorganite läbiviidavat uurimist, vastutuselevõtmist või kohtu- või haldusmenetlust. Sel juhul arutab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutusega, kas abi on võimalik anda selliste tingimuste ja nõuete alusel, mida taotluse saanud asutus peab vajalikuks.3. Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks anda, kui temalt seda palutaks, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele vastata.4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel tuleb taotluse saanud asutuse otsus ja selle põhjendused taotluse esitanud asutusele viivitamata teatavaks teha.Artikkel 16Teabevahetus ja konfidentsiaalsus1. Käesoleva lepingu kohaselt mis tahes kujul edastatud teavet käsitletakse salajase teabena, olenevalt kummagi lepinguosalise õigusnormidest, ja selle suhtes kehtib kaitse, mis samalaadsetele andmetele on ette nähtud lepinguosalise, kelle tolliasutus selle teabe sai, asjaomaste õigusnormidega ja ühenduse asutuste suhtes kohaldatavate asjaomaste sätetega, kui teabe esitanud lepinguosaline ei ole andnud eelnevat nõusolekut kõnealuse teabe avaldamiseks.2. Isikuandmeid võib vahetada üksnes siis, kui andmeid vastu võttev lepinguosaline kohustub neid kaitsma vähemalt nii, nagu taolisi andmeid kaitseks andmeid edastav lepinguosaline. Teavet andev lepinguosaline ei nõua, et täidetaks rangemaid nõudeid, kui kehtivad tema haldusalas.Lepinguosalised edastavad teineteisele teabe kummagi lepinguosalise, sealhulgas vajaduse korral ühenduse liikmesriikide õigusnormide kohta.3. Saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva lepingu rakendamiseks. Kui üks lepinguosalistest soovib seda teavet muul otstarbel kasutada, peab tal selleks olema teabe andnud tolliasutuse eelnev kirjalik nõusolek. Teabe sellisel kasutamisel tuleb võtta arvesse kõnealuse asutuse seatud piiranguid.4. Lõikega 3 ei takistata käesoleva lepingu kohaselt saadud teabe kasutamist tõenditena haldusmenetluses, mis algatatakse seoses tollialaste õigusaktide rikkumisega. Seepärast võivad lepinguosalised käesoleva lepingu sätete kohaselt saadud teavet kasutada tõenditena oma tõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning haldusmenetluses. Teabe esitanud tolliasutusele teatatakse sellisest kasutamisest.5. Olenemata käesoleva artikli lõikest 3, välja arvatud juhul, kui teabe esitanud tolliasutus ei ole teatanud teisiti, võib teabe saanud tolliasutus esitada käesoleva lepingu kohaselt saadud teavet oma lepinguosalise asjaomastele õiguskaitseorganitele. Kõnealused õiguskaitseorganid võivad seda teavet kasutada üksnes tollialaste õigusaktide täpseks kohaldamiseks käesoleva lepingu artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimustel.6. Käesolev artikkel ei takista teabe kasutamist või avaldamist selles ulatuses, milleks teabe saanud tolliasutus on kohustatud lepinguosalise õigusnormidega. Igast asjaomasest avaldamisest teatab niisugune tolliasutus võimaluse korral ette teavet esitanud tolliasutusele.Kui teabe avaldamist taotlevad kolmandad isikud või muud asutused, võtab teabe saanud lepinguosaline, kui teabe esitanud lepinguosalisega ei ole kokku lepitud teisiti, kõik meetmed, mis on võimalikud esimese lepinguosalise kehtivate õigusnormide piires, et säilitada teabe konfidentsiaalsust ja kaitsta isikuandmeid.Artikkel 17KriminaalmenetlusKäesoleva lepingu kohast teavet, mis on ühe lepinguosalise tolliasutuse poolt esitatud teise lepinguosalise tolliasutusele, ei tohi viimati nimetatud lepinguosaline kasutada kohtu või kohtuniku poolt läbiviidavas kriminaalmenetluses.Artikkel 18Abistamise kulud1. Käesoleva lepingu rakendamisega tekkinud kulud kannab asjaomane lepinguosaline.2. Kui taotluse rahuldamise jooksul ilmneb, et taotluse täitmine nõuab erakordseid kulutusi, peavad tolliasutused nõu, et määrata kindlaks taotluse täitmise tingimused.IV JAOTIS LÕPPSÄTTEDArtikkel 19PealkirjadKäesoleva lepingu jaotiste ja artiklite pealkirjad on lisatud üksnes viitamiseks ning ei mõjuta käesoleva lepingu tõlgendamist.Artikkel 20KonsulteerimineKõik käesoleva lepingu tõlgendamisega seotud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vastastikuste konsultatsioonidega.Artikkel 21Ühine tollikoostöö komitee1. Käesolevaga asutatakse ühine tollikoostöö komitee, millesse kuuluvad Jaapani rahandusministeeriumi ja Jaapani välisministeeriumi ametnikud ning Euroopa Ühenduse tolliküsimuste eest vastutavad ametnikud. Komiteesse võidakse vajaduse korral lisada kummagi lepinguosalise muid ametnikke, kellel on arutatavate küsimuste kohta eriteadmisi. Komitee tuleb kokku vastastikusel nõusolekul kindlaks määratud kohas, ajal ja päevakorraga.2. Ühine tollikoostöö komitee täidab muu hulgas järgmisi ülesandeid:a) jälgib lepingu nõuetekohast täitmist;b) võtab meetmeid, mis on vajalikud käesoleva lepingu eesmärkide kohaseks tollikoostööks;c) vahetab arvamusi kõigis tollikoostööga seotud ühist huvi pakkuvates küsimustes, kaasa arvatud edasised meetmed ning nende rakendamiseks vajalikud vahendid;d) annab soovitusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise viiside kohta; ninge) võtab vastu oma töökorra.Artikkel 22Jõustumine ja kehtivusaeg1. Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on diplomaatiliste nootidega teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.2. Lepingut võib muuta vastastikusel nõusolekul, diplomaatiliste nootide vahetamisega lepinguosaliste vahel. Muudatused jõustuvad samadel tingimustel, nagu on nimetatud lõikes 1, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.3. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele poolele. Lepingu lõpetamine jõustub kolme kuu möödumisel teisele lepinguosalisele teavitamise kuupäevast. Enne lepingu lõppemist saadud abitaotlused täidetakse käesoleva lepingu sätete kohaselt.Artikkel 23Autentsed tekstidKäesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, tšehhi, taani, hollandi, inglise, eesti, soome, prantsuse, saksa, kreeka, ungari, itaalia, läti, leedu, malta, poola, portugali, rumeenia, slovaki, sloveenia, hispaania, rootsi ja jaapani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Tõlgendamise erinevuste korral kehtib inglis- ja jaapanikeelne tekst.Selle kinnituseks on nõuetekohaselt volitatud esindajad käesoleva lepingu alla kirjutanud.Brüssel,Euroopa Ühenduse nimel | Jaapani valitsuse nimel | [1] Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0815

