Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0417

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.  /* KOM/2009/0417 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 4.8.2009KOM(2009) 417 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.SELETUSKIRIEttepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit ning Taiwanist saadetud, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, importi käsitleva menetluse suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 964/2003, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatud Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevatele raud- või terastoruliitmikele, mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte. Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmeid laiendati impordile, mis saadeti Indoneesiast (nõukogu määrus (EÜ) nr 2052/2004), Sri Lankalt (nõukogu määrus (EÜ) nr 2053/2004) ja Filipiinidelt (nõukogu määrus (EÜ) nr 655/2006), sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutele anti võimalus uurimise ajal kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte Praegune aegumise läbivaatamine algatati 5. juunil 2008 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee taotluse alusel. Lõplikud meetmed kehtestati esialgselt 1996. aastal ja need jäid kehtima pärast 2003. aasta juunis tehtud aegumise läbivaatamist. Hiina Rahvavabariigi puhul kehtiv dumpinguvastane tollimaks, mida laiendati Taiwanist saadetud toodetele, on 58,6 %, välja arvatud äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd puhul. Tai puhul on kehtiv tollimaks 58,9 %, välja arvatud äriühingute Thai Benkan Co. Ltd. (0 %) ja Awaji Sangyo Co. Ltd (7,4 %) puhul. Paralleelselt algatati osaline vahepealne läbivaatamine, piirdudes kahe Taiwani eksportiva tootjaga ja nende vabastamisega Taiwani suhtes laiendatud meetmetest. Kõnealuste äriühingute vabastamine ei ole enam õigustatud, sest ka nemad hoiavad meetmetest kõrvale. Lisatud ettepanek nõukogu määruse kohta, millega säilitatakse eespool nimetatud meetmed, põhineb järeldustel dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise ning ühenduse huvide kohta. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas nii kiiresti kui võimalik. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 13 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed ja varasemad uurimised(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96[2] on teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Taist pärit rauast või terasest toruliitmike (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgne uurimine”). Algmääruse artikli 13 lõike 3 alusel laiendati määrusega (EÜ) nr 763/2000[3] kõnealuseid meetmeid järelduste põhjal, mis tehti dumpinguvastastest meetmetest kõrvalhoidmist käsitlenud uurimises, et hõlmata teatav Taiwanist saadetud vaatlusaluse toote import.(2) Praegu kohaldatavad meetmed on vastavalt algmääruse artikli 11 lõike 2 kohasele aegumise läbivaatamisele (edaspidi „esimene aegumise läbivaatamine”) nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003[4] Hiina Rahvavabariigist ja Taist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit ning Taiwanist saadetud, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Hiina puhul on kehtiv dumpinguvastane tollimaks 58,6 % ja Tai puhul 58,9 %, välja arvatud äriühingute Thai Benkan Co. Ltd. (0 %) ja Awaji Materia Co. Ltd.[5] puhul (7,4 %). Kolm Taiwani äriühingut – Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. – on vabastatud Taiwanile laiendatud meetmetest.(3) Komisjoni otsusega 96/252/EÜ[6] kiideti heaks teatavate Tai tootjate pakutud kohustus. Kõnealused kohustused tühistati 2004. aastal nõukogu määrusega (EÜ) nr 1496/2004,[7] millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 964/2003[8].(4) Algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt laiendati Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmeid impordile, mis saadeti Indoneesiast (nõukogu määrus (EÜ) nr 2052/2004[9]), Sri Lankalt (nõukogu määrus (EÜ) nr 2053/2004[10]) ja Filipiinidelt (nõukogu määrus (EÜ) nr 655/2006[11]), sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Filipiinid, Indoneesia ja Sri Lanka või mitte.(5) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008[12] kehtestatud dumpinguvastased meetmed kehtivad praegu ka Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.2. Läbivaatamistaotlus(6) Pärast seda, kui avaldati teade[13] Hiinast ja Taist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon algmääruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohase taotluse kõnealuste meetmete läbivaatamiseks.(7) Taotluse esitas 5. märtsil 2008 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 50 % ühenduse vaatlusaluse toote kogutoodangust.(8) Artikli 11 lõike 2 kohast taotlust põhjendati väitega, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumine või kordumine.(9) Artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhines taotleja esitatud teabel, et meede ei ole vaatlusaluse toote Hiinast pärit impordi korral kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks enam piisav, eelkõige meetme laiendamise osas Taiwanist saadetud impordi suhtes. Taotleja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. toodetud impordi vabastamine laiendatud meetmetest ei ole enam õigustatud, kuna tundub, et kõnealused äriühingud hoiavad meetmetest kõrvale, näiteks Hiinast pärit vaatlusaluse toote ümberlaadimise teel Taiwanis.(10) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et on piisavalt tõendeid, et algatada aegumise läbivaatamine ja osaline vahepealne läbivaatamine, mis käsitleb äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) ja Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) toodetud vaatlusaluse toote vabastamist Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete laiendamisest Taiwanist saadetud impordile, ning algatas läbivaatamised[14] kooskõlas algmääruse artikli 11 lõigetega 2 ja 3 (edaspidi „praegused läbivaatamised”).3. Uurimine3.1. Uurimisega seotud isikud(11) Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitanud ühenduse tootjaid, teisi ühenduse tootjaid, asjaomaste riikide, sealhulgas Taiwani eksportivaid tootjaid, importijaid/kauplejaid, teadaolevalt asjaga seotud kasutajaid ja nende ühendusi ning ekspordiriigi valitsuse esindajaid läbivaatamiste algatamisest.(12) Kõigile kõnealustele isikutele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid, saatis komisjon küsimustiku. Komisjon andis ka kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist.(13) Küsimustikule saadi vastused mõlemalt Taiwani eksportivalt tootjalt, kolmelt valimisse kaasatud ühenduse tootjalt ja kolmelt valimisse kaasatud ühenduse sõltumatult importijalt (vt põhjendused 14–17).3.2. Väljavõtteline uuring(14) Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate, ühenduse vaatlusaluse toote sõltumatute importijate ja taotlust toetavate ühenduse tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon kõnealustel isikutel esitada algatamisteate jaotise 5.1 punkti a alapunktides i–iii loetletud teave ning saatis välja väljavõttelise uuringu küsimustikud, milles küsiti konkreetset teavet iga asjaomase ühenduse tootja, eksportiva tootja ja importija keskmise müügimahu ja hindade kohta.(15) Üheltki Hiina ega Tai eksportivalt tootjalt vastust ei saadud, mistõttu ei olnud väljavõtteline uuring vajalik.(16) Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastas üheksa ühenduse tootjat. Moodustati valim neljast ühenduse tootjast nende müügimahu põhjal läbivaatamise uurimisperioodi ajal ühenduse turul. Kõnealustel tootjatel paluti anda küsimustikule täielikud vastused. Üks valimisse kaasatud äriühingutest ei vastanud küsimustikule täielikult ja jäeti seetõttu valimist välja. Kolme äriühingut hõlmav lõplik valim moodustas üle 59 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust ja 62 % ühenduse tootmisharu müügimahust ühenduse turul.(17) Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastas üheksa vaatlusaluse toote importijat. Moodustati valim neljast importijast nende vaatlusaluse toote impordimahu põhjal asjaomastest riikidest ühendusse läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Üks äriühingutest ei vastanud siiski küsimustikule täielikult ja jäeti seetõttu valimist välja.3.3. Uurimine ja kontrollkäigud(18) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju võimaliku jätkumise ja kordumise ning ühenduse huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ning selleks, et kontrollida, kas põhjenduses 9 nimetatud äriühingute toodetud teatavate rauast või terasest toruliitmike vabastamine Hiina suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete laiendamisest on endiselt kahjustava dumpingu tasakaalustamiseks õigustatud. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.a) Valimisse kaasatud ühenduse tootjad:-  Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria, sealhulgas seotud äriühing Siekmann Fittings, GmbH, Lohne, Saksamaa;-  Interfit S.A, Maubeuge, Prantsusmaa;-  Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Itaalia.b) Valimisse kaasatud sõltumatud importijad:-  BSS Group plc, Leicester, Ühendkuningriik;-  Eurobridas Fittings, S.A., Zaragoza, Hispaania;-  Manfred Geldbach GmbH & Co., Gelsenkirchen, Saksamaa.c) Taiwanis asuvad eksportivad tootjad:-  Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung;-  Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung.d) Võrdlusriigi USA tootja:-  Weldbend Corporation, Argo, Illinois, USA3.4. Läbivaatamise uurimisperiood(19) Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemiku 1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste arengutendentside uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. Vaatlusalune toode(20) Uuritav toode on sama, mida käsitleti esialgses uurimises ja esimeses aegumise läbivaatamises, st teatavad Hiinast ja Taist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmikud (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel.(21) Vaatlusaluseid tooteid valmistatakse torude lõikamise ja stantsimise teel. Neid kasutatakse torude ühendamiseks ja neid on erineva kujuga: erinevas suuruses ja erinevast materjalist põlved, siirdmikud, torukolmikud ja otsakud. Neid kasutatakse peamiselt naftakeemiatööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusseadmetes. Naftakeemiatööstuses on nende puhul kasutatavaks ülemaailmseks standardiks ANSI. Muu otstarbe puhul on ühenduses kõige levinumaks standardiks DIN.2. Samasugune toode(22) Sarnaselt esialgsele uurimisel ja esimesele aegumise läbivaatamisel leiti, et asjaomastes riikides toodetud, kohalikul turul müüdavatel ja/või ühendusse eksporditavatel vaatlusalustel toodetel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning lõppotstarve nagu taotluse esitanud ühenduse tootjate müüdavatel toodetel ja seepärast loetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS(23) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas meetmete aegumise tõttu võiks dumping tõenäoliselt jätkuda või korduda.1. Sissejuhatavad märkused(24) Nagu on eespool märgitud, tuli komisjonil käesolevas uurimises tugineda teabele, mis oli kättesaadav muudest allikatest, nagu läbivaatamistaotlus, Eurostat, Hiina tollistatistika, ning võrdlusriigis kogutud teabele, sest Hiina ja Tai eksportivad tootjad ei soostunud koostööd tegema.2. Taia) Normaalväärtus(25) Kooskõlas algmääruse artikliga 18 ning Tai eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu võeti normaalväärtuse aluseks taotluses esitatud andmed, s.t tootmise hinnanguline maksumus Tais, millele lisati 15 % müügi-, üld- ja halduskuludeks ning 11 % kasumiks. Ei olnud mingeid märke selle kohta, et selliselt kindlaks määratud kasum ületab kasumit, mida teised eksportijad või tootjad saavad tavaliselt sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi siseturul, nagu on sätestatud artikli 2 lõike 6 punktis c.b) Ekspordihind(26) Kooskõlas algmääruse artikliga 18 ning Tai eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal. Neid arvulisi väärtusi kohandati tooteliikide lõikes vastavalt iga tooteliigi kogusele tonnides, tuginedes taotluses esitatud teabele.c) Võrdlus(27) Õiglase võrdluse tagamiseks kohandati ekspordihinda, et võtta arvesse maismaa-, mereveo-, kindlustus- ja pakendamiskulusid ning vahendustasusid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.d) Dumpingumarginaal(28) Dumpingumarginaali arvutamiseks võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust keskmise ekspordihinnaga, mida kohaldatakse ühendusse eksportimisel tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. Võrdlus näitas, et Tai puhul on dumpingumarginaal 17,8 %, kusjuures dumping oli võrdne summaga, mille võrra arvutatud normaalväärtus ületas ekspordihinna.3. Hiina Rahvavabariika) Normaalväärtus: võrdlusriik(29) Vastavalt kehtivatele meetmetele kohaldatakse kõikide Hiinast pärit samasuguste toodete ühendusse suunatud impordi suhtes ühtset üleriigilist tollimaksu. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks kolmandast turumajandusriigist (edaspidi „võrdlusriik”) saadud teabe põhjal. Esialgses uurimises valiti võrdlusriigiks Tai. Algatamisteate kohaselt oli kavas võrdlusriigiks valida siiski Ameerika Ühendriigid, kuna ühenduse tootmisharu oli oma läbivaatamistaotluses märkinud, et nüüd on see sobivam riik kui Tai. Siiski tehti kõik jõupingutused, et leida teiste kolmandate riikide hulgast muid võimalusi, kuid ükski äriühing, välja arvatud üks USA äriühing, ei nõustunud koostööd tegema.(30) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 leiti, et USA on sobiv tänu oma turu suurusele ja imporditasemele ning nendest tulenevale tugevale konkurentsile kõnealusel turul. Lisaks sellele leiti, et kuna ükski Tai eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd, on sobivam võtta Hiina puhul normaalväärtuse määramise aluseks USA koostööd teinud äriühingu kontrollitud andmed. Samuti ei saadud huvitatud isikutelt pärast algatamisteate avaldamist ühtegi märkust ettepaneku kohta kasutada võrdlusriigina USAd. Sellest tulenevalt võeti normaalväärtuse määramisel aluseks andmed, mis saadi USA tootjalt.b) Ekspordihind(31) Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tuli ühendusse eksportimist käsitlevad järeldused teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Sarnaselt esialgse uurimise käigus kasutatud meetoditele määrati ekspordihind kindlaks Hiina tollistatistika põhjal. Kõnealuseid andmeid võrreldi Eurostatist saadud andmetega. Leiti, et nii kogus kui ka hind erinevad oluliselt. Varem dokumenteeritud tõendid Hiina püüete kohta meetmetest kõrvale hoida näitasid, et Eurostati andmed ei olnud piisavalt täpsed ning käesolevas läbivaatamises otsustati neid mitte kasutada.c) Võrdlus(32) Õiglase võrdluse huvides ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi- (mereveo), kindlustus- ja laenukuludes ning vahendustasudes, mis leiti mõjutavat hindu ja nende võrreldavust.d) Dumpingumarginaal(33) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi USA tehasehinnal põhinevat kaalutud keskmist normaalväärtust Hiina tehasehinnal põhineva kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil. Eespool nimetatud võrdlus näitas, et Hiina puhul oli dumpingumarginaal 100 %.e) Järeldus(34) Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga importimine jätkub mõlemast riigist märkimisväärsel tasemel. Uurimise käigus ei selgunud ühtegi põhjust, miks dumping peaks meetmete tühistamise korral kaduma või vähenema. Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätkumine on tõenäoline. Samuti tuleb märkida, et hoolimata kõnealuste riikide ekspordi suhtes kohaldatavatest kõrgetest dumpinguvastastest tollimaksudest, on import nendest riikidest oluliselt suurenenud. Siiski peeti sobivaks ka uurida, kas dumping võib korduda suurenenud ekspordimahu puhul, kui olemasolevad meetmed tühistatakse.4. Impordi areng meetmete tühistamise korral(35) Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimiseks hinnati järgmisi tegureid: asjaomaste riikide ekspordi ja/või tootmisvõimsuse areng, tollimaksudest kõrvalehoidmise taust Hiina puhul ja eksporditegevus kolmandate riikide turgudel.5. Tai(36) Kuna Tai eksportivad tootjad ei soostunud koostööd tegema, tuli uurimisel tugineda muudele komisjonile kättesaadavatele allikatele, nt taotlus. Tai iga-aastaseks tootmisvõimsuseks hinnati vastavalt taotlusele 63 000 tonni, samas kui sisetarbimine oli ainult 4 200 tonni, mis tähendab, et Tai tööstus sõltus tugevalt ekspordist. Aastatoodangu suuruseks hinnati 38 000 tonni. Seega hinnati kasutamata toomisvõimsuse suuruseks 25 000 tonni.(37) Uurimine näitas, et ükski muu turg maailmas ei suudaks kõnealust olemasolevat tootmisvõimsust ära tarbida, kuna Tai suhtes juba kehtivad dumpinguvastased meetmed. Kõnealused meetmed jäävad USAs vahemikku 10,68–52,6 % toote kohta, mis kattub suures osas käesoleva uurimisega hõlmatava tootega, kuid mille siseläbimõõt on 14 tolli. Lisaks sellele tundub varasema kogemuse ja käesoleva läbivaatamise taotluse põhjal, et kogu maailmas, eriti Kagu-Aasias, on üldine suur ülemäärane tootmisvõimsus.(38) Seega, kui meetmetel lubataks aeguda, oleks tõenäoline, et oluline osa Tai ülemäärasest toodangust suunatakse ELi turule, pidades silmas muudel olulistel turgudel kehtivaid piiranguid ja kõrgeid tollimakse.6. Hiina Rahvavabariika) Tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine(39) Hiina eksportivate tootjate koostöövalmiduse puudumise tõttu pidid komisjoni talitused kasutama kättesaadavaid fakte. Kuna Hiina tootmisharu kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused taotluses sisaldunud teabele ja Hiina tollistatistikale. Neid järeldusi toetas ka teave, mis avalikustati sarnaste menetluste raames Ameerika Ühendriikides.(40) Vastavalt kõnealustele allikatele on kogu Hiina vaatlusaluse toote tootmisvõimsus ligikaudu 365 000 tonni aastas. Kaebuses hinnati Hiina praeguseks aastaseks tootmismahuks ligikaudu 291 000 tonni. See hinnang põhines Hiina ülemaailmsel ekspordimahul, mis on kaubandusstatistika andmete põhjal ligikaudu 70 000 tonni aastas, ja sisetarbimisel, mis on hinnanguliselt umbes 221 000 tonni aastas.(41) Sellest tulenevalt oleks Hiina kasutamata tootmisvõimsus 74 000 tonni, mis iseenesest oleks piisav peaaegu kogu ELi tarbimise (79 813 tonni) rahuldamiseks.(42) Kuna Hiina suhtes kohaldatakse sarnaselt Taile dumpinguvastaseid meetmeid, mis jäävad USAs vahemikku 35,06–182,9 %, on tõenäoline, et suur osa Hiina ülemäärasest tootmisvõimsusest suunataks ELi turule.(43) Asjaolu, et hoolimata Hiinast pärit impordi suhtes kehtivast kõrgest tollimaksumäärast (58,6 %) suutsid Hiina eksportivad tootjad oluliselt suurendada oma eksporti ELi (2 550 tonnilt 2004. aastal kuni 10 268 tonnini läbivaatamise uurimisperioodil), näitab Hiina eksportijate jätkuvalt suurt huvi ELi turu vastu.7. Meetmetest hoidumise taust(44) Lisaks sellele on Hiina eksportijad näidanud jätkuvat huvi eksportida ELi mis tahes viisil, nagu tõendavad arvukad katsed hoida kõrvale nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud meetmetest, eksportides edukalt Taiwani, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinide kaudu.(45) Hiina tollistatistikast nähtub veelgi selgemine, et EL on Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg, sest nad said (dumpingule vaatamata) kõrgeimat ekspordihinda ELi eksportides.8. Järeldus(46) Uurimine on näidanud, et nii Hiina kui ka Tai eksportivad tootjad on läbivaatamise uurimisperioodi jooksul dumpingut jätkanud.(47) Mõlema riigi kasutamata tootmisvõimsus oli kokku 99 000 tonni, mis oli oluliselt suurem kui ühenduse kogutoodang läbivaatamise uurimisperioodi jooksul (86 723 tonni) ja isegi suurem kui ühenduse kogutarbimine samal ajavahemikul (79 813 tonni).(48) Arvestades asjaolu, et Hiina kasutamata tootmisvõimsuse maht on väga suur ja et ta on juba hoidunud dumpinguvastasest meetmetest, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamise korral suurendavad Hiina eksportivad tootjad oluliselt vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksporti ühendusse.(49) Tai kohta tuleks märkida, et kuna Tai äriühingud on ekspordile orienteeritud ja ühenduse turg on nende jaoks atraktiivne, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamise korral jätkavad need äriühingud vaatlusaluse toote eksporti ühendusse suures mahus ja dumpinguhindadega.(50) Lisaks sellele osutatakse Hiina ja Tai eksportijate dumpinguhinnaga müügile USA turul ja USA dumpinguvastastele meetmetele, mida pikendati 2005. aasta oktoobris.(51) Kokkuvõttes on äärmiselt tõenäoline, et kui meetmed tühistatakse, jätkub import asjaomastest riikidest ühendusse suurtes kogustes ja dumpinguhindadega.D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS(52) Ühenduse tootmisharu koosnes vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 kolmest ühenduse tootjast, kelle nimel taotlus esitati ja kes kaasati ka valimisse, ning kuuest taotlust toetanud ühenduse tootjast. Selle põhjal moodustas ühenduse tootmisharu toodang olulise osa ühenduse kogutoodangust, s.t praegusel juhul üle 76 %.E. OLUKORD ÜHENDUSE TURUL1. Tarbimine ühenduse turul(53) Ühenduse kogutoodang määrati kindlaks üheksalt kaebust toetavalt ühenduse tootjalt saadud teabe põhjal ja taotluses esitatud nende tootjate hinnangulise tootmismahu põhjal, kes koostööst hoidusid.(54) Uurimise käigus selgus, et ühenduse tootjad müüsid olulise osa toodangust ladustajatele, kes omakorda eksportisid vaatlusalust toodet ühendusest välja, s.t kõnealune müük ei olnud ette nähtud ühenduse turul tarbimiseks. Kõnealuste ladustajate eksportmüügimahtu kolmandatesse riikidesse ei olnud uurimise ajal võimalik kindlaks teha. Seega määrati ilmne tarbimine ühenduses kindlaks põhjenduses 53 määratletud ühenduse kogutoodangu ja Eurostati andmetel põhineva ühenduse vaatlusaluse toote impordi ja ekspordi kogumahu alusel.(55) Nende andmete kohaselt kasvas vaatlusalusel perioodil ühenduse tarbimine 28 %, s.o 62 317 tonnilt 2004. aastal kuni 79 813 tonnini läbivaatamise uurimisperioodi jooksul.TABEL 1 – Tarbimine ühendusesÜhenduse tarbimine | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Tonnides | 62 317 | 57 492 | 64 919 | 77 095 | 79 813 |Indeks (2004 = 100) | 100 | 92 | 104 | 124 | 128 |Muutus võrreldes eelmise aastaga | -8 | 12 | 20 | 4 |Allikas: Eurostat, taotlus, ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule2. Praegune import asjaomastest riikidesta) Maht ja turuosa(56) Selleks, et teha kindlaks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumaht, peeti sobivaks hõlmata import nendest riikidest (Sri Lanka, Indoneesia, Filipiinid ja Taiwan), mille suhtes laiendati vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 praeguseid dumpinguvastaseid meetmeid (vt põhjendused 2 ja 4). Leiti, et import kõnealustest riikidest on tegelikult pärit Hiinast. Nende andmete kohaselt kasvas Hiinast ja Taist pärit vaatlusaluste toodete impordi kogumaht 6 861 tonnilt 2004. aastal kuni 17 605 tonnini läbivaatamise uurimisperioodi jooksul, s.o 157 %. Kõnealuse impordi turuosa, väljendatud protsendina ühenduse tarbimisest, kasvas 11 %lt 2004. aastal kuni 22 %ni läbivaatamise uurimisperioodil.TABEL 2 – Import asjaomastest riikidestImport (tonnides) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Hiina, sealhulgas Sri Lanka, Indoneesia, Filipiinid ja Taiwan | 6 083 | 6 705 | 10 621 | 15 326 | 16 004 |Turuosa | 10 % | 12 % | 16 % | 20 % | 20 % |Tai | 778 | 558 | 1 623 | 1 700 | 1 601 |Turuosa | 1 % | 1 % | 2 % | 2 % | 2 % |Asjaomased riigid kokku | 6 861 | 7 263 | 12 244 | 17 026 | 17 605 |Turuosa | 11 % | 13 % | 19 % | 22 % | 22 % |Allikas: Eurostatb) Impordihinnad ja hinna allalöömine(57) Hiina ja Tai eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal. Põhjenduses 56 esitatud põhjustel arvutati Hiinast pärit ekspordi keskmine hind ka Sri Lankalt, Indoneesiast ja Filipiinidelt (s.o riigid, mille suhtes laiendati meetmetest kõrvalehoidmise tõttu meetmeid) pärit ekspordi keskmiste hindade alusel. Nende andmete põhjal kasvas vaatlusalusel perioodil Hiinast pärit vaatlusaluse toote keskmine ekspordihind meetmetest kõrvalehoidmist arvesse võttes 17 %: 997 eurolt tonni kohta kuni 1169 tonnini euro kohta; Taist pärit vaatlusaluse toote keskmine ekspordihind 69 %: 1 223 tonnilt euro kohta kuni 2067 tonnini euro kohta ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote keskmine ekspordihind 22 %: 1412 tonnilt euro kohta kuni 1718 tonnini euro kohta. Kokku kasvas asjaomastest riikidest, sealhulgas Taiwan, pärit vaatlusaluse toote keskmine hind 1 137 eurolt 2004. aastal kuni 1 479 euroni läbivaatamise uurimisperioodil, s.o 30 %. Põhitooraine (s.o terastoru) hinnatõusu tõttu kasvas tootmiskulu samal perioodil oluliselt.