title: Ettepanek Euroopa Parlamendija Nõukogu määrus mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ

text:
                 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                  Brüssel 7.10.2004
                                                  KOM(2004) 634 lõplik
                                                  2004/0231 (COD)
                                                  .
                                      Ettepanek
                EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
   mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega
               muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ
                                 (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                               SELETUSKIRI
   1.       ETTEPANEKU EESMÄRK
   Üldeesmärgiks on ühtse, tervikliku, üle-euroopalise saasteainete heite- ja ülekanderegistri abil
   soodustada avalikkuse juurdepääsu keskkonnateabele, aidates seeläbi lõpuks ka kaasa saaste
   ennetamisele ja vähendamisele, varustades andmetega poliitikategijaid ning edendades
   avalikkuse osalemist keskkonnaalaste otsuste langetamises.
   Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid (v.a Malta ja Slovakkia) pidasid läbirääkimisi ning
   võtsid lõpuks vastu ja allkirjastasid ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite
   protokolli viienda ministrite konverentsi “Environment for Europe” raames Kiievis, 21.-23.
   mail 2003.
   Praegu puudub veel ühtne, terviklik, avalikkusele kättesaadav üle-euroopaline saasteainete
   heite- ja ülekanderegister, mis oleks täielikult kooskõlas ÜRO-EMK saasteainete heite- ja
   ülekanderegistrite protokollis sätestatud kriteeriumitega.
   ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli ratifitseerimiseks tuleb juba
   olemasolev kitsamalt piiritletud Euroopa saasteainete heitkoguste register, mille aluseks on
   komisjoni 17. juuli 2000. aasta otsus 2000/479/EÜ,1 asendada vastavalt nõukogu 24.
   septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ (saaste kompleksse vältimise ja kontrolli kohta)2
   artikli 15 lõikele 3 tervikliku Euroopa heite- ja ülekanderegistriga. Euroopa heite- ja
   ülekanderegister asendab täielikult olemasoleva Euroopa saasteainete heitkoguste registri.
   2.       ÜRO-EMK SAASTEAINETE HEITE- JA ÜLEKANDEREGISTRITE PROTOKOLL
   ÜRO-EMK         saasteainete        heite-   ja   ülekanderegistrite    protokoll    allkirjastati
   konventsiooniosaliste erakorralisel kohtumisel 21. mail 2003. Kohtumine leidis aset viienda
   ministrite konverentsi “Environment for Europe” raames Kiievis, 21.-23. mail 2003.
   Nimetatud protokoll on esimene õiguslikult siduv, üle EL piiride ulatuv mitmepoolne
   kokkulepe saasteainete heite- ja ülekanderegistrite kohta. Selle eesmärgiks on "hõlbustada
   üldsuse juurdepääsu infole, luues selleks kooskõlas käesoleva protokolli sätetega ühtsed,
   integreeritud, üleriiklikud saasteainete heite- ja ülekanderegistrid..." Kuigi protokoll
   reguleerib saastealast teavet ja mitte otseselt saastet, oodatakse sellelt märkimisväärset mõju
   saastetasemete alanemisele.
   Ühtsete saasteainete nimistute või registrite loomine struktureeritud, elektroonilises ja
   avalikkusele kättesaadavas andmebaasis, mis on kogutud standardaruandluse abil, on
   keskkonnateabe kättesaadavuse, üldsuse keskkonnaküsimuste otsustamisse kaasamise ning
   keskkonnaasjades kohtumenetluste algatamise konventsiooni (Århusi konventsioon) osaliste
   üks kohustusi (vt artikli 5 lõige 9).
   1
           EÜT L 192, 28.7.2000, lk 36.
   2
           EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26.
ET                                                  2                                                 ET
 ---pagebreak---    Kõik riigid, sh riigid, mis pole Århusi konventsiooni ratifitseerinud, ja riigid, mis pole
   Euroopa Majanduskomisjoni liikmed, samuti piirkondliku koostöö organisatsioonid saavad
   protokollile alla kirjutada ja selle ratifitseerida ning seetõttu on tegemist avatud protokolliga.
   3.        KEHTIVAD ÜHENDUSE ÕIGUSAKTID
   17. juulil 2000. aastal võttis komisjon vastu otsuse Euroopa saasteainete heitkoguste registri
   rakendamise kohta vastavalt saaste kompleksset vältimist ja kontrolli käsitleva nõukogu
   direktiivi 96/61/EÜ artikli 15 lõikele 3. Register alustas tööd avamisüritusega 23. veebruaril
   20043.
   Euroopa saasteainete heitkoguste register rakendabki juba mitmeid protokolli põhielemente:
   ühtlustatud aruandlusreegleid, üldsuse juurdepääsu elektrooniliste vahendite kaudu, allikate
   (tööstusobjektid) ja saasteainete laia hõlmatust. Tänu märkimisväärselt heale
   kooskõlastustööle liikmesriikide ja komisjoni vahel läbirääkimiste ajal on protokolli
   põhisätted täielikult vastavuses Euroopa saasteainete heitkoguste registri puhul esitatud
   lähenemisega. Euroopa saasteainete heitkoguste registri arendamine Euroopa saasteainete
   heite- ja ülekanderegistriks ei kujuta endast seega mitte mingisugust põhimõttelist muutust.
   Euroopa saasteainete heitkoguste registrisse siiani investeeritud pingutused ega ressursid ei
   lähe kaduma.
   Protokollijärgsed kohustused ületavad üle Euroopa saasteainete heitkoguste registri ulatust
   peamiselt hõlmatud objektide, aruandlusega hõlmatud ainete, hõlmatud maismaaheidete,
   tegevuskohaväliste jäätmeülekannete, hajureostusallikate ja aruandluse perioodilisuse poolest.
   Protokolli õigeaegse ratifitseerimise kindlustamiseks esitab komisjon samal ajal ettepaneku
   nõukogu otsuse kohta , mis käsitleb ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite
   protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel KOM (2004) xxx (lõplik)). See ühenduse
   õigusakt on kavandatud ühtlasi tagama täielikku vastavust Århusi konventsiooni artikli 5
   lõikele 9.
   Väärib märkimist, et ühendus kirjutas alla Århusi konventsioonile ning komisjon võttis hiljuti
   vastu ettepaneku selle heakskiitmiseks (KOM (2003)625 (lõplik), 24.10.2003). Rida teisi
   õigusakte on juba vastu võetud või on vähemalt tehtud ettepanek nende vastuvõtmiseks, et
   tagada konventsiooni sätete järgimine ühenduse poolt.4
   4.        ETTEPANEKU ÜKSIKASJAD
   4.1.      Õiguslik alus
   Euroopa Ühendus on kooskõlas asutamislepingu ning eriti selle artikli 175 lõikega 1 koos
   artikliga 300 pädev sõlmima rahvusvahelisi lepinguid ja rakendama sellest tulenevaid
   3
           ELT C 55, 3.3.2004, lk 6.
   4
           Direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta, ELT L 41, 14.2.2003, lk 26; direktiiv
           2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja
           programmide koostamisse, ELT L 156, 25.6.2003, lk 17, direktiivi ettepanek õigusemõistmise
           kättesaadavuse kohta keskkonnasjades, KOM(2003)624 (lõplik); ettepanek määruse kohta, mis käsitleb
           Århusi konventsiooni sätete kohaldamist EÜ institutsioonide ja asutuste suhtes,
           KOM(2003) 622 (lõplik).
ET                                                     3                                                         ET
 ---pagebreak---    kohustusi, mis aitavad kaasa EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 1 loetletud eesmärkide
   saavutamisele.
   Nimetatud artikliga kehtestatakse asutamislepingus ühenduse keskkonnapoliitika eesmärgid
   järgmiselt: keskkonna kvaliteedi säilitamine, kaitsmine ja parendamine, inimtervise kaitse,
   loodusressursside kaalutletud ja ratsionaalne kasutamine, rahvusvahelisel tasandil meetmete
   edendamine piirkondlike või üleilmsete keskkonnaprobleemidega tegelemiseks.
   Üldsuse juurdepääsu parandamine teabele saasteainete heite- ja ülekanderegistri abil on
   esmavajalik vahend, et kindlustada üldsuse teadlikkus keskkonnaküsimustes ja kaasa aidata
   keskkonnaalaste õigusaktide paremale rakendamisele. Samuti on saasteainete heite- ja
   ülekanderegister võimas teabetööriist poliitikategijaile endile. Seetõttu aitab register tõhustada
   eespool mainitud eesmärke silmas pidades kehtestatud keskkonnapoliitikat.
   Lisaks on ühenduse pädevus ühenduseülese Euroopa saasteainete heitkoguste registri
   loomisega selles valdkonnas juba rakendamist leidnud.
   ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli rakendamise poliitiliseks
   vahendiks valiti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.
   ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli mõjude ülevaatlikus uuringus
   (Study on the outline of impacts of UN-ECE PRTR Protocol on EU legislation), mille viis läbi
   Milieu Ltd,5 uuriti mitmesuguseid poliitilisi vahendeid.
   Üks poliitiline vahend oleks kehtiva Euroopa saasteainete heitekoguste registri otsuse
   täiendamine. See nõuaks aga ka rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni läbivaatamist nüüd
   ja võimalik, et tulevikus, kui viiakse läbi ulatuslikumaid ÜRO-EMK saasteainete heite- ja
   ülekanderegistrite protokolli või selle lisade läbivaatamisi.
   Teine poliitiline vahend oleks direktiiv. Selle võimaluse peamine puudujääk on, et ta pole
   vastavuses vajadusega varustada Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri
   keskandmebaasi võrreldavate ja seetõttu ühtlustatud andmetega. Andmete võrreldavus on
   prioriteet, sest ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokollis sätestatakse
   mõningad tehnoloogilised võimalused ja lähenemised, mille tulemusena range ühtlustamise
   puudumisel võiksid tekkida täiesti lahkuminevad siseriiklikud süsteemid ja muutuks
   võimatuks oluliste andmete kogumine Euroopa tasandil. Kui direktiiviga ei piiritleta
   liikmesriikide otsustusõigust, võib selle tagajärjeks olla andmete kokkusobimatus ja
   võrreldamatus. Pealegi võiksid liikmesriikide ülevõtmisviivitused nurjata saasteainete heite-
   ja ülekanderegistrite protokolli kiire sõlmimise ja rakendamise.