Ettepanek: Nõukogu otsus millega lubatakse MON863xMON810 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)  /* KOM/2007/0815 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 18.12.2007KOM(2007) 815 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse MON863xMON810 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb MON863xMON810 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turuleviimiseks esitas Monsanto Europe S.A. taotluse Saksamaa pädevatele asutustele 24. juunil 2004. aastal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka MON863xMON810 maisi sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et ei ole tõenäoline, et taotluses kirjeldatud MON863xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult[1].Oktoobris 2006 avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas oli liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel arvesse võetud.13. aprillil 2007 kinnitas toiduohutusamet uuesti, et nptII geeni kasutamine geneetilise markerina geneetiliselt muundatud taimedes ei kujuta endast ohtu inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale.Pärast teadusliku publikatsiooni avaldamist, mis sisaldas MON 863 maisiga rottidel läbiviidud 90-päevase uuringu uut analüüsi ja seadis kahtluse alla MON 863 ohutuse, kinnitas toiduohutusamet 28. juunil 2007 uuesti oma varasemat, heakskiitvat arvamust MON 863 maisi ohutuse kohta.Seda arvesse võttes esitati 10. oktoobril 2007 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse MON863xMON810 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete viimine ühenduse turule. Komitee ei esitanud oma arvamust: kaksteist liikmesriiki (149 häält) hääletasid eelnõu poolt, üksteist liikmesriiki (119 häält) selle vastu ja 4 liikmesriiki (77 häält) loobusid hääletamisest.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse ja teavitama Euroopa Parlamenti.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse MON863xMON810 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[2] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,ning arvestades järgmist:(1) Äriühing Monsanto Europe S.A esitas 24. juunil 2004 Saksamaa pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse MON863xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).(2) Taotlus hõlmab ka MON863xMON810 maisi sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[3] III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt läbiviidud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.(3) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et ei ole tõenäoline, et lisas kirjeldatud MON863xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult[4]. Oma arvamuses esitas toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse hindamisel oli aktsepteeritav toetuda ühekordsete juhtude andmetele, ning võttis arvesse kõiki konkreetseid küsimusi ja muresid, mis olid tõstatatud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4 ettenähtud konsultatsioonidel riiklike pädevate asutustega.(4) 2006. aasta oktoobris avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas oli liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel arvesse võetud ning avaldas ka täiendavat teavet erinevate aspektide kohta, mida oli kaalunud toiduohutusameti geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjon.(5) Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosnes taotleja esitatud üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete sihtotstarbega.(6) Pärast üldsuselt saadud märkusi ja Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud raportit, milles on kanamütsiini ja neomütsiini nimetatud „inimmeditsiini ja mitte-inimkasutuse riskijuhtimise strateegiate seisukohast kriitilise tähtsusega antibakteriaalseteks aineteks”, pöördus komisjon 25. jaanuaril 2007 Euroopa Ravimiameti (EMEA) poole arvamuse saamiseks selliste antibiootikumide terapeutilise tähtsuse kohta inim- ja veterinaarmeditsiinis, mille suhtes nptII geen loob resistentsuse. Pärast vastuse saamist EMEA-lt arutas komisjon toiduohutusametiga nptII geeni ja nptII geeni sisaldavate geneetiliselt muundatud taimede ohutushinnanguid. 13. aprillil 2007 kinnitas toiduohutusamet oma varasemaid hinnanguid nptII geeni sisaldavate geneetiliselt muundatud taimede ohutuse kohta, esitades järelduse, et nptII geeni olemasolu toiduks ja söödaks kasutatavates geneetiliselt muundatud taimedes ei kujuta endast ohtu inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale.(7) Pärast teadusliku publikatsiooni avaldamist, mis sisaldas MON 863 maisiga rottidel läbiviidud 90-päevase uuringu uut analüüsi ja seadis kahtluse alla MON 863 maisi ohutuse, arutas komisjon 15. märtsil 2007 toiduohutusametiga uuringu analüüsi võimalikku mõju toiduohutusameti varasemale arvamusele MON 863 maisi kohta. 28. juunil 2007 märkis toiduohutusamet, et publikatsioonis ei tõstatata uusi küsimusi, mis oleksid toksikoloogiliselt olulised ning kinnitas oma varasemat heakskiitvat arvamust MON 863 maisi ohutuse kohta.(8) Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks.(9) Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[5].(10) Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole MON863xMON810 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja täiendavaid märgistusnõudeid lisaks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud erinõuetele. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate, GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (va toit ja sööt), millele luba taotletakse, märgistuses olema selgelt tähistatud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.