(58) Valimisse kaasatud ühenduse tootjate tehasehindade võrdlus asjakohaselt kohandatud Eurostati hindadega näitas, et Hiina puhul löödi hindu keskmiselt alla 54,8 %, Tai puhul 20 % ja Taiwani puhul 33,5 %.3. Import teistest kolmandatest riikidest(59) Dumpinguvastased tollimaksud kehtivad Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes ning Eurostati andmetel langes import nendest riikidest vaatlusalusel perioodil väga madalale tasemele (s.o alla 1 % ühenduse tarbimisest).(60) Vaatlusaluste toodete impordi kogumaht teistest kolmandatest riikidest peale eelmises põhjenduses nimetatud riikide kasvas 4 679 tonnilt 2004. aastal kuni 10 563 tonnini läbivaatamise uurimisperioodi lõpus, so 126 %. Kõnealuse impordi turuosa kasvas 13 %ni ühenduse tarbimisest. See tähendab 76 % tõusu vaatlusalusel perioodil: 8 %lt kuni 13 %ni.TABEL 3 – Teistest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Import teistest kolmandatest riikidest (tonnides) | 4 679 | 6 134 | 6 795 | 9 993 | 10 563 |Indeks (2004 = 100) | 100 | 131 | 145 | 214 | 226 |Turuosa | 8 % | 11 % | 10 % | 13 % | 13 % |Indeks (2004 = 100) | 100 | 142 | 139 | 173 | 176 |Allikas: Eurostat ja taotleja esitatud teave turu kohtaTABEL 4 – Põhiimport ühendussePõhiimport teistest kolmandatest riikidest tonnides ja riikide kaupa | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Iisrael | 78 | 945 | 1 231 | 2 455 | 3 293 |Türgi | 650 | 506 | 467 | 1 991 | 2 138 |Vietnam | 767 | 695 | 1 225 | 1 748 | 2 134 |India | 1 537 | 1 763 | 1 553 | 1 703 | 1 065 |Allikas: Eurostat ja taotleja esitatud teave turu kohta4. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord4.1. Sissejuhatavad märkused(61) Kõikidelt ühenduse tootjatelt kogutud teabe põhjal hinnati suundumusi, mis on seotud järgmiste majandusnäitajatega: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, tööhõive, tootlikkus, müük, turuosa ja kasv; kontrollitud teabe põhjal, mis saadi valimisse kaasatud ühenduse tootjate täielikest vastustest küsimustikule hinnati aga suundumusi, mis on seotud järgmiste näitajatega: hinnad, kasumlikkus, rahavoog, kapitali kaasamise võime ja investeeringuid, varud, investeeringutasuvus ja töötasud.4.2 Andmed ühenduse tootmisharu kohta tervikunaa) Väljund, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine(62) Ühenduse tootmisharu kogutoodang suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %, samas kui tootmisvõimsus suurenes 5 %. Samal perioodil suurenes tootmisvõimsuse rakendamine veidi. Seejuures tuleb siiski arvestada, et ühenduse tarbimine kasvas 28 %.TABEL 5 – Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Toodangumaht tonnides | 80 044 | 73 049 | 82 950 | 85 536 | 86 723 |Tootmisvõimsus tonnides | 154 840 | 155 740 | 160 890 | 162 910 | 163 210 |Tootmisvõimsuse rakendamine protsentides | 52 % | 47 % | 52 % | 53 % | 53 % |Allikas: Eurostat, taotlus, ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikuleb) Tööhõive ja tootlikkus(63) Ühenduse tootmisharu tööhõive oli suhteliselt stabiilne, välja arvatud 2005. aastal, mil see vähenes 1 % kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Tootlikkus, mõõdetuna tonnides iga töötaja kohta, suurenes 9 %.TABEL 6 – Tööhõive ja tootlikkus2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive | 1 297 | 1 073 | 1 268 | 1 289 | 1 287 |Tootlikkus tonnides töötaja kohta | 62 | 68 | 65 | 66 | 67 |c) Müügimaht ja turuosa(64) Ühenduse tootmisharu müügimaht müügil sõltumatutele klientidele ühenduse turul kasvas 4 %: 59 399 tonnilt 2004. aastal kuni 61 991 tonnini läbivaatamise uurimisperioodil. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil siiski pidevalt. Kogu ühenduse tootmisharu turuosa vähenes niisiis 21 %. Nagu on selgitatud eespool, müüdi oluline osa ühenduse toodangust ladustajate kaudu ekspordiks. Seega väljendati turuosa protsendina kogu ühenduse toodangust, millest lahutati kogueksport ühenduse ilmses tarbimises.TABEL 7 – Müügimaht ja turuosa2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Müügimaht tonnides müügil sõltumatutele isikutele ELis | 59 399 | 51 461 | 57 299 | 60 193 | 61 991 |Turuosa | 81 % | 77 % | 71 % | 65 % | 65 % |Indeks (2004 = 100) | 100 | 94 | 87 | 80 | 79 |d) Kasv(65) Kuigi ühenduse tarbimine kasvas ajavahemikul 2004. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini 28 %, näitas ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine 21 % võrra ajal, mil import asjaomastest riikidest järsult kasvas, selgelt, et ühenduse tootmisharu ei saanud turul toimunud kasvust kasu.e) Dumpingumarginaali suurus(66) Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.f) Taastumine dumpingu mõjudest(67) Enamiku eespool esitatud näitajate positiivne areng näitab seda, et 2004. aastast kuni 2008. aasta alguseni on ühenduse tootmisharu rahanduslik olukord osaliselt taastunud kõnealustest asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust.4.3 Andmed ainult valimisse kaasatud ühenduse tootjate kohtaa) Varud(68) Varud kasvasid kogu vaatlusalusel perioodil 3 %. Varud olid 2007. aastal oluliselt suuremad terastorude kasvavate hindade tõttu, mis pani äriühinguid varusid suurendama.TABEL 8 – VarudLõppvarude maht | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Tonnides | 7 449 | 7 206 | 7 580 | 8 510 | 7 703 |Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule.b) Keskmised müügihinnad(69) Valimisse kaasatud ühenduse tootjate kehtestatud keskmised müügihinnad ühenduse turul suurenesid vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Kogukasv 2004. aasta ja läbivaatamise uurimisperioodi vahel oli 57 %. Kasvu põhjuseks on osaliselt peamise tooraine – terastorude – hinna tõus ja osalt ka kahe ühenduse tootja keskendumine kallimatele eriliikidele.TABEL 9 – Keskmine müügihindMüügihind | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Eurot tonni kohta | 1 779 | 2 128 | 2 482 | 2 738 | 2 790 |Indeks (2004 = 100) | 100 | 120 | 139 | 154 | 157 |Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule.c) Keskmine tootmiskulu(70) Peamiselt kasvanud terasehindade tõttu suurenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult ka keskmine tootmiskulu. Läbivaatamise uurimisperioodil kasvas keskmine tootmiskulu 1 628 eurolt tonni kohta kuni 2 401 euroni tonni kohta, s.o 48 %.TABEL 10 – Keskmine tootmiskuluÜhiku maksumus | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Eurot tonni kohta | 1 628 | 2 059 | 1 998 | 2 040 | 2 401 |Indeks (2004 = 100) | 100 | 127 | 123 | 125 | 148 |Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule.d) Kasumlikkus ja rahavoog(71) Valimisse kaasatud ühenduse tootjate kasumlikkus kasvas koos müügihindade kasvuga. Hoolimata suurtest raskustest 2004. ja 2005. aastal, kerkis üldine kasumlikkus läbivaatamise uurimisperioodil 9,1 %ni. Selle osaliseks põhjuseks oli üleminek kõrgema lisandväärtusega toodete valmistamisele vaatlusalusel perioodil.(72) Rahavoog kõikus 2004. aasta ja 2006. aasta vahel oluliselt ning kasvas märkimisväärselt ja järk-järgult kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni.TABEL 11 – Kasumlikkus ja rahavoog2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Kasumlikkus | 1,8 % | 1,2 % | 7,2 % | 10,6 % | 9,1 % |Indeks (2004 = 100) | 100 | 70 | 403 | 598 | 514 |Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 3 320 | 1 425 | 7 577 | 10 100 | 12 308 |Indeks (2004 = 100) | 100 | 43 | 228 | 304 | 371 |Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule.e) Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime(73) Valimisse kaasatud ühenduse tootjad suurendasid investeeringuid vaatlusalusel perioodil 115 %. Tootlikkuse suurendamise eesmärgil investeeriti peamiselt seadmete täiendamisse ja parema logistilise suutlikkuse väljaarendamisse.(74) Investeeringutasuvus, väljendatuna vaatlusaluse tootega seotud kasumina/kahjumina investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, on perioodil oluliselt tõusnud, järgides kasumlikkusega sama arengusuunda.(75) Komisjonile ei ole esitatud tõendeid kapitali kaasamise võime vähenemise või suurenemise kohta vaatlusalusel perioodil.TABEL 12 – Investeeringud ja investeeringutasuvus2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |Investeeringud vaatlusalusel perioodil (tuhandetes eurodes) | 2 567 | 4 448 | 3 930 | 4 986 | 5 524 |Indeks (2004 = 100) | 100 | 173 | 153 | 194 | 215 |Investeeringutasuvus | 4 % | 2 % | 29 % | 44 % | 38 % |Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule.5. Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta(76) Dumpinguvastastel meetmetel oli valimisse kaasatud ühenduse tootjate olukorrale positiivne mõju, nagu näitas enamike näitajate positiivne arengutendents soodsa majandustsükli ajal alates 2004. aastast. Ühenduse tootmisharu suurendas müügimahtu ja hindu. Positiivset arengutendentsi näitasid ka sellised kahjunäitajad nagu tootmine, tootmisvõimsus, kasumlikkus, investeeringud, investeeringutasuvus ja tootlikkus. Tootmisüksuste arendamiseks tehtavate investeeringute suurendamisel oli hoolimata turuosa olulisest kaotusest otsene mõju valimisse kaasatud tootjate kasumlikkusele.(77) Tuleks siiski arvesse võtta, et ühenduse tootjad peavad püsikulude katmiseks säilitama teatava toodangu- ja müügimahu. Vaatlusaluste toodete tootmiseks on vaja eriseadmeid, mis on oluline kulutegur. Valimisse kaasatud äriühingute tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil umbes 50 % ja nad ei suutnud oma tootmisvõimsuse rakendusastet oluliselt suurendada. Seega on kasumlikkus jätkuvalt tundlik tootmise vähenemise suhtes.(78) Olenemata eespool kirjeldatud positiivsetest arengutendentsidest, kaotas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulise osa turust: see vähenes 81 %lt 2004. aastal kuni 65 %ni läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Pärast mõningast müügimahtude vähenemist suutsid ühenduse tootjad uuesti saavutada 2004. aasta müügimahu, samas kui ühenduse kogutarbimine kasvas samal perioodil 28 %. On selge, et ühenduse tootmisharul ei olnud võimalik kasu saada ühenduse tarbimise olulisest kasvust. Samuti tulenevad mõned positiivsed näitajad sellest, et Ühendkuningriigis lõpetas tegevuse oluline ühenduse tootja, kelle tegevuse võtsid üle kaks taotlust toetanud äriühingut.