               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.9.2018
            COM(2018) 610 final
            2018/0319(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe liidu nimel allakirjutamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määruse (EL) nr 2016/1624 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet)
                  1
                artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist operatiivkoostööd välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe asjaomase liikmesriigi naabruses paikneva kolmanda riigi nõusolekul ja osalusel viia ellu tegevusi välispiiridel, sealhulgas asjaomase kolmanda riigi territooriumil.

               Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki täidesaatva võimu teostamist kätkevaks tegevuseks, samuti juhul, kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke, eelkõige operatsiooni ulatuse kirjeldust, tsiviil- ja kriminaalvastutust ning rühma liikmete ülesandeid ja õigusi. Staatust käsitleva kokkuleppega tagatakse, et operatsioonide käigus austatakse täielikult põhiõigusi.

               Nõukogu läbirääkimisjuhistele toetudes on Euroopa Komisjon pidanud endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle eesmärgiga kehtestada õiguslik raamistik, mis võimaldab operatsiooniplaanide alusel kohest tegutsemist kiiret reageerimist nõudvatel juhtudel. Piirkonna rändevood on küll palju väiksemad kui 2015/2016. aastal, kuid organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti mis tahes uute tingimustega. Pärast staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimist suudavad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, sellistele võimalikele arengutele palju paremini reageerida.

               Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe allakirjutamiseks.

               21. veebruaril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe üle, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

               Läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe üle algasid 15. septembril 2017, teine voor toimus 24. novembril 2017 ja viimane voor 30. aprillil 2018. Rände, siseasjade ja kodakondsuse volinik Dimitris Avramopoulos ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseminister O. Spasovski viisid läbirääkimised lõpule Brüsselis18. juulil 2018, mil staatust käsitlev kokkulepe parafeeriti.

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja kokkuleppe eelnõu on liidule vastuvõetav.

               Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomases nõukogu töörühmas.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega

               Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga on praeguse seisuga sõlminud kahepoolse kokkuleppe kolmteist liikmesriiki. Nendes kokkulepetes on käsitletud mitmeid ühismeetmeid, nagu piirikontroll ja -valve, patrullimine, tagasisaatmine jms. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseministeeriumi ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vaheline koostöö toimub vastavalt nendevahelisele kokkuleppele, mida praegu ajakohastatakse. See hõlmab eelkõige piiri- ja migratsiooniüksuse esindajate korrapärast osalemist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates ühisoperatsioonides, kus nad kokkuleppel vastuvõtva liikmesriigiga tegutsevad vaatlejatena liikmesriikide territooriumil.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Euroopa rände tegevuskaval on neli peamist tegevussuunda. Üks neist on piirihaldus, mis hõlmab ELi välispiiri paremat haldamist, eelkõige solidaarsuse kaudu nende liikmesriikidega, mis asuvad välispiiridel, ning piiriületuse tõhustamist. Kontrolli tugevdamine endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiril avaldab positiivset mõju ka ELi välispiirile, eelkõige Bulgaaria ja Kreeka välispiirile ning samuti endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirile. Julgeoleku jätkuv tugevdamine välispiiril on kooskõlas ka Euroopa julgeoleku tegevuskavaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5.

               ELi pädevus staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks on sõnaselgelt välja toodud määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4, kus on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub ka rahvusvahelise lepingu sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt. Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt asjaomase kolmanda riigiga. Seega kuulub käesolevale dokumendile lisatud kokkulepe endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga Euroopa Liidu ainupädevusse.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Staatust käsitlev kokkulepe võimaldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil ootamatu rändajatevoo korral lähetada endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi, selle asemel, et lähetada neid kahepoolses korras liikmesriikidest.

               Seetõttu on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiri paremaks haldamiseks vajalik ühine lähenemisviis.

               •Vahendi valik

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõju hindamine

                  Staatust käsitleva kokkuleppe üle läbirääkimiste pidamiseks ei ole mõju hindamine vajalik.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Kuna tegemist on uue kokkuleppega, ei olnud võimalik olemasolevaid õigusakte hinnata ega nende toimivust kontrollida.

               •Põhiõigused

                  Staatust käsitleva kokkuleppe eelnõu sisaldab sätteid, millega tagatakse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates tegevustes osalevate rühmaliikmete tegevusest mõjutatud isikute põhiõigused on kaitstud.

                  Põhiõigusi käsitlevaid sätteid on põhjalikumalt selgitatud punktis 5 „Muu teave“.

               4.MÕJU EELARVELE

               Staatust käsitleval kokkuleppel puudub finantsmõju. Tegelik operatsiooniplaani ja asjaomase toetuslepingu alusel toimuv Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade lähetamine hõlmab kulutusi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvest. Staatust käsitleva kokkuleppe alusel toimuvaid tulevasi operatsioone rahastatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti omavahenditest.

               Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse eelnõule lisatud finantsselgituses Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kulude kohta on kolmandate riikidega tehtava tugevdatud koostöö (sealhulgas võimalikud ühisoperatsioonid naaberriikidega) kuludeks aastatel 2017–2020 hinnatud keskmiselt 6 090 miljonit eurot igal aastal.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, analüüsi ja aruandluse kord

               Komisjon tagab nõuetekohase järelevalve staatust käsitleva kokkuleppe rakendamise üle.

               Iga ühis- ja kiirreageerimisoperatsiooni analüüsivad endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ühiselt.

               Eelkõige koostavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja konkreetses tegevustes osalevad liikmesriigid iga tegevuse lõppedes aruande kokkuleppe sätete kohaldamise kohta, hõlmates ka isikuandmete töötlemist.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Kokkuleppe kohaldamisala

               Käesoleva kokkuleppe kohaselt võib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki ühisoperatsioonideks ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonideks lähetada täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi. Käesolev kokkulepe ei laienda Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelist riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu (edaspidi „EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vaheline tagasivõtuleping“)
                  2
                kohaldamisala, kuid Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmadel on konkreetse tagasisaatmisoperatsiooni käigus lubatud aidata endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki sinna tagasivõetavate isikute tuvastamisel vastavalt Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisele tagasivõtulepingule.

               Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi võib lähetada ainult endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ELi välispiiridega piirnevatesse piirkondadesse ja rühma liikmetel on neis endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirkondades operatsiooniplaaniga ettenähtud täitevvolitused.

               Tegevuse algatamine

               Amet võib teha ettepaneku tegevuse algatamiseks. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad ametiasutused võivad teha ametile ettepaneku kaaluda tegevuse algatamist. Tegevuse läbiviimiseks on vaja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste ja ameti nõusolekut.

               Operatsiooniplaan

               Enne iga ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni peavad amet ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik kokku leppima operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma ka operatsiooni piirkonnaga piirnevad liikmesriigid.

               Operatsiooniplaaniga nähakse ette üksikasjalikult ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, operatsiooni kontseptsioon, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühisoperatsiooni või kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid.

               Rühma liikmete ülesanded ja volitused

               Reeglina on rühmadel volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide läbiviimiseks. Nad peavad järgima endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusnorme.

               Rühmad tegutsevad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil üksnes endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnikelt või muudelt asjakohastelt töötajatelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul.

               Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel vormiriietust, nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Lisaks peab neil kaasas olema akrediteerimisdokument, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused neid selgelt tuvastada saaks.

               Rühma liikmed võivad kanda päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja seadmeid. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused teatavad ametile eelnevalt, millised teenistusrelvad, laskemoon ja seadmed on lubatud ning milline on nende kasutamise asjakohane õigusraamistik ja tingimused.

               Rühma liikmed võivad kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja seadmeid päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametivõimude nõusolekul, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnike või muude asjakohaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseriikliku õigusega. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused võivad lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma oma piirivalvurite juuresolekuta. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused teatavad ametile eelnevalt, milline jõu ja ohjeldusvahendite kasutamine on lubatud ja millised on nende kasutamise tingimused.

               Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused teatavad enne rühma liikmete lähetamist ametile, milliseid riiklikke andmebaase neil on võimalik kooskõlas endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusaktidega kasutada. Juurdepääsu riiklikele andmebaasidele saavad ainult endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi volitatud isikud ning rühma liikmetele võib andmeid edastada ainult vajaduse korral.

               Tegevuse peatamine ja lõpetamine

               Nii amet kui ka endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused võivad tegevuse peatada või lõpetada, kui neile tundub, et teine osapool ei järgi kokkulepet või operatsiooniplaani.

               Rühma liikmete privileegid ja immuniteet

               Rühma liikmetel on endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus, kuid teenistusvälisel ajal sooritatud tegude suhtes see puudub.

               Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette tegevused, mille suhtes kehtib endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis kriminaalõiguslik puutumatus.

               Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, esitab ameti tegevdirektor enne kohtumenetluse algatamist endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevale kohtuasutusele tõendi selle kohta, kas rühma liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel või mitte. Ameti tegevdirektor võtab otsuse vastu pärast piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud liikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste kõigi esildiste hoolikat läbivaatamist. Ameti tegevjuhi tõend on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jurisdiktsioonile siduv.

               Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.

               Samasugune kord kehtib ka rühma liikmete tsiviil- ja haldusvastutuse puhul.

               Liikmesriik, kes on asjaomase piirivalvuri või muu asjaomase töötaja lähetanud, võib loobuda rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.

               Kokkuleppes on sätestatud mehhanism kahjude kompenseerimiseks. Kompensatsioonimehhanism põhineb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklil 42. Kui kahju on põhjustatud rühma liikme poolt ametiülesannete täitmisel, vastutab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik. Kui kahju on tekitatud osaleva liikmesriigi rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see tekitati teenistusvälisel ajal, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ameti tegevdirektorilt taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik. Kui kahju on põhjustanud ameti töötajad, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.

               Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega.

               Rühma liikmete varustust, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

               Rühma liikmete suhtes ei kehti sotsiaalkindlustussätted, mida võidakse endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis seoses ametile osutatud teenustega kohaldada. Rühma liikmed on vabastatud ka ameti või liikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool endise Jugoslaavia Makedoonia vabariiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

               Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused lubavad rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid riiki tuua ja sealt välja viia ning vabastavad need tollimaksudest, lõivudest ja muudest sellistest tasudest, välja arvatud ladustamis-, veo- ja muude sarnaste teenuste tasud.

               Rühma liikmete isiklikku pagasit ei kontrollita, välja arvatud juhul, kui on tõsiselt alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi karantiinieeskirju. Isikliku pagasi kontrolli võib läbi viia üksnes asjaomase rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul.

               Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud täitemenetluse puhul. Rühma liikmed ei ole kohustatud tunnistajana ütlusi andma.

               Akrediteerimisdokument

               Amet väljastab koostöös endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga igale rühma liikmele akrediteerimisdokumendi, mis võimaldab endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustel tuvastada rühma liikmete isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesolevas kokkuleppes ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki, vajamata selleks viisat või eelnevat luba.

               Põhiõigused

               Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, mille hulka kuuluvad juurdepääs varjupaigamenetlustele, inimväärikus, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele, tagasisaatmise lubamatus ja kollektiivse väljasaatmise keeld, lapse õigused ning õigus era- ja perekonnaelule. Nad ei diskrimineeri kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ega sooidentiteedi alusel. Kõik meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.

               Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord liikmete poolt toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Amet on kehtestanud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklis 72 osutatud kaebuste lahendamise korra ning seega on nimetatud kohustus täidetud. Selliste väidetavate rikkumistega võiks tegeleda endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ombudsman, välja arvatud juhul, kui endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused otsustavad luua mehhanismi spetsiaalselt käesoleva kokkuleppe alusel esitatud kaebuste tarvis.

               Isikuandmete töötlemine

               Rühma liikmetel on õigus vajadusel töödelda isikuandmeid, lähtudes ameti ja ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavatest eeskirjadest. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt.

               Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused ühisaruande selle kohta, kuidas rühma liikmed on isikuandmeid töödelnud. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja isikuandmete kaitse ametnikule ning pädevale endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi isikuandmete kaitse asutusele. Ameti põhiõiguste ametnik ja isikuandmete kaitse ametnik annavad aru ameti tegevdirektorile.

               Vaidlused ja tõlgendamine

               Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad ametiasutused ja ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad ühe või mitme endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi naabruses asuva liikmesriigiga.

               Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi naabruses paiknevate liikmesriikidega.

               Pädevad asutused kokkuleppe rakendamiseks

               Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamiseks on siseministeerium. Euroopa Liidu jaoks on see Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet.

               Ühisdeklaratsioon

               Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et hoiduvad võtmast mis tahes meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist vastuvõtva riigi pädevate asutuste poolt. Muu hulgas hoiduvad nad aktiivselt kaasa aitamast sellele, et asjaomane rühmaliige saadetakse endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis olevast Euroopa piiri- ja rannikuvalverühma operatsiooni rajatisest oma päritoluliikmesriiki enne, kui ameti peadirektor on tõendi välja andnud.

               2018/0319 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe liidu nimel allakirjutamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki täidesaatva võimu teostamist kätkevaks tegevuseks, samuti juhul, kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke.

               (2)21. veebruaril 2017 andis nõukogu komisjonile volituse alustada läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe osas, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

               (3)Läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe üle algasid 15. septembril 2017 ja jõudsid edukalt lõpule kokkuleppe parafeerimisega 18. juulil 2018.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  3
               . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  4
               . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (7)Staatust käsitlev kokkulepe tuleks liidu nimel allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioon tuleks heaks kiita, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga antakse luba alla kirjutada Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vaheline staatust käsitlev kokkulepe Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, tingimusel et nimetatud kokkulepe sõlmitakse.

               Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioon.

               Artikkel 3

               Nõukogu peasekretariaat annab kokkuleppele allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud kokkuleppe läbirääkija, tingimusel et kokkulepe sõlmitakse.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 251, 16.9.2016, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 334, 19.12.2007, lk 7.

                     (3)

                        Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (4)

                        Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.9.2018
            COM(2018) 610 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe liidu nimel allakirjutamise kohta

               LISA

               STAATUST KÄSITLEV KOKKULEPE

               Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis

               EUROOPA LIIT

               JA ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK,

               edaspidi „kokkuleppeosalised“,

               ARVESTADES, et võib tekkida olukordi, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (edaspidi „amet“) koordineerib operatiivkoostööd Euroopa Liidu liikmesriikide ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel, sealhulgas endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil,

               VÕTTES ARVESSE, et alates 2005. aastast teeb endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ELi kandidaatriigina liiduga tihedat koostööd rändevoogude juhtimisel ning võitluses ebaseadusliku sisserände ja piiriülese kuritegevusega,

               ARVESTADES, et kokkuleppeosalised järgivad käesolevale staatust käsitlevale kokkuleppele lisatud deklaratsioone,

               ARVESTADES, et tuleks luua staatust käsitleva kokkuleppe kujul õigusraamistik olukordadeks, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühma liikmed teostavad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil täitevvõimu,

               VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kogu tegevuse puhul endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil tuleks täiel määral järgida põhiõigusi,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA JÄRGMISE KOKKULEPPE:

               Artikkel 1

               Kokkuleppe kohaldamisala

               1.Käesoleva kokkuleppega reguleeritakse ameti rühma liikmete õigusi ja kohustusi rändevoogude juhtimisel ning ebaseadusliku sisserände ja piiriülese kuritegevusega võitlemisel endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, kus neil on täitevvolitused, ning muid aspekte, mis on vajalikud tegevuste läbiviimiseks, milles osalevad ameti rühma liikmed ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad asutused.