(11) Samuti leiti toiduohutusameti arvamuses, et ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ja kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. Kogu asjakohane teave toodete turuleviimise lubade kohta tuleks sisestada määruses (EÜ) 1829/2003 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[6] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.(13) Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[7] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.(14) Muud kasutusalad kui toit ja sööt, milleks anti sama GMO jaoks luba vastavalt otsusele 2006/47,[8] ning vastavad turuleviimise ja seire tingimused on hõlmatud käesoleva otsusega ning seega reguleerib neid ainult käesolev otsus.(15) Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud ning seepärast peab käesolevas otsuses sätestatud meetmed võtma vastu nõukogu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud maisile ( Zea mays L.) MON863xMON810, mis on saadud MON-ØØ863-5 ja MON-ØØ81Ø-6 organisme sisaldava maisi ristamisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt kordumatu tunnus MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6.Artikkel 2 Loa andmine ja turuleviimineVastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;b) MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete etiketil ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „mitte viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loaomanikud tagavad käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.2. Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5 Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6 LoaomanikLoaomanik on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (USA).Artikkel 7 KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.Artikkel 8 AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A. (Scheldelaan 460 – Haven 627 – B 2040 Antwerpen – Belgia).Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loaomanik:nimi: Monsanto Europe S.A.aadress: Scheldelaan 460, Haven 627 – B 2040 Antwerpen – Belgia,kes tegutseb järgmise äriühingu nimel: Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 – USAb) Toodete nimetus ja kirjeldus:1) MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;2) MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Geneetiliselt muundatud mais MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6, mida on taotluses kirjeldatud, on toodetud MON-ØØ863-5 ja MON-ØØ81Ø-6 organisme sisaldava maisi ristamise teel ja väljendab CryBb1 valku, mis kaitseb teatud mardikaliste taimekahjurite ( Diabrotica spp.) vastu, ja Cry 1 Ab valku, mis kaitseb teatud liblikaliste taimekahjurite ( Ostrinia nubilalis, Sesammia spp.) vastu. Kanamütsiini resistentsust põhjustavat nptII geeni kasutati geneetilise muundamise protsessis geneetilise markerina.c) Märgistus:1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.2) Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete etiketil ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „mitte viljelemiseks”.d) Tuvastusmeetod:-  Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisi MON-ØØ863-5 ja MON-ØØ81Ø-6 maisi jaoks, mis on valideeritud maisil MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6.-  Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Etalonaine: ERM®-BF416 (MON-ØØ863-5 jaoks) ja ERM®-BF413 (MON-ØØ81Ø-6 jaoks), mida on võimalik tellida Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudist (IRMM) aadressilhttp://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htme) Kordumatu tunnus:MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioloogilise ohutuse teabevõrgustik, kanne ID: vt [ täidetakse teatavakstegemisel ]g) Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) Seirekava:Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava[Link: Internetis avaldatud kava]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduks:Ei ole nõutud.Märkus: Aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.[1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784282.htm[2] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk. 99).[3] EÜT L 106, 17.4.2001, lk. 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk. 24).[4] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784282.htm[5] ELT L 10, 16.1.2004, lk. 5.[6] ELT L 268, 18.10.2003, lk. 24.[7] ELT L 287, 5.11.2003, lk. 1.[8] ELT L 26, 31.1.2006, lk. 17.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2015
            COM(2015) 434 final
            2015/0195(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001
                  1
                on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Määrust (EÜ) nr 539/2001 kohaldavad kõik liikmesriigid peale Iirimaa ja Ühendkuningriigi.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014
                  2
                muudeti määrust (EÜ) nr 539/2001, kandes 19 riiki üle II lisasse, kus on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud. Kõnealused 19 riiki on: Araabia Ühendemiraadid, Belau, Colombia, Dominica, Grenada, Ida-Timor, Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Peruu, Saalomoni Saared, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu ning Vanuatu. II lisas on lisatud igale nimetatud riigile osutavale viitele joonealune märkus, milles täpsustatakse, et „vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast”.

