               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,29.11.2016
            COM(2016) 742 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Madalmaade taotlus – EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.12. juulil 2016 esitasid Madalmaad taotluse EGF/2016/005 NL/ Drenthe Overijssel Retail, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
                  2
                NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris Madalmaades, NUTS 2. tasandi piirkondades NL13 - Drenthe ja NL21 - Overijssel.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail

                        Liikmesriik

                        Madalmaad

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        NL13 - Drenthe

                        NL21 - Overijssel

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        12. juuli 2016

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        12. juuli 2016

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        15. juuli 2016

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        6. september 2016

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        29. november 2016

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt b

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        6

                        Majandussektor(id)

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad)

                        Vaatlusperiood (üheksa kuud)

                        1. august 2015 – 1. mai 2016

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        1 096

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        0

                        Koondamisi kokku

                        1 096

                        Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv

                        1 096

                        Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv

                        800

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        0

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        2 910 000

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                           121 250

                        Kogueelarve (eurodes)

                        3 031 250

                        EGFi toetus eurodes (60 %)

                        1 818 750

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail 12. juulil 2016, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Madalmaade ametiasutustelt lisateavet 15. juulil 2016. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 29. novembril 2016.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad

               5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris koondati 1 096 töötajat. Koondamised toimusid NUTS 2. tasandi piirkondades NL13 - Drenthe ja NL21 - Overijssel.

                        Ettevõtjad ja nende koondatud töötajate arv vaatlusperioodil

                        Aktiesport (Drenthe)

                        41

                        Perry Sport (Drenthe)

                        19

                        Aktiesport (Overijssel)

                        84

                        Perry Sport (Overijssel)

                        36

                        Dolcis (Drenthe)

                        19

                        Scapino (Drenthe)

                        209

                        Dolcis (Overijssel)

                        44

                        Scapino (Overijssel)

                        213

                        Manfield (Drenthe)

                        11

                        V&D (Drenthe)

                        125

                        Manfield (Overijsse)

                        27

                        V&D (Overijssel)

                        268

                        Ettevõtjaid kokku: 6

                        Koondatuid kokku:

                        1 096

                        Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        0

                        Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:

                        1 096

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. Kokku toimus 1 096 koondamist NUTS 2. tasandi piirkondades NL13 - Drenthe ja NL21 - Overijssel. Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 1. augustist 2015 kuni 1. maini 2016.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               7.Kõik 1096 koondatud töötajat on arvestatud alates kollektiivsest koondamisest teatamise kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
                  6
                artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Madalmaade ametiasutused on enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva kinnitanud, et need 1 096 töötajat on tõepoolest koondatud.

               Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

               8.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 096.

               Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga

               9.Selleks et näidata koondamiste seost määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, väidavad Madalmaad, et jaemüügisektoris on kriis. Nimetatud sektoris toimusid põhimõttelised muudatused ja seal esineb ikka veel suuri raskusi nendega kohanemisel. Need raskused on avaldanud sektori tööhõivele olulist negatiivset mõju.

               10.Paaril viimasel aastal on tarbijate suhtumises toimunud märkimisväärsed muudatused, näiteks on vähenenud müük keskmises hinnakategoorias ja kasvanud internetiostude populaarsus. Uute, kesklinnast väljaspool asuvate ostukeskuste rajamine paljudesse Hollandi linnadesse ja tarbijate vähenev usaldus
                  7
                majanduse vastu mõjutasid samuti negatiivselt traditsioonilise jaemüügisektori positsiooni.

               11.Madalmaad väidavad, et Hollandi finantssektor kui ülemaailmsel tasandil tegutseja peab järgima rahvusvahelisi eeskirju, sealhulgas rahaliste reservide eeskirju, et vastata rahvusvahelistele standarditele. Sellest tulenevalt on pankadel vähem ressursse majanduse rahastamiseks kui enne.

               12.Madalmaad väidavad, et pangad on muutunud ettevaatlikumaks krediidi andmisel ettevõtetele
                  8
               . Kõikide jaemüügisektoris toimunud pankrottide puhul ei olnud võimalik korraldada täiendava krediidi andmist või krediidi ümberkorraldamist. Selle tingisid rangemad panganduseeskirjad, mida rakendati finants- ja majanduskriisi tulemusena. Hiljutine analüüs näitab, et Hollandi suuremad pangad annavad järjest vähem laenu
                  9
               .