   Kolmas võimalus, võtta EÜ asutamislepingu artikli 175 lõike 1 alusel vastu iseseisev õigusakt
   määruse vormis , tundub seetõttu parim valik.
   4.2.      Subsidiaarsus ja proportsionaalsus
   ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli kaheksa läbirääkimisvooruga,
   millest igaüks kestis nädala, kaasnesid intensiivsed ELi kooskõlastuskohtumised peaaegu
   kõigi liikmesriikide ja ühinevate riikide osavõtul. Lõpptulemusena vastu võetud ja
   5
           Uurimisleping nr. B4-3040/2003/356360/MAR/G2.
ET                                                  4                                                 ET
 ---pagebreak---    allkirjastatud ÜRO-EMK protokolli võiks üldjoontes vaadelda liikmesriikide ja ühinevate
   riikide “laialdaselt arutatud ja kokkulepitud seisukohana” läbirääkimiste ajal.
   Käesolev ettepanek määruse kohta, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja
   ülekanderegistri loomist, järgib suuresti ÜRO-EMK protokolli sätteid. Vähesed lahknevused
   on õigustatud vajadusega tagada kooskõla teiste õigusaktidega ühenduse tasandil.
   Kuna Euroopa Ühendus allkirjastas protokolli ja võttis eesmärgiks see ratifitseerida, on
   asjakohase õigusakt loomine ühenduse tasandil sobivaim viis tagada protokollijärgsete
   kohustuste täitmine .
   Liikmesriigid on kohustatud protokolliosaliseks saades rakendama siseriiklikud saasteainete
   heite- ja ülekanderegistrid. Subsidiaarsuspõhimõtet austades jäetakse komisjoni ettepanekus
   selliste siseriiklike saasteainete heite- ja ülekanderegistrite kavandamine täielikult
   liikmesriikide hooleks. Eeldatavasti on protokolli täitmise ja praktilise rakendatavuse
   kaalutlused liikmesriikidele tugevateks stiimuliteks oma siseriikliku saasteainete heite- ja
   ülekanderegistri täieliku vastavuse tagamisel Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrile.
   4.3.      Kooskõla muu ühenduse poliitikaga
   Käesolev ettepanek, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist, on
   kooskõlas ELi keskkonnaalase poliitikaloome kavaga kuni aastani 2012, mis on visandatud
   komisjoni teatises kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta6. Programmi peatükis
   nimetusega “Kodanike volituste laiendamine ja käitumistavade muutmine” ("Empowering
   Citizens and Changing Behaviour") rõhutatakse, et "hästi informeeritud kodanikud, kes
   aktiivselt osalevad keskkonnaalaste otsuste tegemises, on võimas uus jõud
   keskkonnatulemuste saavutamisel”. Programmis toonitatakse siiski, et mõju saavutamiseks
   “vajavad nad kvaliteetset, kasutamiskõlblikku ja arusaadavat teavet” ning et “nad vajavad
   asjakohast ligipääsu otsuselangetajatele, et väljendada oma vaateid".
   Edasi öeldakse teatises, et ettevõtete ja asutuste keskkonnaaruandluse andmed tuleb teha
   kättesaadavaks kohalikul tasandil, et inimestel oleks hõlpsasti võimalik saada teavet tehaste
   või muude nende piirkonnas olevate rajatiste heitkoguste kohta.
   Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister teenib veel üht kuuenda keskkonnaprogrammi
   prioriteetset tegevussuunda: teabesüsteemide läbivaatamist ja regulaarset jälgimist sihiga
   süsteemi ühtlustada ja tõhustada, et tagada kõrgekvaliteediliste, võrreldavate ja asjakohaste
   keskkonnaandmete ja -teabe ladus edastamine.
   Käesolev ettepanek on samuti kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega, mis käsitlevad üldsuse
   juurdepääsu keskkonnateabele, üldsuse osalemist keskkonnaasjade otsustamises ning
   keskonnasjades kohtu poole pöördumist. Artiklites 11 ja 13, mis käsitlevad konfidentsiaalsust
   ja kohtu poole pöördumist, viidatakse otseselt asjakohastele EL õigusaktidele.
   Lisaks sellele on käesolev ettepanek kooskõlas ELi õigusaktidega õhu, vee ja jäätmete
   valdkonnas. Võimaluse korral ja kooskõlas ÜRO-EMK protokolli kavatsetava täieliku
   rakendamisega on kasutatud olemasolevate EL õigusaktide määratlusi ja sätteid. On siiski
   mõned erandid, eelkõige I lisas tsemendi- ja keraamikatööstuse tegevusele selliste
   võimsuskünniste kindlaksmääramine, mis erinevad nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (saaste
   6
           KOM(2001) 31 (lõplik), 24.1.2001.
ET                                                  5                                               ET
 ---pagebreak---    kompleksse vältimise ja kontrolli kohta, “IPPC direktiiv”), I lisas sätestatust ning on vajalikud
   protokolli sätetega vastavuse saavutamiseks. Käesolevat ettepanekut tuleks vaadelda iseseisva
   õigusinstrumendina ning see ei asenda tulevast IPPC direktiivi muutmist, sh I lisa tegevuste
   määratluste läbivaatamist. Komisjon teavitab osalejaid IPPC direktiivi muutmisest
   tulenevatest võimalikest muudatustest Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris.
   Aruandlusnõuete ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks tühistatakse Euroopa saasteainete heite- ja
   ülekanderegistriga 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ( ohtlike jäätmete kohta)7
   artikli 8 lõige 3 ja lisatakse täiendavaid sätteid ÜRO-EMK protokollist tulenevate nõuete
   ühtlustamiseks kehtivate EL õigusaktidega.
   Järgmise kahe punkti osas             erineb     ettepanek ÜRO-EMK        saasteainete   heite-    ja
   ülekanderegistrite protokollist:
            • Et saavutada kooskõla kehtivate ELi õigusaktidega, eelkõige vee
                raamdirektiiviga8 ning selle IX ja X lisaga („Prioriteetsed ained“)vee valdkonnas ,
                lisatakse ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli kolm
                ainet; veel viie ÜRO-EMK nimekirjas oleva aine puhul palutakse täiendavalt aru
                anda heidetest vette. Selleks, et kohandada protokolli kavandatava püsivate
                orgaaniliste saasteainete alase aruandlusega vastavalt komisjoni ettepanekule, mis
                käsitleb määrust püsivate orgaaniliste saasteainete kohta,9 lisatakse veel üks
                täiendav aine.
            • ÜRO-EMK protokolli aruandlusperioode on käesolevas ettepanekus lühendatud,
                arvestades seda, et üldsus soovib õigeaegset teavet ning et esimeseks
                aruandlusaastaks on aasta 2007; vastavalt käesolevale ettepanekule avaldatakse
                need andmed esimese Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri kujul
                Internetis 2009. aasta oktoobris.
   Samuti väärib märkimist, et 36 täiendava aine hulgast, mille kohta Euroopa saasteainete
   heitkoguste registriga võrreldes täiendavalt tuleb aru anda, on paljud ained pestitsiidid, mille
   turustamine ja kasutamine ELis on lõpetatud.
   Liikmesriikide aruandlust heidete ja ülekannete kohta seoses Euroopa saasteainete heite- ja
   ülekanderegistriga võib ühtlasi lugeda muude aruandluskohustuste täitmiseks, mis on ette
   nähtud teistes keskkonnaalastes ühenduse õigusaktides, ja vältida seeläbi topeltaruandlust .
   Seda võiks täpsustada küsimustikes, mis koostatakse kooskõlas komiteemenetlusega direktiivi
   91/692/EMÜ alusel.10
   4.4.     Ettepaneku sisu
   Käesoleva peatüki põhjaliku käsitluse leiate veebilehelt www.eper.cec.eu.int (“Explanatory
   Memorandum of future European PRTR”).
   7
           EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20.
   8
           Direktiiv 2000/60/EÜ, 23.10. 2000, millega luuakse raamistik ühenduse meetmetele veepoliitika
           valdkonnas; EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.
   9
           KOM(2003) 333 (lõplik), 12.6.2003.
   10
           EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48.
ET                                                      6                                                ET
 ---pagebreak---    5.        MÕJUDE HINDAMINE
   Saasteainete heite- ja ülekanderegistri rakendamise majanduslikke mõjusid uuris 2002. aastal
   intensiivselt EMK majandusanalüüsi divisjon oma töös pealkirjaga Analysis of the Costs and
   Benefits of PRTRs (“Saasteainete heite- ja ülekanderegistrite kulude ja tulude analüüs”)11.
   Kõigil ÜRO-EMK protokolli läbirääkimistel osalejatel oli võimalus uuringu jaoks andmeid ja
   kommentaare esitada. Lõpusks kiitsid kõik osalised avaldatava uuringu heaks .
   Kuigi uurimuse tulemused on huvitavad, pole võimalik neid Euroopa saasteainete heite- ja
   ülekanderegistri rakendamisel piisavalt kasutada, kuna:
   • Liikmesriikidel on juba ÜRO-EMK protokolli järgi kohustus luua oma siseriiklik
       saasteainete heite- ja ülekanderegister;
   • Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri põhielemendid (andmekogumissüsteemid,
       elektroonilised vahendid) on juba paika pandud Euroopa saasteainete heitkoguste registri
       puhul.
   Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister seisneb põhimõtteliselt üksnes liikmesriikide
   poolt juba nende siseriikliku saasteainete heite- ja ülekanderegistri tarbeks kogutud andmete
   edastamises komisjonile/EMP-le. Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri täiendavad
   kohustused võrreldes ÜRO-EMK protokolliga on mõõdukad, kuna andmevoog
   liikmesriikidest EMP-sse/komisjonile on juba hästi organiseeritud olemasolevate Euroopa
   saasteainete heitkoguste registri toimingutega. Kulusid hinnatakse madalateks ning need
   jäävad peamiselt komisjoni kanda, kuna komisjoni kohustuseks on andmed Internetis
   avaldada ning koostada suunis- ja läbivaatusdokumente. EMP vajab väikest iga-aastast
   eelarvet Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri riist- ja tarkvara haldamiseks.
   Liikmesriikide poolel võib tekkida vajadus täiendavateks, kuid piiratud kuludeks seoses
   siseriikliku aruande koostamisega vastavalt määruse artiklile 16.
   Kuivõrd käesoleva ettepanekuga tühistatakse 12. detsembri 1991. aasta direktiivi
   91/689/EMÜ (ohtlike jäätmete kohta) artikli 8 lõike 3 kohane aruandlus , on nüüd võimalik
   säästa kulutused, mis varem tuli eraldada selleks aruandluseks.
   Ühiskondlike tagajärgede seisukohalt võib käesolevat ettepanekut lugeda positiivseks, kuna
   Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister võimaldab keskkonnateabe paremat
   kättesaadavust üldsusele ja parandab üldsuse osalemist otsuste tegemises. Euroopa
   saasteainete heite- ja ülekanderegistriga rakendatakse Århusi konventsiooni artikli 5 lõiget 9.
   Üldsuse juurdepääs Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrile ja üldsuse osalus
   otsustamises parandavad üldsuse teadlikkust tööstussaaste keskkonnatagajärgedest . Selle
   tulemuseks on kindlasti üldsuse surve saaste vähendamise meetmete kehtestamiseks. Euroopa
   saasteainete heite- ja ülekanderegistri terviklik ja ühtne andmebaas pakub poliitikategijatele,
   teadlastele, tööstusringkondadele ja teistele organisatsioonidele usaldusväärseid andmeid
   nende tulevaste otsuste aluseks.
   Objektipõhise aruandluse ühtlustamine ja lihtsustamine ergutab ja soodustab ühtse ja tõhusa
   järelevalve ja aruandluse edasist arengut. Samas asukohas paiknevate sarnaste rajatiste tugeva
   11
            Dokument nr CEP/WG.5/AC.2/2002/4, 11.02.2002, kättesaadav aadressil www.unece.org
ET                                                  7                                              ET
 ---pagebreak---    integratsiooni korral (nt jagatakse ühist reoveepuhastit) on võimalik uurida täiendavaid
   võimalusi aruandluse kooskõlastamiseks ja ärikulutuste optimeerimiseks.
   6.       KONSULTATSIOONID HUVIGRUPPIDEGA)
   Et kindlustada ulatuslikke konsultatsioone käesoleva ettepaneku võimaliku reguleerimisala ja
   sisu küsimustes, käivitas komisjoni keskkonna peadirektoraat uuringu, korraldas mitmeid
   kohtumisi ja töötas välja käesoleva ettepaneku kavandi.
   ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli mõjude ülevaatlik uuring
   (Study on the outline of impacts of UN-ECE PRTR Protocol on EU legislation), mille viis läbi
   Milieu Limited, lõi aluse diskussioonideks liikmesriikide ja ühinevate riikidega IPPC artiklile
   19 pühendatud kohtumisel 25. novembril 2003 ning lisaks huvigruppidega Euroopa
   saasteainete heite- ja ülekanderegistri arendamise ad hoc töörühma esimesel kohtumisel 26.
   novembril 2003.
   Nende arutelude tulemusi võeti arvesse ettepaneku kavandi väljatöötamisel, mis oli
   diskussioonide aluseks IPPC artiklile 19 pühendatud kohtumisel liikmesriikide ja ühinevate
   riikide osavõtul 5. aprillil 2004, ning lisaks huvigruppide osavõtul Euroopa saasteainete heite-
   ja ülekanderegistri arendamise ad hoc töörühma teisel kohtumisel 6. aprillil 2004.
   Konsulteeritavate (liikmesriikide, ühinevate riikide, tööstusringkondade, valitsusväliste
   organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide) seisukohad on üksikasjalikult esitatud
   veebiaadressil Error! Hyperlink reference not valid., Explanatory Memorandum of future
   European PRTR (“Kavandatava Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri seletuskiri”).
ET                                                  8                                               ET
 ---pagebreak---                                                            2004/0231 (COD)
                                                Ettepanek
                      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
       mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega
                     muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ
                                       (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,12
   võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,13
   võttes arvesse regioonide komitee arvamust,14
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras15
   ning arvestades, et:
   (1)     Kuuendas ühenduse keskkonnaprogrammis, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja
           nõukogu otsusega nr 1600/2002/EÜ,16 nõutakse toetust kodanikele kättesaadava teabe
           pakkumisele keskkonnasuundumuste kohta seostatult sotsiaal- majanduslike ja
           tervisesuundumustega, samuti üldise keskkonnaalase teadlikkuse tõstmist.
   (2)     ÜRO-EMK          keskkonnateabe       kättesaadavuse,      üldsuse   keskkonnaküsimuste
           otsustamisse kaasamisse ning keskonnasjades kohtumenetluste algatamise
           konventsioonis (Århusi konventsioon), mille Euroopa Ühendus allkirjastas 25. juunil
           1998, tunnustatakse, et kasvav üldsuse juurdepääs keskkonnateabele ja sellise teabe
           levitamine aitavad kaasa suuremale keskkonnaalasele teadlikkusele, vabale
           arvamusvahetusele, üldsuse tõhusamale osalemisele otsuste tegemises ja lõpuks ka
           keskkonna parenemisele.
   (3)     Saasteainete heite- ja ülekanderegistrid on tasuv vahend keskkonnamõjude
           parandamiseks, üldsusele juurdepääsu võimaldamiseks teabele, mis käsitleb
           saasteainete heiteid ning saasteainete ja jäätmete ülekandeid väljapoole tegevuskohta,
           ning suundumuste jälgimiseks, saaste vähendamise edusammude demonstreerimiseks,
           teatavatele rahvusvahelistele lepete täitmise jälgimiseks, ühenduse ja siseriikliku
   12
           EÜT C […], […], lk […].
   13
           EÜT C […], […], lk […].
   14
           EÜT C […], […], lk […].
   15
           Euroopa Parlamendi EÜT C […], […], lk […] arvamus ja nõukogu EÜT C […], […], lk […] otsus.
   16
           EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.
ET                                                   9                                                ET
 ---pagebreak---         keskkonnapoliitika ja programmide abil saavutatud edusammude hindamiseks ja
        prioriteetide seadmiseks.
   (4)  Täielik ja ühtne saasteainete heite- ja ülekanderegister pakub tööstusringkondadele,
        teadlastele, kindlustuskompaniidele, kohalikele asutustele, valitsusvälistele
        organisatsioonidele ja teistele otsustajatele usaldusväärset andmebaasi võrdlusteks ja
        tulevaste keskkonnaalaste otsuste tegemiseks.
   (5)  21. mail 2003. aastal allkirjastas Euroopa Ühendus ÜRO/EMK saasteainete heite- ja
        ülekanderegistrite protokolli. Kui ühendus nimetatud protokolli sõlmib, peavad
        ühenduse õigusaktide sätted olema sellega vastavuses.
   (6)  Euroopa saasteainete heitkoguste register kehtestati komisjoni otsusega
        2000/479/EÜ.17 Saasteainete heite- ja ülekanderegister rajaneb samadel põhimõtetel,
        mis saasteainete heitekoguste register , kuid on täielikum, sisaldades andmeid suurema
        arvu saasteainete, suurema arvu meetmete ning lisaks maismaaheidete,
        hajureostusallikate ja tegevuskohaväliste jäätmeülekannete kohta.
   (7)  Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri eesmärke on võimalik saavutada ainult
        usaldusväärsete ja võrreldavate andmete olemasolul. Seetõttu tuleb andmete kogumise
        ja edastamise süsteemi piisavalt ühtlustada, et tagada andmete kvaliteet ja võrreldavus.
        Kooskõlas saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolliga tuleks Euroopa
        saasteainete heite- ja ülekanderegister kavandada selliselt, üldsusel oleks sellele
        maksimaalselt hõlbus juurdepääs Interneti teel. Heited ja ülekanded peaksid olema
        summeeritud ja summeerimata kujul esitatudandmetes hõlpsasti identifitseeritavad, et
        mõistliku ajaga võiks saada maksimaalselt teavet.
   (8)  Selleks, et jätkuvalt edendada kodanikele keskkonnasuundumuste kohta kättesaadava
        teabe pakkumist ja tõsta üldist keskkonnaalast teadlikkust, peaks Euroopa saasteainete
        heite- ja ülekanderegister sisaldama linke teistele sarnastele andmebaasidele
        liikmesriikides, mitteliikmesriikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides.
   (9)  Kooskõlas saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolliga peaks ka Euroopa
        saasteainete heite- ja ülekanderegister sisaldama teavet jäätmete kõrvaldamise
        eritoimingute kohta, mida aruandluses kajastatakse heidetena maismaale.
   (10) Selleks, et saavutada Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri eesmärk pakkuda
        üldsusele usaldusväärset teavet ja võimaldada langetada teadmuspõhiseid otsuseid,
        tuleb ette näha mõistlikud, kuid ranged andmete kogumise ja aruandluse tähtajad; see
        on eriti oluline liikmesriikide aruandluse puhul komisjonile.
   (11) Aruandlus heidete kohta tööstusrajatistest, kuigi mitte alati veel järjekindel, täielik või
        võrreldav, on paljudes liikmesriikides süsteemselt rakendatav toiming. Selle
        toiminguga võrreldes tuleks täiustada aruandlust heidete kohta hajureostusallikatest, et
        võimaldada otsustajatel neid heiteid paremini konteksti asetada ja valida kõige
        tõhusam lahendus saaste vähendamiseks; seetõttu tuleks kooskõlas saasteainete heite-
        ja ülekanderegistrite protokolliga teha esimesi samme taoliste täiustuste tagamiseks.