               Määrus (EL) nr 509/2014 võeti vastu 20. mail 2014 ja see jõustus 9. juunil 2014. Juulis 2014 esitas komisjon nõukogule soovituse anda talle volitused alustada läbirääkimisi viisavabaduslepingu sõlmimiseks järgmise 17 riigiga: Araabia Ühendemiraadid, Belau, Dominica, Grenada, Ida-Timor, Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Saalomoni Saared, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu ning Vanuatu
                  3
               . 9. oktoobril 2014 esitas nõukogu komisjonile läbirääkimisjuhised.

               Esimesed viisavabaduslepingud sõlmiti 6. mail 2015 (Araabia Ühendemiraatidega), 26. mail 2015 (Ida-Timoriga) ja 28. mail 2015 (Dominica, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Samoa, Trinidadi ja Tobago ning Vanuatuga) ning alates lepingute allakirjutamise kuupäevast kuni nende jõustumiseni kohaldatakse neid ajutiselt.

               Läbirääkimisi viisavabaduslepingu sõlmimiseks Tongaga alustati 19. novembril 2014 Brüsselis. Kõnealusel kohtumisel vaadati läbi kogu lepingu eelnõu tekst ja jõuti kokkuleppele kõikides eelnõu aspektides. Pärast mitut järgnenud mitteametlikku mõttevahetust parafeerisid pealäbirääkijad lepingu kirjavahetuse teel 29. mail 2015 (Tonga) ja 10. juunil 2015 (EL). Liikmesriikidele teatati sellest nõukogu viisatöörühma 15. juuni 2015. aasta koosolekul.

               2.ÕIGUSLIK ALUS

               Liidu poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Lisatud ettepanek on õigusakt lepingu allkirjastamiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega.

               Asjaolu, et Tonga on võimeline viima siseriikliku ratifitseerimismenetluse lõpule lühikese aja jooksul, ja pidades silmas pikka ajavahemikku, mis on möödunud sellest, kui komisjon esimest korda tegi ettepaneku vabastada Tonga kodanikud viisanõudest (2012. aasta novembris), nähakse allkirjastamist käsitleva otsuse ettepanekuga ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 5 kohaselt ette lepingu ajutine kohaldamine alates selle allkirjastamise kuupäevale järgnevast kuupäevast. Võttes arvesse, et lepingu sõlmimiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut, teatab komisjon Euroopa Parlamendile lepingu ajutisest kohaldamisest.

               3.LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on Euroopa Liidule vastuvõetav.

               Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

               Eesmärk

               Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Tonga kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Kõikide ELi kodanike võrdse kohtlemise tagamiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Tonga võib lepingu peatada või lõpetada ainult kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes ning liit võib omakorda lepingu peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

               Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.

               Kohaldamisala

               Viisanõudest on vabastatud kõik isikud (tava-, diplomaatilise, teenistus- või ametipassi ning eripassi kasutajad), kes reisivad kõikidel muudel eesmärkidel peale tasustatava töö tegemise. Viimasesse reisijate kategooriasse kuuluvate teise lepinguosalise kodanike suhtes on igal liikmesriigil ja samuti Tongal õigus kehtestada kooskõlas kohaldatavate liidu või riiklike õigusaktidega viisanõue. Ühtlase rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse tasustatava töö tegemise eesmärgil reisivate isikute kategooriat.

               Viibimise kestus

               Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Tonga kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse kõnealust 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Lepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda Schengeni acquis’d täies ulatuses. Kuni need liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Tonga kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga kõnealuse liikmesriigi (praegu Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia) territooriumil.

               Territoriaalne kohaldatavus

               Leping sisaldab territoriaalse kohaldatavusega seotud sätteid: Prantsusmaa ja Madalmaade puhul annab viisanõudest loobumine Tonga kodanikele õiguse viibida kõnealuste liikmesriikide Euroopas paikneval territooriumil.

               Deklaratsioonid

               Lisaks eespool nimetatud ühisdeklaratsioonidele on lepingule lisatud veel kaks ühisdeklaratsiooni:

               –ühisdeklaratsioon, mis käsitleb Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

               –ühisdeklaratsioon viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise kohta;

               4.KOKKUVÕTE

               Eespool esitatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul:

               –võtta vastu otsus lepingu allkirjastamise kohta liidu nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama;

               –kiita heaks lepingu ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni.

               2015/0195 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014
                  4
                kanti viide Tongale nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001
                  5
                I lisast II lisasse.

               (2)Viitele kõnealusele riigile on lisatud joonealune märkus, milles märgitakse, et vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast.

               (3)Nõukogu volitas komisjoni oma 9. oktoober 2014. aasta otsusega pidama läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Tonga vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle. Läbirääkimisi lepingu üle alustati 19. novembril 2014.

               (4)29. mail 2015 (Tonga) ja 10. juunil 2015 (EL) kirjavahetuse teel parafeeritud leping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid heaks kiita. Lepingut tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               (5)Kooskõlas protokolliga Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis'd käsitleva protokolliga, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ei kohaldata käesolevat lepingut ei Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) allkirjastamine, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

               Artikkel 3

               Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

               Artikkel 4

               Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamisele järgnevast kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 509/2014, 15. mai 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 149, 20.5.2014, lk 67).

                     (3)
                  COM(2014) 467, 17.7.2014.

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 509/2014, 15. mai 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 149, 20.5.2014, lk 67).

                     (5)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.9.2015
            COM(2015) 434 final
            LISA
            (dokumendi juurde)
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               LISA

               (dokumendi juurde)

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

               Euroopa Liidu ja Tonga Kuningriigi

               vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev LEPING

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit” või „EL”, ja

               TONGA KUNINGRIIK, edaspidi „Tonga”,

               edaspidi koos „lepinguosalised”,

               PIDADES SILMAS lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 509/2014 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud),
                  1
                millega kantakse muu hulgas 19 kolmandat riiki, sealhulgas Tonga, nende kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel liikmesriikides viisanõudest vabastatud,

               PIDADES SILMAS määruse (EL) nr 509/2014 artiklit 1, milles on sätestatud, et kõnealuse 19 riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alates liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,

               SOOVIDES kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,

               VÕTTES ARVESSE, et käesolev leping ei hõlma isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes ka edaspidi asjakohaseid liidu õigusnorme ja liikmesriikide õigusakte ning asjakohaseid Tonga õigusakte, mis käsitlevad viisanõude kehtestamist või viisanõudest vabastamist ja tööturule juurdepääsu,

               VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis'd käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Eesmärk

               Käesoleva lepinguga nähakse liidu ja Tonga kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               ARTIKKEL 2

               Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „liikmesriik” – liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;

               b)
                     „liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;

               c)
                     „Tonga kodanik” – isik, kellel on Tonga kodakondsus;

               d)
                     „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis’d.