               13.Suuremate kaubamajade kehv finantsseisund muutis võimatuks investeeringud teistesse poemudelitesse, et teha vajalikud muudatused ja olla jälle konkurentsivõimeline.

               14.Praegu on NACE 47. sektoris toimunud koondamistega seoses esitatud 6 EGFi taotlust, kõiki neid taotlusi põhjendati ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga
                  10
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               15.Ehkki Hollandi tööturg on aeglaselt kriisist toibumas, on selle mõju teatud sektorites ikka veel tunda. Mõned sektorid, näiteks jaemüügisektor, on finants- ja majanduskriisi tagajärgede all hakanud kannatama alles hiljuti.

               16.Eelnimetatud negatiivsete arengute peamiseks põhjuseks jaemüügisektoris on finants- ja majanduskriisi tagajärjel toimunud tarbijate sissetulekute vähenemine koostoimes nende võlakoormaga
                  11
               . Samuti on vähenemas tarbijate usaldus ja nende ostujõud
                  12
               . Esimesel perioodil kannatasid finants- ja majanduskriisi tagajärgede all ainult väiksemad kaubamajad, hiljuti aga on raskustesse sattunud ka suuremad kaubamajad
                  13
               .

               17.Hollandi jaemüügisektoris võis viimastel kuudel täheldada arvukaid koondamisi. Sektori suurimad kaubamajad kannatavad pankrottide tagajärgede all, mis on tinginud kokku 27 052
                  14
                koondamist ajavahemikul 2011–2015.

               18.Finants- ja majanduskriisi ajal langesid tarbijate usalduse näitajad kõigepealt ajavahemikul 2011–2013. 2014. aastal taastus usaldus mõnevõrra, ent oli ikka negatiivne. 2014. aastal jaemüügisektoris tarbekaupade müük mõnevõrra (+1 %) taastus, sama suundumust oli näha tarbijate usalduse puhul
                  15
               .

               19.2016. aastal on tarbijate usalduses jälle toimunud langus
                  16
               . Jaemüügisektoris müüdud kaupade mahud järgisid seda mustrit, langedes –2%lt (2011) –4%ni (2013). 2014. aastal toimus tänu internetiostudele mõningane taastumine.. Ent ostud jäävad siiski 2,7 % allapoole 2008. aasta tasemest – sellel aastal algaski majanduskriis
                  17
               .

               20.Jaemüügikaupade tarbimine, eelkõige keskmise hinnaklassi toodete valiku osas kannatab ikka veel kriisi tagajärgede all
                  18
               . Siin on peamiseks põhjuseks tarbijate sissetulekute jätkuv vähenemine ja nende vähenenud suutlikkus osta tarbekaupu
                  19
               . Nagu juba mainitud, ei ole dünaamiline ostujõu areng ajavahemikul 2008–2013 sissetulekute puhul täheldatud negatiivsest suundumusest veel taastunud.

               21.Seda väheneva ostujõu negatiivset mõju süvendab keskmise Hollandi majapidamise suur võlakoormus. Enamik nimetatud võlgadest on seotud hüpoteekidega
                  20
               . Majapidamiste võlgnevustel ja väheneval usaldusväärsusel oli tugevalt negatiivne mõju jaemüügisektorile.

               22.Kriisi algusest peale on pankrotti läinud 5 200
                  21
                jaemüügipoodi, alles hiljuti sattusid pankrotilainesse suurimad kaubamajad.

               23.Mõned suurimad jaemüügipoed läksid pankrotti 2015. aasta lõpuks. Ühes analüüsis on välja toodud jaemüügisektoris aastate jooksul toimunud 10 suurimat pankrotti, suletud filiaalide/poodide arv ja kaotatud töökohtade arv
                  22
               . Pankrotid algasid juba kriisi keskel (2011–2013), tabades kõigepealt väiksemaid jaemüügikette ja praegu (2015–2016) ka suuremaid
                  23
               .

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

               24.Mõlemas provintsis on jaemüügisektor üks suurimatest sektoritest piirkondlikus majanduses
                  24
               . Näitajatest ilmneb, et kaubandussektor (mis hõlmab ka jaemüügisektorit) on suuruselt teine sektor Drenthes (2015. aastal oli sektoris 7 800 filiaali ja 37 410 töökohta) ning suurim sektor Overijsselis (19 400 filiaali ja 104 000 töökohta). 2013. aastast alates on filiaalide arv Drenthes pidevalt vähenenud.