               2.Käesolev kokkulepe ei laienda Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelist riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingut (edaspidi „EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vaheline tagasivõtuleping“). Artikli 2 lõikes 4 määratletud tagasisaatmisoperatsioonide puhul käsitleb käesolev kokkulepe üksnes operatiivtoetust tagasisaatmisoperatsioonidele, mida teostatakse vastavalt EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisele tagasivõtulepingule.

               3.Käesolev kokkulepe kehtib üksnes endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil ja rühma liikmetel on täitevvolitused ainult nendes endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirkondades, mida hõlmab operatsiooniplaan.

               Artikkel 2

               Mõisted

               Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (1)„tegevus“ – ühisoperatsioon, kiirreageerimisoperatsioon või tagasisaatmisoperatsioon;

               (2)„ühisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on ebaseadusliku rände või piiriülese kuritegevusega võitlemine või tõhustatud tehnilise ja operatiivabi andmine liikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisel piiril ning lähetada ameti rühmade liikmeid kindlaksmääratud ajaks vastavalt operatsiooniplaanile endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumile;

               (3)„kiirreageerimisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on reageerida liikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisel piiril esinevale konkreetsele ja ebaproportsionaalsele survele, ning mida viiakse ellu kooskõlas operatsiooniplaaniga piiratud ajavahemiku jooksul;

               (4)„tagasisaatmisoperatsioon“ – ameti koordineeritav ja ühe või mitme liikmesriigi pakutavat tehnilist ja operatiivtuge hõlmav operatsioon, mille raames ühest või mitmest liikmesriigist tagasipöördujad saadetakse sunniviisiliselt või vabatahtlikult tagasi endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki kooskõlas Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepinguga;

               (5)„piirikontroll“ – piiril teostatav isikute kontroll, mis muudest põhjustest sõltumata leiab aset ainult piiriületamise kavatsuse või piiriületamise korral ning seisneb piiripunktis teostatavas kontrollis ning piiri valvamisest piiripunktide vahelisel alal;

               (6)„rühma liige“ – ameti töötaja või osalevast liikmesriigist pärit piirivalveametnike rühma liige, sealhulgas liikmesriikide poolt ametisse lähetatud piirivalveametnikud, keda kasutatakse tegevuse raames; rühma liikmete hulka võivad kuuluda ka muud asjaomased töötajad, kelle ülesanded on kindlaks määratud operatsiooniplaanis;

               (7)„liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik;

               (8)„päritoluliikmesriik“ – liikmesriik, kus rühma liige on piirivalveametnik või muu asjaomane töötaja;

               (9)„isikuandmed“ – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta; tuvastatav isik on isik, keda võimaldavad otseselt või kaudselt tuvastada identifitseerimistunnused, näiteks nimi, isikukood, asukohateave ja võrguidentifikaator, või üks või mitu füüsilist, füsioloogilist, geneetilist, vaimset, majanduslikku, kultuurilist või sotsiaalset tunnust;

               (10)„osalev liikmesriik“ – liikmesriik, kes osaleb endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis toimuvas tegevuses ja kelle tehnilisi seadmeid, piirivalveametnikke ja teisi asjakohased töötajaid kasutatakse rühma tegevuses;

               (11)„amet“ – Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mis on loodud määrusega (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet;

               (12)„rühma liikmete täitevvolitused“ – volitused, mis on vajalikud endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil operatsiooniplaani kohases ühistegevuses toimuvate piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonidega seotud ülesannete täitmiseks.

               Artikkel 3

               Tegevuse algatamine

               1.Amet võib omal algatusel teha endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevatele asutustele tegevuse algatamise ettepaneku. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad ametiasutused võivad teha ametile ettepaneku kaaluda tegevuse algatamist.

               2.Tegevuse teostamiseks on vaja nii endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste kui ka ameti nõusolekut.

               Artikkel 4

               Operatsiooniplaan

               Iga ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni puhul peavad amet ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik kokku leppima operatsiooniplaanis, millega peavad nõustuma ka operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid. Operatsiooniplaanis nähakse üksikasjalikult ette ühisoperatsiooni või kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud tahud. Muu hulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, tegutsemise viis, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid; kasutatavate tehniliste seadmete liik; rakenduskava; koostöö muude kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega; põhiõiguste ja isikuandmete kaitset käsitlevad sätted; tegevuse prognoositav kestus, geograafiline ala, kus tegevus toimub; rühmaliikmete ülesannete ja põhiõiguste austamisega seotud kohustuste ja muude kohustuste ning neile antavate erikorralduste kirjeldus; endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis lubatud juurdepääs andmebaasidele ning lubatud teenistusrelvad, laskemoon ja seadmed; rühmade koosseis ja muu vajaliku personali kasutamine; juhtimis- ja kontrollisätted, sealhulgas ameti rühma liikmetega koostööd tegevate endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi volitatud piirivalveametnike nimed ja auastmed, eelkõige rühma liikmete endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumile lähetamise ajal vastutaval ametikohal olevate endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnike nimed ja auastmed; meeskonna liikmete koht käsuahelas; kasutatavate tehniliste seadmete liik; koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika; ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid. Ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamise viivad ühiselt läbi endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja amet.

               Artikkel 5

               Rühma liikmete ülesanded ja volitused

               1. Rühma liikmetel on volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide jaoks.

               2. Rühma liikmed peavad järgima endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusnorme.

               3. Rühma liikmed võivad täita ülesandeid ja kasutada volitusi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil üksnes endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnikelt või muudelt asjakohastelt töötajatelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul. Vajaduse korral annab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik rühmale korraldusi kooskõlas operatsiooniplaaniga.

               Amet võib oma koordineeriva ametniku kaudu teatada endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiripolitsei vastutavale isikule oma seisukoha rühmale antavate korralduste kohta. Sellisel juhul võtab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik neid seisukohti arvesse ja järgib neid nii palju kui võimalik.

               Kui rühmale antud korraldused ei ole operatsiooniplaaniga kooskõlas, teatab koordineeriv ametnik sellest viivitamata ameti tegevdirektorile. Tegevdirektor võib võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas tegevuse peatada või lõpetada.

               4. Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel oma ülesannete täitmisel ja volituste teostamisel vormiriietust. Vajaduse korral kannavad nad vormiriietusel ka nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Rühma liikmed kannavad igal ajal kaasas artiklis 8 osutatud akrediteerimisdokumenti, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustel oleks võimalik nende isik kindlaks teha.

               5. Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võivad rühma liikmed kanda päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusaktidega lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja seadmeid. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik teatab ametile enne rühma liikmete lähetamist, millised teenistusrelvad, laskemoon ja seadmed on lubatud ning milline on nende kasutamise õigusraamistik ja tingimused.

               6. Rühma liikmed võivad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja seadmeid päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi nõusolekul, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnike või muude asjakohaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseriikliku õigusega. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik võib lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka juhul, kui endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnikud või muud asjakohased töötajad ei viibi juures. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik teatab enne rühma liikmete lähetamist ametile, milline jõu ja ohjeldusvahendite kasutamine on lubatud ning millised on nende kasutamise tingimused.

               7.Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik teatab enne rühma liikmete lähetamist ametile, milliseid riiklikke andmebaase võib kasutada. Neid andmebaase kasutatakse vastavalt endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusaktidele.

               Juurdepääsu riiklikele andmebaasidele saavad ainult endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi volitatud isikud, kellel on asjaomastele riiklikele andmebaasidele juurdepääsu luba.

               Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik võib anda loa edastada riiklike andmebaaside andmeid rühma liikmetele, kui see on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud ja tagasisaatmisoperatsioonidega seotud eesmärkide täitmiseks.

               Artikkel 6

               Tegevuse peatamine ja lõpetamine

               1. Kui endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ei järgi käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani, võib ameti tegevdirektor tegevuse peatada või lõpetada, kui ta endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki sellest eelnevalt kirjalikult teavitab. Tegevdirektor teavitab endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki tegevuse peatamise või lõpetamise põhjustest.

