               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.4.2020
            COM(2020) 137 final
            2020/0053(COD)
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
            millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ Ukrainas teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ning Ukrainas kasvatatud teraviljaseemne samaväärsuse osas

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Nõukogu otsuses 2003/17/EÜ on sätestatud teatavates ELi mittekuuluvates riikides vastavalt direktiividele 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ ja 2002/57/EÜ tehtavate põldtunnustamiste samaväärsus ja kasvatatavate teatavate liikide seemne samaväärsus. Neis riikides koristatud ja kontrollitud seemet käsitlevate siseriiklike eeskirjadega antakse seemne omaduste osas ning seemne katsetamise, sordiehtsuse tagamise, märgistamise ja kontrolli korra osas samad tagatised nagu Euroopa Liidus koristatud ja kontrollitud seemet käsitlevate sätetega. Ukraina ei ole lisatud kõnealuste ELi mittekuuluvate riikide hulka, seepärast ei ole praegu võimalik Ukrainas koristatud teraviljaseemet liitu importida.

               Ukraina on esitanud komisjonile taotluse, milles soovitakse, et sealne teraviljaseeme oleks hõlmatud nõukogu otsusega 2003/17/EÜ.

               Pärast kõnealuse taotluse saamist hindas komisjon Ukrainas kohaldatavaid õigusakte ning auditeeris Ukrainas teraviljaseemne põldtunnustamiste ja seemne sertifitseerimise süsteeme. Selle põhjal järeldati, et kehtivad nõuded ja süsteem on liidu omadega samaväärsed ning nende alusel tagatakse samasugune usaldustase nagu liidu süsteemiga.

               Seega on asjakohane Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetava otsusega tunnustada Ukrainast pärit seemne samaväärsust ELis koristatud, kasvatatud ja kontrollitud teraviljaseemnega.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Tegemist on olemasolevate nõuete tehnilise rakendamisega ja seega on see kooskõlas poliitikavaldkonnas või seemnete turustamise valdkonnas praegu kehtivate õigusnormidega.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi-Ukraina assotsieerimislepingu eesmärkidega, sest see hoogustab liidu eeskirjadele vastava seemnega kauplemist.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva õigusakti õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, millega antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule volitused kehtestada ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide järgimiseks vajalikud sätted.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Seemnele esitatavad nõuded on reguleeritud liidu tasandil. Selleks et tagada imporditud seemne vaba liikumine ühtsel turul, on vaja liidu tasandi meetmeid.

               •Proportsionaalsus

                  See on ainus võimalik liidu meetme vorm taotletava eesmärgi saavutamiseks.

               •Vahendi valik

                  Õiguslik vahend on ette nähtud õigusliku alusega, ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikega 2.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  EI KOHALDATA

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Liikmesriike on teavitatud ja nendega on konsulteeritud alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees. Eraldi konsulteerimist ei ole vaja, sest algatus käsitleb üksnes olemasolevate eeskirjade tehnilist rakendamist ning varasemate sarnaste algatuste korral eraldi konsultatsioone ei toimunud. Ukraina ise on kommenteerinud auditiaruande kavandit, kus märkimisväärseid vastuolusid ei täheldatud.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Komisjon on teabevahetuses Ukrainaga teinud õigusanalüüsi ja komisjoni talitused on korraldanud Ukrainas kontrolli. Komisjon on koostanud aruande, kus on esitatud algatuse põhjendamiseks vajalikud andmed.

               •Mõjuhinnang

                  Tegemist on puhtalt tehnilist laadi otsusega, millega rakendatakse kehtivaid eeskirju, seega ei ole mõjuhinnangut vaja.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ettepanek ei ole seotud õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga. Ettepanekuga elavdatakse Ukraina ja ELi vahelist kaubandust. Ukraina seemnetootmisse investeerides püüavad ELis asuvad ettevõtjad mitmekesistada oma seemnetootmispiirkondi kogu Euroopas, et vähendada ainult ühes kliimavööndis tootmisega kaasnevaid riske. Samaväärsus aitaks seega tagada kõrgekvaliteedilise seemne pideva tarnimise ELi. Lisaks otsivad Euroopa seemneettevõtted uusi võimalusi, mida ELi samaväärsuse süsteem võimaldaks. Ettepanek ei mõjuta käitajate kulusid nõuete täitmisel. Digitaalset kontrolli käesoleva ettepaneku suhtes ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  EI KOHALDATA

               4.MÕJU EELARVELE

                  Puudub

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  EI KOHALDATA

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  EI KOHALDATA

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ettepaneku ainsa sisulise sättega lisatakse Ukraina nende riikide loetellu, kelle puhul on tunnistatud teraviljaliikide seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsust ja toodetud seemne samaväärsust.

               2020/0053 (COD)

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

               millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ Ukrainas teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ning Ukrainas kasvatatud teraviljaseemne samaväärsuse osas

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

               võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
                  1
               ,

               toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsuses 2003/17/EÜ
                  2
                on sätestatud, et teatavatel tingimustel peetakse seemnekultuuride põldtunnustamist, mis on tehtud loetletud kolmandates riikides, samaväärseks vastavalt liidu õigusaktidele sooritatud põldtunnustamisega ning et teatud tingimustel peetakse nendes riikides kasvatatud teatavat liiki teraviljaseemet samaväärseks vastavalt liidu õigusaktidele kasvatatud seemnega.

               (2)Ukraina on esitanud komisjonile taotluse, et Ukrainas teraviljaseeme puhul kehtiv põldtunnustamise süsteem tunnistataks samaväärseks ning et seal toodetud teraviljaseeme tunnistataks samaväärseks.

               (3)Komisjon kontrollis Ukraina asjakohaseid õigusakte ning, toetudes teraviljaseemne puhul tehtavate ametlike kontrollide ja seemne sertifitseerimise süsteemi auditile, mis viidi läbi 2015. aastal ja mille käigus kontrolliti vastavate toimingute samaväärsust liidu nõuetega, avaldas auditi tulemused dokumendis „Seemne ametlike kontrollide ja sertifitseerimise süsteemide ning nende Euroopa Liidu nõuetele vastavuse hindamiseks Ukrainas 26. maist kuni 4. juunini 2015 läbi viidud auditi lõpparuanne“.

               (4)Auditi tulemuste põhjal tehti järeldus, et teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamised ning teraviljaseemne proovide võtmine, proovide analüüsimine ja ametlikud järelkontrollid on nõuetekohased ning vastavad otsuse 2003/17/EÜ II lisas esitatud tingimustele ning direktiivis 66/402/EMÜ sätestatud asjakohastele nõuetele. Lisaks jõuti järeldusele, et Ukrainas seemne sertifitseerimise eest vastutavad riiklikud asutused on pädevad ja toimivad asjakohaselt.

               (5)Seega on asjakohane tunnistada samaväärseks Ukrainas tehtavad teraviljaseemne põldtunnustamised ning tunnistada samaväärseks Ukrainas toodetud teraviljaseeme, mille Ukraina ametiasutused on ametlikult sertifitseerinud.

               (6)Seepärast tuleks otsust 2003/17/EÜ vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1
               Otsuse 2003/17/EÜ muutmine

               Otsuse 2003/17/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

               a)tabelisse lisatakse kannete „TR“ ja „US“ vahele järgmine kanne:

                        „UA

                        Ministry of Agrarian Policy and Food of Ukraine

                        Khreshchatyk str., 24, 01001, KYIV

                        66/402/EMÜ“;

               b)kõnealuse tabeli joonealusesse märkusse lisatakse kannete „TR – Türgi“ ja „US – Ameerika Ühendriigid“ vahele järgmine selgitus :

               „UA – Ukraina,“.

               Artikkel 2
               Jõustumine

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3
               Adressaadid

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT C , , lk .

                     (2)

                        Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsus 2003/17/EÜ kolmandates riikides teostatud seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ja kolmandates riikides kasvatatud seemne samaväärsuse kohta (EÜT L 8, 14.1.2003, lk 10).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.5.2020
            COM(2020) 195 final
            2020/0079(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu muutmist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Komisjon teeb ettepaneku, et nõukogu määraks kindlaks seisukoha, mis võetakse liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga (edaspidi „väljaastumisleping“) loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee otsusega muuta nimetatud lepingut.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping

               Väljaastumislepingus on sätestatud kord, mille alusel toimub Ühendkuningriigi väljaastumine liidust ja Euratomist. Väljaastumisleping jõustus 1. veebruaril 2020.