               25.Nii Drenthe kui ka Overijssel kannatavad märkimisväärselt eelkõige jaemüügisektoris toimunud pankrottide tõttu. Tööhõive osakaal kõnealuses sektoris on märkimisväärne mõlemas provintsis ja seetõttu on töökohtade kadumisel tugevalt negatiivne mõju mõlema piirkonna majandustele. Eelkõige avaldab piirkondlikule majandusele tugevalt negatiivset mõju poodide kadumine kesklinnapiirkondadest
                  25
               .

               26.Overijsseli provintsis on kaubanduses märgata kerget paranemistrendi nii filiaalide kui ka töökohtade arvu osas. See paranemine on peamiselt tulenenud toidukaupade filiaalidest, supermarketitest ja internetiostudest. Koondamised on aset leidnud teistes jaemüügisektori filiaalides (näiteks toiduks mittekasutatavad jaemüügikaubad, kultuuri- ja vabaajakaubad, informatsiooni- ja kommunikatsiooniseadmete poed, majapidamisseadmete poed)
                  26
               .

               27.Töökohtade koguarv Drenthes väheneb ikka veel, sellal kui Overijsselis võis 2015. aastal täheldada väikest taastumist töökohtade osas võrreldes 2013. aastaga, kui kadus suurim hulk töökohti.

               28.Pankrottide arvul jaemüügisektoris on märkimisväärne mõju mõlema provintsi majandusele ja tööjõuturule. Jaemüügisektori osakaal Drenthe ja Overijsseli kogutööhõives jääb vahemikku 17–19 %
                  27
               . Töökohtade areng (2015–2016) tarbijateenuste sektoris, mis hõlmab ka jaemüüki, jääb Drenthes ja Overijsselis 1 % allapoole Hollandi keskmisest näitajast
                  28
               .

               29.Nii Drenthes kui Overijsselis võib täheldada töökohtade koguarvu vähenemist. Sellele arengule on kaasa aidanud koondamised jaemüügisektoris
                  29
               .

               30.2015. aastal kasvas jaemüügisektoris töötushüvitiste saajate koguarv Drenthes 410 ja Overijsselis 905 inimese võrra. Kuni 2016. aasta märtsini oli nimetatud kasv 711 Drenthes ja 1 435 Overijsselis
                  30
               . Mitmed kaubamajad läksid pankrotti 2015. aasta lõpuks ja 2016. aasta alguseks. 2016. aasta esimese kolme kuu jooksul võis täheldada töötushüvitiste saajate järsku kasvu võrreldes kogu 2015. aastaga. Kokku pidid 15 kuu jooksul taotlema töötushüvitist 1 121 töötut inimest Drenthes ja 2 340 töötut Overijsselis. Kui võtame arvesse kaubandussektorit, sealhulgas jaemüüki, siis on need näitajad veelgi murettekitavamad.

               31.Viimasel aastal töötuks jäänud inimeste koguarv suurenes Overijsselis märkimisväärsemalt kui Drenthes
                  31
               . Jaemüügisektoriga seotud koondamised olid ettenägematud. Mõned suured kaubamajad kannatasid varem finants- ja majanduskriisi negatiivsete tagajärgede all, ent nende pankrott ei olnud võimalik ette näha, eelkõige niivõrd lühikese etteteatamise ja suure koondamiste arvuga.

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               32.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 800. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv*

                        Sugu:

                        Mehed:

                        570

                        (71,2 %)

                        Naised:

                        230

                        (28,8 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        800

                        (100 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud

                        0

                        (0 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        492

                        (61,5 %)

                        25–29aastased:

                        45

                        (5,6 %)

                        30–54aastased:

                        198

                        (24,8 %)

                        55–64aastased:

                        64

                        (8,0 %)

                        üle 64 aasta vanused:

                        1

                        (0,1 %)

               *
                     % ümardatud.

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               33.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               34.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.

               –Arvelevõtmine: selle meetme abil mõõdetakse osalejaid vastavalt nende võimetele, potentsiaalile ja tööväljavaadetele. Iga arvelevõtmine hõlmab ka nõustamist.