               2. Kui amet või mõni osalev liikmesriik ei järgi käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik tegevuse peatada või lõpetada, kui ta ametit sellest eelnevalt kirjalikult teavitab. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik peab teavitama ametit selle põhjustest.

               3. Eelkõige võib ameti peadirektor või endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseminister tegevuse peatada või lõpetada põhiõiguste, tagasisaatmise lubamatuse põhimõtte ja isikuandmete kaitse normide rikkumise korral.

               4. Tegevuse lõpetamine ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesoleva kokkuleppe või operatsiooniplaani kohaldamisest enne sellist lõpetamist.

               Artikkel 7

               Rühma liikmete privileegid ja immuniteet

               1. Ameti rühma liikmetele on privileegid ja immuniteet antud selleks, et nad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil toimuva tegevuse käigus saaksid edukalt täita operatsiooniplaanis sätestatud ametiülesandeid.

               2. Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud lõikega 8 lubatud täitemenetluse puhul.

               3. Rühma liikmetel on endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus.

               Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, teavitatakse sellest viivitamata ameti tegevdirektorit ja päritoluliikmesriigi pädevat asutust. Enne kohtumenetluse algatamist esitab ameti tegevdirektor, olles päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste esildist põhjalikult kaalunud, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevale kohtuasutusele tõendi selle kohta, kas kõnealune tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus või mitte. Enne tõendi esitamist hoiduvad amet ja päritoluliikmesriik võtmast meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste poolt.

               Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, siis kohtumenetlust ei algatata.  Kui tegu ei pandud toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, võib kohtumenetlust jätkata. Ameti tegevdirektori tõend on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustele siduv.

               Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.

               4. Rühma liikmetel on ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus sooritatud tegude suhtes endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus.

               Kui rühma liikmete suhtes on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kohtus algatatud tsiviilasi, teatatakse sellest viivitamata ameti tegevdirektorile ja päritoluliikmesriigi pädevale asutusele. Enne kohtumenetluse algatamist esitab tegevdirektor pärast päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädeva asutuse esildiste põhjalikku kaalumist endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevale kohtuasutusele tõendi selle kohta, kas rühma liikmed panid kõnealuse teo toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus või mitte.

               Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, siis kohtumenetlust ei algatata. Kui tegu ei pandud toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, võib kohtumenetlust jätkata. Ameti tegevdirektori tõend on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustele siduv.

               Rühma liikmete suhtes kohtumenetluse algatamine jätab kõnealused liikmed ilma kohtulikust puutumatusest põhihagiga otseselt seotud vastuhagi suhtes.

               5. Kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 3 ja 4 võib päritoluliikmesriik olenevalt asjaoludest loobuda rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.

               6. Rühma liikmed ei ole kohustatud tunnistajana ütlusi andma.

               7. Kui kahju on tekitatud rühma liikme poolt tema ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuste käigus, vastutab mistahes kahju korral endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik.

               Kui kahju on tekitatud osaleva liikmesriigi rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see tekitati teenistusvälisel ajal, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ameti tegevdirektori kaudu taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik.

               Kui kahju on tekitatud ameti töötajast rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see tekitati teenistusvälisel ajal, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.

               8. Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus.

               Rühma liikmete varustust, mis on ameti tegevdirektori tõenduse kohaselt vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa kohtuotsuse, -lahendi või -määruse täitmiseks arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

               9. Rühma liikmetele antud puutumatus endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jurisdiktsiooni suhtes ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.

               10. Rühma liikmete suhtes ei kehti seoses ametile osutatud teenustega endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis kehtivad sotsiaalkindlustussätted.

               11. Rühma liikmed on vabastatud ka ameti või päritoluliikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

               12. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik lubab vastavalt kehtivatele õigusnormidele riiki tuua rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid ning vabastab need tollimaksudest, lõivudest ja muudest sellistest tasudest, välja arvatud ladustamis-, veo- ja muude sarnaste teenuste tasud. Ühtlasi lubab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik selliseid esemeid riigist välja viia.

               13. Rühma liikmete isiklikku pagasit ei kontrollita, välja arvatud juhul, kui on tõsiselt alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi karantiinieeskirju. Isikliku pagasi kontrolli võib läbi viia üksnes rühma asjaomase liikme või tema volitatud esindaja juuresolekul.

               Artikkel 8

               Akrediteerimisdokument

               1. Amet väljastab koostöös endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga igale rühma liikmele kummagi kokkuleppeosalise ametlikes keeltes dokumendi, mis võimaldab endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustel tuvastada rühma liikmete isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesoleva kokkuleppe artiklis 5 ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ning kasutada neis osutatud volitusi. Dokument sisaldab iga liikme kohta järgmist teavet: nimi ja kodakondsus; auaste või ametinimetus; hiljuti tehtud digitaalfoto ja ülesanded, mida ta on volitatud lähetuse kestel täitma.

               2. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki, vajamata selleks viisat või eelnevat luba.

               3. Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada.

               Artikkel 9

               Põhiõigused

               1. Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, mille hulka kuuluvad juurdepääs varjupaigamenetlustele, inimväärikus, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele, tagasisaatmise lubamatus ja kollektiivse väljasaatmise keeld, lapse õigused ning õigus era- ja perekonnaelule. Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel ei diskrimineeri nad kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ega sooidentiteedi alusel. Kõik nende ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võetavad meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.

               2. Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord käesoleva kokkuleppe raames toimunud ühisoperatsiooni, kiirreageerimisoperatsiooni või tagasisaatmisoperatsiooni käigus nende töötajate poolt ametiülesannete täitmisel toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks.

               Artikkel 10

               Isikuandmete töötlemine

               1. Isikuandmeid töödeldakse üksnes juhtudel, kui endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, amet või osalev liikmesriik seda käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajavad.

               2. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt.

               3. Isikuandmete töötlemine haldusotstarbel ametis ja osalevas liikmesriigis (osalevates liikmesriikides), sealhulgas isikuandmete edastamine endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile, peab toimuma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusele 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta ja vastavalt meetmetele, mille amet on võtnud määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/1624 artikli 45 lõikes 2.

               4. Kui andmete töötlemine hõlmab isikuandmete edastamist endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile, teavitavad liikmesriigid ja amet isikuandmete edastamise hetkel endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki mis tahes üldistest või konkreetsetest juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise ja hävitamisega. Nad teavitavad endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki ka juhul, kui selliste piirangute vajadus ilmneb pärast isikuandmete edastamist.

               5. Tegevuse käigus haldusotstarbel kogutud isikuandmeid võivad amet, osalevad liikmesriigid ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik töödelda vastavalt kohaldatavatele isikuandmete kaitse normidele.

               6. Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ühisaruande käesoleva artikli lõigete 1–5 kohaldamise kohta. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja isikuandmete kaitse ametnikule ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevale isikuandmete kaitse asutusele. Ameti põhiõiguste ametnik ja isikuandmete kaitse ametnik annavad aru ameti tegevdirektorile.

               Artikkel 11

               Vaidlused ja tõlgendamine

               1. Käesoleva kokkuleppe tõlgendamise ja kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad ametiasutused ja ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad ühe või mitme endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi naabruses asuva liikmesriigiga.

               2. Kui lahendust ei leita varem, lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel; vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi naabruses paikneva liikmesriigiga.

               Artikkel 12

               Kokkuleppe jõustumine, kestus ja lõpetamine

               1. Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma õigusmenetluse kohaselt.

               2. Kokkulepe jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui kokkuleppeosalised on teineteisele teatanud lõikes 1 osutatud õigusmenetluse lõpuleviimisest.

               3. Käesolev kokkulepe sõlmitakse määramata ajaks. Käesoleva kokkuleppe võib lõpetada kokkuleppeosaliste kirjalikul kokkuleppel või kumbki kokkuleppeosaline ühepoolselt. Viimasel juhul teatab kokkulepet lõpetada sooviv kokkuleppeosaline teisele kokkuleppeosalisele kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu oma kavatsusest käesolev kokkulepe lõpetada.