               2.2.Ühiskomitee

               Väljaastumislepingu artikli 164 lõikega 1 loodud ühiskomitee koosneb liidu ja Ühendkuningriigi esindajatest. Ühiskomiteed juhivad ühiselt liit ja Ühendkuningriik. Ühiskomitee töökord on sätestatud väljaastumislepingu VIII lisas. Ühiskomitee tuleb kokku liidu või Ühendkuningriigi taotlusel vähemalt kord aastas, kusjuures kohtumiste ajakava ja päevakord määratakse kindlaks vastastikusel kokkuleppel.

               Ühiskomitee ülesanded on sätestatud väljaastumislepingu artiklis 164 ja need seisnevad peamiselt järgmises:

               ·järelevalve väljaastumislepingu rakendamise ja kohaldamise üle kas otseselt või talle alluvate erikomiteede töö kaudu;

               ·otsuste ja soovituste, kaasa arvatud nendega ettenähtud lepingumuudatuste vastuvõtmine;

               ·lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seoses tekkida võivate probleemide ennetamine ja vaidluste lahendamine.

               2.3.Ühiskomitee kavandatav otsus

               Vastavalt väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktile d võib ühiskomitee võtta vastu otsuse, millega muudetakse väljaastumislepingut, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida väljaastumislepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, tingimusel et sellised muudatused ei muuda lepingu olulisi osi.

               Kavandatava otsuse eesmärk on kõrvaldada väljajätte ja puudusi, mis ei muuda väljaastumislepingu olulisi osi.

               Kavandatav otsus muutub poolte jaoks siduvaks vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2. Vastavalt töökorra 9. reeglile märgitakse ühiskomitee vastuvõetud otsustes nende jõustumise kuupäev.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.Finantssätteid käsitlev viies osa

               Väljaastumisleping jõustus algselt kavandatust hiljem, sest Ühendkuningriigi liidu liikmesriigi staatust pikendati mitu korda, ning seetõttu on finantssätteid käsitlevas viiendas osas vaja teha mitu tehnilist kohandust.

               3.1.1.Artiklis 135 on käsitletud Ühendkuningriigi osamaksu ning osalemist liidu eelarve täitmises. Selle eesmärk on tagada Ühendkuningriigi tavapärane osamaks ja osalemine liidu eelarves alates väljaastumise kuupäevast kuni üleminekuperioodi lõpuni. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seega on õiguskindluse huvides otstarbekas kustutada lepingu artikli 135 pealkirjast ja lõikest 1 viide 2019. aastale.

               3.1.2.Artiklis 137 on käsitletud Ühendkuningriigi osalemist liidu programmide ja meetmete rakendamises alates Ühendkuningriigi liidust välja astumise kuupäevast kuni üleminekuperioodi lõpuni. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seega on õiguskindluse huvides otstarbekas kustutada lepingu artikli 137 pealkirjast ja lõikest 1 viide 2019. aastale.

               3.1.3.Artiklis 143 on käsitletud tingimuslikke finantskohustusi, mis on seotud finantsabiks antud laenude, EFSI, EFSD ja välislaenude andmise volitusega. Selle artikliga on liidu jaoks ette nähtud mitmesuguste aruannete esitamise kohustused, mille aruandekuupäevad on juba möödunud. Esimene selline kuupäev on 31. juuli 2019, mil tulnuks esitada esimene artikli 143 kohane aruanne finantstehingute olukorra kohta Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäeval. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seega tuleb artikli 143 lõiget 1 muuta nii, et esimene aruanne tuleks esitada 31. juulil 2020. Ühtlasi tuleb nimetatud lõikes ka mujal kustutada viited 2019. aastale.

               3.1.4.Artiklis 144 on käsitletud otsese või kaudse eelarve täitmise alla kuuluvaid rahastamisvahendeid, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) või varasemate finantsperspektiivide programmidest. Artiklis on viidatud artikli 143 kohasele esimesele aruandele finantstehingute olukorra kohta ja selle esitamise kuupäevale. Seepärast tuleb artikli 144 lõikes 1 muuta viidet nimetatud kuupäevale.

               3.1.5.Artiklis 150 on käsitletud Ühendkuningriigi jätkuvat vastutust ja sissemakstud kapitali hüvitamist Euroopa Investeerimispanga (EIP) raames kaheteistkümne osamaksega. Artiklis on esitatud kuupäev, mil tehakse esimene osamakse seoses Ühendkuningriigi sissemakstud kapitali tagasimaksmisega EIP poolt (15. detsember 2019), eesmärgiga alustada tagasimakseid selle aasta lõpus, mil toimub Ühendkuningriigi väljaastumine liidust. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seepärast tuleb viidet nimetatud kuupäevale muuta. Pärast arutelusid EIP-ga tehakse ettepanek kavandada esimene osamakse 2020. aastaks, täpsemalt 15. oktoobriks 2020. Kuna tagasimaksete tegemine algab üks aasta hiljem, tuleb muuta ka lõppmakse kuupäeva, mis peaks olema 15. oktoober 2031. Artikli 150 lõiget 4 tuleks vastavalt muuta.

               Artiklis 150 on sätestatud ka see, et EIP teatab Ühendkuningriigi EIP finantstehingutest tuleneva riskipositsiooni 31. juulil 2019. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seega tuleb lõikes 8 muuta selle teatamise kuupäeva, jättes kuupäeva samaks, kuid lükates selle aasta võrra edasi, st 31. juulile 2020.

               Artiklis 150 on sätestatud kohustus, et EIP teatab igal aastal kuni Ühendkuningriigi kohustuse lõppemiseni selle artikli kohaselt Ühendkuningriigi EIP finantstehingutest tuleneva riskipositsiooni. Praegu on lepingus märgitud kuupäevaks iga aasta 31. märts alates 2020. aastast. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seega tuleb esimeses aruandes kajastada järelejäävat riskipositsiooni 31. detsembri 2020. aasta seisuga; seepärast peaks esimene teatamine toimuma 31. märtsil 2021. Artikli 150 lõike 8 teist lõiku tuleks vastavalt muuta.

               3.1.6.Artiklis 145 on käsitletud selle osa hüvitamist, mis Ühendkuningriigil on Euroopa Söe- ja Teraseühenduse netovarades. Nendest varadest saadav tulu kantakse üle söe ja terase teadusfondi, mis rahastab söe ja terase valdkonna teadusprojekte. Need projektid ei ole mitmeaastase finantsraamistiku osa ning neil on omaette õiguslik alus: Euroopa Liidu lepingu protokoll nr 37 ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta. Sellest tulenevalt ei hõlma väljaastumislepingu artiklid 137 ja 138 nende projektidega seotud toetusi ja seega puuduvad sätted selliste kehtivate toetuslepingute kohta, millega antakse toetust Ühendkuningriigi toetusesaajatele enne üleminekuperioodi lõppu.

               Seepärast tuleb väljaastumislepingut selle õigusliku tühimiku täitmiseks muuta. Tehakse ettepanek järgida söe ja terase teadusfondi toetuste puhul sama loogikat nagu mitmeaastase finantsraamistiku alusel rahastatavate toetuste puhul. See tähendab, et söe ja terase teadusfondi toetused, mis allkirjastatakse Ühendkuningriigi toetusesaajatega enne üleminekuperioodi lõppu, peaksid jääma kehtima kuni toetuse lõppemiseni. Selline lähenemisviis oleks kooskõlas ka söe ja terase teadusfondi rahastamiseeskirjadega, mille kohaselt rahastatakse aasta N kulukohustusi Euroopa Söe- ja Teraseühenduse varadest aastal N–2 saadud tulust (teisisõnu rahastatakse 2020. aasta projekte 2018. aasta tuludest). Lähtudes analoogiast mitmeaastase finantsraamistiku põhimõttega ja võttes arvesse varade hüvitamise Ühendkuningriigile alates 30. juunist 2021, tehakse ettepanek lisada allkirjastamise tähtpäevana üleminekuperioodi lõpp. Selle kohta tuleks lepingu artiklile 145 lisada kolmas lõik.

               3.2.Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa

               Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll kehtestati selleks, et leida Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega seoses lahendus Iirimaa saare ainulaadsele olukorrale. Protokoll sisaldab sätteid, et vältida Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahelisel piiril ranget piirikontrolli, ning sellega on ette nähtud Põhja-Iirimaa õigusnormide vastavusseviimine teatavate liidu kaupade ühtse turuga seotud õigusnormidega. Protokolli 2. lisa sisaldab protokolli artikli 5 lõikes 4 osutatud liidu õiguse sätete loetelu, mida seoses sellega Põhja-Iirimaa suhtes kohaldatakse. Eksituse tõttu on lisas olevast nimekirjast puudu kaheksa õigusakti, mis on olulised siseturu õigusnormide kohaldamiseks Põhja-Iirimaale liikuva kauba suhtes. Peale selle on lisast eksituse tõttu välja jäänud ka kolm märkust, mis on vajalikud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas loetletud teatavate konkreetsete õigusaktide kohaldamisala täiendavaks täpsustamiseks.