(79) Eespool esitatut arvesse võttes saab järeldada, et üldiselt on Hiina ja Tai suhtes võetud meetmetel olnud teatav positiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale, mis muutus taas kasumlikuks. Kuigi ühenduse tootmisharu suutis tootmist ja müügimahtu veidi suurendada, kaotati siiski osa turust, kui nõudlus ühenduse turul oluliselt kasvas. See näitab, et hoolimata investeeringutest ajakohastatud tootmisüksustesse, on ühenduse tootmisharu olukord seni üldiselt ebakindel ning sõltub ühelt poolt peamiselt piisavast hinnatasemest ja teiselt poolt piisavast tootmismahust, mis võimaldaks katta kõrged püsikulud.F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS(80) Selleks et hinnata kehtivate meetmete aegumise tõenäolist mõju, võeti arvesse järgmisi tegureid.(81) Hinnasurve ühenduse turul on jätkuvalt väga tugev, võttes arvesse olulisi hindade allalöömise marginaale, mis tehti kindlaks läbivaatamise uurimisperioodil. Kuigi ühenduse tootjate tootmiskulu suurenes perioodil 48 % (peamiselt tooraine, s.o terastoru hinnatõusu tõttu), suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind ainult 30 %.(82) Sellest tulenevalt suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil oluliselt. See näitab, et ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa võttis peamiselt üle asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, mis lõi ühenduse tootmisharu hindu olenemata kehtivatest dumpinguvastastest meetmest oluliselt alla.(83) Nagu on märgitud põhjendustes 40 ja 36, on lisaks sellele asjaomaste riikide kasutamata toomisvõimsus oluliselt suurem kui ühenduse kogutoodang läbivaatamise uurimisperioodi jooksul või kui ühenduse kogutarbimine samal ajavahemikul. Seega võib eeldada, et meetmete tühistamise korral jõuavad ühenduse turule kõnealustes riikides toodetud vaatlusaluse toote suured kogused. Muudel võimalikel eksporditurgudel kehtivad kõrged dumpinguvastased tollimaksud, mille tõttu oleks ühenduse turule tungimine lihtsam. Lisaks sellele kinnitavad korduvad katsed dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoida asjaomaste riikide eksportivate tootjate suurt huvi ühenduse turu vastu.(84) Võttes arvesse varasemaid ja praegusi eksportivate tootjate hinnakujundustavasid asjaomastes riikides, eeldatakse, et impordi hind saab olema madal, lüües seega oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindu. Madala hinnaga impordil oleks kindlasti negatiivne mõju ühenduse tootmisharule, mis taastus ainult tänu sellele, et hinnad hoiti teataval tasemel, kuid tootmisharu on siiski tundlik suures koguses madala dumpinguhinnaga impordi suhtes.(85) Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et meetmete aegumise korral korduks väga tõenäoliselt dumpinguhinnaga impordi ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju. Eelkõige eeldatakse, et ühenduse hinnatase langeks oluliselt ja et sellel on väga negatiivne mõju ühenduse tootjate kasumlikkusele, mis ei kahjustaks ainult 2004. aastal tehtud suuri investeeringuid, vaid ei laseks ka teha lisainvesteeringuid. Kahtlemata väheneks selle tulemusel oluliselt ühenduse tootmisharu tööhõive. Kahju kordumise tõenäosus suurenes hiljuti praegusest majanduslangusest tingitud olukorra tõttu.G. ÜHENDUSE HUVID1. Sissejuhatus(86) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, importijate ja kauplejate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.(87) Selleks et hinnata meetmete jätkamise või mittejätkamise tõenäolist mõju, taotles komisjon teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud isikutelt. Komisjon saatis väljavõttelise uuringu küsimustiku vaatlusaluse toote 62 importijale ja sai üheksa vastust. Komisjon moodustas valimi neljast äriühingust, kellest kolm andsid küsimustikule täielikud vastused. Kasutajad oma seisukohti ei esitanud.(88) Tuleks meenutada, et eelmise uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Tõsiasi, et käesolev uurimine on läbivaatamine ja et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete võimalikku põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.(89) Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.2. Ühenduse tootmisharu huvid(90) Ühenduse tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tootmisharuga. Seda kinnitas tema majandusliku olukorra areng paremuse suunas, kui praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise järel oli taastatud tõhus konkurents. Ühenduse tootmisharu pingutused tootmise ratsionaliseerimiseks ja konkurentsivõime suurendamiseks on toonud kaasa mõistliku kasumi vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal. Ka ühenduse tootmisharu kasumlik eksport arenes positiivselt, näidates, et ühenduse tootmisharu on kolmandate riikide turgudel konkurentsivõimeline (valimisse kaasatud tootjate eksport kasvas vaatlusalusel perioodil 21 %).(91) Põhjenduses 77 esitatud põhjustel peab ühenduse tootmisharu tootma teatava koguse standardtooteid, et saavutada mastaabisääst ja jääda seega konkurentsivõimeliseks. Seepärast konkureerivad standardtooted otseselt Hiinast ja Taist pärit impordiga. Kui turule jõuaksid dumpinguhinnaga tooted, väheneks seetõttu oluliselt mastaabisääst ning sellest tulenevalt ka ühendusesisese tegevuse kasumlikkus. Seega võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtivatest meetmetest. Kui meetmetel lubataks aeguda, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu kannab olulist kahju.3. Importijate/kauplejate huvid(92) Ükski koostööd teinud importijatest ei importinud vaatlusalust toodet Hiinast või Taist, vaid ainult Taiwanist. Uurimise käigus ei leitud tõendeid selle kohta, et kehtivatel meetmetel on olnud importijatele oluline mõju. Võib järeldada, et ühenduse turul on konkurentsitingimused tagatud, sest on selge, et importijad on leidnud muud tarneallikad, mida näitab ka teiste kolmandate riikide turuosa (13 %).(93) Nagu on märgitud põhjendustes 98–105, hinnati uuesti praegu kahe Taiwani eksportiva tootja suhtes kehtivat vabastust, sest väidetavalt hoitakse meetmetest kõrvale. Importijad olid kindlad, et kui kõnealuse kahe äriühingu suhtes kehtiv vabastus tühistatakse, on neil võimalik leida muud tarneallikad. Seega ei ole meetmete säilitamisel tänu muudele kättesaadavatele tarnekanalitele importijatele olulist negatiivset mõju. Tuleks siiski märkida, et mõned probleemid võivad tekkida Briti standardtoodete nišiturul, kus teadaolevateks tarneallikateks on vaid üks Euroopa ja üks Taiwani tootja. Kõnealusel asjaolul oleks arvatavasti siiski ainult lühiajaline mõju kuni uute allikate leidmiseni.(94) Seetõttu järeldatakse, et kehtivad dumpinguvastased meetmed ei ole vaatlusaluse toote importijate majanduslikku olukorda olulisel määral negatiivselt mõjutanud. Seda kinnitab ka tõsiasi, et importijad jätkasid vaatlusaluse tootega kauplemist märkimisväärses mahus ning vaatlusalusel perioodil impordimaht koguni kasvas. Samadel põhjustel on ka ebatõenäoline, et meetmete jätkamine võiks nende majanduslikku olukorda tulevikus halvendada.4. Kasutajate huvid(95) Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt naftakeemia- ja ehitustööstuses. Komisjon saatis küsimustikud 9 kasutajale. Käesoleva uurimise käigus ei teinud ükski kasutajatest koostööd ega andnud endast teada. Asjaolu, et kõnealused kasutajad koostööd ei teinud, kinnitab, et tõenäoliselt moodustavad toruliitmikud väga väikese osa nende tootmise kogukuludest ja et kehtivad meetmed ei ole nende konkurentsivõimet halvendanud.5. Järeldus ühenduse huvide kohta(96) Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed on võimaldanud ühenduse tootmisharul kasumit teenida, hoolimata sellest, et tootmisharu kaotas jätkuva dumpinguhinnaga importimise tõttu olulise osa oma turust. Kui meetmed kaotaksid kehtivuse, seaks see ohtu taastumisprotsessi ning võib kaasa tuua ühenduse tootmisharu kadumise.(97) Lisaks sellele näib, et olemasolevad meetmed ei ole kasutajate ja importijate majanduslikule ja rahanduslikule olukorrale märkimisväärset negatiivset mõju avaldanud. Seepärast järeldatakse, et olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtimise vastu pole mingeid mõjuvaid põhjuseid.H. MEETMETEST VABASTATUD TAIWANI ÄRIÜHINGUTEGA SEOTUD VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE1. Taust(98) 2000. aastal laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 763/2000 Hiinast pärit teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes kehtivaid meetmeid Taiwanist pärit sama toote impordi suhtes, välja arvatud äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd (edaspidi „Chup Hsin”), Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, (edaspidi „Nian Hong”) ja Rigid Industries Co., Ltd. (Kaohsiung, Taiwan) toodetavad ja eksporditavad teatavad rauast või terasest toruliitmikud, sest leiti, et kõnealused äriühingud ei hoidnud meetmetest kõrvale.(99) Praegune osaline vahepealne läbivaatamine käsitleb äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong vabastamist tollimaksude laiendamisest.(100) Mõlemad kõnealused äriühingud tegid uurimise käigus koostööd, vastates komisjoni küsimustikule ja lubades kontrollkäike oma valdustesse.(101) Vastusena lõplikule teabe avalikustamisele väitis üks äriühing, et praeguse uurimise algatamine ei olnud õigustatud. Täpsemalt väitis äriühing, et kuna 2000. aastal nende suhtes meetmeid ei laiendatud, ei kehti praegu nende suhtes meetmeid, mida saaks läbi vaadata. Seoses sellega osutas äriühing WTO apellatsioonikogu kokkuvõttele, milles käsitletakse juhtumit „Beef & Rice Mexico”. Kõnealuses kokkuvõttes käsitletakse dumpinguvastase lepingu artiklit 5.8, mida kohaldatakse uute uurimiste suhtes, mille käigus on eksportijate suhtes kindlaks tehtud miinimumdumpingumarginaal. Artiklis 5.8 tõesti osutatakse otseselt kohaldamisele artikli 5.1 alusel. Praegusel juhul kohaldati Chup Hsin’i ja teise kahe äriühingu suhtes siiski algmääruse artikli 13 alusel algatatud meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, mitte aga uut dumpinguvastast uurimist. 2000. aastal leiti, et Taiwanist pärit impordiga hoitakse kõrvale Hiina suhtes kehtestatud meetmetest, välja arvatud kolm äriühingut, kes ei importinud sel ajal Hiinast pärit vaatlusalust toodet. Algmääruses ei ole välistatud võimalus, et selline vabastamine vaadatakse läbi, kui on olemas tõendid meetmetest kõrvalehoidmise kohta. Seega on praeguse vahepealse läbivaatamise algatamine siiski õigustatud ja õiguspärane. Sellest tulenevalt lükatakse äriühingu väide tagasi.(102) Kuna meetmed otsustati laiendamata jätta esialgse dumpinguvastase uurimise tulemuste alusel, uuriti praeguse läbivaatamise käigus, kas kõnealused tulemused on veel kehtivad. Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 uuriti, kas meetmetest kõrvalehoidmise tingimused on täidetud.2. Kaubandusstruktuuri muutumine(103) Äriühingu Nian Hong kohta näitasid tulemused, et ta importis Hiinast vaatlusaluse toote kõiki liike (põlved, siirdmikud, torukolmikud ja otsakud). Äriühing väitis, et kõnealused importtooted ei olnud vaatlusalune toode, vaid pooltooted. Uurimise käigus need väited kinnitust ei leidnud. Lisaks sellele leiti, et Nian Hong’i panus kõnealuste toodete puhul piirdus faasimisega, äriühingu logo märkimise ja pakkimisega, mis moodustab tootmise kogukuludest 10 %. Ka on Taiwan Hiinast pärit impordi deklaratsioonile märkinud vaatlusaluse toote CN-koodi (730793), s.o valmistoode.