               –Abi töö otsimisel ja juhtumikorraldus: see meede algab koondatute vajadustele vastavalt kohandatud programmi pakkumisega. See hõlmab muu hulgas üleviimisdokumentide koostamist, intensiivset tööotsimise koolitust, töömesside korraldamist ja intensiivset kontakteerumist tööandjatega.

               –Liikuvusmeede: see meede kujutab endast paindlikku tööbörsi tööotsijatele ja tööandjatele, kus pakutakse ajutist tööd. Kõnealune teenus võimaldab tööjõudu paindlikult kasutada. Selle abil pakutakse töökogemust (ümberõppinud) töötajatele ja aidatakse neil end uutele tööandjatele tutvustada.

               –Töökohavahetuse toetamine: selle meetme abil pakutakse tööalast suunamist, tööalast nõustamist ja pädevusega seotud koolitust.

               –Koolitus ja ümberõpe: selle meetme abil pakutakse koolitust, ümberõpet ja muid haridusega seotud võimalusi jaemüügisektorile ja uutele kutseprofiilidele, näiteks transport, IT teenused, tehnilised erialad ja muu.

               –Ettevõtluse edendamise koolitus ja juhendamine: mõned osalejad saavad kasutada omandatud ärialaseid oskusi ja kogemusi oma ettevõtte loomiseks. Selle meetme abil pakutakse neile koolitust ja juhendamist, arendades nende oskusi, koostades jätkusuutliku äriplaani ja juhtides neid läbi õigusmenetluste.

               –Ettevõtluse edendamise toetus: selle meetme abil antakse toetust investeerimiskulude katmiseks, kui osaleja omandab vajalikud oskused ja tal on jätkusuutlik äriplaan.

               35.Eelnimetatud meetmete pakett lisatakse koondatud töötajatele pakutavatele tavateenustele. Need meetmed on individuaalsed ja suunatud koondatud töötajale.

               Eelarveprognoos

               36.Hinnangulised kogukulud on 3 031 250 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 2 910 000 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 121 250 eurot.

               37.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 818 750 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta*
                        (eurodes)

                        Hinnangulised kogukulud

                        (eurodes)

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Arvelevõtmine

                        800

                        356

                        285 000

                        Abi töö otsimisel ja juhtumikorralduses (Trajectbegeleiding reintegratie)

                        800

                        1 006

                        805 000

                        Liikuvusmeede (Mobiliteitspool)

                        200

                        3 310

                        662 000

                        Töökohavahetuse toetamine (Outplacement begeleiding)

                        50

                        1 600

                        80 000

                        Koolitus ja ümberõpe (Scholing en cursussen)

                        180

                        3 611

                        650 000

                        Ettevõtluse edendamise koolitus ja juhendamine (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap)

                        25

                        2 120

                        53 000

                        Ettevõtluse edendamise toetus (Toelage ondernemerschap)

                        25

                        15 000

                        375 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        2 910 000

                        (100 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        0

                        0

                        0

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        0

                        (0 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0

                        2. Haldamine

                        –

                        30 312

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        60 625

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        30 313

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        121 250

                        (4 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        3 031 250

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        1 818 750

               *
                     Näitajad on ümardatud.

               38.Madalmaade ametiasutused kinnitasid, et ei näe ette toetuste ja subsiidiumide maksmist.

               39.Madalmaade ametiasutused kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               40.Madalmaade ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 22. augustil 2016. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 22. augustist 2016 kuni 12. juulini 2018.

               41.Madalmaade ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 22. augustil 2016. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 22. augustist 2016 kuni 12. jaanuarini 2019.

               Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               42.Riikliku kaasrahastamise allikad on kahe asjaomase provintsi kohalikud omavalitsused ja kõnealuse sektori esindajad. Nad kaasrahastavad 40 % kuludest.

               43.Madalmaade ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               44.Madalmaade ametiasutused on andnud teada, et taotlus, eelkõige kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud sidusrühmade, sotsiaalpartneritega ning jaemüügisektori ja asjaomaste piirkondade esindajatega konsulteerides
                  32
               .

               45.Tööturuamet (UWV), kes vastutab koondatud töötajate arvelevõtmise eest, konsulteeris koondatud töötajatega. Kõnealuse probleemi olemust ja suurust analüüsiti tööturuametiga.