               3.2.1.Direktiiv (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta
                  1

               Direktiiviga (EL) 2019/904 edendatakse ringmajanduse lähenemisviise, mille prioriteet on säästvad ja mittetoksilised korduskasutatavad tooted ja korduskasutamise süsteemid ühekordselt kastutatavate toodete asemel, et vähendada tekkivate jäätmete koguseid. See direktiiv täiendab direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta, mida on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas juba nimetatud. Mõlema õigusakti kohaldamine Põhja-Iirimaa territooriumil on vajalik, et vältida erinevaid lähenemisviise jäätmetele, näiteks märgistamisnõuete vallas, ning tagada, et tooted, mida võib Põhja-Iirimaal turule lasta, võib tuua ohutult ja seaduslikult üle piiri Iirimaale ja mujale ühtsele turule.

               Eespool öeldut silmas pidades ning selleks, et säilitada siseturu terviklikkus pakendamise ja pakendijäätmete vallas, tehakse ettepanek lisada direktiiv (EL) 2019/904 nende liidu õigusnormide loetellu, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes vastavalt Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktile „Jäätmed“.

               3.2.2.Direktiiv 2011/91/EL toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta
                  2

               Direktiivis 2011/91/EL on sätestatud ühise tähistussüsteemi haldamise üld- ja horisontaalsätted. Selle direktiiviga on kehtestatud partii märkimise üldine kohustus, ette nähtud erandid sellest kohustusest, kindlaks määratud ettevõtjate vastutus seoses nõuete järgimisega ning täpsustatud tähistuse sisu ja asukohta toiduainetel.

               Partii tähis on kasulik teabeallikas, kui toidu suhtes on tekkinud vaidlusi või kui toit kujutab ohtu tarbija tervisele. See aitab toidukäitlejal hallata ohtlike toiduainete kõrvaldamist turult, sest võimaldab ohtlike toiduainete partii kiiresti kindlaks teha ja selle aegsasti turult kõrvaldada. Riikide ametiasutuste jaoks on see toidupettuste uurimisel hädavajalik töövahend.

               Rahvusvahelisel tasandil on üldine kohustus viidata kinnispakis oleva toidu valmistamis- või pakkepartiile (codex alimentariuse kinnispakis olevate toitude märgistamise üldstandard), kuid direktiivis on sätestatud ühised erinõuded, mis lähevad sellest kohustusest kaugemale. Ühtlasi peavad kolmandatest riikidest Euroopa Liitu sisenevate toiduainete puhul olema täidetud liidu õigusnormidega kehtestatud jälgitavusnõuded, et neid toiduaineid saaks liidus seaduslikult turustada.

               Lisaks muule täiendab direktiiv 2011/91/EL kohustusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) ning mis on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas juba kirjas.

               Eespool öeldut silmas pidades ning nii siseturu terviklikkuse kui ka liidu kodanike tervise ja ohutuse säilitamiseks tehakse ettepanek lisada direktiiv 2011/91/EL nende liidu õigusnormide loetellu, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes vastavalt Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktile „Toit – üldine“.

               3.2.3.Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta
                  3

               Direktiivis 66/401/EMÜ on sätestatud söödakultuuri seemne liidus turustamise eeskirjad. Muu hulgas sisaldab see direktiiv nende seemnete kindlakstegemisele, tervisele ja kvaliteedile esitatavaid nõudeid ning nende sertifitseerimise meetmeid, mida järgides võib neid liidus vabalt turustada.

               Eespool öeldut silmas pidades ning selleks, et kaitsta söödakultuuride seemne turustamist liidus, tehakse ettepanek lisada direktiiv 66/401/EMÜ nende liidu õigusnormide loetellu, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes vastavalt Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktile „Taimne paljundusmaterjal“.

               3.2.4.Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta
                  4

               Direktiivis 98/56/EÜ on sätestatud dekoratiivtaimede paljundusmaterjali liidus turustamise eeskirjad. Muu hulgas sisaldab see direktiiv kõnealuse materjali kvaliteedile ja tervisele esitatavaid nõudeid, mida järgides võib seda materjali liidus vabalt turustada.

               Eespool öeldut silmas pidades ning selleks, et kaitsta dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamist liidus, tehakse ettepanek lisada direktiiv 98/56/EÜ nende liidu õigusnormide loetellu, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes vastavalt Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktile „Taimne paljundusmaterjal“.

               3.2.5.Nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/72/EÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta
                  5

               Nõukogu direktiivis 2008/72/EÜ on sätestatud köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali liidus turustamise eeskirjad. Muu hulgas sisaldab see direktiiv nimetatud materjali kindlakstegemisele, tervisele ja kvaliteedile esitatavaid nõudeid ning selle kontrollimise meetmeid, mida järgides võib seda liidus vabalt turustada.

               Eespool öeldut silmas pidades ning selleks, et kaitsta köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali turustamist liidus, tehakse ettepanek lisada direktiiv 2008/72/EÜ nende liidu õigusnormide loetellu, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes vastavalt Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktile „Taimne paljundusmaterjal“.

               3.2.6.Nõukogu määrus (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad
                  6

               Määrusega (EÜ) nr 111/2005 rakendatakse Viinis 19. detsembril 1988 vastu võetud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni, mille osaline ühendus on. Eeskätt on määruse (EÜ) nr 111/2005 eesmärk rakendada liidu õiguses nimetatud konventsiooni artiklit 12; selleks on määrusega kehtestatud ühenduse õigusnormid selliste ainetega kauplemiseks, mida kasutatakse sageli narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, ning loodud süsteem, mis võimaldab jälgida liidu ja kolmandate riikide vahelist kauplemist narkootikumide lähteainetega.

               Lisaks on määrus (EÜ) nr 111/2005 lahutamatult seotud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas kirjas oleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta; sidusa ja kõikehõlmava narkootikumide lähteainete kontrollimise süsteemi saavad tagada ainult need kaks vahendit koos. Kui kohaldataks üksnes määrust (EÜ) nr 273/2004, nagu on sätestatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli praeguses tekstis, tekitaks see narkootikumide lähteainete kontrollimise süsteemi lünga, sest puuduks järelevalve ja kontroll narkootikumide lähteainete Põhja-Iirimaa kaudu toimuva impordi/transiidi/ekspordi üle ning selle tulemusena muutuks Põhja-Iirimaa ebaseaduslike narkootikumide tootmise jaoks atraktiivseks piirkonnaks. Arvestades, et Põhja-Iirimaa ja Iiri Vabariigi vahel ei ole rangelt kontrollitavat piiri, võivad Põhja-Iirimaa kaudu ümber suunatud narkootikumide lähteained jõuda väga lihtsalt Iiri Vabariiki (ja sealt ka teistesse ELi osadesse), kus neid võidakse kasutada ebaseaduslikuks narkootikumide valmistamiseks.

               Eespool öeldut silmas pidades ning selleks, et säilitada narkootikumide lähteainete kontrollimise süsteemi liidus, tehakse ettepanek lisada määrus (EÜ) nr 111/2005 nende liidu õigusnormide loetellu, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes vastavalt Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktile „Kemikaalid ja nendega seonduv“.

               3.2.7.Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2019/880, mis käsitleb kultuuriväärtuste sissetoomist ja importi
                  7

               Määruse 2019/880 eesmärk on säilitada inimkonna kultuuripärandit ning hoida ära ebaseaduslikku kauplemist väljastpoolt ELi pärit kultuuriväärtustega, eriti juhul, kui selline kaubandus võib toetada terrorismi rahastamist. Sel eesmärgil on nimetatud määrusega keelatud tuua liitu kolmandast riigist ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtusi. Seda üldist keeldu hakatakse kohaldama alates 28. detsembrist 2020. Määrusega on ette nähtud ka see, et väljastpoolt ELi pärit kultuuriväärtusi kontrollitakse liitu importimise korral süstemaatiliselt. Dokumentide, st impordilitsentside ja importija deklaratsioonide kontrollimiseks kasutatakse elektroonilist kesksüsteemi ning seega hakatakse dokumente kontrollima siis, kui see IT-süsteem on töövalmis ja hiljemalt 28. juunist 2025.

