title: Ettepanek Nõukogu määrus millega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses 2009. ja 2010. aasta sekkumisperioodidega või ja lõssipulbri puhul

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0354

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 7.7.2009KOM(2009) 354 lõplik2009/0094 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses 2009. ja 2010. aasta sekkumisperioodidega või ja lõssipulbri puhulSELETUSKIRIViimase 12 kuu jooksul on piimaturu olukord järsult halvenenud. Pärast 2007. aasta hindade hüppelist tõusu samaaegselt toiduainete kõrgete hindadega ELi turul ja maailmaturul on 2008. ja 2009. aasta viimasel kuuel kuul toimunud piimatootjate sissetulekut mõjutav oluline hindade langus. Meiereidesse tarnitud piima hinnad on oluliselt vähenenud.Maailmaturuhindade langus on eelkõige tingitud maailma tasandil tootmise suurenemisest, kuid veelgi enam ülemaailmsest finants- ja majanduskriisiga seotud nõudluse vähenemisest. Kõnealune maailmaturuhindade langus on otseselt mõjutanud ELi turuhindu, mis algselt olid 30–40 senti piimaliitri kohta, ning seejärel langesid peaaegu ELi turvaabinõu tasandile, mis on 21 senti piimaliitri kohta. Kõnealune hinnatase võimaldaks katta muutuvaid tootmiskulusid, mitte aga mõne vähem tõhusa piimatootja püsikulusid ja kindlasti mitte kogukulusid, sh maa omamisega, tööjõu ja kapitaliga seotud kulusid. Kuigi hüppeliselt tõusnud toiduainete hindadele reageerides on piimakvoodid 2008. aastal suurenenud 2 %, on ELi piimatoodang 2008/2009. kvoodiaastal 0,6 % vähenenud, mille tagajärjel on kogu piimatoodang üldisest kvooditasemest 4,2 % väiksem.2009. aasta jaanuaris algatas komisjon võiga seotud eraladustusabi andmise, kehtestas uuesti eksporditoetused piimatoodetele ning jätkas pakkumissüsteemi kohaselt 30 000 tonni piirmäära ületades sekkumisvõi kokkuostmist ja 109 000 tonni piirmäära ületades lõssipulbri kokkuostmist, kusjuures eespool nimetatud süsteemi kohased hinnad olid peaaegu samad mis kindlaksmääratud sekkumiskokkuostuhinnad.Maailmaturuhindade allalöömise vältimiseks on eksporditoetused kindlaks määratud väga mõistlikult ja ettevaatlikul viisil.Sekkumiseks kokkuostetud kogustest (kuni 25.6.2009: või 81 000 t; lõssipulber 203 000 t) nähtub, et turul valitseb endiselt tõsine tasakaalustamatus, mille teatavast hooajalisusest tingituna on tootmisvõimsuse tipp iga aasta esimesel poolel. Ühise turukorralduse ühtse määrusega ettenähtud sekkumise lõpetamine 31. augustil 2009 põhjustaks ilmselt hindade langemise allapoole sekkumistaset ning tekitaks seega turul tõsiseid häireid, mis annab tugeva tagasilöögi juba niigi madalatele tootjahindadele.Või ja lõssipulbriga seotud riikliku sekkumise erakordse olukorra tõttu tuleks jooksvat sekkumisperioodi pakkumismenetluse teel pikendada kuni 28. veebruarini 2010. Lisaks sellele tuleks piimaturu eeldatava toibumise ebamäärast ajastamist arvesse võttes volitada komisjoni sel juhul, kui turuolukord seda nõuab, pikendama sekkumisperioodi 2010/2011. aasta sekkumishooajaks võrdselt pakkumismenetlusega.Kõnealused meetmed väljendavad usaldust piimaturu tuleviku suhtes. Keskpikas kuni pikas perspektiivis võib eeldada, et nõudlus taastub majandus- ja finantsolukorra paranedes, hinnad normaliseeruvad ning ostjate käitumine muutub endiseks.2009/0094 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses 2009. ja 2010. aasta sekkumisperioodidega või ja lõssipulbri puhulEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]ning arvestades järgmist:(1) Piimatoodete maailmaturuhinnad on järsult langenud maailmaturu suurenenud pakkumise ja nõudluse vähenemise tõttu seoses ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga. Ühenduse piimatoodete turuhinnad on märkimisväärselt langenud. Alates käesoleva aasta algusest võetud kombineeritud turumeetmete tulemusel on ühenduse hinnad stabiliseerunud umbes toetushinna tasemel. Kõnealuseid turutoetusmeetmeid, eriti riikliku sekkumise meetmeid tuleb võtta nii kaua kui vaja, et vältida hindade olukorra edasist halvenemist ja häireid ühenduse turul.(2) Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus),[3] artikli 11 punktiga e on ette nähtud, et või ja lõssipulbri puhul toimub riiklik sekkumine 1. märtsist 31. augustini.(3) Võttes arvesse prognoositavat turuolukorda, on või ja lõssipulbri puhul vaja ette näha riikliku sekkumise jätkumine pärast 31. augustit 2009, vajaduse korral kuni 28. veebruarini 2010.(4) Lisaks sellele tuleks olukorras, kus turuhinnad ilmselt oluliselt langevad ja seega häirivad või ähvardavad turgu häirida, volitada komisjoni pikendama või ja lõssipulbri puhul sekkumisperioodi alates 31. augustist 2010 edasi, vajaduse korral kuni 28. veebruarini 2011,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 punktist e lõpeb või ja lõssipulbri kasutada olev sekkumisperiood 28. veebruaril 2010.Artikkel 2Erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 punktist e võib komisjon vastavalt kõnealuse määruse artikli 195 lõikes 2 osutatud menetlusele otsustada jätkata riiklikku sekkumist pakkumismenetluse teel pärast 31. augustit 2010, vajaduse korral 28. veebruarini 2011, kui piima ja piimatoodete hinnad ühenduse turul ilmselt oluliselt langevad, häirides või ähvardades sellega turgu häirida.Artikkel 3Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud menetlusele võtab komisjon käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS | Fichefin/09/MS/dz Ares 143713 rev1 6.142.2009.1 |KUUPÄEV: 11.6.2009 |1. | EELARVERUBRIIK: 05 02 12 02 05 02 12 04 | ASSIGNEERINGUD: p.m. 16 980 747 EUR |2. | PEALKIRI: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1234/2007 seoses sekkumisperioodiga või ja lõssi puhul |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Asutamislepingu artikkel 37. |4. | EESMÄRGID: Või ja lõssipulbri puhul riikliku sekkumise jätkumise tagamine pärast 31. augustit 2009, vajaduse korral kuni 28. veebruarini 2010, võttes arvesse prognoositavat turuolukorda ja langevaid turuhindu. |5. | FINANTSMÕJU | 12-KUULINE PERIOOD (miljonites eurodes) | JOOKSEV EELARVEAASTA 2009 (miljonites eurodes) | JÄRGMINE EELARVEAASTA 2010 (miljonites eurodes) |5.0 | KULUD - EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) - RIIGIASUTUSED - MUUD | - | 9,2 |5.1 | TULUD - EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) - RIIKLIKUD | - | - |2011 | 2012 | 2013 | 2014 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | 13,5 | 4,2 | - | - |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | - | - | - | - |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: Sekkumiseks kokkuostmise perioodi pikendamisega seotud kulude arvutamine põhineb järgmisel prognoosil. Tuginedes 2009. aasta kevade tarbimistavadele ja eeldatavatele tootmistavadele 2009. aasta septembrist kuni 2010. aasta jaanuarini, on prognoositud, et kõnealuse pikendatud perioodi jooksul ostetakse sekkumiseks 50 000 tonni lõssipulbrit ja 31 000 tonni võid. Lisaks sellele eeldatakse, et kõnealune täiendav kogus jääb kaheks aastaks lattu ning pärast seda müüakse see turul hinnaga, mis on sekkumishinna tasemel. Tehniliste kulude arvutamiseks on kasutatud 2009. aasta eelarves kohaldatavaid summasid. Kõnealustele prognoosidele ja eeldustele tuginedes on eelarveaastatel 2010–2012 võiga seotud kavandatavad kulud 12,5 miljonit eurot. Lõssipulbriga seotud kogukulud samal ajavahemikul on 14,4 miljonit eurot. |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |6.3 | KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? | JAH EI |MÄRKUSED: |[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.