               46.Asjaomase sektori ja piirkondade (provintside) esindajatega korraldati mitu koosolekut. Samuti koostati plaan, et suurendada koondatud töötajate võimalusi uue töökoha leidmiseks.

               Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

               47.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. See on identne Euroopa Sotsiaalfondi struktuuriga. Kõnealuste tegevustega seotud kulud on lisatud projekti kogukuludesse. Madalmaade ametiasutused on komisjonile teatanud, et juhtimist hakkab läbi viima sotsiaal- ja tööhõiveministeeriumi allasutus (Agentschap SZW).

               48.Finantskontrolli hakkab teostama Hollandi ettevõtlusamet (RVO, Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) kui sertifitseerimisasutus. Sõltumatu auditeerija on rahandusministeeriumi all tegutseva auditiameti direktor.

               49.Sotsiaal- ja tööhõiveministeerium ei ole ette näinud eraldi eelarvet kõnealuse projekti poliitikaosa jaoks. Seda peetakse nende töö osaks. EGFi meetmete eest vastutab üldiselt tööandjate regulatsiooni osakond.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               50.Madalmaade ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               51.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  33
                artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               52.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 818 750 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               53.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  34
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               54.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 818 750 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               55.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
                  (Madalmaade taotlus – EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  35
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  36
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  37
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)12. juulil 2016 esitasid Madalmaad taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri NUTS
                  38
                2. tasandi piirkondades NL13 - Drenthe ja NL21 - Overijssel Madalmaades. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Madalmaade ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 1 818 750 eurot.

               (5)Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 818 750 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]*.

                  39Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)
                  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)
                  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)
                  Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

                     (7)

                        https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2016/11/consumentenvertrouwen-daalt-opnieuw

                     (8)
                  Hollandi Keskpank (DNB).

                     http://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2015/dnb333575.jsp#

                     (9)
                  Hollandi Keskpanga (DNB) andmed.

                     http://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2015/dnb333575.jsp#

                     (10)
                  EGF/2010/010_CZ/Unilever, EGF/2010/016_ES/Aragón retail, EGF/2011/004_EL/ALDI Hellas, EGF/2014/009_EL/Sprider stores, EGF/2014/013_EL/Odyssefs Fokas, EGF/2015/011_GR/Supermarket Larissa.

                     (11)
                  CBS 8. juuli 2015. aasta pressiavaldus Hollandi majapidamiste võlakoormuse kohta.

                     http://www.cbs.nl/nl-NL/menu/themas/macro-economie/publicaties/artikelen/archief/2015/4505-schulden-huishoudens-nemen-weer-iets-toe.htm

                     (12)
                  Jaemüügisektori prognoosid, majandusagentuur ABN-AMRO Sonny Duijn. 22. jaanuar 2016.

                     (13)
                  Jaemüügisektori prognoosid, majandusagentuur ABN-AMRO Sonny Duijn. 22. jaanuar 2016.

                     (14)

                     http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels

                     (15)
                  CBSi andmed „koopkrachtontwikkelingi“ kohta 2016. aasta märtsis:

                     http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=71015NED&D1=0&D2=0,72,76-77&D3=a&HDR=T&STB=G1,G2&VW=G

                     (16)

                        https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2016/11/consumentenvertrouwen-daalt-opnieuw

                     (17)
                  Focus on consumption, Economic Agency ABN-AMRO Mathijs Deguelle and Nico Klene. Volume development retail sector. 24. jaanuar 2014. Retail sector prognoses, Economic Agency ABN-AMRO Sonny Duijn paragraph 1. 22. jaanuar 2016.

                     (18)
                  CBSi andmed „koopkrachtontwikkelingi“ kohta 2016. aasta märtsis:

                     http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=71015NED&D1=0&D2=0,72,76-77&D3=a&HDR=T&STB=G1,G2&VW=G

                     (19)
                  CBSi 8. juuli 2015. aasta pressiavaldus Hollandi majapidamiste võlakoormuse kohta:

                     http://www.cbs.nl/nl-NL/menu/themas/macro-economie/publicaties/artikelen/archief/2015/4505-schulden-huishoudens-nemen-weer-iets-toe.htm

                     (20)

                     https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2015/28/schulden-huishoudens-nemen-weer-iets-toe

                     https://www.cbs.nl/en-gb/news/2015/28/overall-household-debt-marginally-up

                     (21)

                     http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels

                     (22)

                     http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels

                     (23)

                     http://overijssel.databank.nl/jive/jivereportcontents.ashx?report=home

                   Theme economy

                     (24)

                     http://www.lisa.nl/data/gratis-data/overzicht-lisa-data-per-provincie

                     (25)
                  Focus on consumption, Economic Agency ABN-AMRO Mathijs Deguelle and Nico Klene. Volume development retail sector. 24. jaanuar 2014.