(104) Oma vastustes küsimustikule ei nimetanud Chup Hsin Hiinast pärit vaatlusaluste toodete ostu ega vastavat edasimüüki. See, et kõnealune äriühing impordib Hiinast vaatlusalust toodet, selgus alles kohapealse kontrollkäigu jooksul. Kogutud tõendid näitasid, et kõnealune import toimus ühe Jaapani äriühingu kaudu. Äriühing väitis pärast kontrollkäiku, et kõik Hiinast imporditud vaatlusalused tooted müüdi Taiwani siseturul. Äriühing esitas läbivaadatud andmed teatavate küsimustiku tabelite jaoks. Siiski peeti asjaolu, et teave Hiinast pärit impordi kohta jäeti esialgselt vastustest välja, algmääruse artikli 18 tähenduses eksitavaks ning see tekitas tõsiseid kahtlusi nii enne kui ka pärast kontrollkäiku esitatud teabe usaldusväärsuse suhtes.(105) Nagu on märgitud eespool, oli äriühingutele Chup Hsin ja Nian Hong esialgselt antud vabastuse aluseks asjaolu, et kumbki äriühing ei ostnud sel ajal Hiinast vaatlusalust toodet, kuid see ei vasta enam tõele. Võttes arvesse, et meetmetest kõrvalehoidmine leidis kinnitust, võib järeldada, et kaubandusstruktuuri muutumine on kindlaks tehtud, kuna Hiinast pärit vaatlusalust toodet saadavad nüüd ka kaks eespool nimetatud äriühingut Taiwani kaudu.3. Piisava põhjuse või majandusliku õigustuse puudumine(106) Kummagi äriühingu puhul ei saanud Hiinast imporditud toodete uuesti eksportimisele olla muud põhjust või piisavat majanduslikku õigustust kui dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmine.(107) Nian Hong’i puhul muudeti tooteid ainult veidi ning seega oli vaatlusalusele tootele lisatud väärtus väga väike.(108) Asjaolu, et Chup Hsin ei teatanud oma küsimustikule antud vastustes Hiinast pärit impordist, peeti ühelt poolt eksitavaks ja teiselt poolt märgiks selle kohta, et äriühing oli teadlik, et ta hoiab kõrvale Hiinast pärit toruliitmike suhtes kehtivatest meetmetest. Lisaks sellele on uurimise käigus kahe kõnealuse äriühingu esitatud tõendite alusel kindlaks tehtud, et kaupu oli võimalik importida kolmandast riigist Taiwani ja neid Taiwani päritolu kinnitava sertifikaadi alusel uuesti eksportida ilma, et neid oleks oluliselt muudetud.4. Dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine samasuguste toodete hinna ja/või koguse kaudu(109) Eurostati andmetel kasvas Taiwanist pärit kogueksport ühendusse 209 %, s.o 2 372 tonnilt 2003. aastal kuni 7 335 tonnini läbivaatamise uurimisperioodil. Ekspordimaht jäi aastatel 2003 kuni 2005 siiski enam vähem samaks, kuid suurenes märkimisväärselt alates 2006. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni. Kaks Taiwani äriühingut, kelle eksport moodustas vaatlusalusel perioodil peaaegu kogu Taiwanist pärit vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordi, suurendasid 2005. aasta ja läbivaatamise uurimisperioodi vahel ELi suunatud eksporti 206 %.(110) Vaatlusaluse impordi maht moodustas 9 % ühenduse tarbimisest ning seda peetakse oluliseks mahuks. Seetõttu on ilmne, et tuvastatud muutus kaubavahetuse struktuuris kahjustab meetmete parandavat mõju ühenduse turule imporditud koguste kaudu.(111) Eurostati andmete põhjal ulatusid Taiwanist saadetud impordi keskmised ekspordihinnad läbivaatamise uurimisperioodil 1 718 euroni tonni kohta, mis jäi oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindadest (-33,5 %). Valimisse kaasatud ühenduse tootjate tehasehindade ning äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong'i kontrollitud ekspordihindade võrdlus näitas vastavalt 86,6 % ja 71 % suurust keskmist hindade allalöömise taset, s.o protsendimäär, mille võrra kõnealuste äriühingute ekspordihinnad olid madalamad ühenduse tootmisharu mittekahjustavatest hindadest. Seega on kahjustatud kehtiva dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju hindade kaudu.(112) Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et kaubandusvoogude muutus ja Taiwanist pärit väga madalate hindadega impordi järsk kasv on kahjustanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote hinna kui ka koguse kaudu.5. Tõendid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samasuguse toote suhtes kindlaks määratud normaalväärtustega(113) Määramaks kindlaks, kas on tõendeid selle kohta, et kaks kõnealust Taiwani äriühingut eksportisid uurimisperioodil vaatlusalust toodet ühendusse dumpinguhinnaga, võeti ekspordihindade aluseks äriühingu enda andmed.(114) Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1 võrreldi neid ekspordihindu eelnevalt samasugusele tootele kehtestatud normaalväärtusega. Eelmise aegumise läbivaatamise käigus 2003. aastal leiti, et Tai on sobiv turumajanduslik võrdlusriik Hiina jaoks normaalväärtuse kindlakstegemiseks.(115) Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohandamiste näol nõuetekohaselt arvesse hindasid ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kõnealused kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 transpordi- ja laenukulude kohta kontrollkäikude ajal kogutud teabe põhjal.(116) Kui vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi kaalutud keskmisi ekspordihindu, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, näitas see, et kõnealused kaks Taiwani äriühingut importisid toruliitmike dumpinguhindadega. Kindlaks tehtud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, olid vastavalt 56,09 % ja 44,77 %.6. Järeldused läbivaatamise kohta, milles käsitletakse Taiwanist pärit impordi vabastamist meetmete laiendamisest(117) Arvestades eespool esitatud järeldust meetmetest kõrvalehoidmise kohta ja kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1, tuleks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong saadetud samale tootele.7. Muutunud asjaolude püsiv laad(118) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.(119) Uurimise käigus on äriühingu Nian Hong puhul kindlaks tehtud, et kõnealusel äriühingul puudub juba mitu aastat tegelik toodang ja et kogu kõnealuse äriühingu eksport ühendusse koosnes Hiinast imporditud toruliitmikest. Võttes arvesse, et tegelikku tootmistegevust ei ole olnud juba mitu aastat, ei ole põhjust arvata, et kõnealune olukord ei ole püsiv.(120) Nagu on märgitud põhjenduses 104, leiti, et äriühingu Chup Hsin esitatud teave ei ole usaldusväärne. Asjaolu, et kõnealune äriühing jättis komisjoni küsimustikule antud vastustes märkimata tooted, mida ta oli Hiinast importinud, peetakse märgiks sellest, et äriühing oli meetmetest kõrvalehoidmisest teadlik ning ei ole mingit teavet selle kohta, et äriühingul ei ole kavas kõnealust tegevust tulevikus jätkata.(121) Nende asjaolude valguses võib läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud muutusi pidada püsivaks. Kooskõlas artikli 11 lõikega 3 peetakse asjakohaseks tühistada vabastused laiendatud meetmetest, kuna kahe Taiwani äriühingu – s.o Chup Hsin ja Nian Hong – puhul tehti kindlaks, et nad hoiavad meetmetest kõrvale.I. DUMPINGUVASTASED MEETMED(122) Kõikidele asjaomastele isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel soovitatakse säilitada olemasolevad meetmed ja tühistada vabastus tollimaksu laiendamisest äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Neile anti võimalus esitada pärast kõnealust avalikustamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.(123) Pärast eespool nimetatud avalikustamist esitas üks eksportiv tootja, kelle vabastus tühistati, ettepaneku võtta algmääruse artikli 8 lõike 1 kohane kohustus.(124) Ettepanekut uuriti ja leiti, et ametlik ettepanek oli esitatud pärast märkuste esitamiseks ette nähtud tähtaega ning hilinemise kohta ei esitatud piisavat põhjendust. Ettepanek põhines väidetavalt läbivaatamise uurimisperioodi ekspordimahul, piirdudes äriühingu omatoodangu ja Taiwanis asuva allhankija tarnitud toodanguga, mille suhtes ei kohaldata koguselise ülemmäära piires dumpinguvastast tollimaksu.(125) Võttes siiski arvesse, et kohapealse uurimise ajal ei suutnud äriühing tõendada, millise osa tema müügist ühendusse moodustab Taiwani päritolu toodang ja millise osa Hiinast imporditud toodang; äriühingu väide, et ekspordinäitajaid saaks kontrollida asjakohasest andmebaasist, ei vastanud tõele, sest ühendusse suunatud eksport võib sisaldada ka Hiinast pärit kaupa. Lisaks sellele peeti asjaolu, et äriühing ei teatanud läbivaatamise uurimisperioodi jooksul toimunud Hiinast pärit impordist, peetakse algmääruse artikli 18 tähenduses eksitavaks ning see tekitab tõsiseid kahtlusi nii enne kui ka pärast kontrollkäiku esitatud teabe usaldusväärsuse suhtes.(126) Eespool esitatud põhjustel ei saanud asjaomase eksportiva tootja pakutud kohustust heaks kiita.(127) Eespool esitatu põhjal otsustatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, et Hiinast ja Taist pärit ning Taiwanist saadetud toruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud tuleks säilitada.(128) Sellest tulenevalt tuleks säilitada Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmete laiendamine sama toote impordi suhtes, mis saadetakse ühendusse Indoneesiast (nõukogu määrus (EÜ) nr 2052/2004[15]), Sri Lankalt (nõukogu määrus (EÜ) nr 2053/2004[16]) ja Filipiinidelt (nõukogu määrus (EÜ) nr 655/2006[17]), olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte.(129) Tuleks tühistada äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong toodetud teatavate toruliitmike vabastamine dumpinguvastaste meetmete laiendamisest. Sellest tulenevalt kohaldatakse kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 kõnealuste äriühingute suhtes sama dumpinguvastast tollimaksu nagu Hiina tootjate suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit ja praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 ja ex 7307 99 90 (TARICi koodid 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99 90 98) alla kuuluvate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:Riik | Äriühing | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |Hiina Rahvavabariik | Kõik ettevõtted | 58,6 | - |Tai | Awaji Materia (Thailand) Co. Ltd. Samutprakarn | 7,4 | 8850 |Thai Benkan Co. Ltd. Prapadaeng - Samutprakarn | 0 | A 118 |Kõik teised äriühingud | 58,9 | A 999 |3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Artikliga 1 Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse samade liitmike impordile, välja arvatud äriühingu Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) toodetud impordile (TARICi lisakood A099), mis on saadetud Taiwanist (TARICi koodid: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30 92 ja 7307 99 90 92; TARICi lisakood A999), Indoneesiast (TARICi koodid: 7307 93 11 93, 7307 93 19 93, 7307 99 30 93 ja 7307 99 90 93), Sri Lankalt (TARICi koodid: 7307 93 11 94, 7307 93 19 94, 7307 99 30 94 ja 7307 99 90 94) ja Filipiinidelt (TARICi koodid: 7307 93 11 95, 7307 93 19 95, 7307 99 30 95 ja 7307 99 90 95), sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Taiwan, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte. Tühistatakse vabastus tollimaksu laiendamisest selliste samade liitmike impordile, mille on tootnud äriühingud Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A098) ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A100).Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […][pic][pic][pic] [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17.)[2] EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1.[3] EÜT L 94, 14.4.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2314/2000 (EÜT L 267, 20.10.2000, lk 15).[4] ELT L 139, 6.6.2003, lk 1, muudetud määrusega (EÜ) nr 1496/2004 (ELT L 275, 25.8.2004, lk 1).[5] Varem Awaji Sangyo Co Ltd., vt ELT C 152/2007, lk.16.[6] EÜT L 84, 3.4.1996, lk 46.[7] ELT L 275, 25.8.2004, lk 1.[8] ELT L 139, 6.6.2003, lk 1, muudetud määrusega (EÜ) nr 1496/2004 (ELT L 275, 25.8.2004, lk 1).[9] ELT L 355, 1.12.2004, lk 4.[10] ELT L 355, 1.12.2004, lk 9.[11] ELT L 116, 29.4.2006, lk 1.[12] ELT L 275, 16.10.2008, lk 18.[13] ELT C 238, 10.10.2007, lk 20.[14] ELT C 138, 5.6.2008, lk 42.[15] ELT L 355, 1.12.2004, lk 4.[16] ELT L 355, 1.12.2004, lk 9.[17] ELT L 116, 29.4.2006, lk 1.