|

52010PC0681

/* KOM/2010/0681 lõplik - NLE 2010/0331 */  Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 19.11.2010KOM(2010) 681 lõplik2010/0331 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamineSELETUSKIRIETTEPANEKU TAUSTÜhepoolseid Euroopa Liidu tariifikvoote on vaja selliste toodete puhul, mida ei toodeta liidus piisavalt, et rahuldada liidu töötleva tööstuse vajadusi jooksval kvoodi kehtivusajal. Vastuseks mitmete liikmesriikide taotlustele kaalus komisjon koos asjaomaste valitsuste ekspertidega, kas avada teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed tariifikvoodid.Selleks et liidu nõudlust kõnealuste toodete järele saaks rahuldada kõige soodsamatel tingimustel, võttis nõukogu 22. detsembril 2009. aastal vastu määruse (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2505/96.Seetõttu tuleks vajalikele kogustele avada liidu tariifikvoodid ühise tollitariifistiku ühepoolse tollimaksu nullmääraga või vähendatud määraga, häirimata seejuures kõnealuste toodete turgusid. Tollitariifistiku majandusküsimuste töörühma koosolekul peetud arutelud näitasid, et liikmesriigid on nõus avama kvoodid määruse ettepanekuga hõlmatud toodetele, häirimata seejuures kõnealuste toodete turgusid.Ettepanek on kooskõlas põllumajandus-, kaubandus-, ettevõtlus-, arengu- ja välispoliitikaga. Eelkõige ei rakendata käesolevat ettepanekut ELiga sooduskaubanduslepingud (nt üldine soodustuste süsteem, AKV süsteem, Lääne-Balkani kandidaatriigid või potentsiaalsed kandidaatriigid) sõlminud riikide arvelt.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDKonsulteeriti tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmaga, kes esindab kõigi liikmesriikide tootmisharusid. Kõik loetletud kvoodid on töörühmas saavutatud kokkuleppe tulemus.Märkimisväärseid pöördumatute tagajärgedega riske ei ole nimetatud.Käesolev ettepanek läbib talitustevahelise konsultatsioonimenetluse ja see avaldatakse pärast selle vastuvõtmist nõukogus.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGNõukogu määruse (millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine) muudatus, mille õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 31. Vastavalt kõnealusele artiklile kinnitab nõukogu ühepoolsete tariifikvootide kohaldamise komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.Meetmed on kooskõlas põhimõtetega, mille eesmärk on lihtsustada menetlusi väliskaubandusega tegelevate ettevõtjate jaoks, ning komisjoni 1998. aasta teatisega ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohaldamise kohta (vt EÜT C 128, 25.4.1998, lk 2).MÕJU EELARVELESaamata jäävad tollimaksud kogusummas 9 422 228 eurot.2010/0331 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:1.  Selleks et tagada teatavate liidus alatoodetud kaupade piisav ja püsiv tarnimine ning et vältida võimalikke turuhäireid, avati nõukogu määrusega (EL) nr 7/2010[2] teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed tariifikvoodid. Kõnealuste tariifikvootidega hõlmatud tooteid võib importida tollimaksu vähendatud määraga või nullmääraga. Samal põhjusel tuleb alates 1. jaanuarist 2011 avada teatavate toodete asjakohaseid koguseid hõlmavad uued tollimaksu nullmääraga tariifikvoodid.2.  Ühepoolsete liidu tariifikvootide järjekorranumbritega 09.2977 ja 09.2635 kvoodimaht ei ole piisav, et rahuldada liidu tööstuse vajadusi jooksval kvoodi kehtivusajal, mis lõpeb 31. detsembril 2010. Seepärast tuleks kõnealuseid kvoodimahte suurendada alates 1. juulist 2010.3.  Liidu huvides ei ole enam jätkata 2011. aastal tariifikvootide andmist teatavatele toodetele, mille suhtes kehtestati tariifikvoodid 2010. aastaks. Seetõttu tuleks need tariifikvoodid alates 1. jaanuarist 2011 sulgeda ning vastavad tooted tuleks määruse (EL) nr 7/2010 I lisas esitatud loetelust välja jätta.4.  Muudatuste arvukust arvestades tuleks määruse (EL) nr 7/2010 I lisa selguse huvides täielikult asendada.5.  Seepärast tuleks määrust (EL) nr 7/2010 vastavalt muuta.6.  Kuna tariifikvoodid peavad jõustuma 1. jaanuaril 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EL) nr 7/2010 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.Artikkel 2Määruse (EL) nr 7/2010 I lisa tariifikvoodid alates 1. juulist 2010:- tariifikvoodi järjekorranumbriga 09.2977 kvoodimahuks kehtestatakse 40 000 tonni,- tariifikvoodi järjekorranumbriga 09.2635 kvoodimahuks kehtestatakse 1 300 000 kilomeetrit.Artikkel 3Alates 1. jaanuarist 2011 lisatakse määruse (EL) nr 7/2010 lisasse tariifikvoodid, mis kannavad järjekorranumbreid 09.2638, 09.2639, 09.2640, 09.2941, 09.2642 ja 09.2643.Artikkel 4Alates 1. jaanuarist 2011 jäetakse määruse (EL) nr 7/2010 lisast välja tariifikvoodid, mis kannavad järjekorranumbreid 09.2002, 09.2604, 09.2611, 09.2807 ja 09.2914.Artikkel 5Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.Artiklit 2 kohaldatakse siiski alates 1. juulist 2010.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA„LISAJrk nr | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tollimaksumäär (%) |09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Valmistoitude tootmiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha (1)(2) | 1.1.-31.12. | 700 tonni | 0 % |09.2913 | ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 | 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 | Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel (1) | 1.1.-31.12. | 6 000 tonni | 0 % |09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkeenide segu, mis sisaldab vähemalt 80 massi % 1-alkeene, mille ahelas on 20 ja 22 süsinikuaatomit | 1.1.-31.12. | 10 000 tonni | 0 % |09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanaadiumoksiidid ja –hüdroksiidid, mis on mõeldud ainult sulamite valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 13 000 tonni | 0 % |09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid | 1.1.-31.12. | 12 000 tonni | 0 % |09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Bromoklorometaan | 1.1.-31.12. | 600 tonni | 0 % |09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-diklorobenseen | 1.1.-31.12. | 2 600 tonni | 0 % |09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Kloorietanoli, alanimikkeen 4002 99 90 nestemäisten tioplastien valmistukseen tarkoitettu (1) | 1.1.-31.12. | 15 000 tonni | 0 % |09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-kresool puhtusastmega vähemalt 98,5 % massist | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Fenüülglütsidüüleeter | 1.1.-31.12. | 2 500 tonni | 0 % |09.2624 | 2912 42 00 | Etüülvanilliin (3-etoksü-4-hüdroksübensaldehüüd) | 1.1.-31.12. | 600 tonni | 0 % |*09.2638 | ex 2915 21 00 | 10 | Äädikhape puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti | 1.1.-31.12. | 500 000 tonni | 0 % |09.2972 | 2915 24 00 | Etaananhüdriid | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetüülsebatsaat | 1.1.-31.12. | 1 300 tonni | 0 % |09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekaandihape, puhtusega vähemalt 98,5 % | 1.1.-31.12. | 4 600 tonni | 0 % |09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Atsetüülsalitsüülhape | 1.1.-31.12. | 120 tonni | 0 % |09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriid | 1.1.-31.12. | 1 000 tonni | 0 % |09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Heksametüleendiamiin | 1.1.-31.12. | 35 000 tonni | 0 % |09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenüleendiamiin | 1.1.-31.12. | 1 800 tonni | 0 % |09.2977 | 2926 10 00 | Akrüülnitriil | 1.1.-31.12. | 30 000 tonni | 0 % |09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Tsüstiin | 1.1.-31.12. | 600 tonni | 0 % |09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bis(3-trietoksüsilüülpropüül)tetrasulfiid | 1.1.-31.12. | 9 000 tonni | 0 % |09.2810 | 2932 11 00 | Tetrahüdrofuraan | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamoon (ISO) | 1.1.-31.12. | 300 tonni | 0 % |09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Heksaan-6-oliid | 1.1.-31.12. | 4 000 tonni | 0 % |09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleiinhape | 1.1.-31.12. | 110 tonni | 0 % |09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-ksüloos | 1.1.-31.12. | 400 tonni | 0 % |09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Naatriumlignosulfonaat | 1.1.-31.12. | 40 000 tonni | 0 % |09.2889 | 3805 10 90 | Sulfaattärpentin | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Värskelt ekstraheeritud õlivaikudest saadud kampol ja vaikhapped | 1.1.-31.12. | 280 000 tonni | 0 % |09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Titaandioksiidist ja volframtrioksiidist koosnev katalüsaator | 1.1.-31.12. | 2 200 tonni | 0 % |09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Puidust loodusliku vaigu ekstraheerimisel saadud jääkainete alifaatsetes lahustites lahustumatu tahke ekstrakt, millel on järgmised omadused: — vaikhappe sisaldus kuni 30 massi % — happearv kuni 110 ja — sulamistemperatuur 100° C või rohkem | 1.1.