               Kui määrust 2019/880 ei lisata nende liidu õigusnormide loetellu, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes, võivad kolmandatest riikidest, kaasa arvatud Ühendkuningriigist, röövitud või varastatud kultuuriväärtused pääseda Põhja-Iirimaa kaudu liidu siseturule, sest Põhja-Iirimaa ja Iiri Vabariigi vahel ei ole rangelt kontrollitavat piiri ja seega ei toimu seal ka tolli või muude õiguskaitseasutuste kontroll. Kahtlemata hakkaksid petturid seda ära kasutama, et minna mööda liidu impordikontrollist, ning see muudaks määruse ebatõhusaks.

               Eespool öeldut silmas pidades ning selleks, et säilitada siseturu terviklikkus kultuuriväärtuste impordi vallas, tehakse ettepanek lisada määrus (EL) nr 2019/880 nende liidu õigusnormide loetellu, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes vastavalt Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktile „Muu“.

               3.2.8.Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/287, millega rakendatakse kahepoolseid kaitseklausleid ja muid mehhanisme, mis võimaldavad ajutiselt peatada Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud teatavates kaubanduslepingutes sätestatud soodustuste kohaldamise
                  8

               Määrusega 2019/287 on kehtestud sätted selliste kahepoolsete kaitseklauslite ja muude mehhanismide rakendamiseks, mis võimaldavad ajutiselt peatada liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kaubanduslepingutes sisalduvate tariifsete soodustuste või muu sooduskohtlemise kohaldamise. Eeskätt kohaldatakse seda määrust kõige uuemate kaubanduslepingute suhtes, mille liit on sõlminud näiteks Jaapani või Singapuriga.

               Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas on esitatud kõigi kahepoolseid kaitsemeetmeid käsitlevate liidu määruste loetelu. Määrus 2019/287 ei olnud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa koostamise ajal veel jõustunud.

               Eespool öeldut silmas pidades ning selleks, et tagada kõigi ELi kaubandusmeetmete kohaldamine selliste Põhja-Iirimaale toodud kaupade suhtes, mille puhul esineb oht, et kõnealune kaup liigub edaspidi liitu, tehakse ettepanek lisada määrus (EL) 2019/287 nende liidu õigusnormide nimistusse, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes vastavalt Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktile „Kahepoolseid kaitsemeetmeid käsitlevad määrused“.

               3.2.9.Selgitav märkus määruse (EL) 978/2012 kohaldamisala kohta
                  9

               Määrusega (EL) 978/2012 kohaldatakse liidu üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP). Liidu GSP ning Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli nõuetekohase toimimise ja terviklikkuse tagamiseks tuleks Ühendkuningriik seoses Põhja-Iirimaaga selle õigusakti kohaldamisalast teatavate elementide osas välja jätta.

               Eespool öeldut silmas pidades tehakse ettepanek lisada punkti 4 „Üldised kaubandusega seotud küsimused“ kirjele määruse (EL) 978/2012 kohta märkus selle kohta, et ilma, et see piiraks liidu GSP kohaselt nõuetele vastavate riikide suhtes kehtivate tariifsete soodustuste kohaldamist Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa suhtes:

               –ei käsitata määruse (EL) 978/2012 artikli 9 lõike 1 punkti c alapunktis ii ja VI peatükis „Kaitse- ja järelevalvemeetmed“ esinevaid viiteid liikmesriigile viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga;

               –ei käsitata määruse (EL) 978/2012 artikli 2 punktis k ja VI peatükis „Kaitse- ja järelevalvemeetmed“ esinevaid viiteid liidu turule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriigi turgu seoses Põhja-Iirimaaga, ning

               –ei käsitata määruses (EL) 978/2012 esinevaid viiteid liidu tootjatele ja liidu tootmisharule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriigi tootjaid või tootmisharu seoses Põhja-Iirimaaga.

               3.2.10.Selgitav märkus liidu kaubanduse kaitsemeetmete alaste peamiste õigusnormide ja meetmete kohaldamisala kohta

               Liidu kaubanduse kaitsemeetmete alased alusmäärused on kirjas Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas. Liidu kaubanduse kaitsemeetmete alaste määruste ning Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli nõuetekohase toimimise ja terviklikkuse tagamiseks tuleks selgitada teatavate õigusaktide kohaldamisala Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga.

               Eespool öeldut silmas pidades tehakse ettepanek lisada punkti 5 „Kaubanduse kaitsemeetmed“ märkus selle kohta, et ilma, et see piiraks liidu kaubanduse kaitsemeetmete kohaldatavust Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa suhtes, ei käsitata määruse (EL) 2016/1036, määruse (EL) 2016/1037, määruse (EL) 2015/478 ja määruse (EL) 2015/755 viiteid liikmesriikidele või liidule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga. Lisaks võivad importijad, kes tasusid Põhja-Iirimaal tollivormistuse läbinud kaupade impordilt dumpinguvastaseid tollimakse või tasakaalustavaid tollimakse, taotleda selliste maksude tagasimaksmist üksnes vastavalt kas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 8 või määruse (EL) 2016/1037 artiklile 21.

               3.2.11.Selgitav märkus liidu kahepoolsete kaitsemeetmete kohaldamisala kohta

               Kahepoolsete kaitsemeetmete alased liidu õigusnormid on kirjas Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas. Liidu õigusnormide ning Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli nõuetekohase toimimise ja terviklikkuse tagamiseks tuleks selgitada teatavate õigusaktide kohaldamisala Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga.

               Ilma et see piiraks liidu kahepoolsete kaitsemeetmete kohaldatavust Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga, ei käsitata punktis 6 „Kahepoolseid kaitsemeetmeid käsitlevad määrused“ nimetatud määrustes esinevaid viiteid liikmesriikidele või liidule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.

               3.3.Väljaastumislepingu I lisa sotsiaalkindlustuse koordineerimise kohta

               Väljaastumislepingu I lisa I osas on loetletud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsused ja soovitused, mida liit ja Ühendkuningriik peavad sotsiaalkindlustuse koordineerimise eeskirju kohaldades nõuetekohaselt arvesse võtma (vt väljaastumislepingu artikkel 31).

               19. detsembril 2018 kiitis sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon heaks otsuse nr F3
                  10
                määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 68 tõlgendamise kohta seoses diferentseeritud lisahüvitise arvutamise meetodiga. Seda otsust kohaldatakse alates 16. juulist 2019, kuid seda ei ole I lisa I osas siiski nimetatud ja see tuleks sinna lisada.

               27. juunil 2019 võttis sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon vastu otsuse nr E7,
                  11
                milles sätestatakse alates 3. juulist 2019 kehtiva koostöö ja teabevahetuse praktiline kord senikauaks, kuni liikmesriigid on sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetamise süsteemi (EESSI) täielikult kasutusele võtnud. Seda otsust ei ole väljaastumislepingu I lisas siiski nimetatud ja see tuleks sinna lisada.

               4.Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Otsus, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Vastavalt lepingu artikli 166 lõikele 2 muutub kavandatav õigusakt lepinguosaliste jaoks siduvaks.

               Kavandatav õigusakt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on ettepanekus esitatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               Kavandatava õigusakti ainus eesmärk ja sisu on ühelt poolt muuta lepingut, et kõrvaldada väljajätted ja puudused, ilma lepingu olulisi elemente muutmata, ning teiselt poolt muuta lepingut selles selgelt sätestatud juhtudel.

               Leping on sõlmitud Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõike 2 alusel.

               Seepärast ja kooskõlas aluspõhimõttega, et õigusakti saab muuta ainult sama liiki õigusaktiga, on ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõige 2.

               4.1.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 50 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna ühiskomitee otsusega muudetakse väljaastumislepingut, on asjakohane avaldada otsus pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2020/0079 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses nimetatud lepingu muutmist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit sõlmis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) nõukogu otsusega (EL) 2020/135
                  12
                 30. jaanuaril 2020 ning see jõustus 1. veebruaril 2020.

               (2)Väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktiga d anti ühiskomiteele õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse nimetatud lepingut, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida lepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, ja tingimusel et selliste otsustega ei muudeta käesoleva lepingu olulisi osi. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastuvõetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad ning liit ja Ühendkuningriik peavad neid otsuseid rakendama, kusjuures neil on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul. Vastavalt väljaastumislepingu artiklile 182 on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll selle lepingu lahutamatu osa.

               (3)Teatavad väljaastumislepingus osutatud kuupäevad olid lepingu jõustumise ajaks juba möödunud ning õiguskindluse huvides tuleks neid seega muuta ning teha vastavad kohandused.