   17
        EÜT L 192, 28.7.2000, lk 36.
ET                                              10                                                  ET
 ---pagebreak---    (12) Liikmesriikide aruandlusandmed peaksid olema kõrgekvaliteedilised, eelkõige mis
        puudutab nende õigeaegsust, terviklikkust, lõplikkust, võrreldavust, järjekindlust ja
        läbipaistvust. Ääretult oluline on koordineerida nii käitajate kui ka liikmesriikide
        tulevasi pingutusi aruandlusandmete kvaliteedi parandamiseks. Seetõttu algatab
        komisjon koos liikmesriikidega töö kvaliteeditagamise alal.
   (13) Kooskõlas Århusi konventsiooniga tuleks üldsusele võimaldada ligipääs Euroopa
        saasteainete heite- ja ülekanderegistris sisalduvale teabele ilma nõudeta huvi
        põhjendada, eelkõige tagades, et registrile on võimalik Interneti kaudu elektrooniliselt
        otse ligi pääseda.
   (14) Juurdepääsu Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris sisalduvale teabele ei
        tohiks piirata ja erandeid sellest reeglist tuleks lubada ainult siis, kui need on
        kehtivates ühenduse õigusaktides selgelt sõnastatud.
   (15) Kooskõlas Århusi konventsiooniga tuleks tagada üldsuse osalemine Euroopa
        saasteainete heite- ja ülekanderegistri edasiarendamises, luues varaseid ja tõhusaid
        võimalusi otsustamisprotsessi tarbeks kommentaaride, teabe, analüüsi või asjakohaste
        arvamuste esitamiseks. Avalduse esitajail peaks olema võimalik nõuetega seoses
        taotleda riikliku asutuse tegude või tegematajätmiste läbivaatamist kohtu-või
        haldusasutuse poolt.
   (16) Saasteainete heite- ja ülekanderegistri kasuteguri ja mõju suurendamiseks peaksid
        komisjon ja liikmesriigid tegema koostööd Euroopa saasteainete heite- ja
        ülekanderegistri rakendamist toetavate suuniste väljatöötamisel, üldsuse teadlikkuse
        tõstmisel ning asjakohase ja õigeaegse tehnilise abi pakkumisel.
   (17) Tehnika ja teaduse arenguga kaasaskäimiseks peaks Euroopa saasteainete heite- ja
        ülekanderegister olema avatud edasistele arengutele, eelkõige mis puudutab teavet
        heidete kohta hajareostusallikatest.
   (18) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt
        nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, milles sätestatakse komisjoni
        rakendusvolituste kasutamise kord.18
   (19) Kuna rakendatava meetme eesmärke, nimelt keskkonnateabe üldsusele kättesaadavuse
        parandamist tervikliku, ühtse üleühenduselise elektroonilise andmebaasi loomise
        kaudu pole liikmesriikidel piisavalt võimalik saavutada ja kõikide liikmesriikide
        andmete võrreldavus eeldab kõrget ühtlustatuseastet, on need eesmärgid paremini
        saavutatavad ühenduse tasandil ning ühendus võib seega kehtestada asutamislepingu
        artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaseid meetmeid. Kõnealuses artiklis
        sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud
        eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
   (20) Aruandlusnõuete lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks tuleks muuta nõukogu 12.
        detsembri 1991. aasta direktiivi ohtlike jäätmete kohta19 ning nõukogu 24. septembri
                                                                                20
        1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saaste kompleksse vältimise ja kontrolli kohta.
   18
        EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
ET                                             11                                                ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                                Artikkel 1
                                               Käsitlusala
   Käesoleva määrusega kehtestatakse terviklik saasteainete heite- ja ülekanderegister ühenduse
   tasandil (Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister) üldsusele kättesaadava
   elektroonilise andmebaasi vormis ning sätestatakse selle toimimiseeskirjad, ÜRO-EMK
   saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli (edaspidi „protokoll“) rakendamiseks.
                                                Artikkel 2
                                                 Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
             (1)    üldsus – üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja vastavalt siseriiklikele
                    õigusaktidele või tavale nende isikute ühendused, organisatsioonid või
                    grupid;
             (2)    pädev asutus – siseriiklik asutus või asutused või mis tahes muu pädev organ
                    või organid, mille protokolliosaline on määranud Euroopa saasteainete heite-
                    ja ülekanderegistrite siseriikliku osa juhtimiseks;
             (3)    käitis – paikne tehniline üksus, kus tegeldakse ühe või mitme I lisas loetletud
                    tegevusega ja muu tegevusega, mis on tehniliselt otseselt seotud kõnealuses
                    tegevuskohas teostatava tegevusega, mis võib mõjutada heitkoguseid ja
                    saastust;
             (4)    objekt – üks või mitu käitist samal maa-alal või külgnevatel maa-aladel, mida
                    omavad või käitavad ühed füüsilised või juriidilised isikud;
             (5)    tegevuskoht – rajatise geograafiline asukoht, sh mis tahes külgnevad maa-
                    alad, mis on eraldatud maantee, raudtee või veeteega;
             (6)    käitaja – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab käitist või kontrollib selle
                    tööd või kellele on siseriiklike õigusaktide kohaselt antud määrav
                    otsustusõigus käitise tehnilise toimimise suhtes;
             (7)    aruandlusaasta – kalendriaasta, mille kohta tuleb koguda andmed
                    saasteainete heidete ja liikumise kohta väljapoole objekti piire;
             (8)    aine – mis tahes keemiline element ja selle ühendid, v.a radioaktiivsed ained;
   19
           EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20; direktiivi on muudetud nõukogu direktiiviga 94/31/EÜ
           (EÜT L 168, 2.7.1994, lk 28).
   20
           EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26.
ET                                                  12                                                 ET
 ---pagebreak---            (9)     saasteaine – aine või ainete grupp, mis oma omaduste tõttu ja keskkonda
                   viimisel võib olla kahjulik keskkonnale või inimeste tervisele;
           (10)    heide – saasteainete keskkonda viimine mis tahes inimtegevuse tagajärjel, kas
                   tahtlikult või juhuslikult, plaanipäraselt või planeerimatult, sealhulgas nende
                   leke, eraldumine, mahavalamine, pinnasesse pumpamine, kõrvaldamine või
                   kaadamine, või ka kanalisatsioonisüsteemi kaudu, ilma heitvett lõplikult
                   puhastamata;
           (11)    ülekanne väljapoole tegevuskohta – kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks
                   mõeldud saasteainete või jäätmete või käitlemiseks ette nähtud reovees
                   sisalduvate saasteainete liikumine väljapoole tegevuskoha piire;
           (12)    kanaliseeritud heited – saasteainete heited keskkonda mis tahes torustiku
                   kaudu, olenemata selle läbilõike kujust;
           (13)    hajureostusallikas – sellised paljud väiksemad või hajutatud allikad, kust
                   võivad toimuda saasteaineheited maismaale, õhku või vette ja mille
                   kombineeritud      mõju      nendele    keskkonnaelementidele        võib    olla
                   märkimisväärne ning mille puhul ei ole praktiline koguda aruandeid iga allika
                   kohta eraldi;
           (14)    jäätmed – mis tahes aine või objekt direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1punkti a
                   määratluses21;
           (15)    ohtlikud jäätmed – mis tahes aine või objekt direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1
                   lõike 4 määratluses;
           (16)    reovesi – linna-, olme- ja tööstusreovesi 21. mai 1991. aasta direktiivi
                   91/271/EMÜ , (mis käsitleb linnareovee töötlemist)22artikli 2 tähenduses ja
                   mis tahes muu kasutatud vesi, mis sisaldab aineid või objekte, mis on
                   reguleeritud ühenduse õigusaktidega;
           (17)    kõrvaldamine – igasugune direktiivi 75/442/EMÜ II lisa A osas sätestatud
                   tegevus;
           (18)    taaskasutamine – igasugune direktiivi 75/442/EMÜ II lisa B osas sätestatud
                   tegevus.
                                               Artikkel 3
                       Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri sisu
   Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister sisaldab järgmist teavet:
         (a)     artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud saasteainete heited, millest I lisas loetletud
                 tegevustega hõlmatud objektide käitajad peavad aru andma;
   21
         EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39.
   22
         EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40.
ET                                                 13                                                ET
 ---pagebreak---       (b)     artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud ülekannete kohta väljapoole tegevuskohta ja
              artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud saasteainete kohta reovees, millest I lisas
              loetletud tegevustega hõlmatud objektide käitajad peavad aru andma;
      (c)     võimaluse korral hajureostusallikatest pärinevate heidete kohta.
                                             Artikkel 4
                                    Põhimõtted ja ülesehitus
   1.   Komisjon avaldab Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri, esitades andmed
        nii kokkuvõtlikult kui eraldi, et heiteid ja ülekandeid oleks võimalik otsida ja
        määratleda järgmiste tegurite alusel:
              (a)    objekt ja selle geograafiline asukoht;
              (b)    tegevus;
              (c)    ilmingud liikmesriigi või ühenduse tasandil;
              (d)    saasteaine või jäätmed, vastavalt vajadusele;
              (e)    iga keskkonnaelement, kuhu saasteaine heitmine toimub;
              (f)    jäätmete ülekanded väljapoole tegevuskohta ja nende sihtkoht, vastavalt
                     vajadusele;
              (g)    reovee ülekanded väljapoole tegevuskohta;
              (h)    hajureostusallikad.
   2.   Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister kavandatakse üldsusele
        maksimaalselt lihtsa juurdepääsuga, et teave oleks normaaltingimustel Interneti ja
        muude elektrooniliste vahendite abil pidevalt ja otsekohe kättesaadav. Kavandamisel
        võetakse arvesse selle laienemise võimalust tulevikus ning tagatakse, et üldsusele on
        kättesaadavad eelmiste aruandeaastate andmed, soovitavalt vähemalt kümne viimase
        aruandeaasta kohta.