               Lõpetamine jõustub teate esitamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

               4. Käesolevat kokkulepet võib mõlema kokkuleppeosalise kirjalikul kokkuleppel igal ajal muuta. Muudatused jõustuvad vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.

               5. Käesoleva artikli kohased teated saadetakse Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi puhul välisministeeriumile.

               Artikkel 13

               Seos teiste lepingutega

               Käesolev kokkulepe ei mõjuta kokkuleppeosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad muudest rahvusvahelistest lepingutest, millega on seotud mõlemad kokkuleppeosalised.

               Artikkel 14

               Pädevad asutused kokkuleppe rakendamiseks

               1. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamisel on siseministeerium.

               2. Euroopa Liidu pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamisel on amet.

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

               Kokkuleppeosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               Antud tingimusi arvestades on soovitav, et Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused sõlmiksid viivitamata käesoleva kokkuleppega sarnastel tingimustel kahepoolsed kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

               ÜHISDEKLARATSIOON

               Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et hoiduvad võtmast mis tahes meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist vastuvõtva riigi pädevate asutuste poolt. Muu hulgas hoiduvad nad aktiivselt kaasa aitamast sellele, et asjaomane rühmaliige saadetakse endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis olevast Euroopa piiri- ja rannikuvalverühma operatsiooni rajatisest oma päritoluliikmesriiki enne, kui ameti peadirektor on tõendi välja andnud.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.10.2018
            COM(2018) 684 final
            2018/0352(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kirjaliku menetluse teel, mille algatab Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee, et võtta vastu ühtsete tehniliste eeskirjade UTP GEN-B ja UTP TAFi muudatused

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               12.–13. juunil 2018 Bernis toimunud 11. istungjärgul otsustas Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee (CTE) võtta kirjaliku menetluse teel vastu teatavad ühtsete tehniliste eeskirjade (UTPd) muudatused: UTP GEN-B allsüsteemide määratlemise kohta ja UTP TAF kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete kohta.

               OTIFi ühtsed tehnilised eeskirjad on COTIFi põhimõtetest, eesmärkidest ja menetlustest tulenevate tehniliste kirjelduste kogum raudteematerjalide tootmiseks ja haldamiseks, mille peamine eesmärk on saavutada maksimaalne koostalitlusvõime. Seega on OTIFi UTPd samaväärsed ELi koostalitluse tehniliste kirjeldustega (KTKd).

               UTP GEN-B abil määratletakse raudteesüsteemi allsüsteemid konventsiooni liidete F ja G (APTU ja ATMF) kohaldamisala raames. See on samaväärne 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 (Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta)
                  1
                II lisas esitatud vastavate ELi sätetega.

               UTP TAF sisaldab põhi- ja lisanõudeid, mis on seotud raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate vahelise suhtlusprotsessi, rongide ja vagunite liikumise jälgimiseks kasutatavate andmebaaside ning kaubaveoklientidele antava teabega, ilma milleta TAF allsüsteem ei saa toimida. See on samaväärne TAF KTKga
                  2
               .

               Käesolev ettepanek, milles käsitletakse eespool nimetatud ühtsete tehniliste eeskirjade muutmist kirjaliku menetluse teel, eeldab nõukogu otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht. Muudatusettepanekud on järgmised:

               –UTP GEN-B punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatused vastavalt käesoleva otsuse lisale ja CTE töödokumendile TECH-18010-CTE11-5
                  3
               ,

               –TAF UTP ajakohastamine, et lisada TAF KTK läbivaadatud tehniliste dokumentide loetelu (I liide),

               ning nende üldine eesmärk on tagada KTKde ja UTPde vaheline samaväärsus.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Rahvusvahelise raudteeveo konventsioon (COTIF)

               COTIF on OTIFi loomist käsitlev õigusakt. COTIFi artikli 2 lõike 1 kohaselt on OTIFi eesmärk rahvusvahelise raudteeliikluse igakülgne soodustamine, parandamine ja hõlbustamine, eelkõige ühtse õigussüsteemi kehtestamisega rahvusvahelise raudteeliikluse eri õigusvaldkondades. COTIFiga reguleeritakse ka OTIFi töö korraldamist, eesmärke, volitusi, suhteid osalisriikidega ja tegevust üldiselt.

               Seepärast käsitletakse COTIFis raudteealaseid õigusakte mitmes erinevas tehnilises ja õiguslikus raudteeküsimuses ning see on jagatud kahte ossa: konventsiooni põhiosa, millega reguleeritakse OTIFi töö korraldamist, ja kaheksa lisa (sh uus lisa H, mis võetakse vastu eelseisval OTIFi 13. üldkogul), millega kehtestatakse ühtne raudteeõigus.

               –Lisa A – Reisijate rahvusvahelise raudteeveo leping (CIV)

               –Lisa B – Kaupade rahvusvahelise raudteeveo leping (CIM)

               –Lisa C – Ohtlike kaupade rahvusvaheline raudteevedu (RID)

               –Lisa D – Veeremite kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitlev leping (CUV)

               –Lisa E – Taristu kasutamist rahvusvahelises raudteeliikluses käsitlev leping (CUI)

               –Lisa F – Ühtsed eeskirjad tehniliste standardite kehtestamiseks ja ühtsete tehniliste eeskirjade vastuvõtmiseks raudteematerjali suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks rahvusvahelises liikluses (APTU UR)

               –Lisa G – Rahvusvahelises liikluses kasutatavale raudteematerjalile tehnilise kasutusloa andmise ühtsed eeskirjad (ATMF UR)

               –Lisa H – Ühtsed eeskirjad rongide ohutu käitamise kohta rahvusvahelises liikluses (EST UR)

               COTIFi lisade F ja G kohaselt on tehnilise koostalitluse jaoks 12 UTPd.

               COTIFit kohaldatakse 46 riigis, sealhulgas 26 ELi liikmesriigis (kõikides, välja arvatud Malta ja Küpros).

               2.2.Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) vaheline leping

               Nõukogu võttis 16. juunil 2011 vastu nõukogu otsuse 2013/103/EL,
                  4
                allkirjastades ja sõlmides Euroopa Liidu ja OTIFi vahelise lepingu Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga. Leping jõustus 1. juulil 2011.

               Lepingu osalised on liit ja kõik selle liikmesriigid, välja arvatud Küpros ja Malta. Nõukogu otsuses 2013/103/EL on täpsustatud, et OTIFi kohtumistel esindab liitu komisjon. Samuti sisaldab see liidu deklaratsiooni pädevuse teostamise kohta (I lisa) ning nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni sisekorda OTIFi raames toimuvate menetluste jaoks (III lisa).

               2.3.OTIFi tehniliste ekspertide komitee

               Tehniliste ekspertide komitee (CTE) on OTIFi organ, mis loodi COTIFi artikliga 8. See koosneb OTIFi liikmeks olevatest riikidest, kes kohaldavad COTIFi lisasid F ja G (APTU ja ATMF).

               CTE on pädev küsimustes, mis puudutavad koostalitlust ja tehnilist ühtlustamist raudteevaldkonnas ning tehnilise tunnustamise menetlusi. CTE töötab välja lisad APTU ja ATMFi kohta ning ühtsed eeskirjad, mida kohaldatakse rahvusvahelises liikluses kasutamiseks ettenähtud raudteematerjalide suhtes ning mis käsitlevad eelkõige järgmist:

               ·tehniliste eeskirjade vastuvõtmine veeremi ja taristu jaoks ning standardite kehtestamine;

               ·veeremi vastavuse hindamisega seotud menetlused;

               ·veeremi hooldust käsitlevad sätted;

               ·rongi koosseisuga ja veeremi ohutu kasutamisega seotud kohustused;

               ·riski hindamist käsitlevad sätted;

               ·registrite tehnilised kirjeldused.

               CTE-l on praegu alaline töörühm (WG TECH), kes vastutab CTE otsuste ettevalmistamise eest.