               (4)Väljaastumislepingu artikkel 145 ei sisalda sätteid, mis reguleeriksid söe ja terase teadusfondist Ühendkuningriigi toetusesaajatele enne üleminekuperioodi lõppu antud toetusi, ning seepärast tuleks seda artiklit selle koha pealt täiendada, et tagada õiguskindlus kehtivate toetuslepingute osas.

               (5)Eksituse tõttu ei ole väljaastumislepingu I lisa I osas nimetatud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni kaht otsust ning Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas ei ole nimetatud kaheksat õigusakti, mis on olulised, et kohaldada siseturu eeskirju Põhja-Iirimaale liikuva kauba suhtes. Seetõttu tuleks need otsused ja õigusaktid lisada nimetatud lisadesse. Peale selle on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas loetletud teatavate konkreetsete õigusaktide kohaldamisala täiendavaks täpsustamiseks vajalikud kolm märkust. Seetõttu tuleks need märkused lisada Iirimaa ja Põhja-Iirimaa 2. lisasse.

               (6)Ühiskomitee peaks nende väljajätete ja puuduste kõrvaldamiseks võtma vastu otsuse vastavalt väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktile d.

               (7)Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel võetakse väljaastumislepinguga loodud ühiskomitees seoses väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punkti d kohaselt tehtava ühiskomitee otsusega seisukoht teha väljaastumislepingus järgmised muudatused.

               1)Artikli 135 pealkirjas asendatakse aastaarvud „2019. ja 2020“ aastaarvuga „2020.“ ning lõikes 1 asendatakse fraas „aastatel 2019 ja 2020“ fraasiga „2020. aastal“.

               2)Artikli 137 pealkirjas asendatakse fraas „aastatel 2019 ja “ sõnaga „aastal“ ning lõike 1 esimesest lõigust jäetakse välja fraas „2019. ja“.

               3)Artikli 143 lõiget 1 muudetakse järgmiselt.

               (a)Teises lõigus asendatakse fraas „31. juulil 2019“ fraasiga „31. juulil 2020“.

               (b)Kolmas lõik asendatakse järgmisega:

               „2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannetes esitatakse maksed, mis on tehtud teise lõigu punktis b osutatud eraldistest alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2020 samade finantstehingute jaoks kui need, millele osutatakse käesolevas lõikes, kuid mille kohta tehakse otsus käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval või pärast seda.“

               4)Artikli 144 lõike 1 teises lõigus asendatakse fraas „31. juulil 2019“ fraasiga „31. juulil 2020“.

               5)Artiklisse 145 lisatakse järgmine lõik:

               „Seoses Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolliga 37 loodud söe ja terase teadusfondi projektidega, mille toetuslepingud kirjutatakse alla enne üleminekuperioodi lõppu, kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jätkuvalt kohaldatavat liidu õigust pärast üleminekuperioodi lõppu ja kuni projektide lõpetamiseni. Kohaldatav liidu õigus hõlmab eelkõige järgmisi sätteid, sealhulgas nende muudatusi, sõltumata muudatuse vastuvõtmise, jõustumise või kohaldamise kuupäevast:

               (a)nõukogu otsused 2003/76/EÜ
                  13
               , 2003/77/EÜ
                  14
                ja 2008/376/EÜ
                  15
               ;

               (b)artikli 138 lõike 2 punktis a ning punktides c–e osutatud õigusaktid.“

               6)Artiklit 150 muudetakse järgmiselt.

               (a)Lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

               i)neljandas lauses asendatakse fraas „15. detsembril“ fraasiga „15. oktoobril“ ja aastaarv „2019“ aastaarvuga „2020“;

               ii)viiendas lauses asendatakse fraas „15. detsembril 2030“ fraasiga „15. oktoobril 2031“.

               (b)Lõiget 8 muudetakse järgmiselt:

               i)esimeses lõigus asendatakse aastaarv „2019“ aastaarvuga „2020“;

               ii)teise lõigu esimeses lauses asendatakse aastaarv „2020“ aastaarvuga „2021“.

               7)Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisasse lisatakse järgmised märkused.

               (a)Punkti 4 „Üldised kaubandusega seotud küsimused“ kirje „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta“ järele:

               „Ilma, et see piiraks liidu üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt nõuetele vastavate riikide suhtes kehtivate tariifsete soodustuste kohaldamist Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa suhtes:

               –ei käsitata määruse (EL) 978/2012 artikli 9 lõike 1 punkti c alapunktis ii ja VI peatükis „Kaitse- ja järelevalvemeetmed“ esinevaid viiteid liikmesriigile viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga;

               –ei käsitata määruse (EL) 978/2012 artikli 2 punktis k ja VI peatükis „Kaitse- ja järelevalvemeetmed“ esinevaid viiteid liidu turule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriigi turgu seoses Põhja-Iirimaaga, ning

               –ei käsitata määruses (EL) 978/2012 esinevaid viiteid liidu tootjatele ja liidu tootmisharule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriigi tootjaid või tootmisharu seoses Põhja-Iirimaaga.“

               (b)Punktis 5 „Kaubanduse kaitsemeetmed“ punkti pealkirja järele:

               „Ilma, et see piiraks liidu kaubanduse kaitsemeetmete kohaldatavust Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa suhtes, ei käsitata määruse (EL) 2016/1036, määruse (EL) 2016/1037, määruse (EL) 2015/478 ja määruse (EL) 2015/755 viiteid liikmesriikidele või liidule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga. Lisaks võivad importijad, kes tasusid Põhja-Iirimaal tollivormistuse läbinud kaupade impordilt dumpinguvastaseid tollimakse või tasakaalustavaid tollimakse, taotleda selliste maksude tagasimaksmist üksnes vastavalt kas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 8 või määruse (EL) 2016/1037 artiklile 21.“

               (c)Punktis 6 „Kahepoolseid kaitsemeetmeid käsitlevad määrused“ punkti pealkirja järele:

               „Ilma et see piiraks liidu kahepoolsete kaitsemeetmete kohaldatavust Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga, ei käsitata allpool nimetatud määrustes esinevaid viiteid liikmesriikidele või liidule viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.“

               8)Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisasse lisatakse järgmised õigusaktid:

               –punktis 6 „Kahepoolseid kaitsemeetmeid käsitlevad määrused“: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/287, millega rakendatakse kahepoolseid kaitseklausleid ja muid mehhanisme, mis võimaldavad ajutiselt peatada Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud teatavates kaubanduslepingutes sätestatud soodustuste kohaldamise
                  16
               ;

               –punktis 23 „Kemikaalid ja nendega seonduv“: nõukogu määrus (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad
                  17
               ;

               –punktis 25 „Jäätmed“: direktiiv (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta
                  18
               ;

               –punktis 29 „Toit – üldine“: nõukogu direktiiv 2011/91/EL toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta
                  19
               ;

               –punktis 42 „Taimne paljundusmaterjal“: nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta
                  20
               ; nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta
                  21
                ning nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/72/EÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta
                  22
               ;

               –punktis 47 „Muu“: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 2019/880 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta
                  23
               .

               9)Väljaastumislepingu I lisa I osasse lisatakse järgmised õigusaktid:

               –pealkirja „Elektrooniline andmevahetus (E-seeria)“ alla: sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr E7, milles käsitletakse koostöö ja teabevahetuse praktilist korda senikauaks, kuni liikmesriigid on sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetamise süsteemi (EESSI) täielikult kasutusele võtnud
                  24
               ;

               –pealkirja „Perehüvitised (F-seeria)“ alla: sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr F3
                  25
                määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 68 tõlgendamise kohta seoses diferentseeritud lisahüvitise arvutamise meetodiga.

               Artikkel 2

               Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 155, 12.6.2019, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 334, 16.12.2011, lk 1.

                     (3)

                        EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298–2308.

                     (4)

                        EÜT L 226, 13.8.1998, lk 16–23.

                     (5)

                        ELT L 205, 1.8.2008, lk 28–39.

                     (6)

                        ELT L 22, 26.1.2005, lk 1.

                     (7)

                        ELT L 151, 7.6.2019, lk 1.

                     (8)

                        ELT L 53, 22.2.2019, lk 1.

                     (9)

                        ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

                     (10)

                        ELT C 215, 26.6.2019, lk 2.

                     (11)

                        ELT C 73, 6.3.2020, lk 5.

                     (12)

                        ELT L 29, 31.1.2020, lk 1.

                     (13)

                        Nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsus 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed (ELT L 29, 5.2.2003, lk 22).

                     (14)

                        Nõukogu 1. veebruari 2003 aasta otsus 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised (ELT L 29, 5.2.2003, lk 25).

                     (15)

                        Nõukogu 29. aprilli 2008. aasta otsus 2008/376/EÜ söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (EÜT L 130, 20.5.2008, lk 7).