   3.   Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister sisaldab linke järgmistele
        veebielementidele:
                (a)     objektide veebileheküljed, kui sellised veebileheküljed on olemas ja
                        objektid neid pakuvad;
                (b)     liikmesriikide siseriiklikud saasteainete heite- ja ülekanderegistrid;
                (c)     muud       asjakohased      olemasolevad      üldsusele    kättesaadavad
                        andmebaasid, mis on seotud saasteainete heite- ja ülekanderegistrite
                        valdkonnaga, sealhulgas teiste protokolliosaliste siseriiklikud
                        saasteainete heite- ja ülekanderegistrid ja, kui see on otstarbekas, siis
                        teiste riikide saasteainete heite- ja ülekanderegistrid.
ET                                               14                                               ET
 ---pagebreak---                                           Artikkel 5
                                    Käitajate aruandlus
   1. Iga sellise objekti käitaja, kes arendab üht või mitut I lisas nimetatud tegevust,
      ületades I lisas täpsustatud rakendatavat võimsuse/tootlikkuse künnist, annab aru
      oma liikmesriigi pädevale asutusele kogustest kalendriaasta kohta, näidates ühtlasi,
      kas teave põhineb mõõtmistel, arvutustel või hinnangutel, järgmistes küsimustes:
      (a)   heited õhku, vette ja maismaale mis tahes II lisas täpsustatud saasteaine puhul,
            kui II lisas täpsustatud rakendatav künnisväärtus on ületatud;
      (b)   ohtlike jäätmete ülekanded väljapoole tegevuskohta, üle 2 tonni aastas, või
            muude jäätmete puhul üle 2000 tonni aastas, mis tahes taaskasutus- või
            kõrvaldamistegevuse puhul, märgistades jäätmed kas tähega ”R” või “D”
            vastavalt sellele, kas jäätmed on suunatud taaskasutamiseks või
            kõrvaldamiseks, ning ohtlike jäätmete piiriülese liikumise korral märkides
            lisaks jäätmete taaskasutaja või kõrvaldaja nime ja aadressi ning tegeliku
            taaskasutamise või kõrvaldamise koha, kuhu jäätmed üle kanti;
      (c)   II lisas täpsustatud mis tahes saasteaine ülekanded väljapoole tegevuskohta
            reovette, mis suunatakse reoveepuhastusseadmesse, kui ülekande puhul on
            ületatud II lisa 1b tulbas täpsustatud künnisväärtus;
      Juhul kui on näidatud, et andmete aluseks on mõõtmine või arvutus, tuleb ära näidata
      ka analüüsimeetod ja/või arvutusmeetod.
      Käitise territooriumil paiknevatest hajureostusallikatest pärinevatest heidetest
      antakse aru koos käitise kanaliseeritud heidetega.
   2. Lõikes 1 viidatud teave peab sisaldama teavet heidete ja ülekannete kohta kõigi
      tahtmatute, juhuslike, rutiinsete ja mitterutiinsete tegevuste kokkuvõttes.
   3. Iga objekti käitaja kogub asjakohase sagedusega andmeid, mis on vajalikud objekti
      heidete ja väljapoole tegevuskohta ülekannete kindlakstegemiseks vastavalt
      aruandlusnõuetele lõike 1 kohaselt.
   4. Aruannet ette valmistades kasutab asjaomane käitaja parimat olemasolevat infot, mis
      võib sisaldada seireandmeid, heitefaktoreid, massitasakaalu võrrandeid, kaudset
      seiret või muid arvutusi, insenerhinnanguid ja teisi meetodeid kooskõlas artikli 9
      lõikega 1 ning rahvusvaheliselt heakskiidetud metoodikatega, kui need on
      kättesaadavad.
   5. Iga asjaomase objekti käitaja hoiab kümne aasta jooksul alates asjaomase
      aruandeaasta       lõpust    liikmesriigi    pädevatele    asutustele    kättesaadavana
      dokumentatsiooni andmetega, millest lähtudes koostati aruanded,. Selles
      dokumentatsioonis tuleb ühtlasi kirjeldada andmete kogumisel kasutatud metoodikat.
ET                                            15                                              ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 6
                                     Heited maismaale
   1. Objekti territooriumil tekkinud jäätmeid, mille suhtes objekti territooriumil
      rakendatakse selliseid direktiivi 75/442/EMÜ II lisa A osas täpsustatud
      kõrvaldamistoiminguid nagu pinnastöötlus või süvainjektsioon maapõue, ,
      kajastatakse aruandluses objekti käitaja heidetena maismaale.
   2. Väljapoole tegevuskohta ülekantud jäätmeid, mille suhtes käitise territooriumil
      rakendatakse selliseid direktiivi 75/442/EMÜ II lisa A osas täpsustatud
      kõrvaldamistoiminguid nagu pinnastöötlus või süvainjektsioon maapõue, ,
      kajastatakse aruandluses selle jäätme ülekande lähteobjekti käitaja heidetena
      maismaale.
                                           Artikkel 7
                                 Liikmesriikide aruandlus
   1. Liikmesriigid, määravad käitajate jaoks kuupäeva kõigi artikli 5 lõigetes 1 ja 2
      viidatud andmete ning artikli 5 lõigetes 3, 4 ja 5 viidatud teabe esitamiseks oma
      pädevale asutusele, võttes arvesse käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid.
   2. Liikmesriigid edastavad kõik artikli 5 lõigetes 1 ja 2 viidatud andmed komisjonile
      elektroonilisel teel, vastavalt III lisas esitatud vormile ning järgmisele ajakavale:
      (a)   esimese aruandlusaasta puhul 15 kuu jooksul pärast aruandeaasta lõppu;
      (b)   kõigi järgnevate aruandlusaastate puhul 12 kuu jooksul pärast aruandlusaasta
            lõppu.
      Esimene aruandlusaasta on aasta 2007.
   3  Komisjon, keda abistab Euroopa Keskkonnaagentuur, sisestab liikmesriikide
      aruannetes sisalduva teabe Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrisse
      vastavalt järgmisele ajakavale:
      (a)   esimese aruandlusaasta puhul 21 kuu jooksul pärast aruandeaasta lõppu;
      (b)   kõigi järgnevate aruandlusaastate puhul 16 kuu jooksul pärast aruandlusaasta
            lõppu.
                                           Artikkel 8
                               Heited hajureostusallikatest
   1. Komisjon kehtestab tähtajad, vormi ja üksikasjad, mis on vajalikud, et edastada
      liikmesriikides olemasolevat teavet hajareostusallikate heidete kohta vastavalt artikli
      19 lõikes 2 viidatud korrale.
ET                                             16                                              ET
 ---pagebreak---    2.        Lõikes 1 nimetatud teave organiseeritakse selliselt, et võimaldada kasutajail otsida ja
             identifitseerida heiteid hajureostusallikatest piisava ruumilise jaotuse alusel ning
             sisaldab teavet andmete tuletamise metoodika kohta.
   3.        Kui komisjon otsustab, et andmed heidete kohta hajureostusallikatest puuduvad,
             võtab komisjon meetmeid aruandluse algatamiseks asjakohaste saasteainete kohta
             ühest või enamast hajureostusallikast vastavalt oma prioriteetidele.
                                                Artikkel 9
                                           Kvaliteedi tagamine
   1.        Iga objekti käitaja, kellele kohaldatakse artiklis 5 sätestatud aruandluse nõudeid,
             tagab tema poolt edastatava teabe kvaliteedi.
   2.        Pädevad asutused kontrollivad objektide käitajate esitatud andmeid, eelkõige nende
             õigeaegsust, terviklikkust, lõplikkust, võrreldavust, järjepidevust ja läbipaistvust.
   3.        Komisjon koordineerib kvaliteedi tagamise ja hindamise alast tööd, konsulteerides
             artikli 19 lõikes 1 viidatud komiteega.
   4.        Komisjon võib võtta vastu suuniseid heidete seireks ja aruandluseks kooskõlas artikli
             19 lõikes 2 viidatud korraga.
                                               Artikkel 10
                                          Teabe kättesaadavus
   1.        Komisjon, keda abistab Euroopa Keskkonnaagentuur, teeb Euroopa saasteainete
             heite- ja ülekanderegistri avalikult kättesaadavaks internetis vastavalt artikli 7 lõikes
             3 sätestatud ajakavale.
   2.        Kohtades, kus Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris sisalduv teave pole
             üldsusele hõlpsasti kättesaadav otsesel elektroonilisel teel, hõlbustavad asjaomane
             liikmesriik ja komisjon elektroonilist juurdepääsu Euroopa saasteainete heite- ja
             ülekanderegistrile avalikult juurdepääsetavates kohtades.
                                               Artikkel 11
                                            Konfidentsiaalsus
   Kui liikmesriik peab teavet konfidentsiaalseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
   direktiivi 2003/4/EÜ artiklile 4,23 näitab liikmesriik oma aruandes vastavalt käesoleva
   määruse artikli 7 lõikele 2 iga aruandlusaasta kohta eraldi iga konfidentsiaalsust taotleva
   objekti puhul, millist tüüpi teave on avaldamata jäetud ja mis põhjusel.
   23
           EÜT L 41, 14.2.2003, lk 26.
ET                                                  17                                                 ET
 ---pagebreak---                                                  Artikkel 12
                                           Üldsuse osalemine
   1.        Komisjon pakub üldsusele aegsasti ja tõhusaid võimalusi osaleda Euroopa
             saasteainete heite- ja ülekanderegistri edasiarendamises, sh suutlikkuse tõstmises ja
             käesoleva määruse muudatuste ettevalmistamises.
             Üldsusel peab olema võimalus esitada asjakohaseid märkusi, teavet, analüüse või
             arvamusi mõistliku aja jooksul.
   2.        Komisjon võtab sellist osalust asjakohaselt arvesse ja teavitab üldsust osalemise
             tulemustest.