				|

		52013PC0250

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava /* COM/2013/0250 final - 2013/0133 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Liit on rahvusvahelise Atlandi tuunikala
kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) lepinguosaline. Harilik tuun on
kõige tähtsam liik Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (edaspidi
„ICCAT”) jaoks ning praegu ainus liik, mille suhtes on kehtestatud varude
taastamise mitmeaastane kava. Käesolevas ettepanekus on võetud arvesse
taastamiskavas esinenud probleemseid sätteid, mida arutati põhjalikult ja mis
võeti vastu 2012. aasta ICCATi aastakoosolekul soovitusega 12-03.
Konventsiooniga loodud ICCAT võttis 2008.
aastal oma 16. erikoosolekul vastu soovituse 08-05 kehtestada Atlandi ookeani
idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude uus taastamiskava, asendades sellega
2006. aastal vastu võetud eelmise taastamiskava. Soovitus 08-05 rakendati
ühenduse õiguses nõukogu määrusega (EÜ) nr 302/2009[1].
2010. aastal võttis ICCAT oma 17.
erikoosolekul vastu soovituse 10-04, millega muudetakse hariliku tuuni varude
taastamise mitmeaastast kava. Varude taastamiseks nähakse soovituses 10-04 ette
veelgi vähendada lubatud kogupüüki, karmistada püügivõimsuse vähendamise
meetmeid ja tugevdada kontrollimeetmeid, eriti kalade üleviimise ja sumpadesse
paigutamise osas, ning samuti nähakse ette ICCATi alalise uuringute- ja
statistikakomitee täiendavad soovitused 2012. aastal kudemiskohtade
väljaselgitamiseks ja kaitsealade rajamiseks.
2012. aastal võttis
ICCAT oma erikoosolekul vastu soovituse 12-03, millega muudetakse hariliku
tuuni varude taastamise mitmeaastast kava. Selleks et paremini kohandada
püügihooaega laevastiku tegevusega, on soovituses 12-03 nähtud ette kehtestada
nõukogu määruse 302/2009 artiklis 7 (muudetud määruse (EL) nr 500/2012[2] artikli 1
lõikega 6) sätestatud püügikeelu asemel lubatud püügihooaeg. Lisaks on muudetud
kuupäevi, mil kalapüük seinerite, söödalaevade ja veoõngedega laevadega on
lubatud. Samuti oli püügihooaja erieeskirjadega reguleerimata püügivahenditega
seotud ebakindluse vältimiseks vaja lisada säte, mille kohaselt on kõigi muude
püügivahenditega kalastamine aasta läbi sõnaselgelt lubatud.
ICCATi lepinguosalised esitasid sellele
soovitusele mitmeid vastuväiteid, mistõttu on selle jõustumine lükkunud
eeldatavasti 2013. aasta augustisse. Need vastuväited olid siiski seotud
kogupüügi tasemete jaotusega, mitte aga püügihooajaga. Lisaks teatasid ICCATi
lepinguosalised hiljuti Sevillas (18.–20. veebruar 2013) peetud
istungitevahelise kohtumise käigus oma kavatsusest rakendada soovituse 12-03
sätteid, sealhulgas seineritele ettenähtud uuest püügihooajast (26. mai – 24.
juuni), nagu on sätestatud soovituse punktis 22.
Selleks et liikmesriikidel oleks piisavalt
aega püügitegevuse kavandamiseks, on nõukogu juba 2013. aasta püügihooaja
suhtes nõukogu määruses (EL) nr 40/2013 (millega määratakse 2013. aastaks
kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused
teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja
kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või
kokkulepete reguleerimisalasse)[3]
kehtestanud, et seinerite püügihooaeg on 26. maist 2013 kuni 24. juunini 2013.
Kõnealuses määruses käsitleti üksnes seinerite püügihooaega, kuna sellised
püügivahendid nõuavad teatavat ajalist plaanimist ning nad on olulise
tähtsusega nende suurema püügivõimsuse ning varasemate nõuete rikkumise
juhtumite tõttu.
Kuni soovituse 12-03 ulatusliku rakendamise ja
jõustumiseni on vaja muuta püügihooaega käsitlevaid sätted nõukogu määruses
302/2009, et tagada hariliku tuuni varude tõhus kaitse, järgides kõnealuseid
uusi püügihooaegu ning lihtsustades täitevtoiminguid, ning selleks et tagada
õiguskindlus seoses asjaomaste püügihooaegadega.
Nendel põhjustel ning selleks et liikmesriigid
saaksid nõuetekohaselt kindlaks määrata püügihooaegadest sõltuvad püügi-,
püügivõimsuse ja inspekteerimiskavad ning täita oma aruandluskohustusi, on vaja
muuta kõnealust sätet nii ruttu kui võimalik ja kohaldada neid muudatusi
tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2013.
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 302/2009
vastavalt muuta.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Kõnealuse kalapüügiga tegelevate
liikmesriikidega (CY, ES, FR, GR, IT, MT ja PT) konsulteeriti 11. detsembril
2012. aastal Vigos Euroopa Kalanduskontrolli Ameti peakontoris peetud hariliku
tuuni ühiskasutuskava juhtrühma koosolekul seoses vajadusega selgitada
püügihooaja kuupäevi. Kõik need liikmesriigid olid nõus kehtestama kuupäevad,
nagu on kindlaks määratud ICCATi soovituse 12-03 punktides 21–26. Kõnealuse
soovitusega muudetakse ICCATi soovitust, millega kehtestatakse Atlandi ookeani
idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Ettepaneku eesmärk on võtta ELi õigusesse üle
soovitus, mis on vastu võetud ICCATi raamistikus, muutes nõukogu määrust nr
302/2009 seoses hariliku tuuni püügivahendite jaoks kehtestatud püügihooajaga. Käesoleva ettepaneku reguleerimisala on piiratud
ning see on vaja kiiresti vastu võtta, et tagada määruse kohaldamine enne 2013.
aasta püügihooaja algust.
2013/0133 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku
tuuni varude taastamise mitmeaastast kava
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[4],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Liit on rahvusvahelise
Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) osaline.
(2)       Konventsiooniga loodud
Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (edaspidi „ICCAT”) võttis
2008. aastal oma 16. erikoosolekul vastu soovituse 08-05 kehtestada Atlandi
ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude uus taastamiskava, asendades
sellega 2006. aastal vastu võetud eelmise taastamiskava. Määrus (EÜ) nr 302/2009[5] võeti
vastu kõnealuste rahvusvaheliste kaitsemeetmete rakendamiseks liidu tasandil.
(3)       2010. aastal võttis ICCAT oma
17. erikoosolekul vastu soovituse 10-04, millega muudetakse hariliku tuuni
varude taastamise mitmeaastast kava. Seejärel muudeti määrust (EÜ) nr 302/2009
määrusega (EL) nr 500/2012,[6]
et rakendada kõnealuseid läbivaadatud rahvusvahelisi kaitsemeetmeid liidu
tasandil.
(4)       2012. aastal võttis ICCAT oma
18. erikoosolekul vastu soovituse 12-03, millega muudetakse täiendavalt
hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava. Selleks et paremini
kohandada püügihooaega laevastiku tegevusega, on soovituses 12-03 nähtud ette
muuta püügihooaega, et kehtestada eelmises ICCATi soovituses märgitud
püügikeelu asemel lubatud püügihooaeg. Lisaks on muudetud kuupäevi, mil
kalapüük seinerite, söödalaevade ja veoõngedega laevadega on lubatud. Samuti
oli püügihooaja erieeskirjadega reguleerimata püügivahenditega seotud
ebakindluse vältimiseks vaja lisada säte, mille kohaselt on kõigi muude
püügivahenditega kalastamine aasta läbi sõnaselgelt lubatud.
(5)       Kuni soovituse 12-03
jõustumise ja ulatusliku rakendamiseni ning selleks et tagada hariliku tuuni
kalavarude tõhus kaitse ja õiguskindlus seoses asjaomaste püügihooaegadega ning
selleks et liikmesriigid saaksid nõuetekohaselt kindlaks määrata
püügihooaegadest sõltuvad püügi-, püügivõimsuse ja inspekteerimiskavad ning
täita oma aruandluskohustusi, on vaja muuta püügihooaegu käsitlevaid sätted
nõukogu määruses 302/2009 nii ruttu kui võimalik ning kohaldada neid muudatusi
alates 2013. aastast,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 302/2009 artikkel 7
asendatakse järgmisega:
„Artikkel 7
Püügihooaeg:
1.           Hariliku tuuni püük
pelaagilise õngepüügiga tegelevate suurte, üle 24meetriste kalapüügilaevadega
on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel lubatud 1. jaanuarist 31. maini, v.a
alal, mille koordinaadid on lääne pool 10° läänepikkust ja põhja pool 42°
põhjalaiust, kus selline püük on lubatud 1. augustist 31. jaanuarini.
2.           Atlandi ookeani idaosas ja
Vahemerel on hariliku tuuni püük seinnoodaga lubatud 26. maist 24. juunini.
3.           Atlandi ookeani idaosas ja
Vahemerel on hariliku tuuni püük söödaga õngelaevade ja veoõngelaevadega
lubatud 1. juulist 31. oktoobrini.
4.           Atlandi ookeani idaosas on
hariliku tuuni püük pelaagiliste traaleritega lubatud 16. juunist 14.
oktoobrini.
5.           Hariliku tuuni harrastus- ja
sportlik püük on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel lubatud 16. juunist 14.
oktoobrini.
6.           Hariliku tuuni püük muude kui
lõigetes 1–5 nimetatud püügivahenditega on lubatud aasta läbi.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates
1. jaanuarist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT L 96, 15.4.2009.
[2]               ELT L 157, 16.6.2012.
[3]               ELT L 23, 25.1.2013.
[4]               ELT C […], […], lk […].
[5]               ELT L 96, 15.4.2009.
[6]               ELT L 157, 16.6.2012.


				|

		52011PC0663

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3/2008 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides /* KOM/2011/0663 lõplik - 2011/0290 (COD) */