               2.4.Õigusaktide vastuvõtmine CTE kirjaliku menetluse teel

               UTPde vastuvõtmise tavapärast protsessi kirjeldatakse APTU artiklites 6 ja 8 ning see võib kesta umbes poolteist aastat. CTE võib kirjaliku menetluse teel vastu võtta ka UTPde muudatusi vastavalt CTE töökorra
                  5
                artikli 21 §-le 3, mis on kiirem võimalus ja võib võtta aega kuus kuud. CTE 11. istungjärgul leppisid liikmed vastavalt CTE töökorra artikli 21 §-le 3 komitee esimehe ettepanekul kokku, et muudatused võetakse vastu kirjaliku menetluse teel.

               Vastavalt CTE töökorra artikli 21 §-le 3 võtab komitee otsuse vastu kirjaliku menetluse teel järgmiste põhimõtete alusel:

               ·kõikidele tehnilise komitee liikmetele teatatakse kirjalikult hääletamisele kuuluv teema ja põhjus;

               ·sõltumatute küsimuste üle hääletatakse eraldi;

               ·liikmetel palutakse edastada oma kirjalik hääletus OTIFi peasekretärile konkreetse tähtaja jooksul (kuupäev ja kellaaeg), mis peab olema vähemalt 21 kalendripäeva;

               ·iga hääletuse kättesaamist kinnitab kirjalikult OTIFi peasekretär;

               ·kõik tähtaja jooksul saadud vastused registreeritakse;

               ·kvoorum on sama mis CTE koosolekul. Kui enne tähtaega saadud vastuste arvuga ei saavutata vajalikku kvoorumit, loetakse ettepanek tagasi lükatuks. Selle võib siiski tehnilise komitee järgmisel koosolekul uuesti esitada;

               ·kui vähemalt kolm komitee liiget nõuavad kavandatavate meetmete arutamist komitee koosolekul, lõpetatakse kirjalik menetlus tulemust välja selgitamata; uus komitee koosolek kutsutakse kokku niipea kui võimalik, ja

               ·kõikidele liikmetele teatatakse hääletusmenetluse tulemused.

               2.5.Kirjaliku menetluse teel vastu võetavad CTE kavandatud õigusaktid

               CTE esitas oma 11. istungjärgul otsustamiseks järgmised kirjaliku menetluse teel vastu võetavad muudatused:

               –UTP GEN-B (allsüsteemid) punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatused,

               –UTP TAFi ajakohastamine, et viia see kooskõlla TAF KTK läbivaadatud versiooniga.

               UTP GEN-B kavandatud muudatused tulenevad CTE 10. istungjärgul (CTE 10) esitatud taotlusest muuta punkti 2.1, et see hõlmaks lisaks rööbasteedele ja pöörangutele ka sildasid. Põhjenduseks toodi see, et sildade ja veeremi vaheliste liideste puudulik haldamine võib tekitada kahjulikku vibratsiooni.

               WG TECH arutas CTE 10 taotluse alusel seda küsimust ja lepiti kokku, et UTP GEN-B punkti 2.1 saab muuta üldisemalt, märkides ära, et COTIF hõlmab taristut veeremi liidestega seotud määral, ilma et seda oleks vaja täiendavalt täpsustada. Seda üldist põhimõtet saaks kohaldada ka muude allsüsteemide puhul, mis on seotud püsiseadmetega, st energia ning raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga.

               Pärast sellise muudatuse tegemist oleks tehniliste ekspertide komitee pädev otsustama iga (tulevase) taristut, energiat ning raudteeäärset kontrolli ja signaalimist käsitleva UTP puhul täpselt, millised liidesed peaksid olema hõlmatud.

               See on kooskõlas OTIFi strateegiadokumendiga TECH-18012-CTE11-6.2 taristut hõlmavate sätete edasiarendamise kohta, mida arutati CTE 11. istungjärgul ning mille alusel CTE volitas WG TECHi töötama välja ettepanekud taristut käsitlevate sobivate ja teostatavate sätete kohta.

               UTP TAFi kavandatud ajakohastamine tuleneb TAF KTK hiljutisest läbivaatamisest, mille käigus ajakohastati TAF KTK teadete struktuuri, andmete ja teadete mudelit ning vaguni ja ühendveoüksuse kasutamise andmebaasi (WIMO) ning võeti vastu ühise liidese sidekihi IT-standard. Need muudatused tehti varasema firmaomasuse lõpetamiseks ning andmebaasi kiiremaks ja soodsamaks kasutuselevõtuks TAF KTK kasutajate seas. Viitefailid on vastavalt läbi vaadatud, mille tulemusel ajakohastati TAF KTK tehniliste dokumentide loetelu (I liide). See tingib UTP TAFi vastava loetelu ajakohastamise.

               Kavandatud õigusaktid on OTIFi liikmeks olevate riikide ja COTIFiga ühinenud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonide, eelkõige ELi jaoks õiguslikult siduvad. Kavandatud õigusaktide eesmärk on viia COTIFi ühtsed tehnilised eeskirjad (UTPd) veel paremini kooskõlla ELi koostalitluse tehniliste kirjeldustega (KTKd).

               2.6.Liidu pädevus ja hääleõigus

               ELi-OTIFi lepingu artiklis 6 on sätestatud järgmine:

               „1. Liidu ainupädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel kasutab liit konventsiooni raames oma liikmesriikide hääleõigust.

               2. Otsuste tegemisel küsimustes, kus liidul on liikmesriikidega jagatud pädevus, kasutab hääleõigust kas liit või teevad seda liikmesriigid.

               3. Konventsiooni artikli 26 lõike 7 kohaselt on liidul sama palju hääli, kui palju on tal liikmeid, kes on ühtlasi konventsiooniosalised. Kui liit hääletab, siis liikmesriigid ei hääleta.“

               Vastavalt nõukogu otsuse 2013/103/EL I lisale on raudteesektoris Euroopa Liidul Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 91 kohaselt liikmesriikidega jagatud pädevus.

               Liidu õiguse kohaselt on liidul ainupädevus raudteetranspordi valdkonnas juhul, kui COTIF või selle kohaselt vastu võetud õiguslikud vahendid võivad mõjutada või muuta liidus kehtivaid eeskirju. Kõnealuste muudatuste vastuvõtmine mõjutab selgelt liidu eeskirju, kuna meetme eesmärk on viia COTIFi UTPd kooskõlla direktiivi (EL) 2016/797 II lisas esitatud vastavate ELi sätetega ja TAF KTKga.

               Seepärast kasutab käesoleval juhul hääleõigust liit, keda esindab komisjon.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liit peaks eespool mainitud põhjustel andma kirjaliku menetluse puhul oma poolthääle.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  6
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  7
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Aktid, mille CTE peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kavandatavad aktid on õigusliku toimega, kuna need muudavad OTIFi õigusraamistikku, viies COTIFi UTPd kooskõlla allsüsteeme käsitlevate ELi KTKdega.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud akti avaldamine

               Kuna CTE õigusaktiga muudetakse COTIFi konventsiooni lisal F põhinevat UTP GEN-B-d, on asjakohane see pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

               2018/0352 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kirjaliku menetluse teel, mille algatab Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee, et võtta vastu ühtsete tehniliste eeskirjade UTP GEN-B ja UTP TAFi muudatused

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit on ühinenud 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga, mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (edaspidi „COTIF“), kooskõlas nõukogu otsusega 2013/103/EL
                  8
               .

               (2)COTIFi konventsiooni kohaldavad kõik liikmesriigid, välja arvatud Küpros ja Malta.

               (3)Vastavalt COTIFi artiklile 8 loodi Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee (edaspidi „CTE“). Vastavalt COTIFi artikli 20 lõike 1 punktile b ning COTIFi lisa F artiklitele 6 ja 8a on CTE pädev tegema otsuseid ühtsete tehniliste eeskirjade (edaspidi „UTPd“) või COTIFi konventsiooni lisal F (APTU) ja lisal G (ATFM) põhineva UTP muutmise sätte vastuvõtmise kohta.