                                                 Artikkel 13
                                        Õiguskaitse kättesaadavus
   Õiguskaitse kättesaadavus seoses avaliku juurdepääsuga keskkonnateabele tagatakse vastavalt
   direktiivi nr 2003/4/EÜ artiklile 6 ning ühenduse institutsioonide puhul vastavalt Euroopa
   Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/200124 artiklitele 6, 7 ja 8 koostoimes Euroopa
   Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr …/…25 artikliga 3.
                                                 Artikkel 14
                                          Suutlikkuse tõstmine
   Komisjon töötab välja Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri rakendamist toetavad
   suunised üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist, konsulteerides artikli 19
   lõikes 1 nimetatud komiteega.
   Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri rakendamist toetavates suunistes käsitletakse
   eelkõige järgmisi üksikasju:
             (a)   aruandluskord
             (b)   esitatavad andmed;
             (c)   kvaliteedi tagamine;
             (d)   konfidentsiaalsete andmete puhul: avaldamata jäetud andmete tüüp ja
                   avaldamata jätmise põhjused;
             (e)   viited     rahvusvaheliselt        tunnustatud     heidete        määratlemise ja
                   analüüsimeetoditele, valimivõtu metoodikatele;
             (f)   viited emaettevõtetele;
   24
           EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
   25
           EÜT C […], […], lk […]. (Komisjoni ettepanek KOM(2003) 622 lõplik, 24.10.2003).
ET                                                   18                                              ET
 ---pagebreak---              (g)    tegevusalade koodid vastavalt käesoleva määruse I lisale ja nõukogu
                    direktiivile 96/61/EÜ.
                                               Artikkel 15
                                         Teadlikkuse tõstmine
   Komisjon ja liikmesriigid soodustavad igati üldsuse teadlikkust Euroopa saasteainete heite- ja
   ülekanderegistrist ning tagavad abi Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrile
   juurdepääsul ning selles sisalduva teabe mõistmisel ja kasutamisel.
                                               Artikkel 16
                                Liikmesriikidelt täiendavalt nõutav teave
   1.        Aruandes, mis põhineb kolme viimase aruandlusaasta andmetel ja esitatakse iga
             kolme aasta järel koos vastavalt artiklile 7 esitatavate andmetega, teavitavad
             liikmesriigid komisjoni praktilisest kogemusest ja võetud meetmetest järgneva
             suhtes:
           (a)      nõudmised vastavalt artiklile 5;
           (b)      kvaliteedi tagamine vastavalt artiklile 9;
           (c)      juurdepääs teabele vastavalt artikli 10 lõikele 2;
           (d)      teadlikkuse tõstmise meetmed vastavalt artiklile 15;
           (e)      andmete konfidentsiaalsus vastavalt artiklile 11;
           (f)      määratud trahvid vastavalt artiklile 20 ja nende kohaldamisest saadud
                    kogemused.
   2.        Komisjon töötab välja lõikes 1 viidatud aruande vormi ja üksikasjad, konsulteerides
             artikli 19 lõikes 1 nimetatud komiteega.
                                               Artikkel 17
                           Komisjoni läbivaatused ja muudatusettepanekud
   Komisjon vaatab liikmesriikide esitatud teabe läbi vastavalt artiklitele 7 ja 16 ning avaldab iga
   kolme aasta tagant aruande eelnenud kolme aruandeaasta kättesaadava teabe põhjal kuus kuud
   pärast nimetatud teabe avaldamist internetis.
   Liikmesriigid esitavad ettepanekuid protokolli lisade muutmiseks artikli 19 lõikes 1 nimetatud
   komiteele. Ühenduse seisukoht selliste paranduste suhtes võetakse vastu artikli 19 lõikes 2
   viidatud korras.
ET                                                  19                                               ET
 ---pagebreak---                                                Artikkel 18
                                           Lisade muutmine
   Muudatused, mis on vajalikud käesoleva määruse lisade kohandamiseks vastavalt teaduse ja
   tehnika edusammudele ning vastavalt protokolli lisadesse tehtud muudatustele, võetakse vastu
   artikli 19 lõikes 2 viidatud korras.
                                               Artikkel 19
                                                Komitee
   1.        Komisjoni abistab komitee (edaspidi „komitee“).
   2.        Viite puhul käesolevale lõikele kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7,
             võttes arvesse sama otsuse artiklit 8. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3
             ettenähtud perioodiks määratakse kolm kuud.
                                               Artikkel 20
                                                Trahvid
   Liikmesriigid sätestavad käesoleva määruse sätete rikkumistele kohaldatavate trahvide
   eeskirjad ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Sätestatud
   trahvid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad
   komisjoni neist sätetest hiljemalt aasta pärast käesoleva määruse jõustumist ning teatavad
   viivitamata kõigist järgnevatest sätete muudatustest.
                                               Artikkel 21
                         Direktiivide 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ muudatused
   1.       Direktiivi 91/689/EMÜ artikli 8 lõige 3 kustutatakse.
   2.       Direktiivi 96/61/EÜ artikli 15 lõige 3 kustutatakse.
ET                                                 20                                           ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 22
                                          Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
   Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel, […]
   Euroopa Parlamendi nimel                  nõukogu nimel
   eesistuja                                 eesistuja
ET                                             21                                      ET
 ---pagebreak---                                        I LISA
                                   TEGEVUSED
    No.                    Tegevus                        Võimsuse/tootlikkuse
                                                                  künnis
     1. Energiasektor
    (a) Mineraalõli ja gaasi rafineerimistehased
                                                                    *(1)
    (b) Utmiskäitised                                                *
    (c) Soojuselektrijaamad ja muud põletuskäitised soojustootlikkusega 50
                                                        megavatti (MW)
    (d) Koksiahjud                                      *
    (e) Kivisöe trummelveskid                           tootmisvõimsusega         1
                                                        tonn tunnis
    (f) Käitised     söekeemiatoodete       ja    tahke
        suitsuvaba kütuse tootmiseks                                 *
     2. Metallide tootmine ja töötlemine
    (a) Käitised      metallimaakide        (sealhulgas
        sulfiidsed     maagid)     särdamiseks      või              *
        paagutamiseks
    (b) Käitised malmi või terase tootmiseks Tootmisvõimsusega 2,5
        (esmane või teisene sulatamine), kaasa
        arvatud pidevvalu                               tonni tunnis
   c)   Käitised mustmetallide töötlemiseks:            Tootmisvõimsusega 20
        (i) kuumvaltsimisseadmed                        tonni toorterast tunnis
        (ii) sepistamine sepikodades                    Löögienergiaga 50 kJ
                                                        vasara      kohta,      kus
                                                        kasutatav soojusvõimsus
ET                                        22                                        ET
 ---pagebreak---                                                        on üle 20 MW
       (iii) kaitsvate pinnakatete pealekandmine
                                                       Toorterase kuluga 2 tonni
                                                       tunnis
   (d)  Mustmetalli valukojad                          Tootmisvõimsusega      20
                                                       tonni ööpäevas
   (e) Käitised:
       (i) värviliste toormetallide tootmiseks
                                                                   *
       maagist, kontsentraatidest või teisesest
       toormest metallurgiliselt, keemiliselt või
       elektrolüütiliselt
       (ii) värviliste metallide sulatamiseks ja Sulatamisvõimsusega 4
       legeerimiseks, sh taaskasutatavad tooted tonni pliid ja kaadmiumi
       (rafineerimine, valu jne.)                      või 20 tonni muid metalle
                                                       ööpäevas
   (f) Käitised        metallide       ja     plastide Töötlemisvannide
       elektrolüütiliseks        või       keemiliseks kogumahuga 30 m3
       pinnatöötluseks
    3. Mineraalitööstus
   (a) Allmaakaevandamine         ja  sellega  seotud
       toimingud                                       *
   (b) Pealmaakaevandamine                             Kaevandatava ala pindala
                                                       on 25 ha
   (c) Käitised:
       (i) tsemendiklinkri tootmiseks pöördahjudes     Tootmisvõimsusega 500
                                                       tonni ööpäevas
       (ii) lubja tootmiseks pöördahjudes
                                                       Tootmisvõimsusega
       (iii) tsemendiklinkri või lubja tootmiseks rohkem kui 50 tonni
       teistes ahjudes                                 ööpäevas
                                                       Tootmisvõimsusega      50
                                                       tonni ööpäevas
ET                                        23                                     ET
 ---pagebreak---    (d) Käitised asbesti ja asbestipõhiste toodete
                                                                    *
       valmistamiseks
   (e) Käitised klaasi (kaasa arvatud klaaskiu) Sulatusvõimsusega             20
       tootmiseks                                       tonni ööpäevas
   (f) Käitised       mineraalainete      sulatamiseks, Sulatusvõimsusega     20
       sealhulgas mineraalkiu tootmiseks                tonni ööpäevas
   (g) Käitised põletatud keraamiliste toodete          Tootmisvõimsusega 75
       valmistamiseks,       eelkõige     katusekivide, tonni    ööpäevas,   või
       telliste, tulekindlate telliste; kahhelkivide,   ahjude mahutavusega 4
       keraamika või portselani tootmiseks              m3 ja mahtuvustihedusega
                                                        300 kg/m3 põletusahju
                                                        kohta.