-31.12. | 1 600 tonni | 0 % |09.2986 | ex 3824 90 97 | 76 | Tertsiaaramiinide segu, mis sisaldab: — vähemalt 60 % massist dodetsüüldimetüülamiini, — vähemalt 20 % massist dimetüül(tetradetsüül)amiini, — vähemalt 0,5 % massist heksadetsüüldimetüülamiini, mida kasutatakse amiinoksiidide tootmiseks (1) | 1.1.-31.12. | 14 315 tonni | 0 % |09.2907 | ex 3824 90 97 | 86 | Pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab — steroole vähemalt 75 % massist ja — stanoole kuni 25 % massist ning mida kasutatakse stanoolide/steroolide või stanool-/steroolestrite tootmisel (1) | 1.1.-31.12. | 2 500 tonni | 0 % |09.2140 | ex 3824 90 97 | 98 | Tertsiaarsete amiinide segu, mis sisaldab: — 2,0–4,0 % massist N,N-dimetüül-1-oktaanamiini — vähemalt 94 % massist N,N-dimetüül-1-dekaanamiini — kuni 2 % massist N,N-dimetüül-1-dodekaanamiini | 1.1.-31.12. | 4 500 tonni | 0 % |09.2992 | ex 3902 30 00 | 93 | Propüleeni ja butüleeni kopolümeer, mis sisaldab massist 60–68 % propüleeni ja 32–40 % butüleeni, sulatise viskoossusega kuni 3 000 mPa temperatuuril 190° C, määratuna ASTM D 3236 meetodit kasutades, kasutamiseks liimina alamrubriigi 4818 40 toodete valmistamisel (1) | 1.1.-31.12. | 1 000 tonni | 0 % |*09.2947 | ex 3904 69 80 | 95 | Polü(vinülideenfluoriid)pulber metalli katmiseks kasutatavate värvide või lakkide tootmiseks (1) | 1.1.-31.12. | 1 300 tonni | 0 % |*09.2639 | 3905 30 00 | Polü(vinüülalkohol) | 1.1.-31.12. | 18 000 tonni | 0 % |*09.2640 | ex 3905 99 90 | 91 | Polüvinüülbutüraal | 1.1.-31.12. | 8 000 tonni | 0 % |09.2616 | ex 3910 00 00 | 30 | Polüdimetüülsiloksaan, mille polümerisatsiooniaste on 2800 monomeeri (± 100) | 1.1.-31.12. | 1 300 tonni | 0 % |*09.2816 | ex 3912 11 00 | 20 | Tselluloosatsetaadi helbed | 1.1.-31.12. | 58 500 tonni | 0 % |*09.2641 | ex 3913 90 00 | 87 | Naatriumhüaluronaat, mittesteriilne, mille: — massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000, — endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg), — etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent, — isopropanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti | 1.1.-31.12. | 200 kg | 0 % |09.2813 | ex 3920 91 00 | 94 | Kolmekihiline polüvinüülbutüraal-koekstrusioonkile gradueeritud värvilise ribaga, sisaldab plastifikaatorina 29–31 massiprotsenti 2,2’-etüleendioksüdietüülbis(2-etüülheksanaati) | 1.1.-31.12. | 2 000 000 m² | 0 % |09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Tulekindlad tellised järgmiste omadustega: — servapikkus üle 300mm, — TiO2 sisaldus mitte üle 1 massiprotsendi, — Al2O3 sisaldus mitte üle 0,4 massiprotsendi, — ruumala muutus 1700° C juures vähem kui 9 % | 1.1.-31.12. | 75 tonni | 0 % |09.2815 | ex 6909 19 00 | 70 | Katalüsaatorite või filtrite kandjad, valmistatud poorsest keraamilisest materjalist, peamiselt alumiinium- ja titaanoksiididest, kogumahuga kuni 65 liitrit, millel on ristlõike 1 cm² kohta vähemalt üks läbiv kanal (ühest või mõlemast otsast avatud) | 1.1.-31.12. | 380 000 ühiut | 0 % |09.2628 | ex 7019 52 00 | 10 | Plastiga kaetud klaaskiust klaasriie, kaaluga 120 g/m²(± 10 g/m²), mida tavaliselt kasutatakse kokkurullitavate ja raamitud putukavõrkude tootmiseks | 1.1.-31.12. | 350 000 m² | 0 % |09.2799 | ex 7202 49 90 | 10 | Ferrokroom, mille süsinikusisaldus on massist 1,5 % või rohkem, kuid mitte rohkem kui 4 % ja mille kroomisisaldus ei ületa 70 % massist | 1.1.-31.12. | 50 000 tonni | 0 % |09.2629 | ex 7616 99 90 | 85 | Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 240 000 ühiut | 0 % |*09.2636 | ex 8411 82 80 | 20 | Lennukitööstusest pärinev gaasiturbiinmootor võimsusega 64 MW, kasutatakse tipp- või keskmisel koormusel töötavates tööstuslikes elektrienergia tootmise seadmetes, mida käitatakse vähem kui 5 500 tundi aastas ja mille ühekordse töötsükli kasutegur on suurem kui 40 % | 1.1.-31.12. | 10 ühiut | 0 % |09.2763 | ex 8501 40 80 | 30 | Ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega rohkem kui 750 W ja sisendvõimsusega rohkem kui 1 600 W, kuid mitte üle 2 700 W, välisläbimõõduga rohkem kui 120 mm (± 0,2 mm), kuid mitte üle 135 mm (± 0,2 mm), nimipöörlemiskiirusega rohkem kui 30 000 pöörat minutis, kuid mitte üle 50 000 pööret minutis, varustatud õhuventilaatoriga, kasutatakse tolmuimejate tootmisel (1) | 1.1.-31.12. | 2 000 000 ühiut | 0 % |*09.2642 | ex 8501 40 80 | 40 | Koost, mis koosneb järgmistest osadest: — ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega 480–1 400 W, sisendvõimsusega 900–1 600 W, välisläbimõõduga 119,8–135,2 mm ja nimipöörlemiskiirusega 30 000 – 50 000 pööret minutis, ning — õhku sissejuhtiv ventilaator, kasutamiseks tolmuimejate valmistamisel (1) | 1.1.-31.12. | 120 000 ühiut | 0 % |*09.2633 | ex 8504 40 82 | 20 | Elektriadapter võimsusega kuni 1 kVA, mida kasutatakse epilatsiooniseadmete valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 4 500 000 ühiut | 0 % |*09.2643 | ex 8504 40 82 | 30 | Toitemoodul rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate kaupade valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 1 038 000 ühiut | 0 % |09.2620 | ex 8526 91 20 | 20 | Asukohamääramissüsteemiga GPS-süsteemi koost | 1.1.-31.12. | 3 000 000 ühiut | 0 % |09.2003 | ex 8543 70 90 | 63 | Pingejuhitav sagedusgeneraator, mis koosneb aktiivsete ja passiivsete elementidega varustatud trükkmoodulist, mille mõõtmed ei ületa 30 X 30 mm | 1.1.-31.12. | 1 400 000 ühiut | 0 % |*09.2635 | ex 9001 10 90 | 20 | Optilised kiud rubriigi 8544 klaaskiudkaablite valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 2 600 000 km | 0 % |09.2631 | ex 9001 90 00 | 80 | Klaasist läätsed, prismad ja liimitud elemendid, kokku monteerimata, CN-koodide 9005, 9013 ja 9015 alla kuuluvate kaupade tootmiseks (1) | 1.1.-31.12. | 5 000 000 ühiut | 0 % |(1) | Tollimaksust vabastamine või tollimaksu vähendamine toimub liidu asjaomaste sätete tingimuste kohaselt, et võimaldada tollil kontrollida kõnealuste kaupade kasutust (vt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artiklid 291–300). |(2) | Meede ei ole lubatud, kui töötlejateks on jaemüügi- või toitlustusettevõtted. |* | Uus või muudetud positsioon. |„  FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine2. EELARVEREADPeatükk ja artikkel: peatükk 12, artikkel 120Aastaks 2010 eelarvestatud summa: 14 079 700 000 eurotAastaks 2011 eelarvestatud summa: 14 079 700 000 eurot (2011. aasta eelarve projekt)3. FINANTSMÕJU( Ettepanekul puudub finantsmõjux( Ettepanekul ei ole finantsmõju kulude poolele, kuid sellel on finantsmõju tulude poolele. Mõju on järgmine:miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Eelarverida | Tulu[3] | 6 kuud, alates 1.7.2010 | [2011] |Artikkel 120 | Mõju omavahenditele | - 0,2 | - 9,2 |I LISAKehtiv alates 1. 7.2010:Artiklis 2 osutatud tariifikvoodidToote kirjeldus | Kvoodi maht (ühikut/tonni) | Hinnanguline hind (EUR/km) | Tolli-maksumäär (%) (ühised tollitariifid 2011) | Kvoodi tollimaks (%) | Eeldatav tulude vähenemine (eurodes) |Akrüülnitriil 09.2977 | + 10 000 tonni (esialgne maht: 30 000 tonni) | 900 | 2,9 | 0 | 261 000 |Optilised kiud 09.2635 | + 150 000 km (esialgne maht: 1 150 000 km) | 6,66 | 2,9 | 0 | 28 971 |Tulude vähenemine kokku: (289 971 eurot – 72 493 eurot) = 217 478 eurot (neto).II LISAKehtiv alates 1. 1.2011:Artiklis 3 osutatud tariifikvoodidToote kirjeldus | Kvoodi suuruse muutus (tonni/g) | Hinnanguline hind (EUR/kg/ühik) | Tolli-maksumäär (%) (ühised tollitariifid 2011) | Kvoodi tollimaks (%) | Eeldatav tulude vähenemine võrreldes eelmise kvoodi kehtivusajaga (eurodes) |09.2638 Äädikhape | + 500 tonni (esialgne maht: 0 tonni) | 260 000 EUR/t | 5,5 | 0 | 7 150 000 |09.2639 Alkohol | + 18 000 tonni (esialgne maht: 0 tonni) | 1 825 EUR/t | 6,5 | 0 | 2 135 250 |09.2640 Butüraal | + 500 tonni (esialgne maht: 0 tonni) | 3 580 EUR/t | 6,5 | 0 | 116 350 |09.2641 Hüaluronaat | + 200 kg (esialgne maht: 0 tonni) | 173 081 EUR/kg | 6,5 | 0 | 2 250 053 |09.2642 Koost | + 120 000 tk (esialgne maht: 0 tk) | 6.76 EUR/tk | 2,7 | 0 | 21 902 |09.2643 Moodul | + 1 038 000 tk (esialgne maht: 0 tk) | 17,50 EUR/tk | 3,3 | 0 | 599 445 |Tulude vähenemine kokku võrreldes kvoodi eelmise kehtivusajaga:(12 273 000 eurot – 3 068 250 eurot) = 9 204 750 eurot (neto).4. PETTUSEVASTASED MEETMEDTariifikvootide haldamist reguleerivad sätted sisaldavad ka vajalikke meetmeid pettuse ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning kaitseks nende vastu.5. MUUD MÄRKUSED[1] ELT C […], […], lk […].[2] ELT L 3, 7.1.2010, lk 1.[3] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab olema märgitud netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.9.2017
            COM(2017) 538 final
            2017/0232(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
            millega muudetakse määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta
            (EMPs kohaldatav tekst)
            {SWD(2017) 313 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Finantskriisi järel loodi
                     1
                   ELis Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem, mille aluseks on kahesambaline makro- ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve.

               Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi makrotasandi usaldatavussambaks on 2010. aasta detsembris asutatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastutab ELi finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest. Selle ülesanded on järgmised: i) toetada ELi finantsstabiilsust ohustavate ja finantssüsteemis asetleidvatest arengutest tulenevate süsteemsete riskide vältimist või vähendamist, võttes seejuures arvesse makromajanduse arenguid, et hoida ära laiaulatuslikud finantsprobleemid; ii) toetada siseturu sujuvat toimimist, tagades et finantssektor panustab majanduskasvu jätkusuutlikult.

               Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul on laiapõhjaline liikmeskond, hõlmates liikmesriikide keskpanku, järelevalveasutusi ja Euroopa institutsioone. Nõukogu käsutuses on konkreetsed vahendid nagu soovitused ja hoiatused, mille abil ELi makrotasandi usaldatavuspoliitikat kujundada. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu süsteemiülene mandaat on eriti asjakohane valdkonnaüleste ning piiriüleste riskide ja ülekanduvate mõjude järelevalvel ja hindamisel ning nõukogu kooskõlastav roll piirab riskide levimise ohtu. Samuti tagab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu siseriiklike makrotasandi usaldatavusmeetmete lihtsustamise abil, et piiriülesed lekked ja õiguslik arbitraaž oleksid võimalikult minimaalsed. Seetõttu mõjutab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otseselt ELi riikide makrotasandi usaldatavusmeetmete tõhusust ja omakorda finantsstabiilsust ELis. Sellega seoses eeldatakse, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu toimimise parandamine muudab tõhusamaks ka makrotasandi usaldatavuspoliitika.

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on alates oma loomisest:

               ·andnud paljudele adressaatidele soovitusi ja hoiatusi;

               ·panustanud ELi makrotasandi usaldatavusraamistiku käimasolevasse arendamisse;

               ·kasutanud edukalt oma laiapõhjalisest institutsioonilisest liikmeskonnast tulenevaid vahendeid ja teadmisi ning teadusliku nõuandekomitee sõltumatut akadeemilist panust;

               ·täitnud olulist rolli ELis võetud makrotasandi usaldatavusmeetmete kooskõlastamisel ja hindamisel.

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tähtsus tuleneb tema tegevusest kooskõlastamisplatvormi ja teabekeskusena, mis keskendub riskide järelevalvele ELi tasandil ning annab juhiseid makrotasandi usaldatavusinstrumentide kasutamiseks.

                  Pangandusliiduga seotud hiljutised institutsioonilised muudatused ja katsed luua kapitaliturgude liitu on siiski muutnud keskkonda, kuhu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esialgselt loodi. See mõjutab peamiselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu koosseisu ja ülesehitust. Selleks et võtta arvesse makrotasandi usaldatavusraamistikus toimuvaid järkjärgulisi muutusi ja ulatuslikke aset leidnud regulatiivseid muutusi, tuleb Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu koosseisu ja Euroopa institutsioonidega tehtavat koostööd parandada.

                  Muudatusi on vaja ka selleks, et tagada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu suutlikkus teha kogu finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalvet olukorras, kus turupõhise rahastamise tähtsus kasvab, seda eelkõige kapitaliturgude liidu loomisest tulenevalt.

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamine parandab ELis makrotasandi usaldatavuspoliitika kooskõlastamist ning võimaldab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul oma ülesandeid paremini täita. Ettepanekut kirjeldatakse üksikasjalikumalt mõju analüüsis.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Käesolevat ettepanekut tuleks vaadelda Euroopa järelevalveasutuste käimasoleva läbivaatamise kontekstis. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa järelevalveasutused on Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi makro- ja mikrotasandi usaldatavussambad.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu läbivaatamine toimub ka pangandusliidu ja kapitaliturgude liidu loomise kontekstis. ELi kapitaliturgude eeldatav süvendamine ja täiendav integreerimine nõuab süsteemsete riskide järelevalveraamistiku samaulatuslikku kohandamist.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Kavandatavate muudatuste õiguslik alus on sama, mis muudetava õigusakti puhul, st Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114. Määrust, millega asutatakse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, täiendab nõukogu määrus, millega antakse Euroopa Keskpangale ülesanne juhtida Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaati.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on ilma juriidilise isiku staatuseta asutus. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastutab ELi finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest. Ettepaneku eesmärgid muuta Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevus tõhusamaks ning tugevdada ELis makrotasandi usaldatavusjärelevalve kooskõlastamist on võimalik saavutada juba kehtivate ELi õigusaktide täiendamise abil. See tähendab, et kõige soodsam viis nende saavutamiseks on pigem ELi tasandi meetmed, mitte erinevad siseriiklikud algatused. Lisaks sellele aitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu märkimisväärselt kaasa siseriiklike makrotasandi usaldatavusmeetmete vastastikusele sidususele, mis aitab riiklikel ametiasutustel siseriiklikul tasandil süsteemseid riske kõrvaldada.

               •Proportsionaalsus

                  Ettepanekuga muudetakse kehtivat õigusakti. Muudatused on sihtotstarbelised ning nende eesmärk on kehtivate sätete sisu selgitada või nende mõju tugevdada ning on seega kindlakstehtud probleemidega proportsionaalsed. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu põhistruktuur jääb suures osas samaks.

               •Vahendi valik

                  Kehtiva õigusakti muutmine

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Tulenevalt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määrusest vaatas komisjon määruse läbi, tegemaks kindlaks, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesanded ja korraldus vajab ajakohastamist. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määruse esimene läbivaatamine toimus 2014. aastal.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  2016. aasta teises pooles korraldati makrotasandi usaldatavusraamistikku käsitlev avalik konsultatsioon ja avalik kuulamine. Sidusrühmad pidasid Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu mandaati ja ülesandeid makrotasandi usaldatavuspoliitika tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks üldiselt sobivateks ning väljendasid teatavat toetust Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökorralduse kohandamisele, et seda tõhusamaks muuta. Enamik vastajatest toetas Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP“) presidendi jätkamist Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esimehena. Mõned vastajad toetasid mõtet, et ühtne järelevalvemehhanism ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu võiksid olla Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogus esindatud, et toetada pangandusliidu loomist, kuid enamik ei näinud vajadust haldusnõukogu koosseisu oluliselt muuta. Mõned vastajad toetasid Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi tugevdamist ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu rolli edendamist teatamismenetluste lihtsustamisel ELi tasandil.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata – sidusrühmadega konsulteerimise ja avaliku kuulamise kaudu, vt eespool.

               •Mõjuhinnang

                  Komisjon tegi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määrusesse kavandatavate muudatuste mõju analüüsi. Seadusandliku ettepanekuga kavandatavate muudatuste suunatud laadi tõttu ametlikku mõjuhindamist ei korraldatud.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  [ei kohaldata]

               •Põhiõigused

                  [ei kohaldata]

               4.MÕJU EELARVELE

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi eelarvekulud kannab EKP ning ettepanekul ei ole otsest mõju ELi eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Määrus vaadatakse 5 aasta pärast uuesti läbi.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  [ei kohaldata]

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Eesistuja

                  Praeguse struktuuri puhul tegutseb Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistujana EKP president. Eesistujana annab EKP president Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule volitused ja usaldusväärsuse ning tagab, et nõukogu saab tõhusalt lähtuda EKP eksperditeadmistest finantsstabiilsuse alal ning neile toetuda. Seetõttu tehakse ettepanek, et EKP president tegutseks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistujana alaliselt.

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaat

                  Kuna Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogus puuduvad täiskohaga liikmed ning täiskohaga eesistuja ja eesistuja asetäitjad, ei ole ühtegi liiget, kes saaks pühendada kogu oma aja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga seotud küsimustele ja ülesannetele. Peale selle on piiratud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja ametlikud ülesanded. See võib piirata Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus tehtava töö nähtavust vaatamata sellele, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja osaleb regulaarselt Euroopa Parlamendi kuulamistel. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja suurem roll suurendaks hoiatuste ja soovituste mõju ja tõhusust.

                  Tehakse ettepanek võtta kasutusele konsulteerimismenetlus, mille käigus haldusnõukogu hindab EKP poolt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja ametikohale esitatud kandidaate, eelkõige sekretariaadi töö juhtimisel vajaminevaid oskusi ja kogemusi. Menetlusest teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Nii säilib seos EKPga ning sekretariaadi juhataja jääb aruandekohuslaseks haldusnõukogu ees. See muudaks menetluse ka läbipaistvamaks ning suurendaks sekretariaadi juhataja autoriteeti. Tehakse ettepanek täpsustada täiendavalt sekretariaadi juhatajale antud ülesandeid, sealhulgas võimalust, mille puhul eesistuja delegeerib juhatajale ülesande esindada eesistujat asutuseväliselt.

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu koosseis

                  Ettepanekuga ajakohastatakse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määrust nii, et selles võetakse arvesse pangandusliidu loomist ning lisatakse ühtne järelevalvemehhanism ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu hääleõigusega liikmete hulka. Vastavad muudatused tuleks teha ka tehnilises nõuandekomitees ja juhtkomitees.