                     (26)

                     http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=81804NED&D1=a&D2=0-2,5,29&D3=172-188&VW=T

                     (27)

                     http://www.lisa.nl/include/nl/bibliotheek/4._LISA_Groot-_en_detailhandel_2014.pdf

                     (28)
                  UWV (tööturuameti) tööturu prognoosid 2015-2016 (lk 52).

                     (29)
                  UWV (tööturuameti) andmed, aprill 2016.

                     (30)
                  UWV (tööturuameti) andmed, aprill 2016.

                     (31)
                  UWV (tööturuameti) andmed, aprill 2016.

                     (32)
                  Konsulteeriti järgmiste organisatsioonidega: Hollandi tööandjate/ettevõtjate liit, tööturuamet, jaemüügisektori haruorganisatsioon, Hollandi Ametiühingute Liit / Drenthe filiaal, kristlike ametiühingute riiklik ühendus, piirkondlikud ametiasutused.

                     (33)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (34)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (35)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (36)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (37)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (38)
                  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (39)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0225

Ettepanek: Nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal  /* KOM/2006/0225 lõplik - CNS 2006/0077 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.5.2006KOM(2006) 225 lõplik2006/0077 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSvastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKomisjoni ettepanek nõukogu otsuse kohta vastavalt artikli 122 lõikele 23. mail 1998. aastal otsustas nõukogu, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Austria ja Soome olid täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999. aastal. Taani ja Ühendkuningriik kasutasid oma loobumisklauslit, mistõttu nõukogu nende kohta hinnangut ei andnud. Kreekat ja Rootsit vaatles nõukogu kui liikmesriike, kelle suhtes on kehtestatud erand. 19. juunil 2000. aastal otsustas nõukogu, et Kreeka oli täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks alates 2001. aasta 1. jaanuarist. 1. mail 2004. aastal ühinesid Euroopa Liiduga Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia. Ühinemisakti artikli 4 kohaselt on nende puhul tegemist liikmesriikidega, kelle suhtes on kehtestatud erand.Artikli 122 lõige 2 sätestab erandite tühistamise menetluse. Selline menetlus tuleb algatada vähemalt kord kahe aasta jooksul või kui seda taotleb liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud erand. Vastavalt artikli 121 lõikes 1 sätestatud menetlusele peavad komisjon ja Euroopa Keskpank andma nõukogule aru sellest, kuidas edeneb liikmesriikidel, kelle suhtes on kehtestatud erand, majandus- ja rahaliidu saavutamisega seotud kohustuste täitmine. Oma ja Euroopa Keskpanga (EKP) aruannete põhjal võib komisjon esitada nõukogule otsuseettepaneku tühistada liikmesriikide, kes on täitnud vajalikud tingimused, suhtes kehtestatud erand.Kuna viimased aruanded ühisraha kasutuselevõtuks vajalike tingimuste täitmise kohta esitati 2004. aasta oktoobris, tuleb 2006. aastal uuesti analüüsida liikmesriikide olukorda, kelle suhtes on kehtestatud erand. 2006. aasta alguses leppisid komisjon ja EKP kokku, et 2006. aasta oktoobris koostatakse üldine aruanne, milles hinnatakse, kuidas edeneb kõigi selliste liikmesriikide lähenemine, kelle suhtes on kehtestatud erand. 2. märtsil esitas Sloveenia taotluse, et tema lähenemist hinnataks varem, et tal oleks piisavalt aega teha lõplikud ettevalmistused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuarist 2007, kui tema suhtes kehtestatud erand tühistatakse. Vastuseks sellele taotlusele koostasid komisjon ja EKP Sloveenia lähenemisaruande.Kolleegium kinnitas komisjoni aruande Sloveenia lähenemise kohta 16. mail 2006. aastal. EKP võttis vastu aruande 15. mail. Kõnealustes aruannetes vaadeldakse iga liikmesriigi õigusaktide, sealhulgas tema keskpanga põhikirja kooskõla asutamislepingu artiklite 108 ja 109 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) põhikirjaga. Aruannetes vaadeldakse ka püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamist selle alusel, kuidas liikmesriik on täitnud lähenemiskriteeriume, ning võetakse arvesse mitmeid teisi, artikli 121 lõike 1 viimases lõigus nimetatud tegureid.Komisjon järeldab oma lähenemisaruandes, et püsiva vastastikuse lähenemise kõrge tase on Sloveenias saavutatud.Oma ja EKP aruande põhjal on komisjon vastu võtnud juurdelisatud ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega tühistatakse Sloveenia suhtes kehtestatud erand alates 1. jaanuarist 2007.2006/0077 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSvastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastalEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 122 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutvõttes arvesse komisjoni aruannet[1],võttes arvesse Euroopa Keskpanga aruannet[2],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,võttes arvesse arutelu riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kokkutulnud nõukogusning arvestades järgmist:1.  