               ARTIKKEL 3

               Kohaldamisala

               1.
                     Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt Tonga territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud ajavahemikul.

               Tonga kodanikud, kellel on Tonga väljastatud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 kindlaks määratud ajavahemikul.

               2.
                     Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.

               Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001
                  2
                artikli 4 lõikele 3 kehtestada Tonga kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.

               Kõnealuse isikute kategooria puhul võib Tonga iga liikmesriigi kodanike suhtes kehtestada viisanõude või viisanõudest loobuda kooskõlas siseriikliku õigusega.

               3.
                     Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest loobumise kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Tongal on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.

               4.
                     Viisanõudest loobumist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.

               5.
                     Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse liidu õigust ning liikmesriikide ja Tonga siseriiklikku õigust.

               ARTIKKEL 4

               Viibimise kestus

               1.
                     Liidu kodanikud võivad viibida Tonga territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               2.
                     Tonga kodanikud võivad viibida Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd.

               Tonga kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvutamisel arvesse Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.

               3.
                     Käesoleva lepinguga ei piirata Tonga ja liikmesriikide võimalust lubada kooskõlas siseriikliku ja liidu õigusega viibida oma territooriumil kauem kui 90 päeva.

               ARTIKKEL 5

               Territoriaalne kohaldatavus

               1.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

               2.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

               ARTIKKEL 6

               Lepingu haldamise ühiskomitee

               1.
                     Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb liidu esindajatest ja Tonga esindajatest. Liitu esindab Euroopa Komisjon.

               2.
                     Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:

               a)
                     teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;

               b)
                     esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

               c)
                     lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.

               3.
                     Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.

               4.
                     Komitee kehtestab oma töökorra.

               ARTIKKEL 7

               Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Tonga vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute vahel

               Käesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Tonga vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.

               ARTIKKEL 8

               Lõppsätted

               1.
                     Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma sisemenetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast viimase sellise teate saamise kuupäeva, millega lepinguosalised teineteisele teatavad, et kõnealused menetlused on lõpule viidud.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevale järgnevast kuupäevast.

               2.
                     Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse lõike 5 kohaselt.

               3.
                     Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

               4.
                     Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahvatervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul, kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Lepingu täitmise peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle kavandatud jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.

               5.
                     Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90. päeval pärast teatamise kuupäeva.

               6.
                     Tonga võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi liikmesriikide suhtes korraga.

               7.
                     Liit võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

               Koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaatia, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

               Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Tonga ametiasutused sõlmiksid viivitamatult lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud käesoleva lepingu tingimustega sarnastel tingimustel.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIAT

               Lepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise või tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.

               Kõnealune kategooria ei hõlma:

               –
                     äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil);

               –
                     sportlasi või kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt;

               –
                     ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning

               –
                     äriühingusiseseid praktikante.

               Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 SÄTESTATUD 90-PÄEVAST VIIBIMISE KESTUST MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE VIISANÕUDEST LOOBUMISE LEPINGUST TEAVITAMISE KOHTA

               Teadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ja Tonga kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisanõudest loobumise lepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks territooriumile sisenemise tingimuste laialdase levitamise.

               _________________

                     (1)
                  ELT L 149, 20.5.2004, lk 67

                     (2)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).