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuste ja soovituste adressaadid

                  Tehakse ka ettepanek lisada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuste ja soovituste võimalike adressaatide hulka EKP, et täita talle ühtse järelevalvemehhanismi määrusega (määrus (EÜ) nr 1024/2013) antud ülesandeid, st järelevalveülesanded, mis ei ole seotud rahapoliitika korraldamisega. See aitaks kõrvaldada praeguse asümmeetria, kus liikmesriikide ametiasutused võivad haldusnõukogu liikmetena selliseid hoiatusi ja soovitusi vastu võtta, kuid neid ei saadeta EKP-le kui pangandusliidu tasandi pädevale või määratud asutusele.

                  Parem õigusloome

               Kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega ning vajaduse korral peaksid Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu nõuandekomiteed konsulteerima oma arvamuste, soovituste ja otsustega seoses selliste sidusrühmadega nagu turuosalised, tarbijaorganisatsioonid ja eksperdid.

               2017/0232 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

               millega muudetakse määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  2
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlament ja nõukogu on kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010
                  3
                (Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määrus) artikliga 20 kõnealuse määruse komisjoni aruandele
                  4
                tuginedes läbi vaadanud, et otsustada, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesandeid ja korraldust on vaja muuta. Samuti on läbi vaadatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja määramise kord.

               (2)Komisjoni 2017. aasta aruandes Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete ja korralduse kohta
                  5
                järeldati, et kuigi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu toimib üldiselt hästi, tuleks teatavates konkreetsetes punktides parandusi teha.

               (3)Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu laiapõhjaline liikmeskond on suur väärtus. Hiljutised suundumused liidu finantsjärelevalve ülesehituses ning eelkõige pangandusliidu loomine haldusnõukogu koosseisus kahjuks ei peegeldu. Seetõttu peaksid EKP järelevalvenõukogu esimees ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimees saama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu hääleõigusega liikmeteks. Vastavad muudatused tuleks teha ka juhtkomitees ja tehnilises nõuandekomitees.

               (4)EKP president on olnud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja selle 5 esimese tegutsemisaasta jooksul ning pärast seda on EKP president jätkanud eesistumist ajutiselt. Selle aja jooksul on EKP president andnud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule volitused ja usaldusväärsuse ning taganud, et nõukogu saab lähtuda Euroopa Keskpanga eksperditeadmistest finantsstabiilsuse alal ning neile toetuda. Seetõttu on asjakohane, et EKP president tegutseks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistujana alaliselt.

               (5)Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kui oma üksikliikmetest eraldiseisva asutuse nähtavuse parandamiseks peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja olema suuteline delegeerima Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutusevälise esindamisega seotud ülesanded Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadile.

               (6)Nõukogu määruse (EL) nr 1096/2010
                  6
                artikli 3 lõikes 2 sätestatakse, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja määrab ametisse EKP, konsulteerides Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukoguga. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja autoriteedi suurendamiseks peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu avatud ja läbipaistva menetluse raames hindama, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja ametikohale esitatud kandidaatidel on sekretariaadi töö juhtimisel vajaminevad oskused ja kogemused. Haldusnõukogu peaks Euroopa Parlamenti ja nõukogu hindamismenetlusest teavitama. Lisaks sellele tuleks täpsustada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja ametiülesandeid.

               (7)Kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 5 lõikega 2 on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja esimene asetäitja valitud siiani EKP üldnõukogu liikmete poolt nende endi seast, võttes arvesse kõikide liikmesriikide tasakaalustatud esindatust ning tasakaalustatud esindatust nende liikmesriikide vahel, kus on käibel euro, ja nende liikmesriikide vahel, kus euro ei ole käibel. Pangandusliidu loomise järel on asjakohane asendada viide liikmesriikidele, kus on käibel euro, ja nendele liikmesriikidele, kus ei ole käibel euro, viitega liikmesriikidele, kes osalevad pangandusliidus, ja liikmesriikidele, kes pangandusliidus ei osale.

               (8)Tulenevalt Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi „EMP“) lepingusse
                  7
                tehtud muudatustest ja eelkõige määruse (EL) nr 1092/2010 vastuvõtmisest EMP liikmesriikide poolt ei ole kõnealuse määruse artikli 9 lõige 5 enam asjakohane ja tuleks seetõttu välja jätta.

               (9)Kulude vähendamiseks ja menetlustõhususe suurendamiseks tuleks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tehnilises nõuandekomitees vähendada komisjoni esindajate arvu praeguselt kahelt esindajalt ühele esindajale.

               (10)Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 16 lõike 3 kohaselt tuleb Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatused ja soovitused edastada nõukogule ja komisjonile ning juhul, kui need on adresseeritud ühele või mitmele liikmesriigi järelevalveasutusele, tuleb need edastada ka Euroopa järelevalveasutustele. Demokraatliku kontrolli ja läbipaistvuse suurendamiseks tuleks kõnealused hoiatused ja soovitused edastada ka Euroopa Parlamendile ja Euroopa järelevalveasutustele.

               (11)Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu arvamuste, soovituste ja otsuste kvaliteedi ning asjakohasuse tagamiseks peaks teaduslik nõuandekomitee konsulteerima vajaduse korral varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil sidusrühmadega.

               (12)Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1092/2010 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määrust (EL) nr 1092/2010 muudetakse järgmiselt.

               1)
                     Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     lisatakse järgmine lõige 2a:

               „2a.
                     Kui haldusnõukoguga konsulteeritakse nõukogu määruse (EL) nr 1096/2010 artikli 3 lõike 2* alusel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja ametisse nimetamise küsimuses, hindab haldusnõukogu avatud ja läbipaistva menetluse raames, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja ametikohale esitatud kandidaatidel on sekretariaadi töö juhtimisel vajaminevad oskused ja kogemused. Haldusnõukogu teavitab konsulteerimismenetlusest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

               *
                     Nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 162).“,

               ____________________________________________________________________________

               b)
                     lisatakse järgmine lõige 3a:

               „3a.
                     Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhatajale nõukogu määruse (EL) nr 1096/2010 artikli 4 lõike 1 alusel juhiseid andes võivad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja ja juhtkomitee käsitleda eelkõige järgmisi küsimusi:

               a)
                     Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi igapäevase töö juhtimine;

               b)
                     Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadiga seotud haldus- ja eelarveküsimused;

               c)
                     haldusnõukogu töö ja otsustusprotsessi koordineerimine ja ettevalmistamine,

               d)
                     Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu aastaprogrammi projekti ettevalmistamine ja selle rakendamine;

               e)
                     Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevust käsitleva aastaaruande ettevalmistamine ning selle rakendamise kohta haldusnõukogule aruandmine“.

               2)
                     Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

               „1.
                     Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistujaks on EKP president.

               2.
                     Eesistuja esimese asetäitja valivad viieks aastaks endi seast EKP üldnõukogu liikmed, võttes arvesse kõikide liikmesriikide tasakaalustatud esindatust ning tasakaalustatud esindatust nende liikmesriikide vahel, mis on nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013** artikli 2 lõike 1 alusel osalevad liikmesriigid, ja nende liikmesriikide vahel, mis ei ole osalevad liikmesriigid. Eesistuja esimese asetäitja võib üks kord tagasi valida.

               __________________________________________________________________

               **
                     Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).“;

               b)
                     lõige 8 asendatakse järgmisega:

               „8.
                     Eesistuja esindab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutuseväliselt. Eesistuja võib delegeerida Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutusevälise esindamisega seotud ülesanded sekretariaadi juhatajale.“.

               3)
                     Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

               i)
                     lisatakse punktid fa ja fb:

               „fa)
                     EKP järelevalvenõukogu esimees;

               fb)
                     Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimees;“;

               ii)
                     punkt g asendatakse järgmisega:

               „g)
                     teadusliku nõuandekomitee eesistuja;“;

               b)
                     lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

               i)
                     punkt a asendatakse järgmisega:

               „a)
                     kooskõlas lõikega 3 igast liikmesriigist üks kõrgetasemeline esindaja, kes esindab pädevaid riiklikke asutusi või riiklikke asutusi, mis on määratud kohaldama süsteemseid või makrotasandi riske käsitlevaid meetmeid;“;

               c)
                     lõige 3 asendatakse järgmisega:

               „3.
                     Lõike 2 punktis a osutatud liikmesriikide asutuste esindamisel vahetub iga liikmesriigi kõrgetasemeline esindaja vastavalt käsitlemisel olevale küsimusele, välja arvatud juhul, kui mõne liikmesriigi asutused on kokku leppinud ühise esindaja kasutamises.“.

               4)
                     Artikli 9 lõige 5 jäetakse välja.

               5)
                     Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

               i)
                     punkt c asendatakse järgmisega:

               „c)
                     neli teist haldusnõukogu liiget, kes on samuti EKP üldnõukogu liikmed, võttes arvesse kõikide liikmesriikide tasakaalustatud esindatust ning tasakaalustatud esindatust nende liikmesriikide vahel, mis on nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 lõike 1 alusel osalevad liikmesriigid, ja nende liikmesriikide vahel, mis ei ole osalevad liikmesriigid. Haldusnõukogu liikmed, kes on samuti EKP üldnõukogu liikmed, valivad nad endi hulgast kolmeks aastaks;“;

               ii)
                     lisatakse punktid ga ja gb:

               „ga)
                     EKP järelevalvenõukogu esimees;

               gb)
                     Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimees;“.

               6)
                     Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     lõige 5 asendatakse järgmisega:

               „5.
                     Vajaduse korral konsulteerib teaduslik nõuandekomitee varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil sidusrühmadega, võttes seejuures arvesse konfidentsiaalsusnõuet.“.

               7)
                     Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

               i)
                     punkt f asendatakse järgmisega:

               „f)
                     komisjoni esindaja;“;

               ii)
                     lisatakse punktid fa ja fb:

               „fa)
                     EKP järelevalvenõukogu esindaja;

               fb)
                     Ühtse Kriisilahendusnõukogu esindaja;“;

               b)
                     lisatakse järgmine lõige 4a:

               „4a.
                     Vajaduse korral konsulteerib tehniline nõuandekomitee varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil sidusrühmadega, võttes seejuures arvesse konfidentsiaalsusnõuet.“.