			   	SELETUSKIRI

1.
ETTEPANEKU TAUST

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 290
ja 291 eristatakse kahte liiki komisjoni õigusakte:
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
võimaldatakse seadusandjal delegeerida komisjonile õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke
akte, mis on üldkohaldatavad ja täiendavad või muudavad seadusandliku akti
teatavaid mitteolemuslikke osi. Komisjoni poolt vastuvõetud õigusakte
nimetatakse aluslepingus kasutatava terminoloogia kohaselt „delegeeritud
õigusaktideks” (artikli 290 lõige 3).
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291
kohaselt võtavad liikmesriigid vastu kõik siseriikliku õiguse meetmed, mis on
vajalikud õiguslikult siduvate ELi (õigus)aktide rakendamiseks. Kõnealuste
õigusaktidega saab komisjonile anda rakendamisvolitused, kui nende
rakendamiseks on vaja ühtseid tingimusi. Komisjoni vastuvõetud õigusakte
nimetatakse uues aluslepingus kasutatava terminoloogia kohaselt
„rakendusaktideks” (artikli 291 lõige 4).
Käesoleva ettepaneku eesmärk on nõukogu 17.
detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 3/2008 (põllumajandussaaduste ja toodete
teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides)[1]
vastavusse viimine Euroopa Liidu toimimise lepingu kõnealuste sätetega.
Käesoleva
ettepaneku kohaselt määrab seadusandja kindlaks põllumajandussaaduste ja
toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid siseturul ning kolmandates riikides
käsitleva poliitika eesmärgid, põhimõtted ja muud olulised üksikasjad. Seega
määrab seadusandja kindlaks selle poliitika eesmärgid ning strateegilise
lähenemise ja programmitöö põhimõtted, samuti muude ELi
poliitikate/poliitikasuundade täiendamise ning nendega kooskõlas ja vastavuses
olemise põhimõtted. Samuti kehtestab seadusandja partnerluse, subsidiaarsuse ja
soolise võrdõiguslikkuse ning mittediskrimineerimise põhimõtted.
Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide abil
kindlaks määrama, mida mõeldakse teavitamis- ja müügiedendusprogrammi all
(artikli 1 lõige 1). Ühtlasi võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktid, et
määrata kindlaks, millistele näitajatele peavad teavitamis- ja
müügiedendussõnumid vastama, et suurendada kõnealuste sõnumite objektiivsust
ning kaitsta tarbijaid (artikli 1 lõige 3). Lisaks koostab komisjon selliste
teemade, toodete ja kolmandate riikide loetelu, mille suhtes võib kohaldada
kõnealuseid meetmeid (artikkel 4). Komisjon võtab vastu teavitamis- ja
müügiedendusprogrammide eeskirjad (artikkel 5). Samuti võtab ta koostöös
rahvusvaheliste organisatsioonidega vastu üksikasjalikud eeskirjad, milles
käsitletakse kolmandates riikides rakendatavaid programme, et tagada nende
tõrgeteta toimimine (artikkel 6). Selleks et tagada liidu rahastamise kõige
tõhusam kasutamine, võib komisjon määratleda ka programmide valimise täiendavad
prioriteedid lisaks neile, mida seadusandja on sätestanud (artikli 8 lõige 1).
Lisaks peaks seadusandja andma komisjonile
volitused võtta kooskõlas aluslepingu artikli 291 lõikega 2 vastu rakendusakte,
milles käsitletakse liikmesriikide poolt programmide eelvalimise suhtes
kohaldatavaid ühtseid tingimusi (artikkel 7) ja nende valimist komisjoni poolt
(artikkel 8), menetlust programmide puudumise korral (artikkel 9),
rakendusorganite heakskiitmist (artikli 11 lõige 4), materjalide kasutamist ja
programmide järelevalvet (artikli 12 lõige 3), programmide rahastamisviise,
lepingute sõlmimist programmide rakendamiseks, tagatiste esitamist, makseviise
ja alusetult makstud summade tagasimaksmist, kontrollimisviise ja karistusi
(artikli 13 lõige 9).
Teatavad volitused, mida komisjon on talle
määrusega (EÜ) nr 3/2008 antud volituste alusel senini rakendanud, on niivõrd
olulised, et need tuleks kõnealusesse määrusesse inkorporeerida. Need hõlmavad
i) selliste siseturu teavitamis- ja müügiedendusmeetmete määruse (EÜ) nr 3/2008
kohasest toetusest ilmajätmist, mis saavad toetust nõukogu määruse (EÜ) nr
1698/2005 (maaelu arengu toetuste kohta) alusel, et vältida topeltrahastamise
ohtu (vt komisjoni määruse (EÜ) nr 501/2008[2] artikli 15 lõige
2); ii) põhimõtet, mille kohaselt selleks, et tagada liidu eelarve nõuetekohane
haldamine, peavad ettepaneku teinud organisatsioonid esitama tagatised
programmide nõuetekohase rakendamise tagamiseks (vt määruse (EÜ) nr 501/2008
artikli 16 lõige 3) ning iii) karistusi, mida nende suhtes kohaldatakse, kui
nad ei täida oma kohustusi (vt määruse (EÜ) nr 501/2008 artikkel 27).

2.
HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE
TULEMUSED

Huvitatud isikutega ei olnud vaja
konsulteerida, samuti ei olnud vaja mõju hinnata, sest ettepaneku eesmärk on
viia nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008 vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepinguga
ning see on kõigi nõukogu määruste kohta käiv institutsioonidevaheline küsimus.

3.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

·      Ettepaneku kokkuvõte
Määrata kindlaks komisjoni delegeeritud volitused
ja rakendamisvolitused nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 puhul ning kehtestada
delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide vastuvõtmise menetlus.
Lisada määrusesse (EÜ) nr 3/2008 teatavad
volitused, mida senini on rakendanud komisjon.
·      Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 42 ja 43.
·      Subsidiaarsuse põhimõte
ELi teavitamis- ja müügiedenduspoliitika täiendab
ja tugevdab oluliselt liikmesriikide meetmeid, tõstes nende toodete mainet ELi
ja kolmandate riikide tarbijate silmis, eelkõige seoses toiduainete kvaliteedi,
toiteväärtuse ja ohutuse ning tootmismeetoditega. Sellisel kolmandates riikides
uusi turge avaval tegevusel on tõenäoliselt ka riiklikke ja eraalgatusi
mitmekordistav mõju.
Ettepanek kuulub liikmesriikide ja Euroopa Liidu
jagatud pädevusse ning on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
·      Proportsionaalsuse põhimõte
Kaubanduse, sealhulgas põllumajandustoodete ja
toiduainete kaubanduse järjest kasvava liberaliseerimise tõttu muutub ELi
liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheline kaubavahetus üha olulisemaks.
Samal ajal on ELi ja ülemaailmsetel turgudel kolmandate riikide tootjatega
konkureerivatele ELi tootjatele pakutav toetus piiratud (nt eksporditoetused).
Seepärast on siseturu ja kolmandate riikide põllumajandustooteid hõlmavaid
teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid käsitlevad õigusaktid oluline vahend, mis
on kooskõlas WTO põllumajanduslepingu uue raamistikuga.
EL peab ühtlasi edendama ELi põllumajandustoodete
kõrgeid kvaliteedistandardeid ja soodustama ühiseid edendusprogramme, mis
hõlmavad rohkem kui ühte ELi liikmesriiki või rohkem kui ühte
põllumajandussektorit.
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
kooskõlas.
·      Vahendi valik
Kavandatav vahend: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määrus