Majandus- ja rahaliidu kolmas etapp algas 1. jaanuaril 1999. aastal. Nõukogu kohtumisel, mis toimus Brüsselis 3. mail 1998. aastal ja millest võtsid osa riigipead või valitsusjuhid, otsustati, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome olid täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 1999[3].2.  19. juunil 2000. aastal otsustas nõukogu, et Kreeka oli täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2001[4].3.  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile erisätteid kehtestava asutamislepingule lisatud protokolli lõikele 1 teavitas Ühendkuningriik nõukogu, et ta ei kavatse 1. jaanuaril 1999. aastal üle minna majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. Seda teadet ei ole muudetud. Vastavalt Taanile erisätteid kehtestava asutamislepingule lisatud protokolli lõikele 1 ning Edinburghis 1992. aasta detsembris riigipeade või valitsusjuhtide poolt vastu võetud otsusele teavitas Taani nõukogu, et ta ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Taani ei ole taotlenud asutamislepingu artikli 122 lõikes 2 nimetatud menetluse algatamist.4.  Otsusega 1998/317/EÜ kehtestati Rootsi suhtes asutamislepingu artiklis 122 kirjeldatud erand. Vastavalt ühinemisakti[5] artiklile 4 on Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia suhtes kehtestatud asutamislepingu artiklis 122 kirjeldatud erand.5.  Euroopa Keskpank (EKP) asutati 1. juulil 1998. aastal. Euroopa rahasüsteem asendati vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis[6]. Vahetuskursimehhanismi menetlus majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (ERM II) kehtestati EKP ja eurotsoonist väljajäävate liikmesriikide keskpankade 1. septembri 1998. aasta kokkuleppega, millega kehtestati vahetuskursimehhanismi kasutamise kord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis[7].6.  Asutamislepingu artikli 122 lõikega 2 kehtestatakse asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtestatud erandi tühistamise kord. Selle artikli kohaselt annavad komisjon ja EKP vähemalt kord kahe aasta jooksul või kui seda taotleb liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud erand, nõukogule aru asutamislepingu artikli 121 lõikes 1 sätestatud korras. 2. märtsil 2006. aastal esitas Sloveenia ametliku taotluse vastastikuse lähenemise hindamiseks.7.  Liikmesriikide õigusaktidesse, sealhulgas keskpanga põhikirja tehakse vajalikud muudatused, et tagada nende kooskõla asutamislepingu artiklite 108 ja 109 ning EKPSi põhikirjaga. Komisjoni ja EKP aruannetes antakse üksikasjalik hinnang Sloveenia õigusaktide kooskõlale asutamislepingu artiklite 108 ja 109 ning EKPSi põhikirjaga.8.  Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 121 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklile 1 tähendab asutamislepingu artikli 121 lõike 1 esimeses taandes viidatud hindade stabiilsuse kriteerium, et liikmesriigis on stabiilsed hinnad ja keskmine inflatsioonimäär ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületa rohkem kui poolteise protsendipunkti võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmist mõõdetakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2494/95[8] defineeritud tarbijahindade harmoneeritud indeksi põhjal. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamiseks mõõdetakse liikmesriigis toimunud inflatsiooni muutust protsentides, võrreldes viimase kaheteistkümne kuu näitajate aritmeetilist keskmist eelnenud kaheteistkümne kuu näitajate aritmeetilise keskmisega. 2006. aasta märtsis lõppenud üheaastasel ajavahemikul olid hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud kolm liikmesriiki Rootsi, Soome ja Poola, kus inflatsioonimäär oli vastavalt 0,9%, 1,0% ja 1,5%. Komisjoni ja EKP aruannetes vaadeldi kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriikide inflatsioonimäärade kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti. Selle põhjal oli 2006. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus 2,6%.9.  Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 121 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklile 2 tähendab asutamislepingu artikli 121 lõike 1 teises taandes viidatud riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei kehti liikmesriigi suhtes asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 nimetatud nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.10.  Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 121 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklile 3 tähendab asutamislepingu artikli 121 lõike 1 kolmandas taandes viidatud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda, et liikmesriik on järginud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis ettenähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma raha kahepoolset keskmist kurssi ühegi teise liikmesriigi raha suhtes. Alates 1. jaanuarist 1999. aastast toimib Euroopa II vahetuskursimehhanism (ERM II) raamistikuna vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamisel. Selle kriteeriumi täitmise hindamisel kontrollisid komisjon ja EKP oma aruannetes 2006. aasta aprillis lõppevat kaheaastast ajavahemikku.11.  Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 121 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklile 4 tähendab asutamislepingu artikli 121 lõike 1 neljandas taandes viidatud intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületa keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse osas kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Intressimäärade lähenemise kriteeriumi puhul kasutati kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade võrreldavaid intressimäärasid. Intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel võtsid komisjon ja EKP oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liidetakse hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriikide nominaalsete pikaajaliste intressimäärade aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti. Selle põhjal oli 2006. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus 5,9%.12.  Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 121 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad andmed komisjon. Komisjon esitas käesoleva ettepaneku koostamiseks vajalikud andmed. Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui liikmesriigid olid 1. aprilliks 2006. aastaks andnud aru vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta[9].13.  Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Sloveenia on täitnud majandus- ja rahaliidu saavutamist käsitlevaid kohustusi, teeb komisjon järgmised järeldused:Sloveenia õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas asutamislepingu artiklite 108 ja 109 ning EKPSi põhikirjaga.Selle kohta, kuidas Sloveenia on täitnud asutamislepingu artikli 122 lõike 1 neljas taandes nimetatud lähenemiskriteeriume, on tuvastatud järgmist:-  2006. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli keskmine inflatsioonimäär Sloveenias 2,3%; see on allpool kontrollväärtust ja jääb selliseks ka lähikuudel;-  Sloveenia kohta ei ole nõukogu otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta;-  Sloveenia on olnud ERM II liige alates 28. juunist 2004; kaheaastase ajavahemiku jooksul, mis lõppes 2006. aasta aprillis, ei ole Sloveenia tolaril (SIT) olnud tõsiseid pingeid ning Sloveenia ei ole omal algatusel devalveerinud tolari kahepoolset keskmist kurssi euro suhtes;-  2006. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli pikaajaline intressimäär Sloveenias keskmiselt 3,8%, mis on allpool kontrollväärtust.Sloveenia on eelnimetatud kriteeriumide alusel saavutanud püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme.Seega on Sloveenia täitnud ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused.14.  Nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega, millised liikmesriikidest, kelle suhtes on kehtestatud erand, on täitnud ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused, ja tühistab asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtestatud erandi,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Sloveenia on täitnud ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused. Ühinemisakti artiklis 4 nimetatud erand Sloveenia suhtes tühistatakse alates 1. jaanuarist 2007.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Artikkel 3Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.[koht],Nõukogu nimeleesistuja[pic][pic][pic] [1] KOM(2006) 224, vastu võetud 16. mail 2006.[2] Vastu võetud 15. mail 2006.[3] Nõukogu 3. mai 1998. aasta otsus 1998/317/EÜ (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 30).[4] Nõukogu 19. juuni 2000. aasta otsus 2000/427/EÜ (EÜT L 167, 7.7.2000, lk 19).[5] ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.[6] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 5.[7] EÜT C 345, 13.11.1998, lk 6, muudetud 14. septembri 2000. aasta lepinguga (EÜT C 362, 16.12.2000, lk 11).[8] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[9] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).