               (4)Pärast 12.–13. juunil 2018 toimunud 11. istungjärku otsustas CTE võtta kirjaliku menetluse teel vastu allsüsteeme käsitlevate UTPde (UTP GEN-B) punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatused, et lisada taristu allsüsteemi määratlusse raudteeületuskohad ja muud insener-tehnilised rajatised, nagu sillad, vastavalt käesoleva otsuse lisale.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel CTEs võetav seisukoht, kuna COTIFi lisal F (APTU) põhineva UTP GEN-B punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatused on liidule siduvad.

               (6)Kõnealuste muudatuste eesmärk on viia COTIFi UTP GEN-B allsüsteemide määratlus kooskõlla direktiivi (EL) 2016/797
                  9
                II lisas esitatud liidu vastava määratlusega, lisades taristu allsüsteemi määratlusse raudteeületuskohad ja muud insener-tehnilised rajatised, nagu sillad.

               (7)Muudatusettepanekud on kooskõlas liidu õiguse ja strateegiliste eesmärkidega, aidates viia OTIFi õigusaktid kooskõlla liidu vastavate sätetega, ning seepärast peaks liit neid toetama,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni alusel loodud tehniliste ekspertide komitee algatatava kirjaliku menetluse teel ühtsete tehniliste eeskirjade UTP GEN-B punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatuste kohta võetav seisukoht põhineb OTIFi tehniliste ekspertide komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

                     (2)

                        Komisjoni 11. detsember 2014. aasta määrus (EL) 1305/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438).

                     (3)

                        https://otif.org/fileadmin/new/2-Activities/2E-Technical-Interoperability/2Ea-CTE/2Ea2-Working-Documents/2018/TECH-18010-CTE11-5-e-UTP-GEN-B-amendments.pdf

                     (4)

                        Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).

                     (5)

                        http://otif.org/fileadmin/user_upload/otif_verlinkte_files/02_organe/06_fachaus_tech/RI-CTE_11_02_2009_e.pdf

                     (6)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (7)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)

                        Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.10.2018
            COM(2018) 684 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel kirjaliku menetluse teel, mille algatab Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitee, et võtta vastu ühtsete tehniliste eeskirjade UTP GEN-B ja UTP TAFi muudatused

               LISA

               OTIFi tehniliste ekspertide komitee algatatud kirjaliku menetluse teel vastu võetavad kavandatud muudatused

               1.Nõustuda ühtsete tehniliste eeskirjade UTP GEN-B punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatustega, mille pakkus välja CTE ning mis on esitatud CTE töödokumendis TECH-18010-CTE11-5 ja välja toodud allpool:

               „2.1 Taristu

               COTIF hõlmab taristut üksnes veeremi liidestega seotud määral. Seepärast hõlmab taristu allsüsteem üksnes rööbasteid ja pööranguid.

               2.2 Energia

               COTIF hõlmab energiasüsteeme üksnes veeremi liidestega seotud määral. Seepärast hõlmab energia allsüsteem üksnes õhuliine (kontaktõhuliin) ja elektrivarustuse kvaliteeti.

               2.3 Raudteeäärne kontroll ja signaalimine

               COTIF hõlmab raudteeäärset kontrolli ja signaalimist seda üksnes veeremi liidestega seotud määral.“

               2.Nõustuda CTE poolt välja pakutud UTP TAFi muudatustega, mis on seotud UTP TAFi tehniliste dokumentide loetelu ajakohastamisega vastavalt TAF KTK uuele läbivaadatud loetelule (I liide).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.10.2018
            COM(2018) 707 final
            2018/0363(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees ja Reini laevaliikluse keskkomisjonis seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (CESNI) 8. novembri 2018. aasta kohtumisel ja Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu istungil võetav seisukoht seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva Euroopa standardi (ES-TRINi standard 2019/1) kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Reini laevaliikluse muudetud konventsioon

               Reini laevaliikluse muudetud konventsiooniga (17. oktoober 1868) on kindlaks määratud Reini kui siseveetee kasutamise õigusraamistik ja kehtestatud CCNRi ülesanded. Praegu kohaldatav konventsiooni versioon kehtestati

                  20. novembri 1963. aasta konventsiooniga

               , mis jõustus 14. aprillil 1967.

               Praegu on Reini laevaliikluse muudetud konventsiooniga ühinenud neli liikmesriiki (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad) ning Šveits.

               2.2.CCNR ja CESNI

               CCNR on rahvusvaheline organisatsioon, mille missioon on ellu viia algatusi, mille eesmärk on tagada Reinil laevasõiduvabadus ja edendada sealset laevasõitu. Täiskogu istungeid peetakse kaks korda aastas. Neil osalevad CCNRi liikmesriikide esindajad. Täiskogu istung on CCNRi otsustusorgan. Täiskogu võtab vastu keskkomisjoni resolutsioonid. Igal riigil on üks hääl ja otsused tehakse ühehäälselt. Kõnealused resolutsioonid on õiguslikult siduvad. EL ei ole CCNRi liige.

               2015. aastal võttis CCNR vastu resolutsiooni, millega asutati siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Tema pädevuses on ka vastu võtta tehnilised standardid eri valdkondades, eelkõige laevade, infotehnoloogia ja meeskonna kohta, neid standardeid ja vastavaid menetlusi ühtselt tõlgendada ning arutada veeliiklusohutuse, keskkonnakaitse või muid veeliiklusküsimusi.

               CESNIsse kuuluvad CCNRi ja ELi liikmesriike esindavad eksperdid, kellel on hääletamisel üks hääl. EL ei ole CESNI liige. Samas võib ta osaleda CESNI töös ilma hääletusõiguseta koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, kelle pädevusse kuuluvad CESNI tegevusvaldkonnad.

               2.3.CESNI ja CCNRi kavandatud akt

               8. novembri 2018. aasta kohtumisel võtab CESNI vastu siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva Euroopa standardi (ES-TRINi standard 2019).

               ES-TRINi esimene versioon (ES-TRIN 2015) valmis CESNI-l selle 28. septembri 2015. aasta kohtumisel. See võeti ametlikult vastu CESNI täiskogu 26. novembri 2015. aasta kohtumisel. ES-TRINi standardi 2017 esimene muudatus võeti vastu CESNI täiskogul 6. juulil 2017.

               ES-TRINi ajakohastatakse regulaarselt, võttes arvesse CESNI töörühmade tööd.

               ES-TRINi regulaarne ajakohastamine on vajalik, et

               ·säilitada siseveeliikluse ohutuse kõrge tase;

               ·pidada sammu tehnika arenguga (nt tuletõrjesüsteemid, navigatsiooniseadmed);

               ·tagada kooskõla ELi õigusraamistikuga.

               2017. ja 2018. aastal koostasid CESNI eksperdid muudetud standardi ES-TRIN 2019/1.

               ES-TRIN 2019/1 sisaldab mitut muudatust, eelkõige järgmistes valdkondades:

               – automaatsed kehavälised defibrillaatorid;

               – tuletõrjesüsteemid (K2CO3);

               – erisätted elektriliste sõuseadmete jaoks (11. peatükk);

               – üleminekusätted järgmise jaoks:

               • maksimaalne müratase,

               • mootorid,

               • elektrivarustus ja -seadmed,

               • laevapaadid,

               • reisilaevade evakuatsiooniteed,

               • reisilaevade käitursüsteemid ja

               • ahterpiigi vaheseinast ahtri pool asuvad ohutusvahendid.

               CESNI 10. aprilli 2018. aasta kohtumisel otsustati võtta ES-TRINi standard 2019 vastu 8. novembril 2018 toimuval kohtumisel. Enne 8. novembril 2018 toimuvat kohtumist tehakse standardi eelnõus eeldatavasti üksnes väikseid formaalseid muudatusi. ES-TRINi standard 2019/1 avaldatakse sellekohasel veebisaidil (cesni.eu). Kõigil ELi liikmesriikidel on eespool nimetatud standardite eelnõule (kaitstud) juurdepääs.