                     (16)

                        ELT L 53, 22.2.2019, lk 1.

                     (17)

                        ELT L 22, 26.1.2005, lk 1.

                     (18)

                        ELT L 155, 12.6.2019, lk 1.

                     (19)

                        ELT L 334, 16.12.2011, lk 1.

                     (20)

                        EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298–2308.

                     (21)

                        EÜT L 226, 13.8.1998, lk 16–23.

                     (22)

                        ELT L 205, 1.8.2008, lk 28–39.

                     (23)

                        ELT L 151, 7.6.2019, lk 1.

                     (24)

                        ELT C 73, 6.3.2020, lk 5.

                     (25)

                        ELT C 215, 26.6.2019, lk 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.6.2021
            COM(2021) 353 final
            2021/0174(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ajavahemikuks 2021–2026 kalanduse erikomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku teema

               Ettepanek on nõukogu otsuse kohta, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse ELi nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu
                  1
                (kaubandus- ja koostööleping aastateks 2021–2026) artikli 8 lõike 1 punkti q alusel moodustatud kalanduse erikomitees. See seisukoht hõlmab kalanduse erikomitee ülesandeid, mis sisaldavad kaubandus- ja koostöölepingu alusel õiguslikke tagajärgi omavate õigusaktide vastuvõtmist.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostööleping

               Kaubandus- ja koostöölepingus on sätestatud sooduskord sellistes valdkondades nagu kaubavahetus ja teenuskaubandus, digikaubandus, intellektuaalomand, riigihanked, lennundus ja maanteetransport, energeetika, kalandus, sotsiaalkindlustuse koordineerimine, õiguskaitse ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, temaatiline koostöö ja osalemine liidu programmides. Lepingu eesmärk on tagada võrdsed tingimused ja põhiõiguste austamine. Kaubandus- ja koostöölepingut kohaldati ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021 ja see jõustus 1. mail 2021.

               2.2.Kalanduse erikomitee

               Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga q loodi kalanduse erikomitee. Kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 508 on esitatud mittetäielik loetelu kalanduse erikomitee ülesannetest ja pädevusvaldkondadest.

               Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 4 kohaselt on kalanduse erikomiteel oma pädevusvaldkonnas õigus:

               ·teha järelevalvet kaubandus- ja koostöölepingu ja selle lisalepingute rakendamise üle ja vaadata see läbi ning tagada nende nõuetekohane toimimine;

               ·aidata partnerlusnõukogul täita oma ülesandeid ja eelkõige anda partnerlusnõukogule aru ja täita talle viimase poolt pandud ülesandeid;

               ·võtta vastu otsuseid, sealhulgas muudatusi, ja soovitusi kõikides küsimustes, mille puhul see on kõnealuse lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud või mille jaoks on partnerlusnõukogu oma õigused artikli 7 lõike 4 punkti f alusel erikomiteele delegeerinud;

               ·arutada kõnealuse lepingu või selle lisalepingute rakendamisest tulenevaid tehnilisi küsimusi;

               ·tagada foorum, kus pooled saavad vahetada teavet, arutada parimaid tavasid ja jagada rakendamise kogemusi;

               ·luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi ning

               ·tagada foorum konsultatsioonideks kaubandus- ja koostöölepingu artikli 738 lõike 7 kohaselt.

               Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõikele 10 ning erandina selle artikli 8 lõikest 9 võib kalanduse erikomitee võtta vastu oma töökorra, mis reguleerib tema tööd, ja seda hiljem muuta.

               Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 508 lõike 1 kohaselt võib kalanduse erikomitee eelkõige:

               ·luua kalavarude säästva majandamise arutelu- ja koostööfoorumi;

               ·kaaluda mitmeaastaste kaitse- ja majandamisstrateegiate väljatöötamist lubatud kogupüügi ja muude majandamismeetmete kindlaksmääramise alusena;

               ·töötada välja mitmeaastased strateegiad kvoodiväliste kalavarude kaitseks ja majandamiseks;

               ·kaaluda kalavarude majandamise ja kaitsmise meetmeid, sealhulgas kiireloomulisi meetmeid ja kalapüügi selektiivsuse tagamise meetmeid;

               ·kaaluda lähenemisviise teaduslikel ja kalavarude majandamise eesmärkidel vajalike andmete kogumisele, selliste andmete (sh järelevalve, kontrolli ja täitmise tagamiseks vajaliku teabe) jagamisele ning teadusasutustega konsulteerimisele seoses parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega;

               ·kaaluda meetmeid, et tagada kohaldatavate eeskirjade täitmine, sealhulgas ühiseid kontrolli-, järelevalve- ja seireprogramme ning andmete vahetamist, et hõlbustada püügivõimaluste kasutamise järelevalvet ning kontrolli ja täitmise tagamist;

               ·töötada välja suunised erikalavarude ajutise lubatud kogupüügi kindlaksmääramiseks;

               ·valmistada ette iga-aastased konsultatsioonid;

               ·kaaluda küsimusi, mis on seotud lossimissadamate määramisega, sealhulgas sellega, et pooled teataksid õigel ajal sellistest määramistest ja nendesse tehtud muudatustest;

               ·koostada ajakava uutest kalavarude majandamise meetmetest teatamiseks ning nende laevade nimekirjade edastamiseks, mille jaoks soovitakse saada püügiluba või kalalaevatunnistust, samuti teise lepinguosalise teavitamiseks enne kaubandus- ja koostöölepingu 37. lisas loetletud kalavarude lubatud kogupüügi (TAC) kindlaksmääramist või muutmist;

               ·luua foorum konsultatsioonideks edasiste juurdepääsu eritingimuste üle, mis on seotud a) kokkulepitud kalapüügivõimalustega, b) kvoodiväliseid kalavarusid käsitlevate mitmeaastaste strateegiatega ning c) tehniliste ja kaitsemeetmetega, ja nõuandefoorum konsultatsioonideks kaubandus- ja koostöölepingu artikli 506 lõikes 4 käsitletud küsimustes;

               ·töötada välja suunised, et toetada vetele juurdepääsu praktilist kohaldamist (kaubandus- ja koostöölepingu artikkel 500);

               ·töötada välja mehhanism, mille abil saavad pooled vabatahtlikult üks kord igal aastal kanda üle püügivõimalusi; ning

               ·kaaluda kaubandus- ja koostöölepingu artikli 502 (Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele juurdepääsu erikord) kohaldamist ja rakendamist ning artikli 503 (kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid) kohaldamist ja rakendamist.

               2.3.Kalanduse erikomitee kavandatavad aktid

               Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 508 lõike 2 kohaselt võib kalanduse erikomitee võtta vastu akte või meetmeid, sealhulgas otsuseid ja soovitusi järgmise kohta:

               ·poolte vahel pärast kaubandus- ja koostöölepingu artikli 498 kohaseid konsultatsioone kokku lepitud registreerimisküsimused;

               ·kaubandus- ja koostöölepingu artikli 508 lõike 1 punktides b, c, d, e, f, g, i, j, l, m ja n osutatud küsimused;

               ·kaubandus- ja koostöölepingu artikli 496 lõikes 2 osutatud varasemate rahvusvaheliste kohustuste loetelu muutmine;

               ·kaubandus- ja koostöölepingu kalanduse rubriigi kohast kalavarude säästvat majandamist käsitleva koostöö muud aspektid ning

               ·kaubandus- ja koostöölepingu artikli 510 kohase läbivaatamise üksikasjad.

               Selliste meetmete eesmärk on rakendada kaubandus- ja koostöölepingu kalanduse rubriiki.

               3.ELi nimel võetav seisukoht

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 218 lõikele 9 võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu seisukoha, mis võetakse liidu nimel kalanduse erikomitees kaubandus- ja koostöölepingu artikli 508 lõike 2 alusel vastu võetud otsuste suhtes.

               Kalanduse erikomitees võetavad seisukohad tuleks kindlaks määrata kaheastmelist lähenemisviisi kasutades. Esiteks tuleks nõukogu otsuses sätestada ELi seisukoha juhtpõhimõtted ja suunad mitmeks aastaks. Teiseks tuleks iga koosoleku puhul, kus kalanduse erikomiteel võidakse paluda vastu võtta õigusliku toimega akte või meetmeid, seisukohta täiendada mitteametlike dokumentidega, mille koostab komisjon ja mida arutatakse nõukogu töörühmas.

               Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks ELi seisukoht kalanduse erikomitees. Ettepanekuga rakendatakse ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja suuniseid, mis on sätestatud määruses (EL) nr 1380/2013, eelkõige selle artiklites 2, 28 ja 33. Samuti rakendatakse sellega mitmeaastaseid kavasid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määruses (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava,
                  2
                ja määruses (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes püütavate kalavarude mitmeaastane kava
                  3
               .