				|

		52013PC0580

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS nõukogu otsuse 2007/124/EÜ, Euratom kehtetuks tunnistamise kohta /* COM/2013/0580 final - 2013/0281 (APP) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
1.1. Mitmeaastane raamistik 2007–2013
Mitmeaastase raamistiku 2007–2013 alusel loodi
üldprogramm „Turvalisus ja vabaduste kaitse”. Üldprogrammi peamine eesmärk oli
tagada tõhus operatiivkoostöö võitluses terrorismi ja sealhulgas selle
tagajärgede vastu, organiseeritud ja üldise kuritegevuse vastu, toetada
luuretegevust Euroopa tasandil ning tugevdada kuritegevuse ja terrorismi
ennetamist, et edendada õigusriigil põhinevat turvalist ühiskonnakorraldust.
Arvestades, et nendel eesmärkidel olid
aluslepingutes erinevad õiguslikud alused ning et need rajanesid
põhimõtteliselt erineval õiguslikul korral, hõlmas üldprogramm kahte erinevat
õiguslikku vahendit. Nõukogu otsusega 2007/125/JSK loodi eriprogramm
„Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” (edaspidi „eriprogramm
ISEC”). Eriprogrammis keskenduti neljale teemale: kuritegevuse ennetamine ja
kriminoloogia; õiguskaitse; tunnistajate kaitse ning toetamine; ja ohvrite
kaitse. Nõukogu otsusega 2007/124/EÜ, Euratom loodi eriprogramm „Terrorismi
ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine” (edaspidi
„eriprogramm CIPS”). Selle peamine eesmärk oli aidata kaasa liikmesriikide
jõupingutuste toetamisele terrorismirünnakute ning muude julgeolekuriskide
ennetamisel ja nendeks valmisolekul ning inimeste ja esmatähtsa infrastruktuuri
kaitsmisel nende eest.
1.2. Mitmeaastane raamistik 2014–2020
Sisejulgeolekufondi terviklikus raamistikus
antakse politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise
ning kriisiohje rahastamisvahendi alusel rahalist toetust politseikoostööks,
teabevahetuseks ja teabele juurdepääsuks ning kuritegevuse tõkestamiseks,
piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas terrorismiga,
võitlemiseks, inimeste ja elutähtsa infrastruktuuri kaitseks julgeolekuga
seotud intsidentide eest ning tõhusaks julgeolekuriskide juhtimiseks ja
kriisiohjeks.
Ilma et see piiraks üleminekusätete
kohaldamist, tuleks seega tunnistada alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks
eriprogrammid ISEC ja CIPS, mille alusel antakse asjaomases poliitikavaldkonnas
mitmeaastase raamistiku 2007–2013 alusel rahalist toetust.
Eriprogramm ISEC tunnistatakse kehtetuks
määrusega, millega luuakse eespool nimetatud rahastamisvahend.
Eriprogrammi CIPS puhul ei saanud samamoodi
talitada, sest selle kehtetuks tunnistamiseks on vaja eraldi õigusakti, kuna
kõnealuse õigusakti kahekordse õigusliku aluse tõttu (EÜ/Euratom) kohaldatakse
erinevat hääletuskorda. Käesoleva otsuse jõustamist käsitlev lõppsäte on
koostatud siiski selliselt, et eriprogrammi CIPS kehtetuks tunnistamine langeb
ajaliselt kokku eespool nimetatud rahastamisvahendi loomist käsitleva määruse
jõustumisega, nagu oleks eriprogrammi CIPS kehtetuks tunnistamine sätestatud
määruses, millega rahastamisvahend luuakse. Seetõttu käsitletakse
eriprogrammide CIPS ja ISEC kehtetuks tunnistamist täpselt samal viisil.
2.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
2.1.        Kavandatud meetmete sisu
Eeltoodut arvestades teeb komisjon ettepaneku
tunnistada alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks otsus, millega luuakse
eriprogramm CIPS.
2.2.        Õiguslik alus
Nõukogu otsus 2007/124/EÜ, Euratom võeti vastu
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 308 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingu artikli 203 alusel.
Käesoleva ettepaneku (tunnistada kehtetuks
eespool nimetatud nõukogu otsus) õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise
lepingu artikkel 352 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel
203.
3.           MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta otseselt ELi eelarvet.
2013/0281 (APP)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
nõukogu otsuse 2007/124/EÜ, Euratom kehtetuks
tunnistamise kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 352,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[1],
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Nõukogu otsus 2007/124/EÜ,
Euratom, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Turvalisus
ja vabaduste kaitse” raames eriprogramm „Terrorismi ning muude
julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede
likvideerimine”, hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31.
detsembrini 2013.
(2)       Sisejulgeolekufondi osana
luuakse ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni
31. detsember 2020 politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle
vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend[2].
(3)       Nõukogu otsus 2007/124/EÜ
tuleks seega tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Nõukogu otsus 2007/124/EÜ tunnistatakse
kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
Artikkel 2
1.         Käesolev kehtetukstunnistamine ei mõjuta
asjaomaste projektide jätkamist ega muutmist, sealhulgas täielikku ega osalist
tühistamist, kuni nende projektide lõpetamiseni, ega finantsabi andmist, mille
komisjon on nõukogu otsuse 2007/124/EÜ või mõne muu 31. detsembril 2013
kõnealuse abi suhtes kohaldatava õigusakti alusel heaks kiitnud.
2.         Kui komisjon teeb otsuseid
Sisejulgeolekufondi osana loodud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja
selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi alusel toimuva
kaasrahastamise kohta, võtab ta arvesse kõiki meetmeid, mis on nõukogu otsuse
2007/124/EÜ, Euratom alusel enne [Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev]
vastu võetud ja mis avaldavad kaasrahastamisega hõlmatud ajavahemikul
finantsmõju.
3.         Summad, mille komisjon on
ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013
kaasrahastamiseks heaks kiitnud, kuid mille kohta talle ei ole lõpparuande
esitamise tähtajaks saadetud toimingute lõpetamiseks nõutavaid dokumente,
vabastab komisjon 31. detsembriks 2017 automaatselt kulukohustustest ning
alusetult makstud summad tuleb tagasi maksta.
Kohtumenetluse või peatava toimega
halduskaebuse tõttu peatatud toimingutega seotud summasid ei võeta automaatselt
vabastatud kulukohustuste summa arvutamisel arvesse.
4.         Liikmesriigid esitavad komisjonile
30. juuniks 2015 hindamisaruande ajavahemikul 2011–2013 nõukogu otsuse
2007/124/EÜ, Euratom alusel kaasrahastatud meetmete tulemuste ja mõju kohta.
5.         Komisjon esitab Euroopa
Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2015 aruande ajavahemikul
2011–2013 nõukogu otsuse 2007/124/EÜ, Euratom alusel saavutatud tulemuste ja
selle rakendamise kvantitatiivsete aspektide.
Artikkel 3
1.         Käesolev otsus jõustub samal päeval
kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufondi
osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning
kriisiohje rahastamisvahend.
2.         Kui määrus, millega luuakse
kõnealune rahastamisvahend, jõustub enne käesoleva otsuse avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas, jõustub käesolev otsus päev pärast selle avaldamist.
Artikkel 4
Käesolev otsus
on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT C […], […], lk […].
[2]               Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega
luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja
selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend, KOM(2011) 753
lõplik.