               ES-TRINi standard 2019/1 inkorporeeritakse ELi õigusesse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiivile (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ
                  1
               .

               CESNIs vastu võetud tehnilised standardid on esitatud direktiivi 2016/1629 II lisas ja neid tuleb ajakohastada delegeeritud õigusaktidega.

               Selleks et tagada siseveelaevade tehniliste nõuete kahe olemasoleva eeskirjakogumiku (Reini ja ELi oma) kooskõla, on vaja ette näha ühesugused standardid. Nii ELi õigusaktides kui ka CCNRi määruses osutatakse alates 1. jaanuarist 2020 standardile ES-TRIN 2019/1.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Otsus – liidu seisukoha sõnastamine – on vajalik selle tagamiseks, et ELi huvisid võetaks piisavalt arvesse selliste otsuste vastuvõtmisel, millega kehtestatakse siseveelaevasid käsitlevad standardid.

               ES-TRINi tehnilise standardi ajakohastamist on intensiivselt ette valmistatud CESNI ekspertide tasandil. Seoses sellega on konsulteeritud suure hulga era- ja avaliku sektori ekspertidega. Standardi väljatöötamise jooksul on peetud CESNI tasandil järgmisi tehnikaalaseid kohtumisi:

               ·töökohtumised (21.–22. veebruar 2017; 28.–29. juuni 2017; 27.–28. september 2017; 28.–30. november 2017; 20.–22. veebruar 2018) ja

               ·komitee kohtumine (10. aprill 2018).

               Nendel kohtumistel oli võimalik jõuda siseveelaevade tehniliste nõuete osas kokkuleppele ekspertide tasandil.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  2
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  3
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisel tuleb järgida sellekohast menetlust, kui on täidetud seal nimetatud tingimused. Need tingimused on järgmised: a) asjaomane valdkond kuulub liidu pädevusse, b) liidu seisukoht esitatakse rahvusvahelise lepinguga ettenähtud organis, kui see organ peab vastu võtma c) õigusliku toimega õigusakte. Kohtupraktikast selgub, et ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamine ei eelda, et liit peab olema asjaomase organi liige.

               Käesoleval juhul on ilmne, et siseveelaevade tehnilised nõuded mitte ainult ei kuulu liidu pädevusse, vaid et liit on teostanud oma pädevust direktiivi (EL) 2016/1629 kaudu ning et enamasti reguleeritakse siseveelaevade tehnilisi nõudeid ühiste liidu eeskirjadega.

               Nii CESNI kui ka CCNR vastavad teisele kriteeriumile, kuna need on loodud rahvusvahelise lepingu alusel.

               Kuigi CESNIs vastu võetud eeskirjad ei ole iseenesest siduvad, on selge, et need muutuvad siduvaks CCNRi liikmetele, kui CCNR kohandab oma õigusraamistikku (Reini laevakontrolli määrus) nii, et selles viidatakse CESNIs vastu võetud standardile ja muudetakse see standard Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni kohaldamisel kohustuslikuks. Kõnealuse määruse siduvus CCNRi liikmete jaoks kehtestati 17. oktoobril 1868 Mannheimi konventsiooniga
                  4
               .

               Samuti ilmneb Euroopa Kohtu praktikast, et rahvusvahelise organisatsiooni mittesiduvat õigusakti võib ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisel käsitada „õigusliku toimega aktina“, kui selline akt võib otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide sisu. Nagu eespool selgitatud, tuleb direktiivi (EL) 2016/1629 tehtavate mis tahes muudatuste puhul võtta arvesse Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni alusel kohaldatavat õigusraamistikku.

               CESNIs vastu võetud tehnilised standardid on esitatud direktiivi 2016/1629 II lisas ja neid tuleb ajakohastada delegeeritud õigusaktidega.

               Seepärast peab nõukogu vastu võtma ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse, millega kehtestatakse CESNIs liidu nimel võetav seisukoht siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmise kohta.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate aktide peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise transpordipoliitikaga.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 91 lõige 1.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2018/0363 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitees ja Reini laevaliikluse keskkomisjonis seoses siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liidu tegevus siseveelaevanduse sektoris peaks olema suunatud selle tagamisele, et ühtselt välja töötada liidu siseveelaevade suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded.

               (2)3. juunil 2015 loodi CCNRi raames siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (edaspidi „CESNI“), et välja töötada siseveeteid käsitlevad tehnilised standardid eri valdkondade jaoks, eelkõige seoses laevade, infotehnoloogia ja meeskonnaga.

               (3)Tõhusaks transpordiks siseveeteedel on oluline, et laevade suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded oleksid kokkusobivad ja võimalikult ühtlustatud Euroopa erinevates õigussüsteemides. Eelkõige CCNRi liikmetest liikmesriikidele tuleks anda luba toetada otsuseid, millega ühtlustatakse CCNRi normid liidus kohaldatavate normidega.

               (4)Eeldatavasti võtab CESNI siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva standardi (edaspidi „ES-TRINi standard“) 2019/1 vastu 8. novembril 2018 peetaval kohtumisel.

               (5)ES-TRINi standardiga 2019/1 kehtestatakse siseveelaevade ohutuse tagamiseks vajalikud ühetaolised tehnilised nõuded. See sisaldab sätteid siseveelaevade ehituse, seadistamise ja varustuse kohta, erisätteid konkreetsete laevakategooriate, nt reisilaevade, tõukekaravanide ja konteinerilaevade kohta, sätteid automaatse identifitseerimissüsteemi seadmete kohta, sätteid laevade tunnusandmete kohta ning sõidukõlblikkuse tunnistuste ja registri näidiseid, üleminekusätteid ja tehnilise standardi kohaldamise juhiseid.

               (6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1629
                  5
                II lisas viidatakse otsesõnu laevade tehnilistele nõuetele kui ES-TRINi standardis 2017/1 sätestatutele
                  6
               . Komisjoni volitatakse ajakohastama II lisa kõnealust viidet ES-TRINi standardi kõige viimasele versioonile ja määrama kindlaks selle kohaldamise kuupäev.

               (7)Seepärast mõjutab ES-TRINi standard 2019/1 direktiivi (EL) 2016/1629.

               (8)Liit ei ole ei CCNRi ega CESNI liige. Seetõttu peab nõukogu volitama liikmesriike väljendama nendes organites liidu seisukohta seoses ES-TRINi standardi 2019/1 vastuvõtmisega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Euroopa Liidu nimel siseveeliikluse standardite koostamise Euroopa komitee (CESNI) 8. novembri 2018. aasta kohtumisel võetav seisukoht on nõustuda siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitleva Euroopa standardi (ES-TRINi standardi) 2019/1 vastuvõtmisega.

               2.Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) täiskogu kohtumisel, kus tehakse otsus siseveelaevade tehniliste nõuete kohta, on toetada kõiki ettepanekuid, millega viiakse tehnilised nõuded vastavusse ES-TRINi standardi 2019/1 nõuetega.

               Artikkel 2

               1.Artikli 1 lõikes 1 nimetatud seisukoha esitavad koos liidu liikmesriigid, kes on CESNI liikmed.

               2.Artikli 1 lõikes 2 nimetatud seisukoha esitavad koos liidu liikmesriigid, kes on CCNRi liikmed.

               Artikkel 3

               Artiklis 1 esitatud seisukohtade väiksemates tehnilistes muudatustes võidakse kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ (ELT L 252, 16.9.2016, lk 118).

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        Reini laevaliikluse muudetud konventsioon, 17. oktoober 1868, muudetud 20. novembril 1963.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ (ELT L 252, 16.9.2016, lk 118).

                     (6)

                        Muudetud komisjoni 18. aprilli 2018. aasta delegeeritud direktiiviga (EL) 2018/970, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1629 (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) II, III ja V lisa (ELT L 174, 10.7.2018, lk 15).