               8)
                     Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

               „Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatused ja soovitused, mis on antud välja vastavalt artikli 3 lõike 2 punktidele c ja d, võivad olla üldised või konkreetsed, suunatud eelkõige liidule, ühele või mitmele liikmesriigile, ühele või mitmele Euroopa järelevalveasutusele või ühele või mitmele liikmesriigi pädevale asutusele või EKP-le määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 5 lõikega 2 EKP-le antud ülesannete täitmiseks.“;

               b)
                     lõige 3 asendatakse järgmisega:

               „3.
                     Samal ajal kui hoiatused ja soovitused edastatakse lõike 2 kohaselt adressaatidele, edastatakse need ka kooskõlas rangete konfidentsiaalsusnõuetega nõukogule, Euroopa Parlamendile, komisjonile ja Euroopa järelevalveasutustele.“.

               9)
                     Artikli 17 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

               „1.
                     Kui artikli 3 lõike 2 punktis d osutatud soovitus on adresseeritud komisjonile, ühele või mitmele liikmesriigile, ühele või mitmele Euroopa järelevalveasutusele või ühele või mitmele liikmesriigi pädevale asutusele, teatavad adressaadid soovituse alusel võetud meetmetest Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ning esitavad meetmete võtmata jätmise korral põhjendused. Vajaduse korral teavitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kooskõlas range konfidentsiaalsusnõudega viivitamata Euroopa järelevalveasutusi saadud vastustest.

               2.
                     Kui Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsustab, et soovitust ei ole järgitud ja adressaatide põhjendused meetmete võtmata jätmise kohta ei ole piisavad, teavitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sellest kooskõlas range konfidentsiaalsusnõudega adressaate, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja asjaomaseid Euroopa järelevalveasutusi.“.

               10)
                     Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

               „Mitte varem kui viis aastat pärast [ELT, palun lisage jõustumise kuupäev] hindab komisjon käesolevat määrust ja esitab tulemuste kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  De Larosière´i aruandes (lõpparuanne esitati 25. veebruaril 2009) soovitati luua liit, mille ülesanne on teha järelevalvet kogu finantssüsteemi riskide üle.

                     (2)
                  ELT C ..., ..., lk …

                     (3)
                  Euroopa parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1).

                     (4)
                  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) ülesannete ja korralduse kohta, COM(2014) 508 final.

                     (5)
                  Komisjoni talituste töödokument „Mõju analüüs. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määruse parandamine“, COM(2017).

                     (6)
                  Nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 162).

                     (7)
                  EMP ühiskomitee 30. septembri 2016. aasta otsus nr 198/2016, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (Finantsteenused) [2017/275] (ELT L 46, 23.2.2017, lk 1).