    4. Keemiatööstus
   (a) Keemiatehased orgaaniliste põhikemikaalide
       tööstuslikuks tootmiseks, näiteks:
       (i)     lihtsüsivesinikud     (lineaarsed    või
       tsüklilised, küllastatud või küllastamata,
       alifaatsed või aromaatsed)
       (ii) orgaanilised hapnikühendid, näiteks
       alkoholid,         aldehüüdid,         ketoonid,
       karboksüülhapped, estrid, atsetaadid, eetrid,
       peroksiidid, epoksüvaigud
       (iii) väävelorgaanilised ühendid
       (iv) lämmastikorgaanilised ühendid, nagu                      
       amiinid, amiidid, lämmastikku sisaldavad
       ühendid, nitroühendid või nitraadid, nitriilid,
       tsüanaadid, isotsüanaadid
       (v) fosfororgaanilised ühendid
       (vi) halogeenitud süsivesinikud
       (vii) metallorgaanilised ühendid
       (viii)     põhilised    plastid     (polümeerid,
       sünteetilised kiud ja tselluloosil põhinevad
       kiud)
       (ix) sünteetilised kummid
ET                                        24                                     ET
 ---pagebreak---        (x) värvained ja pigmendid
       (xi) pindaktiivsed ained
   (b) Keemiatehased                     anorgaaniliste
       põhikemikaalide tööstuslikuks tootmiseks,
       näiteks:
       (i) gaasid, näiteks ammoniaak, kloor või
       vesinikkloriid, fluor või vesinikfluoriid,
       süsinikoksiidid,                 väävliühendid,
       lämmastikoksiidid, vesinik, vääveldioksiid,
       karbonüülkloriid
       (ii)     happed,       näiteks      kroomhape,
       vesinikfluoriidhape,                 fosforhape,
       lämmastikhape,       soolhape,      väävelhape,   *
       ooleum, väävlishape
       (iii) alused, näiteks ammoniaakhüdraat,
       kaaliumhüdroksiid, naatriumhüdroksiid
       (iv) soolad, näiteks ammooniumkloriid,
       kaaliumkloraat,              kaaliumkarbonaat,
       naatriumkarbonaat, perboraadid, hõbenitraat
       (v) mittemetallid, metallioksiidid või muud
       anorgaanilised          ühendid,          näiteks
       kaltsiumkarbiid, räni, ränikarbiid
   (c) Keemiatehased fosfor-,        lämmastik- või
       kaaliumväetiste     (liht-    ja    liitväetised)
       tööstuslikuks tootmiseks                          *
   (d) Keemiatehased                           põhiliste
       taimekaitsevahendite         ja       biotsiidide
       tööstuslikuks tootmiseks                          *
   (e) Käitised, mis kasutavad keemilist või
       bioloogilist         protsessi          põhiliste
                                                         *
       farmaatsiatoodete tootmiseks tööstuslikes
       kogustes
   (f) Käitised lõhkeainete ja pürotehniliste toodete
                                                         *
       toomiseks tööstuslikes kogustes
ET                                        25               ET
 ---pagebreak---         5. Jäätme- ja reoveekäitlus
       (a) Rajatised ohtlike jäätmete ladestamiseks Jõudlusega             10  tonni
           hävitamiseks või taaskasutamiseks                 ööpäevas
       (b) Rajatised         tavajäätmete      põletamiseks Võimsusega       3 tonni
           direktiivi 2000/76/EÜ alusel                      tunnis
       (c) Rajatised tavajäätmete ladestamiseks              Võimsusega     50 tonni
                                                             ööpäevas
       (d) Prügilad (v.a püsijäätmete ladestamine ja Jõudlusega 10 tonni
           prügilad mis on lõplikult suletud hiljemalt ööpäevas või üldmahuga
           16.7.2001 või mille pädeva ametiasutuse 25 000 tonni
           nõudmisel vastavalt nõukogu direktiivi
           1999/31/EÜ26           artiklile 13     teostatud
           järelhooldusfaas on möödunud)
       (e) Rajatised loomakorjuste ja loomsete jäätmete Jõudlusega         10  tonni
           kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks               päevas
       (f) Olmereoveepuhastid                                Võimsusega 100      000
                                                             inimekvivalenti
       (g) Iseseisvalt käitatavad tööstusreoveepuhastid, Võimsusega 10 000 m3
           mis teenindavad üht või mitut käesolevas
           lisas nimetatud tegevust                          ööpäevas
        6. Paberi ja puidu tootmine ja töötlemine
       (a) Tööstusettevõtted tselluloosi tootmiseks
                                                             *
           puidust või sarnastest kiudmaterjalidest
       (b) Tööstusettevõtted paberi, papi ja teiste Tootmisvõimsusega             20
           esmaste puidutoodete tootmiseks (nagu tonni ööpäevas
           puitlaast- ja kiudplaat ning vineer)
       (c) Tööstusettevõtted puidu ja puidutoodete Tootmisvõimsusega              50
           töötlemiseks kemikaalidega                        m3 ööpäevas
   26
      EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.
ET                                             26                                    ET
 ---pagebreak---     7. Intensiivne loomakasvatus ja vesiviljelus
   (a) Kodulindude ja sigade intensiivkasvatus        (i) 40 000 linnukohta
                                                      (ii) 2000 tarbeseakohta
                                                      (kaaluga üle 30 kg)
                                                      (iii) 750 emisekohta
   (b) Intensiivne vesiviljelus                       Tootmisvõimsusega 1000
                                                      tonni        kalu       või
                                                      koorikloomi aastas
    8. Loomsest ja taimsest toormest tooted
       toiduaine- ja joogitööstuses
   (a) Tapamajad                                      Tootmisvõimsusega50
                                                      tonni rümpasid ööpäevas
   (b)
       Toiduainete, piimatoodete         ja   jookide Tootlikkusega 75 tonni
       töötlemine ja ümbertöötamine                   valmistoodangut
                                                      ööpäevas
       (i) loomsest toormest (v.a piim)
                                                      Tootlikkusega 300 tonni
                                                      ööpäevas          (kvartali
       (ii) taimsest toormest                         keskmine tootlikkus)
   (c) Piima töötlemine ja ümbertöötamine             Piima võetakse vastu 200
                                                      tonni     päevas     (aasta
                                                      keskmine)
    9. Muu tegevus
   (a) Ettevõtted kiu või tekstiili eeltöötlemiseks Töötlemisvõimsusega 10
       või värvimiseks (pesemine, pleegitamine, tonni ööpäevas
       merseriseerimine)
   (b) Toornahkade ja nahkade parkimise ettevõtted Töötlemisvõimsusega 12
                                                      tonni           lõpptoodet
                                                      ööpäevas
   (c) Käitised ainete, esemete või toodete pinna Lahustite kuluga 150 kg
       töötlemiseks, kasutades orgaanilisi lahusteid, tunnis või 200 tonni
       eriti      viimistlemiseks,      trükkimiseks, aastas
       katmiseks, rasvatustamiseks, veekindlaks
       muutmiseks, kruntimiseks, värvimiseks,
       puhastamiseks või impregneerimiseks
ET                                       27                                       ET
 ---pagebreak---            (d)   Käitised      grafiidi    (tempersöe)     või
                 elektrografiidi tootmiseks põletamise või               *
                 grafiidistamise teel
           (e)   Rajatised        laevaehituseks,      laevade Tootmisvõimsusega 100
                 värvimiseks või nendelt värvi eemaldamiseks m pikkuste laevade jaoks
   (1)
      Asteriskiga (*) tähistatakse olukorda, kus võimsuse/tootlikkuse künniseid ei rakendata
   (kõik objektid peavad esitama aruanded).
ET                                                28                                         ET
 ---pagebreak---                                        II LISA
                                   SAASTEAINED
                                                     Heidete künniskogused
                                                            (1. tulp)
           CAS                                Õhku (tulp Vette (tulp Maismaale
   Nr.   number            Saasteaine             1a)          1b)      (tulp 1c)
                                               kg/aastas    kg/aastas   kg/aastas
    1    74-82-8  Metaan (CH4)                 100 000          -(1)        -
    2    630-08-0 Süsinikmonooksiid (CO)       500 000           -          -
    3    124-38-9 Süsinikdioksiid (CO2)      100 miljonit        -          -
    4             Fluorosüsivesinikud (HFCd)     100             -          -
                  Dilämmastik(mono)oksiid
    5  10024-97-2                               10 000           -          -
                  (N2O)
    6   7664-41-7 Ammoniaak (NH3)               10 000           -          -
                  Muud lenduvad orgaanilised
                  ühendid lisaks metaanile
    7             (NMVOC)                      100 000           -          -
                  Lämmastikoksiidid
    8                                          100 000           -          -
                  (NOx/NO2)
                  Perfluorosüsivesinikud
    9                                            100             -          -
                  (PFCd)
   10   2551-62-4 Väävelheksafluoriid (SF6)       50             -          -
   11             Vääveloksiidid (SOx/SO2)     150 000           -          -
   12             Üldlämmastik                     -         50 000      50 000
   13             Üldfosfor                        -          5 000       5 000
                  Fluoroklorosüsivesinikud
   14                                              1             -          -
                  (HCFCd)
                  Fluoroklorosüsinikud
   15                                              1             -          -
                  (CFCd)
ET                                        29                                      ET
 ---pagebreak---                                                       Heidete künniskogused
                                                             (1. tulp)
   16             Haloonid                          1             -          -
                  Arseen ja selle ühendid
   17   7440-38-2                                  20             5          5
                  (arseenina)
                  Kaadmium ja selle ühendid
   18   7440-43-9                                  10             5          5
                  (kaadmiumina)
                  Kroom ja selle ühendid
   19   7440-47-3                                 100            50         50
                  (kroomina)
                  Vask ja        selle   ühendid
   20   7440-50-8                                 100            50         50
                  (vasena)
                  Elavhõbe ja selle ühendid
   21   7439-97-6                                  10             1          1
                  (elavhõbedana)
                  Nikkel ja       selle  ühendid
   22   7440-02-0                                  50            20         20
                  (niklina)
   23   7439-92-1 Plii ja selle ühendid (pliina)  200            20         20
                  Tsink ja       selle   ühendid
   24 7440-66-6                                    200          100        100
                  (tsingina)
   25 15972-60-8 Alakloor                           -             1         1
   26    309-00-2 Aldriin                          1              1         1
   27   1912-24-9 Atratsiin                         -             1          1
   28    57-74-9  Klordaan                         1              1         1
   29   143-50-0  Kloordekoon                       1             1          1