4.
MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.

5.
MUU TEAVE

Puudub.
2011/0290 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3/2008
põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta
siseturul ja kolmandates riikides
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[3],
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[4],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[5]
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 3/2008[6]
antakse komisjonile pädevus kõnealuse määruse kohaldamise üksikasjalike
eeskirjade vastuvõtmiseks.
(2)
Lissaboni lepingu jõustumise järel komisjonile
määruse (EÜ) nr 3/2008 kohaselt antud pädevus tuleb viia vastavusse Euroopa
Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklitega 290 ja 291.
(3)
Selleks et tagada määruses (EÜ) nr 3/2008
sätestatud meetmete järjepidevus ja tulemuslikkus, nende nõuetekohane haldamine
ning ELi rahastamise kõige tõhusam kasutamine, tuleks volitus võtta vastu
õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290 anda komisjonile järgmistes
valdkondades: teavitamis- ja müügiedendusprogrammide määratlemine, selliste
näitajate kindlaksmääramine, millele teavitamis- ja müügiedendussõnumid peavad
vastama, selliste teemade, toodete ja kolmandate riikide loetelude koostamine,
mille suhtes võib kõnealuseid meetmeid kohaldada, teavitamis- ja müügiedendusprogrammide
strateegiat kujundavate eeskirjade vastuvõtmine, kolmandates riikides
rakendatavaid programme käsitlevate üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmine
koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega ning programmide valiku
täiendavate prioriteetide kindlaksmääramine lisaks juba määruses (EÜ) nr 3/2008
sätestatule. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus
läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks
delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste
dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
(4)
Määruse (EÜ) nr 3/2008 ühtsete kohaldamistingimuste
tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi
tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[7].
(5)
Teatavad volitused, mida komisjon on talle
määrusega (EÜ) nr 3/2008 antud volituste alusel senini rakendanud, on niivõrd
olulised, et need tuleks kõnealusesse määrusesse inkorporeerida. See hõlmab i)
selliste siseturu teavitamis- ja müügiedendusmeetmete määruse (EÜ) nr 3/2008
kohasest toetusest ilmajätmist, mis saavad toetust muude ELi toetuskavade
alusel, et vältida topeltrahastamise ohtu; ii) põhimõtet, mille kohaselt
ettepaneku teinud organisatsioonid peavad esitama tagatised programmide
nõuetekohase rakendamise tagamiseks; ning iii) põhimõtet, mille kohaselt liidu
eelarve nõuetekohase haldamise tagamiseks ettepaneku teinud organisatsioonide
suhtes kohaldatakse karistusi, kui nad ei täida oma kohustusi.
(6)
Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 3/2008
vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 3/2008 muudetakse järgmiselt.
(1)
Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
„Komisjon määrab delegeeritud õigusaktidega
kindlaks teavitamis- ja müügiedendusprogrammide näitajad ning
rakendusperioodi.”;
(b)
lisatakse järgmised lõiked:
„3.     Komisjon määrab delegeeritud
õigusaktidega kindlaks teavitamis- ja müügiedendussõnumite näitajad.
4.       Komisjon võtab rakendusaktidega vastu
eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid määravad pädevad asutused, kes
vastutavad lõikes 1 osutatud meetmete rakendamise eest.”
(2)
Artikli 4 esimeses lõigus asendatakse esimene lause
järgmisega:
„Komisjon koostab delegeeritud õigusaktidega
artikli 3 kohaste teemade ja toodete ning asjaomaste kolmandate riikide
loetelu.”
(3)
Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 5
Teavitamis- ja müügiedendusprogrammide strateegia
1.      Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega
vastu siseturu teavitamis- ja müügiedendusprogrammides järgitava strateegia
kindlaksmääramist käsitlevad eeskirjad.
Kõnealustes eeskirjades antakse üldisi suuniseid,
milles käsitletakse eelkõige:
a)       eesmärke ja sihte;
b)      valitud meetmete teemat või teemasid;
c)       võetavate meetmete liiki;
d)      programmide kestust;
e)       programmide rakendamiseks saadaoleva
liidu toetussumma soovituslikku jagunemist turgude ning kavandatud meetmete
liikide kaupa.
Värske puu- ja köögivilja tarbimise edendamine on
eelkõige suunatud haridusasutustes viibivatele lastele.
2.      Komisjon võib delegeeritud õigusaktidega
vastu võtta kolmandate riikide teavitamis- ja müügiedendusprogrammide
ettepanekutes järgitava strateegia kindlaksmääramist käsitlevad eeskirjad kas
osa või kõikide artikli 3 lõikes 2 osutatud toodete suhtes.”
(4)
Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1.     Kui käesoleva artikli lõikest 2 ei
tulene teisiti, koostavad artikli 2 lõike 1 punktides a, b
ja c, lõikes 2 ja lõike 3 punktides a, b ja c osutatud
meetmete elluviimiseks vastavalt artikli 5 lõikes 1 osutatud
delegeeritud õigusaktidele ühte või mitut asjaomast valdkonda ühe või mitme
liikmesriigi või liidu tasandil esindavad üks või mitu kutseorganisatsiooni või
kutsealadevahelist organisatsiooni ettepanekud maksimaalselt kolmeaastase
kestusega teavitamis- ja müügiedendusprogrammide kohta.”;
(b)
lõike 2 lõppu lisatakse järgmine lõik:
„Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastu
eeskirjad, milles käsitletakse müügiedendusmeetmete rakendamist kolmandates
riikides koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega.”
(5)
Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
„Asjaomane liikmesriik või asjaomased
liikmesriigid kontrollivad programmiettepanekute sobilikkust ja nende vastavust
käesolevale määrusele, artiklis 5 osutatud delegeeritud õigusaktidele ja nende
vastavatele spetsifikaatidele. Nad kontrollivad samuti kõnealuste programmide
hinna ja kvaliteedi suhet.”;
(b)
lõike 2 teine ja kolmas lõik asendatakse
järgmisega:
„Kui komisjon leiab, et esitatud programm või
selle teatavad meetmed ei ole liidu eeskirjadega kooskõlas või siseturul
võetavate meetmete puhul ei vasta artiklis 5 osutatud delegeeritud
õigusaktidele või tehtavad kulutused ei vasta programmidest saadavale tulule,
teatab ta kindlaksmääratud tähtaja jooksul asjaomas(t)ele liikmesriigile/liikmesriikidele,
et programm ei vasta kas osaliselt või täielikult tingimustele. Pärast
nimetatud tähtaja möödumist loetakse programm sellise teate puudumisel
tingimustele vastavaks.
Liikmesriik arvestab / liikmesriigid arvestavad
komisjoni võimalikke märkusi ja saadavad artikli 6 lõikes 1 osutatud ettepaneku
teinud organisatsiooni(de)ga kooskõlastatult läbivaadatud programmid
komisjonile kindlaksmääratud tähtajaks.”;
(c)
lisatakse lõige 3:
„3.     Komisjon määrab rakendusaktidega
kindlaks:
a)       eeskirjad, milles käsitletakse liikmesriikidele
programmiettepanekute esitamist;
b)      nõuded, millele programmid peavad
vastama, ja programmide kontrollimisel rakendatavad kriteeriumid;
c)       eeskirjad, milles käsitletakse
liikmesriikide eelvalikumenetlust, komisjoni valikut ja asjaomaseid tähtaegu.”
(6)
Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 8
Teavitamis- ja müügiedendusprogrammide valik
1.      Programmide valikul käsitletakse
eelisjärjekorras mitme liikmesriigi esitatud programme või mitmes liikmesriigis
või kolmandates riikides meetmete võtmiseks koostatud programme.
Komisjon võib delegeeritud õigusaktidega kindlaks
määrata programmide valiku täiendavad prioriteedid.
2.      Komisjon otsustab delegeeritud
õigusaktidega, milliseid programme valida, millised on vajalikud muudatused ja
vastavad eelarved.”
(7)
Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1.     Kui artikli 2 lõike 1 punktis b
osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6
lõike 1 kohaselt siseturul rakendatavaid programme, koostab asjaomane
liikmesriik artikli 5 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide
põhjal programmi ja spetsifikaadi ning valib avaliku pakkumismenetluse teel
rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta kohustub osalema.”;
(b)
lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Kui artikli 2 lõike 1 punktides a, b ja
c osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6
lõike 1 kohaselt kolmandates riikides rakendatavaid programme, koostab
asjaomane liikmesriik artikli 5 lõikes 2 osutatud delegeeritud
õigusaktide põhjal programmi ja spetsifikaadi ning valib avaliku
pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta
kohustub osalema.”;
(c)
lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:
„b)     programmi ja esitatud organisatsiooni
vastavust käesolevale määrusele ja vajaduse korral kohaldatavatele delegeeritud
õigusaktidele;”
(d)
lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4.     Komisjon vaatab programmid läbi vastavalt
artikli 7 lõikele 2 ja artiklile 8.”;
(e)
lõige 5 jäetakse välja.
(8)
Artikli 10 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
„Pärast seda, kui artikli 16b lõikes 1 osutatud
komiteed või vajaduse korral nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr
834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete
märgistamise kohta)* artikliga 38e asutatud komiteed või Euroopa Parlamendi ja
nõukogu [kuupäev] määruse (EL) nr XXX/201X (põllumajandustoodete
kvaliteedikavade kohta)** artikliga [54] asutatud põllumajandustoodete
kvaliteedipoliitika komiteed on teavitatud, võib komisjon teha otsuse ühe või
mitme järgmise meetme rakendamise kohta:
* ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.
** ELT L ….”.
(9)
Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
(a)
lõike 2 teine lõik jäetakse välja;
(b)
lisatakse lõige 4:
„4.     Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks
tingimused, mille kohaselt liikmesriigid kiidavad heaks valitud
rakendusorganid, ning tingimused, mille kohaselt ettepaneku teinud
organisatsioonil võidakse lubada programmi teatavaid osi ise rakendada.”
(10)
Artiklile 12 lisatakse lõige 3:
„3.     Komisjon võtab rakendusaktidega vastu
eeskirjad, milles käsitletakse teavitamis- ja müügiedendusmaterjalide
kasutamist ning programmide järelevalvet.”
(11)
Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:
(a)
Lõige 6 asendatakse järgmisega:
„6.     Erandina Euroopa Parlamendi ja nõukogu
[kuupäev] määruse (EL) XXXX/20.. [millega kehtestatakse põllumajandustoodete
turu ühine korraldus (ÜTK määrus)]* [ühtlustatud ÜTK määrus] artiklist [XXX,
endine määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikkel 180] ning nõukogu 24. juuli 2006.
aasta määruse (EÜ) nr 1184/2006 (millega kohaldatakse teatavaid
konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja saaduste tootmise ja nendega
kauplemise suhtes)** artiklist 3 ei kohaldata asutamislepingu artikleid 107,
108 ja 109 liikmesriikidelt saadud rahaliste toetuste ega liikmesriikide või
ettepaneku teinud organisatsioonide lõivudest või kohustuslikest sissemaksetest
kaetud rahaliste toetuste suhtes asutamislepingu artikli 42 alusel liidu
toetust saavate programmide puhul, mille komisjon on vastavalt käesoleva
määruse artiklile 8 välja valinud.
* ELT L ….
** ELT L 214, 4.8.2006, lk 7.”;
(b)
lisatakse järgmised lõiked:
„7.     Teavitamis- ja müügiedendustegevustele,
mis saavad toetust nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005
(Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu
toetuste kohta)* alusel, ei anta käesoleva määruse alusel Euroopa Liidu
rahalist toetust.
8.       Ettepaneku teinud organisatsioonid
esitavad programmide nõuetekohast rakendamist käsitlevad tagatised ja
kõnealustele organisatsioonidele määratakse karistused, kui nad ei täida oma
kohustusi.
9.       Komisjon võtab rakendusaktidega vastu
eeskirjad seoses järgmisega:
a)       käesoleva määruse kohaselt heaks
kiidetud programmide rahastamisviisid,
b)      lepingute sõlmimine käesoleva määruse
kohaselt heaks kiidetud programmide rakendamiseks,
c)       ettepaneku teinud organisatsioonide
poolse tagatiste esitamise ja nende vabastamise üksikasjad,
d)      makseviisid ja alusetult makstud summade
tagasimaksmine,
e)       liikmesriikide teostatavate
kontrollidega seotud üksikasjad ja ettepaneku teinud organisatsioonide suhtes
kohaldatavad karistused.
* ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.”
(12)
Artiklid 15 ja 16 jäetakse välja.
(13)
Lisatakse artiklid 15a, 16a ja 16b:
„Artikkel 15a
Komisjoni volitused
Kui komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud
õigusakte, kohaldatakse artiklit 16a.
Kui komisjonile antakse volitused võtta vastu
rakendusakte, toimib ta artiklis 16b sätestatud kontrollimenetluse
kohaselt.
Artikkel 16a
Delegeerimine
1.      Komisjonile antakse volitused võtta vastu
delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2.      Käesolevas määruses osutatud volitused
antakse kindlaksmääramata ajaks.
3.      Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
käesolevas määruses osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
See jõustub järgmisel päeval pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
või otsuses sätestatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud
delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.      Niipea kui komisjon on delegeeritud
õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile
ja nõukogule.
5.      Käesoleva määruse alusel vastu võetud
delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
ei ole kahe kuu jooksul pärast kõnealuse õigusakti Euroopa Parlamendile ja
nõukogule teatavakstegemist esitanud selle kohta vastuväiteid või kui nii
Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile
teatanud, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku
pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel kahe kuu võrra.
Artikkel 16b
Rakendusaktid – komitee
1.      Komisjoni
abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruse (EL) nr XXXX/20..
[millega kehtestatakse põllumajandustoodete turu ühine korraldus (ÜTK määrus)]*
[ühtlustatud ÜTK määrus] artikli 323 lõike 2 kohaselt moodustatud
põllumajandusturgude ühise korralduse komitee. Kõnealune komitee on komitee
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr
182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes)** tähenduses.
2.      Käesolevale lõikele viitamisel
kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
* ELT L ….
** ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”
(14)
Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 17
Konsulteerimine
Enne käesolevas määruses osutatud delegeeritud
õigusaktide või rakendusaktide vastuvõtmist võib komisjon konsulteerida:
a)      komisjoni otsusega 2004/391/EÜ
asutatud põllumajandustoodete edendamise nõuanderühmaga;
b)      komiteede liikmetest või müügiedendus- ja
reklaamispetsialistidest koosnevate ajutiste tehniliste töörühmadega.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev
määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
 FINANTSSELGITUS ||
   ||
 1. || EELARVERUBRIIK: Jaotis 05: Põllumajandus ja maaelu areng || ASSIGNEERINGUD: Kulukohustuste assigneeringud: 57 292 184 763 eurot Maksete assigneeringud 55 269 004 060 eurot
 2. || PEALKIRI: Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2008/3 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides
 3. || ÕIGUSLIK ALUS: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 43
 4. || EESMÄRGID: Määrata kindlaks komisjoni delegeeritud volitused ja rakendusvolitused nõukogu määruses (EÜ) nr 3/2008 ning kehtestada delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide vastuvõtmiseks vajalik menetlus (vastavusseviimine Lissaboni lepinguga).
 5. || FINANTSMÕJU || 12-KUULINE PERIOOD (miljonites eurodes) || JOOKSEV EELARVEAASTA [2011] (miljonites eurodes) || JÄRGMINE EELARVEAASTA [2012] (miljonites eurodes)
 5.0 || KULUD -               ELi EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) -               RIIGIASUTUSED -               MUUD || - || - || -
 5.1 || TULUD -               ELi OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) -               RIIKLIKUD || - || - || -
   ||   || [2013] || [2014] || [2015] || [2016]
 5.0.1 || KAVANDATUD KULUD || - || - || - || -
 5.1.1 || KAVANDATUD TULUD || - || - || - || -
 5.2 || ARVUTAMISMEETOD:
 6.0 || KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAKOHASES PEATÜKIS KIRJENDATUD ASSIGNEERINGUTEST? || JAH EI
 6.1 || KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? || JAH EI
 6.2 || KAS ON VAJA LISAEELARVET? || JAH EI
 6.3 || KAS TULEVASTESSE EELARVETESSE ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? || JAH EI
 MÄRKUSED: Kuna tegemist on vastavusseviimisega Lissaboni lepinguga, ei mõjuta ettepanek eelarvelisi kulusid.
[1]               ELT L 3, 5.1.2008, lk 1.
[2]               ELT L 147, 6.6.2008, lk 3.
[3]               ELT C […], […], lk […].
[4]               ELT C […], […], lk […].
[5]               ELT C […], […], lk […].
[6]               ELT L 3, 5.1.2008, lk 1.
[7]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.