               Ettepanek on kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 494 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega ning selles võetakse arvesse kaubandus- ja koostöölepingu kalandusrubriigi eripära. Ettepanek hõlmab ka kalanduse erikomitees võetava ELi seisukoha iga-aastaste täpsustuste standardmenetlust.

               Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 10 ja nõukogu otsusega (EL) 2021/689
                  4
                tuleb Euroopa Parlamenti kalanduse erikomitee tegevusest viivitamata ja täielikult teavitada, järgides konfidentsiaalsuse säilitamiseks vajalikku korda. Üldjuhul esitab komisjon Euroopa Parlamendile teabe vastutava parlamendikomisjoni kaudu. Selline teave peaks hõlmama teabe- ja aruandekoosolekuid enne ja pärast kalanduse erikomitee koosolekuid ning kõigi selle komitee koosolekutega seotud dokumentide jagamist samal ajal, kui komisjon jagab neid nõukoguga.

               Need töömeetodid peavad põhinema liidu institutsioonide lojaalse koostöö põhimõttel, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab vastu otsuse, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.

               „Õigusliku toimega aktid“ hõlmavad õigusakte, millel on õiguslik toime kõnealust asutust reguleeriva rahvusvahelise õiguse eeskirjade alusel, ja akte, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada ELi seadusandja poolt vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kalanduse erikomitee on rahvusvahelise lepinguga, nimelt kaubandus- ja koostöölepinguga loodud organ.

               Kalanduse erikomitee poolt vastu võetud meetmed võivad olla lepinguosalistele siduvad vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artiklile 10, milles on sätestatud: „Partnerlusnõukogu või vajaduse korral komitee vastu võetud otsused on pooltele ning kõigile käesoleva lepingu ja selle lisalepingute alusel loodud organitele, sealhulgas kuuenda osa I jaotises osutatud vahekohtule siduvad. Soovitused ei ole siduvad.“

               Kalanduse erikomitee soovitused ja muud selle poolt vastuvõetud aktid või meetmed võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu, isegi kui neil ei ole siduvat mõju rahvusvahelise õiguse alusel. Kalanduse erikomitee vastu võetud õigusaktid või meetmed ei täienda ega muuda kaubandus- ja koostöölepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, mistõttu teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava otsuse peamine eesmärk ja sisu on seotud kalandusega. Käesolevas seisukohas kajastatavate põhimõtete kehtestamise õiguslik alus on määrus (EL) nr 1380/2013.

               Seetõttu põhineb kavandatav otsus ELi toimimise lepingu artiklil 43.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 43 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2021/0174 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ajavahemikuks 2021–2026 kalanduse erikomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu võttis 29. aprillil 2021 vastu otsuse (EL) 2021/689
                  6
                ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu
                  7
                (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) sõlmimise kohta. Nimetatud leping jõustus 1. mail 2021.

               (2)Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga q loodi kalanduse erikomitee. Selle pädevused on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõikes 4.

               (3)Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 4 punktiga f on kalanduse erikomiteele antud õigus luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi.

               (4)Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõikele 10 ning erandina artikli 8 lõikest 9 võib kalanduse erikomitee võtta vastu oma töökorra, mis reguleerib tema tööd, ja seda hiljem muuta.

               (5)Kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 508 on esitatud mittetäielik loetelu kalanduse erikomitee ülesannetest ja pädevusvaldkondadest.

               (6)Kalanduse erikomitee vastutab selliste meetmete, sealhulgas otsuste ja soovituste vastuvõtmise eest, millega toetatakse kaubandus- ja koostöölepingu artikli 494 eesmärke, eelkõige koostööd, millega tagatakse, et ühiste kalavarude püük lepinguosaliste vetes oleks pikas perspektiivis majanduslikult jätkusuutlik ning aitaks saavutada majanduslikku ja sotsiaalset kasu, austades samal ajal täielikult iseseisvate rannikuriikide õigusi ja kohustusi, mida lepinguosalised teostavad, ning eesmärki kasutada ühiseid kalavarusid määral, mis aitab hoida ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioonide biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

               (7)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013
                  8
                on sätestatud, et liit peab tagama selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Määruses on ka sätestatud, et liit peab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal võtma kalavarude kaitse- ja majandamismeetmeid, toetama teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetama järk-järgult tagasiheite ja edendama püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Määruses (EL) nr 1380/2013 on konkreetselt sätestatud, et liit peab neid eesmärke ja põhimõtteid kohaldama oma kalandusalastes välissuhetes.

               (8)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel kalanduse erikomitee koosolekutel võetav seisukoht seoses kalanduse erikomitee aktidega, mis on liidu jaoks siduvad või mis võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu.

               (9)Euroopa Parlamenti tuleb ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 10 kohaselt teavitada viivitamata ja täielikult, et võimaldada tal kasutada täiel määral oma õigusi kooskõlas aluslepingutega.

               (10)Arvestades kaubandus- ja koostöölepinguga hõlmatud kalavarude muutuvat iseloomu ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uut arengut, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne kalanduse erikomitee koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada ajavahemikuks 2021–2026 kord liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punkti q alusel moodustatud kalanduse erikomitee koosolekutel liidu nimel võetav seisukoht sätestatakse I ja II lisas.

               Artikkel 2

               Kalanduse erikomitee koosolekutel võetava, artiklis 1 osutatud liidu seisukoha täpsustused sätestatakse vastavalt III lisale.

               Artikkel 3

               Nõukogu annab artiklis 1 osutatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi 30. juuniks 2026.

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 149, 30.4.2021, lk 10–2539.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 (ELT L 179, 16.7.2018, lk 1–13).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes ja sellega piirnevates vetes püütavate kalavarude majandamise ja nende kalavarude püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EL) 2016/1139 ja (EL) 2018/973 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008 (ELT L 83, 25.3.2019, lk 1–17).

                     (4)

                        Nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsus (EL) 2021/689 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 149, 30.04.2021, lk 2–9).

                     (5)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)

                        ELT L 149, 30.4.2021, lk 2.

                     (7)

                        ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.6.2021
            COM(2021) 353 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ajavahemikuks 2021–2026 kalanduse erikomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga

               I LISA

               1.Põhimõtted

               Kaubandus- ja koostöölepingu kohaselt teeb liit järgmist:

               (a)tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika raames, eelkõige kohaldades ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel, vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ning kaotada järk-järgult tagasiheide, minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve; samuti vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 28 ja 33 ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamise kohta;

               (b)tagab kalanduse erikomitee toimivuse, sealhulgas selle töökorra koostamise või muutmise;

               (c)tagab kalanduse erikomitee tööks vajalike töörühmade loomise, sealhulgas vajaduse korral nende töökorra koostamise ja vastuvõtmise;

               (d)püüab tagada, et kalanduse erikomitee poolt vastu võetavad õigusliku toimega aktid või meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kalavarude kokkuleppega ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva lepinguga;

               (e)tagab, et kalanduse erikomitee poolt vastu võetavad õigusliku toimega aktid või meetmed on kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu eesmärkide ja põhimõtetega (artikkel 494), sealhulgas ühiste kalavarude pikaajalise jätkusuutlikkuse ja optimaalse kasutamise edendamine, parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kasutamine kaitse- ja majandamisotsuste alusena, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate meetmete kohaldamine mere bioloogiliste ressursside kaitseks ja kalavarude majandamiseks, säilitades samal ajal lepinguosaliste regulatiivse autonoomia;

               (f)edendab seisukohti, mis on kooskõlas parimate tavadega ja muudel Atlandi ookeani kirdeosa käsitlevatel foorumitel ning mitme- ja kahepoolsetel konsultatsioonidel võetud seisukohtadega, ning edendab kooskõlastamist teiste lepinguosaliste ja Kirde-Atlandi kalanduskomisjoniga;

               (g)tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

               (h)järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta;

               (i)püüab edendada kaubandus- ja koostöölepingu raames vastu võetud meetmete õigeaegset rakendamist lepinguosaliste poolt liidu õigusraamistikus.