Tähtis õiguslik teade

|

52005PC0161

Ettepanek Nõukogu otsus geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin T25) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Austrias vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ  /* KOM/2005/0161 lõplik */

	Brüssel 26.4.2005KOM(2005) 161 lõplik.EttepanekNÕUKOGU OTSUSgeneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L. liin T25) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Austrias vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ.(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Geneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L. liin T25) turuleviimise osas otsustati komisjoni 22. aprilli 1998. aasta otsusega 98/293//EÜ vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ anda nõusolek kõnealuse toote turuleviimiseks.2. 3. augustil 1998 andsid Prantsusmaa ametiasutused nõusoleku kõnealuse toote turuleviimiseks.3. Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ (millega asendati direktiiv 90/220/EMÜ) artikli 35 lõikele 1 kohaldatakse nende geneetiliselt muundatud organismide turuleviimise taotluste suhtes, mille menetlemine ei olnud lõpetatud 17. oktoobriks 2002, direktiivi 2001/18/EÜ sätteid.4. Austria ametiasutused teavitasid 8. mail 2000 direktiivi 90/220/EMÜ artikli 16 kohaselt komisjoni oma otsusest keelustada ajutiselt kõnealuse geneetiliselt muundatud maisi kasutamine ja müük ning esitasid selle põhjused.5. Taimede teaduskomitee leidis, et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi asjakohaseid teaduslikke tõendeid, mida toimiku esialgsel hindamisel ei olnud arvestatud ja mis annaksid põhjust selle toote suhtes esialgselt esitatud arvamuse läbivaatamiseks.6. 9. jaanuaril ning 9. ja 17. veebruaril 2004 esitas Austria komisjonile lisateavet oma riiklike meetmete toetamiseks seoses liini T25 maisiga.7. Euroopa Toiduohutusamet leidis, et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi teaduslikke tõendeid, mis oleksid muutnud kehtetuks liini T25 maisi keskkonnariski hinnangu ning õigustanud seega kõnealuse toote kasutamise ja müügi keelustamist Austrias.8. Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 kohaselt peab komisjon sellistel asjaoludel tegema otsuse direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras, mille suhtes kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse direktiivi artiklis 8 sätestatut.9. Kuna nii taimede teaduskomitee kui EFSA leidsid, et toode ei kujuta endast ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale, koostas komisjon otsuse eelnõu, paludes Austrial tunnistada kehtetuks oma meetmed seoses liini T25 maisiga.10. Otsuse eelnõu esitati otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 2 kohaselt direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 alusel moodustatud komiteele, et see esitaks oma arvamuse.11. Komitee ei esitanud pärast seda, kui 29. novembril 2004 tema poole pöörduti, oma arvamust, mis tähendab, et komisjon peab otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 4 kohaselt esitama viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitama Euroopa Parlamenti.12. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 on sätestatud, et nimetatud seisukohta asjakohaselt arvestades võib nõukogu teha kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 lõike 2 kohaselt sätestatud kolmekuulise tähtaja jooksul. Kui nõukogu on kolmekuulise tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega väljendanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti läbi; ent kui nõukogu ei ole nimetatud tähtaja möödumisel ettepandud rakendusakti vastu võtnud ega väljendanud oma vastuseisu, võtab komisjon ettepandud rakendusakti vastu.EttepanekNÕUKOGU OTSUSgeneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L. liin T25) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Austrias vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ(EMPs kohaldatav tekst)(Ainult saksakeelne tekst on autentne)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta,[1] eriti selle artikli 23 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Komisjoni 22. aprilli 1998. aasta otsusega 98/293/EÜ geneetiliselt muundatud maisi ( Zea mays L. T25) turuleviimise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ[2] otsustati anda nõusolek kõnealuse toote turuleviimiseks.(2) 3. augustil 1998 andsid Prantsusmaa ametisutused nõusoleku kõnealuse toote turuleviimiseks.(3) Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ (millega asendati direktiiv 90/220/EMÜ[3]) artikli 35 lõikele 1 kohaldatakse nende geneetiliselt muundatud organismide turuleviimise taotluste suhtes, mille menetlemine ei olnud lõpetatud 17. oktoobriks 2002, direktiivi 2001/18/EÜ sätteid.(4) 8. mail 2000 teavitas Austria komisjoni oma otsusest keelustada ajutiselt kõnealuse geneetiliselt muundatud maisi kasutamine ja müük ning põhjendas seda direktiivi 90/220/EMÜ artikli 16 lõike 1 kohaselt.(5) Taimede teaduskomitee leidis, et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi asjakohaseid teaduslikke tõendeid, mida ei olnud arvestatud toimiku esialgsel hindamisel ja mis annaksid põhjust selle toote suhtes esialgselt tehtud otsuse läbivaatamiseks.(6) 9. jaanuaril ning 9. ja 17. veebruaril 2004 esitas Austria komisjonile lisateavet oma riiklike meetmete toetamiseks seoses liini T25 maisiga.(7) Euroopa Toiduohutusamet leidis, et Austria esitatud teave ei sisaldanud uusi teaduslikke tõendeid, mis oleksid muutnud kehtetuks liini T25 maisi keskkonnariski hinnangu ning õigustanud kõnealuse toote kasutamise ja müügi keelustamist Austrias.(8) Kõnealustel asjaoludel ei ole põhjust arvata, et see toode ohustaks inimeste tervist või keskkonda.(9) Austria peaks seepärast need meetmed kehtetuks tunnistama.(10) Direktiivi 2001/18/EÜ alusel moodustatud komitee ei esitanud pärast seda, kui 29. novembril 2004 tema poole pöörduti, oma arvamust komisjoni otsuse eelnõus sätestatud meetmete kohta nimetatud direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Austria meetmed otsusega 98/293/EÜ turuleviimiseks loa saanud geneetiliselt muundatud maisi kasutamise ja müügi keelustamiseks ei ole direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 sätete kohaselt õigustatud.Artikkel 2Austria võtab käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 20 päeva pärast selle teatavakstegemist.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja

[1] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

[2] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 30.