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0861

Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega  /* KOM/2007/0861 lõplik - COD 2007/0291 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.12.2007KOM(2007) 861 lõplik2007/0291 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega(komisjoni esitatud)SELETUSKIRITAUSTSidevõrgud ja infosüsteemid on muutunud majandusliku ja sotsiaalse arengu olulisteks teguriteks. Üha rohkem teeb ühiskonnale muret sidevõrkude ja infosüsteemide turvalisus ning vastupidavus. Komisjoni strateegias „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”[1] kinnitati võrgu- ja infoturbe olulisust ühtse Euroopa teaberuumi loomisel.Viimati käsitleti infoühiskonda ähvardavaid ohtusid teatises „Turvalise infoühiskonna strateegia – dialoog, partnerlus ja aktiivne osalemine”[2] ja esitati ajakohastatud strateegia, milles rõhutati tehnoloogilise mitmekesisuse positiivset mõju turvalisusele ning avatuse ja koostalitlusvõime olulisust.Nõukogu avaldas 22. märtsil 2007 resolutsiooni turvalise infoühiskonna strateegia kohta Euroopas,[3] milles kutsuti „Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametit jätkama tihedat koostööd liikmesriikidega, komisjoniga ja teiste asjaomaste sidusrühmadega, et täita määruses (EÜ) nr 460/2004 määratletud ülesandeid ja eesmärke ning aidata komisjonil ja liikmesriikidel täita võrgu- ja infoturbealaseid nõudeid, aidates seega kaasa käesolevas resolutsioonis esitatud Euroopa turvalise infoühiskonna strateegia rakendamisele ja edasiarendamisele”.EUROOPA VÕRGU- JA INFOTURBEAMETI ASUTAMINESelleks et parandada ühenduse, liikmesriikide ja sellest tulenevalt ka äriringkondade suutlikkust vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud probleeme ning neile reageerida, loodi 2004. aastal viieks aastaks Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)[4].Ameti loomise peamine eesmärk oli „tagada ühenduse võrgu- ja infoturbe kõrge ja tõhus tase ning töötada Euroopa Liidu kodanike, tarbijate, ettevõtjate ning avaliku sektori organisatsioonide jaoks välja võrgu- ja infoturbekultuur, mis omakorda aitaks kaasa siseturu sujuvale toimimisele.”Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekus ENISA loomise kohta,[5] nentis komisjon, et võrgu- ja infoturve „on saanud oluliseks poliitiliseks küsimuseks . Valitsused tunnevad kasvavat vastutust ühiskonna ees ja teevad suuremaid pingutusi turvalisuse tagamiseks oma territooriumil. Nad soovivad edendada turvalisust toetades näiteks infotehnoloogiliste kriisidega tegelevaid rühmi, uurimistööd ja teavitamiskampaaniaid. (…) Liikmesriigid on siiski eri tegevusfaasides ja nende tähelepanu keskpunkt on erinev. (…) puudub süstemaatiline piiriülene koostöö võrgu- ja infoturbe valdkonnas (…) Õiguslikku raamistikku rakendatakse erinevalt. Toodete sertifitseerimine on riigisisene, samas kui põhistandardid töötatakse välja ülemaailmsel tasandil, ning valitsustel on operaatorite ja müüjate suhtes eri lähenemisviisid. See toob kaasa koostalitlusvõime puudumise, mis takistab turbetoodete ja -teenuste asjakohast kasutamist.” Ettepanekuga nõuti paremat ja tõhusamat koostööd liikmesriikide ning ka liikmesriikide ja sidusrühmade vahel, et parandada ühenduse, liikmesriikide ja sellest tulenevalt ka äriringkondade suutlikkust vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud probleeme ning neile reageerida.ENISA LÄBIVAATAMINEEuroopa Võrgu- ja Infoturbeameti asutamismääruse artiklis 25 on sätestatud, et komisjon viib märtsiks 2007 läbi hindamise. Sel eesmärgil „viib komisjon läbi hindamise, eelkõige eesmärgiga määrata kindlaks, kas ameti tegevusaega tuleks pärast artiklis 27 täpsustatud ajavahemikku pikendada” (st pärast viit aastat). Lisaks „kontrollitakse hindamisel ameti mõju eesmärkide ja ülesannete saavutamisel, samuti selle töökorraldust ning pakutakse vajaduse korral välja asjakohased ettepanekud.”ENISA juhatusega kokku lepitud tingimuste kohaselt algatas komisjon oktoobris 2006 sõltumatu hindamise, mille viis läbi välisekspertide komisjon ja mis oli aluseks ENISA määrusega ettenähtud hindamisele. Välishindamise eesmärk oli anda formatiivne hinnang ameti töömeetoditele, ülesehitusele ja volitustele ning vajaduse korral pakkuda soovitusi nende täiustamiseks. Nagu tingimustes sätestatud, võeti välishindamisel arvesse kõikide asjaomaste sidusrühmade arvamusi. Jaanuaris 2007 esitasid eksperdid aruande, milles kinnitati, et ameti asutamise algsed poliitilised põhjused ja eesmärgid kehtivad endiselt[6].Vastavalt ameti asutamismääruse artikli 25 lõikele 3 avaldas ameti juhatus märtsis 2007 soovitused määruse asjakohaste muudatuste kohta[7]. Üks soovitustest oli, et määrust tuleks muuta ameti volituste pikendamiseks, kuid ameti tegevusulatust ei tohiks oluliselt muuta.Juunis 2007 esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise KOM(2007) 285 ameti hindamise kohta, milles kirjeldati hindamismenetlust ja anti hindamisele välisekspertide komisjoni hinnang.Kooskõlas komisjoni parema õigusloome strateegiaga[8] korraldati ajavahemikul 13. juuni kuni 7. september 2007 avalik arutelu ameti laiendamise ja tuleviku teemal[9]. Enamik vastajaid nõustus muu hulgas sellega, et amet on jätkuvalt asjakohane vahend võrgu- ja infoturbega seotud probleemide lahendamiseks.PÕHJUSED MEETMETE VÕTMISEKSKomisjon tegi 13. novembril ettepaneku Euroopa Elektroonilise Side Turu Ameti asutamise kohta[10]. Komisjon tegi ettepaneku, et kõnealune amet peaks alates 14. märtsist 2011 üle võtma need Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti tegevused, mis jäävad Euroopa Elektroonilise Side Turu Ameti asutamismääruse kohaldamisalasse.Kuna Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti volitused lõpevad 13. märtsil 2009, on jätkuvuse tagamiseks vajalik võtta ajutine meede kaheks aastaks, mis jäävad kõnealuse ameti tegevuse kavandatud lõpu ja kuupäeva vahele, mil Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet võtab üle vastutuse Euroopa Elektroonilise Side Turu Ameti asutamismääruse kohaldamisalasse jäävate tegevuste eest.2007/0291 (COD)EttepanekEUROOP A PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[11]võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[12]võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[13]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[14]ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2004. aastal vastu määruse (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet[15] (edaspidi „amet”).2.  Märtsis 2007 avaldas ameti juhatus soovitused määruse asjakohaste muudatuste kohta. Üks soovitustest oli, et määrust tuleks muuta ameti volituste pikendamiseks, kuid ameti tegevusulatust ei tohiks oluliselt muuta.3.  Kooskõlas komisjoni parema õigusloome strateegiaga algatas komisjon ajavahemikul 13. juuni kuni 7. september 2007 kestnud avaliku arutelu ameti laiendamise ja tuleviku teemal.4.  Komisjon tegi 13. novembril ettepaneku Euroopa Elektroonilise Side Turu Ameti asutamise kohta[16]. Komisjon tegi ettepaneku, et kõnealune amet peaks alates 14. märtsist 2011 üle võtma kõik Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti tegevused, mis jäävad Euroopa Elektroonilise Side Turu Ameti asutamismääruse kohaldamisalasse.5.  Kuna Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti volitused lõpevad 13. märtsil 2009, on jätkuvuse tagamiseks vajalik võtta ajutine meede kaheks aastaks, mis jäävad kõnealuse ameti tegevuse kavandatud lõpu ja kuupäeva vahele, mil Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet võtab üle vastutuse Euroopa Elektroonilise Side Turu Ameti asutamismääruse kohaldamisalasse jäävate tegevuste eest.6.  Seepärast tuleks Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti kestust pikendada kuni 13. märtsini 2011,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 460/2004 muutmineMääruse (EÜ) nr 460/2004 artikkel 27 asendatakse järgmisega:„Artikkel 27 – KestusAmet luuakse alates 14. märtsist 2004 seitsmeks aastaks.”Artikkel 2 JõustumineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.…[koht], … [kuupäev]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märts 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Infoühiskond ja meediai 2010: elektronsidepoliitika ja võrguturvalisus3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:09 02 03 Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet09 02 03 01 Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet – Toetus jaotistele 1 ja 209 02 03 02 Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet – Toetus jaotisele 33.2. Meetme ja finantsmõju kestus:Käesolev finantsselgitus põhineb kestuse pikendamisel 13. märtsini 2011.3.3. Eelarve tunnusjooned:Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |09 02 03 01 | Mitte-kohustus-lik | Liigendatud[17] | Ei | Jah | Ei | Nr 1.a Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |09 02 03 02 | Mitte-kohustus-lik | Liigendatud | Ei | Jah | Ei | Nr 1.a Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 14. märts – 31. detsember 2009 | 2010 | 1. jaanuar – 13. märts 2011 | 2012 | 2013 | Aasta 2014 jj | Kokku |Tegevuskulud (jaotis 3) |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |Maksete assigneeringud | b | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud (jaotised 1 ja 2) |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 4,482 | 5,702 | 1,151 | 11,335 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 6,674 | 8,490 | 1,714 | 16,878 |Maksete assigneeringud | b+c | 6,674 | 8,490 | 1,714 | 16,878 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[18] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,329 | 0,410 | 0,081 | 0,819 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |Meetme soovituslik finantskulu kokku |Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasrahastav asutus | 14. märts – 31. detsember 2009 | 2010 | 1. jaanuar – 13. märts 2011 | 2012 | 2013 | Aasta 2014 jj | Kokku |f |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[19] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:  miljonites eurodes (üks koht pärast koma)Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |Personal kokku | 55 | 55 | 55 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusKuna enne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) praeguste volituste lõppemist ei ole piisavalt aega põhjalikku uut ettepanekut käsitleva täieliku ja sisulise arutelu jaoks, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu ainuüksi praegusel kujul ENISA pikendamise abil kiiresti heaks kiita vahepealse õigusliku aluse, et tagada ENISA jätkuvus ning vältida võrgu- ja infoturbeprobleemide lahendamiseks võetud meetmete katkemist.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeKuna sidevõrkudest ja infosüsteemidest sõltub tänapäeval nii palju, on nende turvaline toimimine muutunud oluliseks probleemiks. Infosüsteemid on määrava tähtsusega kogu majanduse jaoks, mitte ainult enamiku tööstusharude, vaid ka avaliku sektori ja eraisikute jaoks. Kõnealuste süsteemide häired mõjutavad kõiki – üksikisikuid, riiklikke haldusasutusi ja ettevõtjaid.Infoturbest on saanud seetõttu oluline poliitiline küsimus. Valitsused tunnevad kasvavat vastutust ühiskonna ees ja teevad suuremaid pingutusi turvalisuse tagamiseks oma territooriumil. Liikmesriigid on siiski eri tegevusfaasides ja nende tähelepanu keskpunkt on erinev. Õiguslikku raamistikku rakendatakse samuti erinevalt. Puudub koostalitlusvõime ning see takistab turbetoodete asjakohast kasutamist.Ameti tegevus keskendub Euroopa võrgu- ja infoturbe tõhustamisele ning liikmesriikide suutlikkuse edendamisele, et nad suudaksid nii üksikult kui ka üheskoos reageerida võrgu- ja infoturbega seotud probleemidele. Ameti eesmärk on tagada süstemaatiline piiriülene koostöö liikmesriikide vahel võrgu- ja infoturbe valdkonnas.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames-  Euroopa e-sidevõrkude vastupidavuse parandamineAmeti tegevus kuni 2009. aastani hõlmab muu hulgas uuringuid vastupidavuskohustuste, nõuete ja kasutatavate heade tavade kohta[20] ning analüüsi vastupidavuse parandamiseks kasutatavate edasiste meetodite ja menetluste kohta. 