               II LISA

               1.Suunised

               Liit püüab vajaduse korral toetada kalanduse erikomitee tööd, eelkõige järgmisi meetmeid:

               (a)arutelu ja koostöö kalavarude säästva majandamise valdkonnas;

               (b)kaalutakse mitmeaastaste kaitse- ja majandamisstrateegiate väljatöötamist lubatud kogupüügi ja muude majandamismeetmete kindlaksmääramise alusena;

               (c)töötatakse välja mitmeaastased strateegiad kvoodiväliste kalavarude kaitseks ja majandamiseks vastavalt kaubandus- ja koostöölepingule;

               (d)kaalutakse kalavarude majandamise ja kaitse meetmeid, sealhulgas kiireloomulisi meetmeid kalapüügi selektiivsuse tagamiseks;

               (e)kaalutakse lähenemisviise teaduslikel ja kalavarude majandamise eesmärkidel vajalike andmete kogumisele, selliste andmete (sh järelevalve, kontrolli ja täitmise tagamiseks vajaliku teabe) jagamisele ning teadusasutustega konsulteerimisele seoses parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega;

               (f)kaalutakse meetmeid, et tagada kohaldatavate eeskirjade täitmine, sealhulgas ühiseid kontrolli-, järelevalve- ja seireprogramme ning andmete vahetamist, et hõlbustada püügivõimaluste kasutamise järelevalvet ning kontrolli ja täitmise tagamist;

               (g)töötatakse välja suunised lubatud kogupüügi kehtestamiseks, nagu on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 499 lõikes 6, mis käsitleb ajutist lubatud kogupüüki;

               (h)ettevalmistused iga-aastasteks konsultatsioonideks;

               (i)kaalutakse küsimusi, mis on seotud lossimissadamate määramisega, sealhulgas sellega, et pooled teataksid õigel ajal sellistest määramistest ja nendesse tehtud muudatustest;

               (j)koostatakse ajakava kaubandus- ja koostöölepingu artikli 496 lõikes 3 osutatud meetmetest teatamiseks, artikli 497 lõikes 1 osutatud laevade nimekirjade edastamiseks ja artikli 498 lõikes 7 osutatud teavitamiseks;

               (k)luuakse foorum kaubandus- ja koostöölepingu artikli 501 lõike 2 ja artikli 506 lõike 4 kohasteks konsultatsioonideks;

               (l)töötatakse välja mehhanism, mille abil saavad pooled vabatahtlikult üks kord igal aastal kanda üle püügivõimalusi, nagu on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 498 lõikes 8;

               (m)kaalutakse kaubandus- ja koostöölepingu artiklite 502 ja 503 kohaldamist ja rakendamist;

               (n)luuakse, jälgitakse, koordineeritakse ja saadetakse laiali kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 punkti f kohaseid töörühmi.

               2.Liit püüab vajaduse korral toetada kalanduse erikomitee tööd, et võtta vastu õigusliku toimega akte või meetmeid seoses järgmisega:

               (a)II lisa punktis 1 osutatud küsimused;

               (b)poolte vahel pärast kaubandus- ja koostöölepingu artikli 498 kohaseid konsultatsioone kokku lepitud registreerimisküsimused;

               (c)kaubandus- ja koostöölepingu artikli 496 lõikes 2 osutatud varasemate rahvusvaheliste kohustuste loetelu muutmine;

               (d)kaubandus- ja koostöölepingu raames toimuva kalavarude säästva majandamise alase koostöö muud aspektid;

               (e)kaubandus- ja koostöölepingu artikli 510 kohase läbivaatamise üksikasjad.

               III LISA

               Kalanduse erikomitee koosolekutel

               võetava liidu seisukoha iga-aastased täpsustused

               Enne õigusliku toimega aktide või meetmete vastuvõtmist kalanduse erikomitees astutakse vajalikud sammud, et liidu nimel väljendatavas seisukohas võetaks arvesse Euroopa Komisjonile edastatud viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid vastavalt I ja II lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele.

               Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele piisavalt varakult enne kalanduse erikomitee iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

               Parlamendile antakse võimalus kasutada täielikult oma institutsioonilisi õigusi kooskõlas aluslepingutega.

               Kui kalanduse erikomitee koosoleku käigus, sealhulgas kohapeal, ei ole võimalik saavutada kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.7.2021
            COM(2021) 354 final
            2021/0175(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega  (Eelarverida 07 20 03 01 – Sotsiaalkindlustus)
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmist.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Vastavalt Lissaboni lepingule vastutab EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel Euroopa välisteenistus.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on tagada, et EMP lepingu osalised jätkavad koostööd selliste liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on kantud Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvesse ja on seotud tööjõu vaba liikumisega ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sealhulgas kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimisega (eelarverida 07 20 03 01).

               Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjoni talitused esitavad nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on liidu tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

               Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, et katta 1. jaanuari 2021 ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandkorras nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusaktiga taotletakse eesmärke töötajate liikumisvabaduse ja sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise valdkonnas ning reguleeritakse neid valdkondi. Seega on selle materiaalõiguslikuks aluseks ELi toimimise lepingu artiklid 46 ja 48.

               4.3.Kokkuvõte

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaksid olema ELi toimimise lepingu artiklid 46 ja 48 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Mõju eelarvele

                  EMP EFTA riikide rahaline osalus kantakse eelarvereale 07 20 03 01 „Tööjõu vaba liikumine ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimine“. Täpne summa määratakse kindlaks pärast käesoleva nõukogu otsuse vastuvõtmist, tuginedes EMP lepingu protokollis nr 32 ette nähtud korrale.

               6.Kavandatava õigusakti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2021/0175 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

                  (Eelarverida 07 20 03 01 – Sotsiaalkindlustus)

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 46 ja 48 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  2
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  3
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31.

               (3)EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

               (4)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks tööjõu vaba liikumist, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist ja võõrtöötajate, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit võõrtöötajate suhtes rakendatavaid meetmeid.

               (5)Seetõttu tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks jätkuda ka 1. jaanuaril 2021 ja pärast seda.

               (6)Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega, peab põhinema käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6–8.

                     (3)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.7.2021
            COM(2021) 354 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega  (Eelarverida 07 20 03 01 – Sotsiaalkindlustus)

               LISA

               EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               [kuupäev],

               millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31
               koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 86 ja 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd selliste liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud tööjõu vaba liikumisega ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sealhulgas kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimisega.

               (2)On asjakohane, et selline koostöö jätkuks ka pärast 31. detsembrit 2020, sõltumata sellest, millal käesolev otsus vastu võetakse või kas käesoleva otsuse kohaldamiseks vajalike põhiseadusest tulenevate võimalike nõuete täitmisest teatatakse pärast 10. juulit 2021.

               (3)EFTA riikides moodustatud üksused peaksid saama osaleda meetmetes, mille võtmist alustatakse enne käesoleva otsuse jõustumist. Pärast 1. jaanuari 2021 võetud meetmete kulusid võib käsitada rahastamiskõlblikena samadel tingimustel nagu ELi liikmesriikides moodustatud üksuste kulusid, eeldusel, et käesolev otsus jõustub enne asjaomaste meetmete lõpuleviimist.

               (4)Seepärast tuleks EMP lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealune laiendatud koostöö saaks toimuda alates 1. jaanuarist 2021,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu protokolli nr 31 artiklit 5 muudetakse järgmiselt.

               1.Lõike 13 järele lisatakse järgmine lõige:

               „14.Alates 1. jaanuarist 2021 osalevad EFTA riigid meetmetes, mida rahastatakse järgmiselt Euroopa Liidu 2021. eelarveaasta üldeelarve realt:

               -Eelarverida 07 20 03 01: „Tööjõu vaba liikumine ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimine“.

               Pärast 1. jaanuari 2021 alustatud meetmete kulusid võib käsitada alates nende alustamisest rahastamiskõlblikena asjaomase toetuslepingu või toetuse andmise otsuse alusel, eeldusel, et EMP ühiskomitee [kuupäev] otsus nr XX/2021 [käesolev otsus] jõustub enne nende meetmete lõpuleviimist.“

               2.Lõikes 5 asendatakse sõnad „ja alates 1. jaanuarist 2014 lõikes 13 osutatud 2014., 2015., 2016., 2017., 2018., 2019. ja 2020. eelarveaasta eelarve realt rahastatavates meetmetes“ sõnadega „alates 1. jaanuarist 2014 lõikes 13 osutatud 2014., 2015., 2016., 2017., 2018., 2019., 2020. ja 2021. eelarveaasta eelarve realt rahastatavates meetmetes ja alates 1. jaanuarist 2021 lõikes 14 osutatud 2021. eelarveaasta eelarve realt rahastatavates meetmetes“.

               3.Lõigetes 6 ja 7 asendatakse sõnad „lõigetes 8, 12 ja 13“ sõnadega „lõigetes 8, 12, 13 ja 14“.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud
                  1*.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […]

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  […]

                EMP ühiskomitee

                sekretärid

                     […]

                     (1)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]