   30   470-90-6  Kloorfenvinfoss                   -             1          1
   31 85535-84-8 Kloroalkaanid, C10-C13             -             1          1
   32   2921-88-2 Kloorpürifoss                     -             1          1
   33    50-29-3  DDT                              1              1          1
   34   107-06-2  1,2-dikloroetaan (EDC)         1 000           10         10
   35    75-09-2  Diklorometaan (DCM)            1 000           10         10
ET                                           30                                ET
 ---pagebreak---                                                    Heidete künniskogused
                                                          (1. tulp)
   36     60-57-1 Dieldriin                     1              1          1
   37   330-54-1  Diuroon                        -             1          1
   38 115-29-7    Endosulfaan                    -             1          1
   39 72-20-8     Endriin                       1              1          1
                  Halogeenitud orgaanilised
   40                                            -          1 000      1 000
                  ühendid (AOX-ina)
   41    76-44-8  Heptakloor                    1              1          1
   42   118-74-1  Heksaklorobenseen (HCB)       10             1          1
                  Heksaklorobutadieen
   43    87-68-3                                 -             1          1
                  (HCBD)
                  1,2,3,4,5,6-
                  heksaklorotsükloheksaan
   44   608-73-1                               10              1          1
                  (HCH)
   45    58-89-9  Lindaan                       1              1          1
   46 2385-85-5   Mirex                         1              1          1
                  PCDD+PCDF (dioksiinid+
   47                                           0              0          0
                  furaanid) (Teq)
   48   608-93-5  Pentaklorobenseen             1              1          1
   49    87-86-5  Pentaklorofenool (PCP)       10              1          1
                  Polüklooritud bifenüülid
   50 1336-36-3                                0,1           0,1         0,1
                  (PCBd)
   51   122-34-9  Simasiin                       -             1          1
   52   127-18-4  Tetrakloroetüleen (PER)     2 000           10          -
   53    56-23-5  Tetraklorometaan (TCM)       100             1          -
   54 12002-48-1 Triklorobenseenid (TCBd)      10              1          -
   55    71-55-6  1,1,1-trikloroetaan          100             -          -
ET                                         31                                ET
 ---pagebreak---                                                    Heidete künniskogused
                                                          (1. tulp)
   56   79-34-5  1,1,2,2-tetrakloroetaan        50              -         -
   57  79-01-6   Trikloroetüleen              2 000            10         -
   58   67-66-3  Triklorometaan                500             10         -
   59 8001-35-2  Toksafeen                       1              1         1
   60  75-01-4   Vinüülkloriid                1 000            10        10
   61  120-12-7  Antratseen                     50              1         1
                                                              200       200
   62  71-43-2   Benseen                      1 000     (BTEX-        (BTEX-
                                                        ina)(2)        ina)(2)
                 Broomitud difenüüleetrid
   63                                            -              1         1
                 (PBDE)
                 Nonüülfenool etoksülaadid
   64                                            -              1         1
                 (NP/NPEd)       ja   nendega
                 seotud ained
                                                              200       200
   65 100-41-4   Etüülbenseen                    -         (BTEX-     (BTEX-
                                                            ina)(2)    ina)(2)
   66  75-21-8   Etüleenoksiid                1 000            10        10
   67 34123-59-6 Isoproturoon                    -              1        1
   68    91-20-3 Naftaleen                     100             10        10
                 Tinaorgaanilised ühendid
   69                                            -             50        50
                 (Snüld)
                 Di-(2-etüül heksüül) ftalaat
   70   117-81-7                                10              1         1
                 (DEHP)
   71   108-95-2 Fenoolid (Cüld)                 -             20        20
                 Polütsüklilised aromaatsed
   72                                           50              5         5
                 süsivesinikud (PAH)b/
ET                                        32                                   ET
 ---pagebreak---                                                               Heidete künniskogused
                                                                     (1. tulp)
                                                                         200        200
        73    108-88-3    Tolueen                          -          (BTEX-      (BTEX-
                                                                       ina)(2)     ina)(2)
        74                Tributüültina ja ühendid         -               1          1
        75                Trifenüültina ja ühendid         -               1          1
                          Orgaaniline        üldsüsinik
                          (TOC)
        76                                                 -           50 000         -
                          (kas Cüld või COD/3)
        77   1582-09-8 Trifluraliin                        -               1          1
                                                                         200        200
       78 1330-20-7       Ksüleenid                         -         (BTEX-      (BTEX-
                                                                        ina)(2)    ina)(2)
        79                Kloriidid (Clüld)                -         2 miljonit  2 miljonit
                          Kloor ja anorgaanilised
        80                                              10 000             -          -
                          ühendid (HCl-ina)
        81   1332-21-4 Asbest                              1               1          1
        82                Tsüaniidid (CNüld)               -              50         50
        83                Fluoriidid (Füld)                -           2 000       2 000
                          Fluor ja anorgaanilised
        84                                               5 000             -          -
                          ühendid (HF-ina)
        85 74-90-8        Vesiniktsüaniid (HCN)           200              -          -
        86                Tahked osakesed (PM10)        50 000             -          -
        87 1806-26-4      Oktüülfenoolid                   -               1          -
        88   206-44-0     Fluoranteen                      -               2          -
        89   465-73-6     Isodriin                         -               1          -
        90 36355-1-8      Heksabromobifenüül              0,1            0,1         0,1
   Joonealused märkused:
   (1)
        Sidekriips (-) näitab, et kõnealuse parameeteri ja elemendi kohta ei ole vaja aruannet
   esitada.
ET                                                 33                                          ET
 ---pagebreak---    (2)
       Üksikute saasteainete kohta antakse aru siis, kui ületatakse BTEX-i künnis (benseeni,
   tolueeni, etüülbenseeni ja ksüleeni summaarne parameeter)
   (3)
       Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAH) heiteid õhku tuleb mõõta benso(a)püreeni
   (50-32-8), benso(b)fluoranteeni (205-99-2), benso(k)fluoranteeni (207-08-9), indeno (1,2,3-
   cd)püreenina (193-39-5) (võetud Piiriülese õhusaaste kaugülekande konventsiooni püsivate
   orgaaniliste saasteainete protokollist). Aruandluseks heidete puhul vette ja maismaale ning
   ülekannete puhul väljapoole objekti tuleb neile neljale üksikainele lisada järgmised ained:
   benso-(g,h,i)perüleen (191-24-2) ja fluoranteen (206-44-0).
ET                                                34                                           ET
 ---pagebreak---                                               III LISA
                     HEITE- JA ÜLEKANDEANDMETE ARUANDEVORM
   Käitise andmed
   Emaettevõtte nimetus
   Käitise (käitaja) nimetus
   Käitise ID
   Aadress
   Linn/asula
   Postiindeks
   Riik
   Asukoha koordinaadid
   Jõe valgala piirkond(1)
   NACE-kood (4 -kohaline)
   Majanduslik põhitegevus
   Tootmismaht (valikuline)
   Rajatiste arv (valikuline)
   Käitustundide arv aastas (valikuline)
   Töötajate arv (valikuline)
   Tekstiväli või objekti või emaettevõtte esitatud tekstiteabe või
   veebisaidi aadressi esitamiseks (valikuline)
   Kõik objekti tegevused I lisa alusel (võimalusel vastavalt I
   lisas esitatud koodisüsteemile ja IPPC koodile)
   Tegevus 1 (I lisa põhitegevus)
   Tegevus 2
   Tegevus N
   Andmed objekti heidete kohta õhku iga künnisväärtust             Heited õhku
   ületava saasteaine puhul (vastavalt II lisale)
   Saasteaine 1           M: mõõdetud; kasutatud analüüsimeetod     kg/aastas
   Saasteaine 2           C: arvutatud; kasutatud arvutusmeetod
   Saasteaine N           E: hinnanguline
   Andmed objekti heidete kohta vette iga künnisväärtust            Heited vette
   ületava saasteaine puhul (vastavalt II lisale)
   Saasteaine 1           M: mõõdetud; kasutatud analüüsimeetod     kg/aastas
   Saasteaine 2           C: arvutatud; kasutatud arvutusmeetod
   Saasteaine N           E: hinnanguline
   Andmed objekti heidete kohta maismaale iga künnisväärtust Heited maismaale
   ületava saasteaine puhul (vastavalt II lisale)
   Saasteaine 1           M: mõõdetud; kasutatud analüüsimeetod     kg/aastas
   Saasteaine 2           C: arvutatud; kasutatud arvutusmeetod
   Saasteaine N           E: hinnanguline
   Iga reoveetöötlusele suunatava, künnisväärtust ületava
   saasteaine ülekanded väljapoole objekti (vastavalt II lisale)
   Saasteaine 1           M: mõõdetud; kasutatud analüüsimeetod     kg/aastas
   Saasteaine 2           C: arvutatud; kasutatud arvutusmeetod
   Saasteaine N           E: hinnanguline
ET                                                35                             ET
 ---pagebreak---    Künnisväärtust ületavate ohtlike jäätmete ülekanded väljapoole tegevuskohta
   (vastavalt artiklile 5)
   Riigisiseselt:
   Taaskasutamiseks (R)
   Kõrvaldamiseks (D)                            tonni/aastas
                                                 tonni/aastas
   Teistesse riikidesse:
   Taaskasutamiseks (R)
   Jäätmekäitlusettevõtte nimi                   tonni/aastas
   Jäätmekäitlusettevõtte aadress
   Ülekannet       vastu     võtva      tegeliku
   jäätmekäitluskoha aadress
   Teistesse riikidesse:
   Kõrvaldamiseks (D)
   Kõrvaldaja nimetus                            tonni/aastas
   Kõrvaldaja aadress
   Ülekannet       vastu     võtva      tegeliku
   kõrvaldamiskoha aadress
   Künnisväärtust ületavate tavajäätmete ülekanded väljapoole tegevuskohta
   (vastavalt artiklile 5)
   Taaskasutamiseks (R)                          tonni/aastas
   Kõrvaldamiseks (D)                            tonni/aastas
   Üldsuse küsimustele         vastav     pädev
   asutus:
   Nimi
   Aadress
   Linn/asula
   Telefon
   Faks
   E-post
   (1)
       Vastavalt 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestati ühenduse
   veepoliitika meetmete raamistik27, artikli 3 lõikele 1.
   27
           EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.
ET                                                 36                                        ET