2009. ja 2010. aastal viiakse läbi täiendavaid katseprojekte, et hinnata nõuete, meetodite ja tavade sobivust. Kõnealune programm järgib ja toetab vajaduse korral elektroonilise side direktiivide läbivaatamist ning ajakohastamist.-  Koostöö arendamine ja säilitamine liikmesriikide vahelENISA peaks jätkama oma jõupingutusi, et määratleda üleeuroopalisi infoturbega seotud pädevusringkondi sellistes valdkondades nagu teavitamine ja intsidentidele reageerimine, üleeuroopalise e-ID koostalitlusvõimealane koostöö[21] ning platvormi säilitamine Euroopa võrgu- ja infoturbealaste heade tavade vahetamiseks[22]. Aastatel 2009–2010 peaksid liikmesriigid tegema jätkuvalt koostööd eesmärgiga parandada kõigi liikmesriikide suutlikkust ning suurendada üldist ühtsust ja koostalitlusvõimet.-  Tulevaste ohtude määratlemine usalduse loomiseksTulevaste ohtude määratlemist arendatakse 2009. ja 2010. aastal ning võetakse kasutusele süstemaatiline andmete kogumine, töötlemine, levitamine ja tagasiside. Oodatav mõju on tulevaste riskide varasem määratlemine uute rakenduste ja teenuste kasutuselevõtmisel ning väljaarendamisel.-  Mikroettevõtete teabealase usalduse tugevdamineDigitaalse teabe ajastul tekib ettevõtete, eelkõige mikroettevõtete, jaoks jätkuvalt palju uusi võimalusi. Sellele vaatamata on info- ja sidetehnoloogia edasisel arendamisel ning kasutuselevõtmisel endiselt nõrku kohti. Eesmärk on koguda kokku ja hinnata mikroettevõtete vajadusi ning ootusi kõnealuses valdkonnas, analüüsides puudujääke ja katsetades ENISA lähenemisviisi riskijuhtimisele.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)( Tsentraliseeritud haldamine( otse, haldajaks on komisjon( kaudselt, haldamine on delegeeritud:( täitevasutustele( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös( liikmesriikidega( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordTegevdirektor vastutab ameti tegevuse eesmärkidele vastavuse tõhusa järelevalve ja hindamise eest ning esitab juhatusele igal aastal aruande.Tegevdirektor koostab üldaruande, mis hõlmab kõiki ameti eelmise aasta tegevusi ning milles võrreldakse eelkõige saavutatud tulemuste vastavust aasta tööprogrammi eesmärkidele. Kui juhatus on aruande vastu võtnud, edastatakse see Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ning avaldatakse.6.2. HindamineAlates ENISA asutamisest 2004. aastal on selle suhtes kohaldatud nii välis- kui ka sisehindamist.Vastavalt ENISA määruse artiklile 25 oli kõnealuse menetluse esimene etapp ENISA sõltumatu hindamine välisekspertide komisjoni poolt 2006.–2007. aastal. Välisekspertide komisjoni aruandes[23] kinnitati, et ENISA asutamise algsed poliitilised põhjused ja ameti esialgsed eesmärgid kehtivad endiselt, ning selles tõstatati ka mõned küsimused, mida tuleks käsitleda.Komisjon esitas märtsis 2007 hindamise kohta aruande juhatusele, kes andis seejärel oma soovitused ameti tuleviku ja ENISA määruse muutmise kohta[24].Komisjon esitas juunis 2007 hinnangu välishindamise tulemuste ja juhatuse soovituste kohta teatisena Euroopa Parlamendile ja nõukogule[25]. Teatises osutati, et tuleb valida, kas pikendada ameti volitusi või asendada amet teistsuguse mehhanismiga, näiteks sidusrühmade alalise foorumiga või turvalisusega tegelevate organisatsioonide võrgustikuga. Komisjon algatas kõnealusel teemal ka avaliku arutelu, paludes Euroopa sidusrühmadel vastata küsimustikule, mis suunaks edasisi arutelusid[26].7. PETTUSEVASTASED MEETMEDAmeti personal kontrollib kõiki makseid mis tahes teenuse ja uuringu eest enne makse sooritamist, võttes arvesse kõiki lepingulisi kohustusi, majanduslikke põhimõtteid ning head finantstegevus- ja juhtimistava. Pettusevastased sätted (järelevalve, aruandlusnõuded jne) lisatakse kõikidesse ameti ja mis tahes makse saajate vahelistesse kokkulepetesse ning lepingutesse.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | 14. märts – 31. detsember 2009 | 2010 | 1. jaanuar – 13. märts 2011 | 2012 | 2013 | Aasta 2014 jj | Kulud kokku |TEGEVUSEESMÄRK NR 1: Euroopa e-sidevõrkude vastupidavuse parandamine |Meede 1: Avalike sidevõrkude vastupidavuse õiguslike ja regulatiivsete meetmete analüüs |Meede 2: Infotehnoloogiaalase kriisijuhtimisega seotud harjutuste soodustamine |Meede 3: Edasiste meetmete väljatöötamine vastupidavuse parandamiseks |- Väljund: Virtuaalne ekspertide rühm, kes tegeleb „vastupidavuse parandamisega” (sealhulgas DNSSEC); aruanded vastupidavate põhivõrkude ja Interneti-tehnoloogiate kohta; üksikasjalikud aruanded tulevaste vastupidavate tehnoloogiate kohta. |1. eesmärk kokku | 0,245 | 0,305 | 0,060 | 0,610 |TEGEVUSEESMÄRK NR 2: Koostöö arendamine ja säilitamine liikmesriikide vahel |Meede 1: Koostööplatvorm teavitusega tegeleva ühenduse jaoks |- Väljund: ametisisene kontaktnimekiri teavitusekspertide kohta, kes kuuluvad ENISA teavitamisühendusse |Meede 2: Infoturbega seotud pädevusringkond CERT-ühenduse jaoks. ENISA saab nii Euroopas kui ka mujal kasu eri CERT-ühenduste teadmistest, kehtestatud headest tavadest ja edukatest projektidest. |2. eesmärk kokku | 0,241 | 0,300 | 0,059 | 0,600 |TEGEVUSEESMÄRK NR 3: Tulevaste ohtude määratlemine usalduse loomiseks |Meede 1: Tulevasi ohtusid hõlmava andmebaasi prototüüp |Meede 2: Seisukohad, mille eesmärk on analüüsida tulevasi tehnoloogilisi ohtusid sidusrühmade ja alalise sidusrühma soovituste põhjal |3. eesmärk kokku | 0,172 | 0,215 | 0,043 | 0,430 |TEGEVUSEESMÄRK NR 4: Mikroettevõtete teabealase usalduse tugevdamine |Meede 1: Mikroettevõtete vajaduste ja ootuste jätkuv analüüs, sidusrühmade vaheliste vahetuste ja teadmiste arendamine |Meede 2: Mikroettevõtete riskijuhtimismenetluse hindamine |- Väljund: Katseprojektid nõutavate riskijuhtimisalaste teadmiste väljatöötamiseks ja kasutamiseks |4. eesmärk kokku | 0,088 | 0,110 | 0,022 | 0,220 |TEGEVUSEESMÄRK NR 5: Horisontaalmeetmete juhtimine |Meede 1: Teabevahetus võrgu- ja infoturbealaste sidusrühmadega |Meede 2: ENISA asutuste ja rühmade juhtimine, st juhatuse ja alalise sidusrühma kohtumiste korraldamine, töörühmade tegevuse koordineerimine ning riiklike kontaktametnike võrgustiku haldamine |5. eesmärk kokku | 1,446 | 1,858 | 0,379 | 3,683 |KULUD KOKKU | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigidAmetikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |14. märts – 31. detsember 2009 | 2010 | 1. jaanuar – 13. märts 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Ametnikud või ajutine personal | A*/AD | 29 | 29 | 29 |B*, C*/AST | 15 | 15 | 15 |Muu personal | 11 | 11 | 11 |KOKKU | 55 | 55 | 55 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusAmet:-  täidab jätkuvalt nõuandja ja koordinaatori ülesandeid, kogudes ja analüüsides andmeid infoturbe kohta. Tänapäeval koguvad nii avalikud kui ka eraorganisatsioonid eri eesmärkidel andmeid infotehnoloogiliste intsidentide kohta ning muid infoturbega seotud olulisi andmeid. Sellele vaatamata puudub Euroopa tasandil keskne asutus, kes võiks ühtsel viisil andmeid koguda ja analüüsida ning esitada arvamusi ja anda nõu, et toetada ühenduse poliitilist tegevust võrgu- ja infoturbe valdkonnas;-  tegutseb eksperdikeskusena , kuhu nii liikmesriigid kui ka ühenduse institutsioonid võivad pöörduda arvamuste ja nõu saamiseks turbega seotud tehnilistes küsimustes ;-  aitab kaasa infoturbevaldkonna eri osalejate vahelisele laialdasele koostööle , nt turvalise e-äri toetuseks ettenähtud järelmeetmete puhul. Kõnealune koostöö on äärmiselt oluline eeltingimus võrgu- ja infosüsteemide turvaliseks toimimiseks Euroopas. Kõikide sidusrühmade osalemine ja kaasamine on vajalik;-  aitab koordineerida infoturbealast lähenemisviisi, toetades liikmesriike näiteks riskide hindamise ja teadlikkuse suurendamise edendamisel ;-  tagab võrgu- ja infosüsteemide koostalitlusvõime , kui liikmesriigid kohaldavad turvalisust mõjutavaid tehnilisi nõudeid;-  määratleb asjaomased standardimisvajadused , hindab olemasolevaid turvastandardeid ja sertifitseerimiskavasid ning soodustab nende võimalikult laialdast kasutamist Euroopa õigusaktide toetuseks;-  toetab rahvusvahelist koostööd kõnealuses valdkonnas, mis on muutumas üha olulisemaks, kuna võrgu- ja infoturbeküsimused on ülemaailmsed.8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | 14. märts – 31. detsember 2009 | 2010 | 1. jaanuar – 13. märts 2011 | 2012 | 2013 | Aasta 2014 jj | KOKKU |2. jaotis – Ameti tegevus Assigneering on ette nähtud ehitiste ja nendega seotud kuludeks, vallasvara ja sellega seotud kuludeks, jooksvateks halduskuludeks ning info- ja sidetehnoloogiaalasteks kuludeks | 0,501 | 0,637 | 0,129 | 1,266 |Tehniline ja haldusabi kokku | 4,482 | 5,702 | 1,151 | 11,335 |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametikoha liik | 14. märts – 31. detsember 2009 | 2010 | 1. jaanuar – 13. märts 2011 | 2012 | 2013 | Aasta 2014 jj |Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,329 (3,5 ametnikku) | 0,410 (3,5 ametnikku) | 0,081 (3,5 ametnikku) |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,329 | 0,410 | 0,081 |See on ameti hindamiseks, järelevalveks ja koordineerimiseks määratud komisjoni personali kulu.Arvestus – Ametnikud ja ajutine personalAastatel 2009–2010 määratakse järelevalve, eelarve järelevalve ja rahastamise ning komisjoni ja ameti vahelise koordineerimise läbiviimiseks 3,5 ametnikku aastas. Üksikasjalikuma teabe saamiseks vt tabel 8.2.5. Töökoormus on arvestatud ameti senisest tegevusest saadud kogemuse põhjal.Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personalKõnealust personali ei ole ette nähtud.8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |14. märts – 31. detsember 2009 | 2010 | 1. jaanuar – 13. märts 2011 | 2012 | 2013 | Aasta 2014 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed [27] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] KOM(2005) 229.[2] KOM(2006) 251, 31.5. 2006.[3] ELT C 68, 24.3.2007, lk 1.[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2004, 10. märts 2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet, ELT L 77, 13.3.2004, lk 1 (edaspidi „ENISA määrus”).[5] KOM(2003) 63, 11.2.2003.[6] Kättesaadav veebisaidil: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm.[7] Kättesaadav veebisaidil: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm.[8] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade, KOM(2006) 689.[9] Viide avaliku arutelu tulemustele on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/enisa/index_en.htm.[10] Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet, KOM(2007) 699.[11] ELT C […], […], lk […].[12] ELT C […], […], lk […].[13] ELT C […], […], lk […].[14] ELT C […], […], lk […].[15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2004, 10. märts 2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ELT L 77, 13.3.2004, lk 1).[16] Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet, KOM(2007) 699.[17] Liigendatud assigneeringud.[18] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[19] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[20] Kõnealused uuringud põhinevad ENISA poolt 2006. ja 2007. aastal läbi viidud uuringutel e-sideteenustega tegelevate ettevõtjate võetud infoturbemeetmete kohta.[21] Kõnealune toetus põhineb ENISA poolt 2006. ja 2007. aastal tehtud tööle, mis on seotud e-ID koostalitlusvõime parandamise ühise viisi leidmisega .[22] Kõnealune platvorm on järelmeede 2007. aastal tehtud tööle, mille abil koostati tegevuskava Euroopa võrgu- ja infoturbealaste heade tavade vahetamiseks.[23] http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm.[24] Nagu on ette nähtud ENISA määruse artiklis 25. ENISA juhatuse vastuvõetud dokumendi täistekst, mis sisaldab ka juhatuse põhjendusi, on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm.[25] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) hindamise kohta, KOM(2007) 285 (lõplik), 1.6.2007: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0285:EN:NOT.[26] http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en.[27] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.