[3] EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.9.2016
            COM(2016) 614 final
            2016/0294(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta teha WTO eeskirjadest erand, et võimaldada USA-l pakkuda sooduskohtlemist Nepalist pärinevatele toetuskõlblikele toodetele

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogus Euroopa Liidu poolt võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta WTO eeskirjade erandiks ja seega lubada ELil toetada erandi taotlust.

               USA-le WTO eeskirjade erandi lubamine võimaldaks USA-l pakkuda sooduskohtlemist toetuskõlblikele toodetele, mis pärinevad Nepalist ja imporditakse Ameerika Ühendriikide tolliterritooriumile kuni 31. detsembrini 2025.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Ei kohaldata.

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

               Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu (EL) toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud, et kui rahvusvahelise lepingu alusel loodud organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega otsus, võtab nõukogu komisjoni või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega määratakse kindlaks asjaomases organis liidu nimel võetav seisukoht. Erandi tegemine, millega lubatakse Ameerika Ühendriikidel rakendada Nepalist pärit toetuskõlblike toodete suhtes sooduskohtlemist, kuulub selle sätte alla, sest otsuse teeb organ, mis on moodustatud rahvusvahelise lepingu alusel (WTO peanõukogu või ministrite konverents), ja see mõjutab Euroopa Liidu õigusi ja kohustusi.

               •Subsidiaarsus (jagatud pädevuse korral)

               Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

               Ei kohaldata.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ei kohaldata.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               Komisjoni volitatakse võtma Euroopa Liidu nimel seisukoht toetada Ameerika Ühendriikide taotlust lubada talle erandit WTO eeskirjadest vajalikus ulatuses, et Ameerika Ühendriigid saaksid võimaldada Nepalist pärinevatele toetuskõlblikele toodetele kuni 31. detsembrini 2025 sooduskohtlemist.

               Ameerika Ühendriigid soovivad erandit kohustustest, mis tulenevad GATT 1994 I artikli lõikest 1 ja XIII artikli lõigetest 1 ja 2, ulatuses, mis on vajalik, et võimaldada tariifset sooduskohtlemist ja kvantitatiivsete piirangute soodsamat rakendamist teatavate Nepalist pärinevate toodete suhtes, mis vastavad spetsiifilistele sobivuskriteeriumidele.

               Ameerika Ühendriikide väitel võimaldatakse neid soodustusi, et aidata Nepalil taastuda laastavast maavärinast ja selle järeltõugetest 2015. aasta aprillis. USA selgitas, et kõnealune meede põhineb olemasoleval programmide raamistikul, mille eesmärk on aidata kaasa Nepali majanduse arengule ning see täiendab jõupingutusi, millega edendatakse Nepali majanduskasvu ja arengut.

               Euroopa Liidu jaoks ei põhjusta USA esitatud uus eranditaotlus majanduslikke probleeme, kuna sooduskohtlemine ei kahjusta eeldatavasti ELi kaubandust soodustatud riigiga.

               Neid kaalutlusi arvestades peaks Euroopa Liit ühinema WTO peanõukogus eranditaotluse pooldajate kujuneva konsensusega.

               2016/0294 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Ameerika Ühendriikide taotluse kohta teha WTO eeskirjadest erand, et võimaldada USA-l pakkuda sooduskohtlemist Nepalist pärinevatele toetuskõlblikele toodetele

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1.Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (Marrakechi leping; edaspidi „WTO leping“) IX artikli lõigetes 3 ja 4 on sätestatud kord erandite tegemiseks WTO lepingu või mitmepoolsete kaubanduslepingutega kehtestatud kohustustest.

               2.WTO lepingu IX artikli lõike 3 alusel esitasid Ameerika Ühendriigid taotluse teha kuni 31. detsembrini 2025 erand tema kohustustest, mis tulenevad 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkulepe I artikli lõikest 1 ja XIII artikli lõigetest 1 ja 2, ulatuses, mis on vajalik, et Ameerika Ühendriigid saaksid võimaldada sooduskohtlemist toetuskõlblikele toodetele, mis pärinevad Nepalist ja imporditakse Ameerika Ühendriikide tolliterritooriumile.

               3.Kui Ameerika Ühendriikide taotlus, mille sisuks on teha erand WTO eeskirjadest, rahuldataks, ei kahjustaks see ei Euroopa Liidu majandust ega kaubandussuhteid erandi saajaga.

               4.Seepärast on asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel WTO peanõukogus Ameerika Ühendriikide eranditaotluse toetamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus on, et toetatakse Ameerika Ühendriikide esitatud taotlust teha erand nende 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe I artikli lõike 1 ja XIII artikli lõigete 1 ja 2 kohastest kohustustest kuni 31. detsembrini 2025 vastavalt Ameerika Ühendriikide eranditaotluses sätestatud tingimustele.

               Kõnealuse seisukoha esitab komisjon.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja