				|

		52012PC0437

			Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli alusel /* COM/2012/0437 final - 2012/0210 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Vastavalt nõukogu antud volitustele[1] pidas komisjon Euroopa Liidu
nimel Mauritiuse Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mauritiuse
Vabariigi vahelise uue kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli
parafeerimise üle. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 23. veebruaril
2012 uus kalandusalane partnerlusleping ja uus protokoll.
Uus leping hõlmab kuueaastast ajavahemikku
alates allkirjastamise kuupäevast ja pikeneb vaikimisi igaks järgnevaks
kolmeaastaseks ajavahemikuks.
Lepingu üldine eesmärk on tugevdada koostööd
ELi ja Mauritiuse Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides
partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku
kasutuse väljaarendamiseks Mauritiuse kalapüügipiirkonnas.
Protokoll hõlmab kolmeaastast (3)
ajavahemikku. Uue protokolli kohaselt pakutakse ELi laevadele Mauritiuse vetes
kalapüügivõimalusi 86-le tuunipüügilaevale (41 tuunipüügiseinerit ja 45
õngejadalaeva). Vastavalt aluslepingule tuleb määrata kindlaks
kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel.
2.           HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
Liikmesriikidega konsulteeriti tehnilistel
kohtumistel ja nõukogu kalandusküsimuste töörühma raames. Konsultatsioonidel arutati
vajadust pidada läbirääkimisi Mauritiuse Vabariigiga kalandusalase
partnerluslepingu ja selle protokolli sõlmimise üle. Muu hulgas võttis
komisjon aluseks välisekspertide poolt novembris 2011 lõpetatud hindamise
tulemused.
3.           ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Menetlust alustati paralleelselt menetlustega,
mis hõlmasid nõukogu otsust uue kalandusalase partnerluslepingu ja selle
protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi
vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja
rahaline toetus) liidu nimel allkirjastamise kohta ning nõukogu otsust,
parlamendi nõusolekul, kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli
sõlmimise kohta.
4.           MÕJU EELARVELE
Uues protokollis
sätestatud rahaline toetus kogu programmiperioodiks on 1 980 000
eurot. See summa jaguneb järgmiselt: a) 357 500 euro suurune summa aastas,
mis vastab võrdlusalusele 5 500 tonni aastas, ja b) erisumma, mille
suuruseks on 302 500 eurot aastas ja mis on määratud Mauritiuse kalandus-
ja merenduspoliitika toetamiseks liidu poolt.
Liidu eelarvest
makstav iga-aastane rahaline toetus on seega 660 000 eurot.
2012/0210 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU MÄÄRUS
kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa
Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu
protokolli alusel
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Liidu ja Mauritiuse
Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu uus protokoll parafeeriti
23. veebruaril 2012 ning selles on sätestatud liidu laevade kalapüügivõimalused
Mauritiuse suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.
(2)       Nõukogu võttis […] vastu
otsuse XXX/2012/EL[2]
uue kalandusalase partnerluslepingu ja uue protokolli allkirjastamise kohta.
(3)       Protokolli kehtivusajaks
tuleks määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jaotamine liikmesriikide vahel.
(4)       Kui selgub, et kalandusalase
partnerluslepingu alusel liidule antud kalapüügivõimalusi ei kasutata
täielikult, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike vastavalt 29.
septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse
kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning
kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele)[3] artikli 10 lõikele 1. Kui
liikmesriik ei vasta nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena,
et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma
kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleb määrata.
(5)       Kuna praegu kehtiv
kalandusalase partnerluslepingu protokoll kaotas kehtivuse xx. detsembril 2007,
tuleks hakata käesolevat määrust kohaldama alates uue kalandusalase
partnerluslepingu ja selle uue protokolli jõustumise kuupäevast,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1.           Euroopa Liidu ja Mauritiuse
Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokollis (edaspidi
„protokoll”) sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel
järgmiselt.
a) Tuunipüügiseinerid
 Hispaania || 22 laeva
 Prantsusmaa || 16 laeva
 Itaalia || 2 laeva
 Ühendkuningriik || 1 laev
 Kokku || 41 laeva
b) Pinnaõngejadalaevad
 Hispaania || 12 laeva
 Prantsusmaa || 29 laeva
 Portugal || 4 laeva
 Kokku || 45 laeva
2.           Ilma et see piiraks kalandusalase
partnerluslepingu ja protokolli sätete kohaldamist, kohaldatakse määrust (EÜ)
nr 1006/2008.
3.           Kui lõikes 1 osutatud
liikmesriikide kalapüügilubade taotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga
sätestatud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10
kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlusi.
4.           Määruse (EÜ) nr 1006/2008
artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtajaks, mille jooksul peavad liikmesriigid
kinnitama, et nad ei kasuta lepingu raames neile jaotatud kalapüügivõimalusi
täielikult, kehtestatakse kümme tööpäeva arvestatuna päevast, millal komisjon
teavitab liikmesriike sellest, et nende kalapüügivõimalused ei ole ammendatud.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda hakatakse kohaldama alates Euroopa Liidu
ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli
jõustumise kuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Nõukogu otsus nr 15921/2011, 23.1 2012.
[2]               ELT L…
[3]               ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.


title: Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus Euroopa statistika kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0625

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.10.2007KOM(2007) 625 lõplik2007/0220 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa statistika kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST-  Üldine taustTänapäeva ühiskonnas on ametlikul statistikal ülioluline roll. Asutused, poliitikud, ettevõtjad, turud ja üksikisikud toetuvad olulisel määral kvaliteetsele statistikale, et kirjeldada võimalikult täpselt arenguid majanduse, sotsiaal-, keskkonna ja kultuuri valdkonnas. Nimetatud arengute tempo mõjutab nii i) statistika kasutajaid, sest nende vajadus teabe järele kasvab kiiresti, mistõttu vajavad nad lihtsat ja õigeaegset juurdepääsu statistilisele teabele; kui ka ii) statistikaasutusi, sest nemad peavad kohandama statistilise teabe vastavalt kasutajate nõudmistele. Erapooletu ja objektiivse statistilise teabe kättesaadavus on oluline kõikidele otsusetegijatele: poliitikutele heal informeeritusel põhinevate otsuste vastuvõtmiseks, ettevõtjatele ettevõtete juhtimiseks ning kodanikele igapäevaelus toimetulemiseks. Statistiline teave toetab poliitiliste otsuste läbipaistvust ja avatust ning seega on ametlik statistika avalik hüve, mis tagab aluse demokraatia tõrgeteta toimimiseks. Statistikaasutuste toimimiseks vajalikud selged struktuurid koos rahvusvaheliste koostöökokkulepetega, statistilise teabe levitamine ja side kasutajatega on kõnealuse statistilise teabe koostamise möödapääsmatud eeldused.Euroopa tasandil on Euroopa statistika muutumas üha olulisemaks Euroopa Liidu poliitika väljatöötamises, rakendamises, järelevalves ja hindamises. Koos ELi poliitika arenguga suureneb Euroopa statistika tähtsus tulevikus veelgi. Näiteks on usaldusväärne teave absoluutselt vajalik selliste makromajanduslike arengute hindamiseks, nagu inflatsioon, majanduskasv ja majandustsükkel tervikuna, et võimaldada liikmesriikidele omavahelist ja majanduspoliitika sügavuti kooskõlastamist. Selleks et saavutada strateegilisi eesmärke, milleks on Euroopa hoidmine pikaajalise õitsengu teel, eelkõige Lissaboni muudetud tegevuskava ning majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste kaudu, ning püüd saavutada solidaarsus ja sotsiaalne õiglus, vajab Euroopa statistilisi andmeid, mille kvaliteet on võimalikult kõrge.Seega annab Euroopa statistika olulise panuse ELi strateegiliste eesmärkide ja nende aluseks oleva poliitika ning toetavate vahendite säilitamiseks vajaliku teabemahu saavutamisse.-  Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on vaadata läbi Euroopa tasandil praegu statistika koostamist reguleeriv peamine õigusraamistik. Läbivaatamine on tingitud muutustest ühiskonnas ja vajadusest määratleda selgemini Euroopa statistikasüsteemi (ESS) ülesanded.Euroopa statistikat koostatakse ja levitatakse Euroopa statistikasüsteemi kaudu, mis toimib Euroopa Ühenduste Statistikaameti (Eurostat), riiklike statistikaametite ja liikmesriikides Euroopa statistika loomise ja levitamise eest vastutavate muude riiklike või piirkondlike asutuste vahelise partnerluse kaudu. Euroopa statistikat esitavad ka Euroopa Keskpank ja Euroopa Keskpankade Süsteem, kuid see toimub erineva statistika haldusstruktuuri raames ja allub erinevatele eeskirjadele.[1] Selleks et parandada tõhusust, vähendada statistikaga seotud koormust ja parandada kvaliteeti, tuleb siiski tugevdada koostööd Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteem vahel, austades samal ajal täielikult nende vastavaid pädevusi.Nagu nõukogu ja komisjon on mitmel korral märkinud, toimib Euroopa statistikasüsteem tõhusalt ja vastab sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse nõuetele. Lisaks Euroopa statistikasüsteemi väljundi kvaliteedile on viimastel aastatel paranenud ka selle haldamine, eelkõige tänu Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhendite[2] vastuvõtmisele ja rakendamisele. Ettepanekud, mis tehti Euroopa statistika haldamise nõuandekogu[3] ja Euroopa statistika nõuandekomitee[4] loomiseks, on samuti samm edasi Euroopa statistikasüsteemi haldamise parandamise ja täiendamise suunas.Isegi kui viimased arengud annavad tunnistust käegakatsutavate saavutustega dünaamilisest reaalsusest, näitavad need veelgi selgemalt vajadust konsolideerida ühenduse õigusse Euroopa statistikasüsteemi institutsiooniline struktuur, määrata kindlaks selle kohustused ja põhimõtted ning lihtsustada seda toetavaid struktuure, et Euroopa statistikasüsteem suudaks eesseisvate ülesannetega paremini toime tulla. Eelkõige tuleks tugevdada riikide statistikaametite koordineerimis- ja juhtimisfunktsioone riiklikul tasandil ja Eurostati funktsioone komisjoni tasandil. Üha suureneva nõudluse rahuldamiseks Euroopa statistika järele ja prioriteetide kindlaksmääramiseks olukorras, kus ressursid muutuvad üha piiratumaks, on vaja ühiseid lahendusi.Samal ajal tuleb veel kord kinnitada Eurostati ülesandeid ja kohustusi riiklike partnerite suhtes, et suurendada Euroopa statistikasüsteemi tõhusust vastastikuse mõistmise ja usalduse kaudu. Eurostati esmane ülesanne on edastada Euroopa poliitiliste otsuste tegijate statistikaalased vajadused statistikaga tegelevatele partneritele liikmesriikides, püüdes samal ajal vähendada lõhet nõudmiste ning teostatava ja reaalse vahel.Ettepanek Euroopa lähenemisviisi kohta statistikale (European Approach to Statistics) võimaldab Eurostatil reageerida üha kasvavale nõudlusele statistika järele. Kõnealune lähenemine, mille kohaselt Euroopa koondandmete koostamine ja levitamine ei pea täielikult tuginema kõikide riiklike statistikaametite koostatud ja levitatud riiklikele andmetele, muudab märkimisväärselt andmete kogumise struktuuri.Teaduse arengu huvides Euroopas taotlevad teadusringkonnad tungivalt laiemat juurdepääsu statistilisele andmetele, et neid analüüsida. Selleks et võimaldada kontrollitud juurdepääsu üksikasjalikele statistilistele andmetele, seadmata sealjuures ohtu kaitstuse kõrget taset, mida konfidentsiaalsed statistilised andmed vajavad, on vaja teatavat paindlikkust statistilise konfidentsiaalsuse korras. Konfidentsiaalsete andmete vahetamisel Euroopa statistikasüsteemi raames ja nendele andmetele teadusuuringute eesmärgil juurdepääsu reguleerivatel eeskirjadel on oluline roll ning seetõttu tuleks kehtivaid õigusnõudeid kaasajastada.Õigusliku alusraamistiku läbivaatamine annab uue tõuke riiklike statistikaametite ja Eurostati vahelisele koostööle, mis on kõikide Euroopa statistikasüsteemis osalejate ja Euroopa statistika kasutajate huvides, ning paneb aluse statistikaalaste probleemide lahendamisele tulevikus.-  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidÕiguslik alusraamistik, mille alusel toimub statistika koostamine ja levitamine Euroopa tasandil, koosneb praegu järgmistest õigusaktidest:-  nõukogu 19. juuni 1989. aasta otsus (EMÜ, Euratom) nr 89/382, millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee;[5]-  nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta;[6]-  nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97, ühenduse statistika kohta;[7]-  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsus nr 2367/2002/EÜ ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi kohta.[8]Eespool nimetatud õigusaktid moodustavad üldise raamistiku, mida konkreetsetes statistikavaldkondades täiendavad sektoripõhised õigusaktid.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE-  Konsulteerimine huvitatud isikutegaEttepanek põhineb viimastel aastatel läbi viidud ulatuslikul ettevalmistustööl. Eelkõige arutati kõik üksikasjad ja teksti eelnõud põhjalikult läbi otseselt asjaga seotud huvitatud isikutega, s.t riiklike statistikaametite ja teiste Euroopa statistikasüsteemi partneritega, sealhulgas Euroopa Keskpangaga.Suures osas tugineb ettepanek mitmete töörühmade töö tulemustele, mis statistikaprogrammi komitee otsusel loodi alates 2003. aastast kõnealuse valdkonna erinevate aspektide käsitlemiseks. Liikmesriigid osalesid regulaarselt nimetatud töörühmade töös, statistikaprogrammi komiteed teavitati korrapäraselt töö käigust ning kõikide liikmesriikidega peeti süstemaatiliselt laiapõhjalisi konsultatsioone. Käesolevas ettepanekus on kajastatud suurem osa kõikidest konsultatsioonidest. Käesoleva ettepaneku teksti eelnõu koostamise käigus konsulteeriti ametlikult statistikaprogrammi komiteega.-  Mõju hindamineVõimalike valikutena kaaluti järgmisi alternatiive:-  jätta õigusraamistik selliseks nagu see praegu on:-  selline lahendus ei kahjustaks praegust Euroopa statistika koostamist, sest olemasolevad õigusaktid moodustavad tugiraamistiku. Kõnealune võimalus oleks siiski tõenäoliselt tähendanud seda, et teatud juhtudel oleks lõhe olemasolevate üldiste eeskirjade ja konkreetseid juhtumeid käsitlevate erinevate kokkulepete vahel suurenenud. Pikemas perspektiivis oleks selline olukord mõjutanud ebasoodsalt üldsuse usaldust statistika suhtes ning seadnud kahtluse alla kogu raamistiku põhjendatuse. Lisaks sellele oleks käest lastud võimalus parandada Euroopa statistikasüsteemi toimimist, mida selgitati eespool.-  teha ettepanek süsteemi läbivaatamiseks, et lahendada tõstatud probleemid ja realiseerida Euroopa statistikasüsteemi selgema ja tõhusama toimimise potentsiaal eelnevates lõikudes kirjeldatud viisil:-  on ilmne, et käesoleva ettepaneku eesmärgid saavutatakse üksnes siis, kui seda töö käigus oluliselt ei muudeta.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG-  Kavandatud meetme kokkuvõteEttepaneku eesmärk on vaadata läbi Euroopa statistikat käsitlev olemasolev õiguslik alusraamistik, et kohandada seda tegeliku olukorraga nii, et see vastaks edasistele arengutele ja väljakutsetele.Muu hulgas tehakse ettepanek parandada statistika haldamist, kohandades asjaomaseid mõisteid asutamislepingu nõuetega, et konsolideerida tegevused ja Euroopa statistikasüsteem ühenduse õigusesse, muuta selgemaks riiklike statistikaametite ja Eurostati roll, parandada Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhenditele viitamist, tunnustada ametlikult Euroopa lähenemisviisi statistikale ning tugevdada Euroopa statistikaga seotud kvaliteediaspekte.Käesolevas ettepanekus käsitletakse ka Euroopa statistikasüsteemi toimimist, eelkõige Euroopa statistikasüsteemi komitee ja Euroopa statistikasüsteemi koostöörühma loomise ning koostöö edendamise kaudu Euroopa statistikasüsteemi teiste asutuste ning Euroopa Keskpankade Süsteemiga.Samuti vaadatakse läbi mitmeaastaste programmide kavandamine ja rakendamine. Eelkõige tehakse ettepanek, et komisjon saaks statistilisi üksikmeetmeid viia ellu vähem kitsendavates tingimustes.Lisaks tehakse ka ettepanek muuta paindlikumaks statistilist konfidentsiaalsust käsitlevad senised eeskirjad, säilitades samal ajal andmekaitse kõrge taseme.-  Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 285 on sätestatud ühenduse statistika õiguslik alus. Nõukogu võib vastavalt kaasotsustamismenetlusele kehtestada meetmeid ühenduse tegevuse seisukohalt olulise statistika koostamiseks. Nimetatud artikliga kehtestatakse ühenduse statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, kulutasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele.-  Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek on täielikult kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuivõrd Euroopa statistika väljatöötamist, koostamist ja levitamist käsitleva olemasoleva õigusraamistiku läbivaatamine on oma loomult meede, mille rakendamine on võimalik vaid ühenduse tasandil.Subsidiaarsuse põhimõte on aluseks ka kohustuste määramisel, mida tuleb Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise puhul jagada riikliku ja ühenduse tasandi vahel.4. MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |5. TÄIENDAV TEAVE |510 | Lihtsustamine |511 | Ettepanekuga nähakse ette statistika koostamise lihtsustamine nii õiguslikust, institutsionaalsest kui ka tegevuslikult seisukohast. Esiteks on ettepaneku eesmärk lihtsustada statistika koostamist ja levitamist käsitlevat olemasolevat õiguslikku raamistikku Euroopa tasandil, eelkõige ühenduse statistikalaste õigusaktide tekstide ühte dokumenti konsolideerimise kaudu. Teiseks, institutsionaalne lihtsustamine saavutatakse statistikaprogrammi komitee ja statistilise konfidentsiaalsuse komitee ühendamisega üheks komiteeks. Kolmandaks, Euroopa statistikasüsteemi tegevuse lihtsustamine tuleneb uute lihtsustamisvahendite tunnustamisest ja laiemast kasutamisest, milleks on Euroopa koondnäitajate edendamine Euroopa lähenemise alusel statistikale, nagu kirjeldatakse ettepaneku artiklis 17, või parema planeerimise alusel, mis viib iga-aastaste statistikaprogrammide määratlemiseni. Komisjoni teatises vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas[9] on neid meetmeid lihtsustamise vahenditena juba tunnustatud. Seoses sellega tuleks meenutada, et Euroopa statistika on üks eelisvaldkondi, kus komisjon saab mõõta teavitamiskohustusest tulenevat halduskoormust.[10] Kõnealune algatus ei ole iseenesest uus, kuna statistikalase õigusakti, s.t nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta, võimalikku läbivaatamist kaaluti juba esimeses aruandes tegevusraamistiku „Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine” rakendamise kohta,[11] mille komisjon võttis vastu 2003. aastal. |Euroopa Majanduspiirkond Kavandatav õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda laiendada EMPle. |2007/0220 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa statistika kohta(EMPs kohaldatav tekst) (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises statistikaalast koostööd käsitlevas kokkuleppes kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[12]pärast konsulteerimist Euroopa andmekaitseinspektoriga,vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[13]ning arvestades järgmist:(1) Selleks et tagada asutamislepingu artikli 285 lõikega 2 sätestatud põhimõtetega kooskõlas koostatud Euroopa statistika sidusus ja võrreldavus, tuleb tugevdada koostööd ja kooskõlastamist asutuste vahel, mis annavad panuse Euroopa statistika väljatöötamisse, koostamisse ja levitamisse.(2) Selleks tuleb nende asutuste vahelist koostööd ja kooskõlastamist arendada süstemaatilisemalt ja organiseeritumalt, austades täiel määral riiklikke ja ühenduse pädevuspiire ja institutsioonilist korda ning võttes arvesse vajadust vaadata läbi olemasolev õiguslik alusraamistik, et kohandada seda tegelikkusega ning reageerida paremini tulevikus tekkivatele probleemidele.(3) Seetõttu on vaja konsolideerida Euroopa statistikasüsteemi tegevus ja parandada selle haldamist, pidades eelkõige silmas riiklike statistikaametite ja komisjoni (Eurostati) vastavate ülesannete täpsemat selgitamist.(4) Arvestades riiklike statistikaametite ja Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise eest liikmesriikides vastutavate muude riiklike asutuste töö spetsiifikat, tuleks sätestada, et nad võivad saada toetust ilma pakkumiskutseta vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 168 lõike 1 punktile d.[14](5) Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide ja Šveitsi statistikaasutused peaksid kooskõlas vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, eelkõige selle artikliga 76 ja protokolliga nr 30 ja Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalast koostööd käsitlevas kokkuleppega, eelkõige selle artikliga 2, olema tihedalt seotud tugevdatud koostöö ja kooskõlastamise kaudu.(6) Lisaks sellele on tähtis tagada Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vaheline tihe koostöö ja asjakohane kooskõlastamine, eelkõige selleks, et edendada konfidentsiaalsete andmete vahetamist kahe süsteemi vahel statistilistel eesmärkidel, lähtudes asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja protokolli (nr 18) artiklist 5.(7) Euroopa statistikat töötavad välja, koostavad ja levitavad seega nii Euroopa statistikasüsteem kui ka Euroopa Keskpankade Süsteem, kuid erinevates õiguslikes raamistikes, mis kajastavad nende vastavaid juhtimisstruktuure. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira seega nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt)[15] kohaldamist.(8) Kuigi vastavalt käesolevale määrusele ei osale Euroopa Keskpank ja liikmesriikide keskpangad Euroopa statistika koostamises, võivad siseriiklikud asutused ja ühenduse asutus vastavalt liikmesriigi keskpanga ja ühenduse asutuse vahelisele kokkuleppele kasutada siiski oma vastavates pädevusvaldkondades kas otse või kaudselt keskpanga koostatud andmeid Euroopa statistika koostamiseks, ilma et see piiraks liikmesriigi keskpanga ja siseriikliku asutuse vaheliste siseriiklike kokkulepete kohaldamist. Samuti võivad Euroopa Keskpank ja liikmesriikide keskpangad oma pädevusvaldkondades kas otse või kaudselt kasutada Euroopa statistikasüsteemi koostatud andmeid.(9) Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi suhete üldises kontekstis on oluline roll nõukogu otsusega 2006/856/EÜ[16] loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteel, mis abistab komisjoni monetaar-, finants- ja maksebilansistatistikaga seotud tööprogrammide koostamisel ja rakendamisel.(10) Tähtis on tagada tihe koostöö ja asjakohane koordineerimine Euroopa statistikasüsteemi ja rahvusvahelise statistikasüsteemi muude osalejate vahel.(11) Samuti tuleb läbi vaadata Euroopa statistikasüsteemi toimimine, sest andmeesitajate koormuse vähendamiseks ja Euroopa statistika kättesaadavuse ja õigeaegsuse parandamiseks on vaja paindlikumaid Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise meetodeid ning prioriteetide selget määratlemist. Selleks on välja töötatud „Euroopa lähenemisviis statistikale” ( European Approach to Statistics ).(12) Kui tavaliselt põhineb Euroopa statistika liikmesriikide statistikaametite koostatud ja levitatud riiklikel andmetel, siis võib edaspidi statistikat koostada ka riikide avaldamata andmete, riikide andmerühmade, Euroopa statistiliste uuringute või spetsiaalselt välja töötatud ühtlustatud kontseptsioonide või meetodite põhjal.(13) Nimetatud juhtudel võib rakendada „Euroopa lähenemisviisi statistikale”, mis on pragmaatiline strateegia ühenduse poliitikavaldkondade jaoks eriti oluliste Euroopa koondnäitajate koostamise lihtsustamiseks.(14) Koostöövõrgustike kaudu on võimalik luua või arendada ühiseid struktuure, abivahendeid ja protsesse, kaasates sellesse tegevusse liikmesriikide ametiasutused ja asjaomased komisjoni talitused ning lihtsustades teatavate liikmesriikide spetsialiseerumist konkreetsetele statistikaalastele tegevustele, millest saab kasu kogu Euroopa statistikasüsteem. Euroopa statistikasüsteemi partnerite vaheliste koostöövõrgustike eesmärk peaks olema töö dubleerimise vältimine ja seepärast tuleks suurendada tõhusust ning vähendada vastamisega ettevõtjatele tekitatud koormust.(15) Euroopa statistika jaoks kavandatav parandatud regulatiivne keskkond peaks eelkõige rahuldama vajadust vähendada äriühingute vastamise koormust ja aitama saavutada halduskoormuse vähendamise üldisemat eesmärki Euroopa tasandil kooskõlas 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega. Siiski tuleks rõhutada riiklike asutuste olulist panust Euroopa äriühingute koormuse vähendamisse riiklikul tasandil.(16) Selleks et suurendada usaldust Euroopa statistika vastu, peavad statistikaasutused olema ametialaselt sõltumatud ning tagama Euroopa statistika erapooletu ja kvaliteetse koostamise vastavalt asutamislepingu artikli 285 lõikele 2 ning võtma arvesse ametliku statistika koostamise põhimõtteid, mille võttis 15. aprillil 1992 vastu ÜRO Euroopa Majanduskomisjon ja 14. aprillil 1994 ÜRO Statistikakomisjon, ning põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhendites, mille kinnitas komisjon oma soovituses riiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta.(17) Euroopa statistika väljatöötamine, koostamine ja levitamine peaks vastama parimatele rahvusvahelistele tavadele.(18) Tuleks tagada õigus era- ja perekonnaelu austamisele ja isikuandmete kaitsele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8.(19) Käesoleva määrusega tagatakse üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel ning määratletakse Euroopa statistika suhtes kehtivad eeskirjad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[17] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[18].(20) Konfidentsiaalset teavet, mida liikmesriikide ja ühenduse statistikaasutused peavad koguma ühenduse statistika koostamiseks, tuleb kaitsta, et võita ja säilitada sellise teabe esitajate usaldus. Statistilise teabe konfidentsiaalsus peab kõikides liikmesriikides vastama samadele põhimõtetele.(21) Selleks on vaja kehtestada üldised eeskirjad, mis tagaksid Euroopa statistika koostamiseks kasutatavate andmete konfidentsiaalsuse ja juurdepääsu nendele andmetele, võttes asjakohaselt arvesse tehnika arengut ja kasutajate nõudmisi demokraatlikus ühiskonnas.(22) Üksikandmete kättesaadavus nii Euroopa statistikasüsteemile on eriti oluline selleks, et statistilisest teabest saadav kasu oleks võimalikult suur ning et tagada Euroopa statistika parem ühtlustamine.(23) Teaduse arengu huvides Euroopas peaks teadusringkondadel olema laiem juurdepääs statistilisele andmetele nende analüüsimiseks ning seega tuleks EÜ tasandil parandada teadlaste juurdepääsu konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, seadmata sealjuures ohtu kaitstuse kõrget taset, mida konfidentsiaalsed statistilised andmed vajavad.(24) Konfidentsiaalsete andmete kasutamine halduslikel, õiguslikel või maksustamise ning statistiliste andmete subjektide kontrollimise eesmärkidel tuleks rangelt keelata.(25) Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta)[19] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1367/2006 (keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes)[20] kohaldamist.(26) Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise õigusliku raamistiku loomine, ei suuda liikmesriigid eraldi piisavalt hästi saavutada ning kuna see on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei minda käesolevas määruses kaugemale, kui nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalik.(27) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[21].(28) Komisjonile tuleks anda volitus võtta vastu Euroopa statistika kvaliteedimõõdet käsitlevad meetmed ning kehtestada tingimused, mille kohaselt antakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on täiendada käesolevat määrust uute vähemoluliste sätete lisamisega, tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.(29) Käesolevas määruses ettenähtud meetmetega asendatakse meetmed, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määrusega (EURATOM, EÜ) nr …/… konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta[22] [COM(2006)477] , nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta[23] ja nõukogu 19. juuni 1989. aasta otsusega 89/382/EMÜ/EURATOM, millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee[24]. Seega tuleks need õigusaktid kehtetuks tunnistada. Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002 (millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil)[25] ja komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsuses 2004/452/EÜ (millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil)[26] sätestatud rakendusmeetmete kohaldamist tuleks jätkata.(30) Statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK ÜldsättedArtikkel 1 Euroopa statistikaKäesoleva määrusega luuakse õiguslik raamistik Euroopa statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks.Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ning kooskõlas riiklike ja ühenduse asutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutusega on Euroopa statistika Euroopa Ühenduse tegevuse seisukohalt vajalik statistika. Statistikat töötatakse välja, koostatakse ja levitatakse kooskõlas statistikaalaste põhimõtetega, mis on sätestatud asutamislepingu artikli 285 lõikes 2, käesoleva määruse artiklis 2 ja Euroopa statistikaprogrammi raamistikus.Artikkel 2 Statistikaalased põhimõtted1. Euroopa statistika väljatöötamist, koostamist ja levitamist reguleerivad järgmised statistikaalased põhimõtted:1.  „ametialane sõltumatus” tähendab statistika sõltumatut väljatöötamist, koostamist ja levitamist ilma poliitiliste või muude huvirühmade surveta, eriti selles osas, mis seotud tehnika, määratluste, metoodika ja kasutatavate allikate valikuga ning ajastuse ja kõikide levitamisvormide sisuga;2.  „erapooletus” tähendab statistika neutraalset väljatöötamist, koostamist ja levitamist ning seda, et kõiki kasutajaid tuleb kohelda võrdselt;3.  „objektiivsus” tähendab statistika süstemaatilist, usaldusväärset ja eelarvamusteta väljatöötamist, koostamist ja levitamist. See eeldab ametialaste ja eetikareeglite järgimist ning poliitika ja tavade läbipaistvust kasutajatele ja vastajatele;4.  „usaldusväärsus” tähendab, et statistika kajastab võimalikult tõetruult, täpselt ja järjepidevalt tegelikku olukorda, mida see on mõeldud esindama. See tähendab, et allikad, meetodid ja menetlused valitakse teaduslike kriteeriumide alusel;5.  „statistiline konfidentsiaalsus” tähendab otseselt statistilistel eesmärkidel saadud või kaudselt halduslikest või muudest allikatest pärinevate üksikute andmesubjektidega seotud andmete kaitset. See tähendab saadud andmete muudeks kui statistilisteks eesmärkideks kasutamise ja ebaseadusliku avalikustamise keelustamist;6.  „kulutasuvus” tähendab, et statistika koostamisega kaasnevad kulud peavad olema võrdelised soovitud tulemuste ja hüve olulisusega, ressursse tuleb kasutada optimaalselt ja vastamise koormust tuleb vähendada. Võimaluse korral peab taotletud teave olema kergesti kättesaadav olemasolevatest dokumentidest või allikatest.2. Euroopa statistika väljatöötamine, koostamine ja levitamine vastab rahvusvahelistele parimatele tavadele.Artikkel 3 MõistedKäesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:7.  „statistika” – kvantitatiivne, kvalitatiivne, kokkuvõtlik ja representatiivne teave, mis iseloomustab kollektiivseid ilminguid vaatlusalustes kogumites;8.  „statistiline teave” – kõik erinevad statistika vormid, sealhulgas lähteandmed, näitajad, aruanded ja metaandmed;9.  „väljatöötamine” – statistilise teabe koostamiseks ja levitamiseks kasutatavate statistiliste meetodite, standardite ja menetluste loomiseks, tugevdamiseks ja parandamiseks vajalikud toimingud ning uute statistikaliikide ja näitajate väljatöötamine;10.  „koostamine” – statistilise teabe kogumiseks, säilitamiseks, töötlemiseks, koondamiseks ja analüüsimiseks vajalikud toimingud;11.  „levitamine” – statistika ja statistilise analüüsi kasutajatele ligipääsetavaks muutmine;12.  „andmete kogumine” – statistilised vaatlused ja kõik muud erinevatest allikatest teabe saamise viisid;13.  „statistiliste andmete subjekt” – peamine vaatlusüksus, nimelt füüsiline isik, leibkond, ettevõtja või muu äriühing, millele andmed viitavad;14.  „konfidentsiaalsed andmed” – andmed, mida liikmesriikide ametiasutused ja Eurostat kasutavad statistilistel eesmärkidel, kui need võimaldavad statistiliste andmete subjektide otsest või kaudset kindlakstegemist ja seeläbi isikuandmete avalikustamist. Statistiliste andmete subjektide kindlakstehtavuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõiki vahendeid, mida kolmas isik võiks mõistuspäraselt kasutada statistiliste andmete subjekti kindlakstegemiseks;15.  „kasutamine statistilistel eesmärkidel” – kasutamine eranditult statistiliste tulemuste või statistiliste analüüside väljatöötamiseks ja koostamiseks;16.  „otsene kindlakstegemine” – statistiliste andmete subjekti kindlakstegemine selle nime, aadressi või üldkättesaadava tunnusnumbri järgi;17.  „kaudne kindlakstegemine” – statistiliste andmete subjekti kindlakstegemine muul viisil kui otsene kindlakstegemine;18.  „komisjoni (Eurostati) ametnikud” – komisjonis (Eurostatis) töötavad ühenduste ametnikud Euroopa ühenduste personalieeskirjade artikli 1 tähenduses;19.  „komisjoni (Eurostati) muu personal” – komisjonis (Eurostatis) töötavad ühenduste teenistujad Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklite 2–5 tähenduses.II PEATÜKKStatistika haldamineArtikkel 4 Euroopa statistikasüsteem1. Euroopa statistikasüsteem (ESS) on partnerlus ühenduse statistikaasutuse (komisjon (Eurostat)), riiklike statistikaametite ja liikmesriikide muude asutuste (riigiasutuste) vahel, kes vastutavad Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise eest.2. Liikmesriikide statistikaametite juhid ja komisjon (Eurostat) kohtuvad Euroopa statistikasüsteemi koostöörühmana vähemalt kolm korda aastas, et anda Euroopa statistikasüsteemile erialast nõu Euroopa statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks kooskõlas statistikaalaste põhimõtetega.3. Euroopa statistikasüsteemi koostöörühm arutab järgmisi küsimusi:20.  meetmed Euroopa statistika, sh Euroopa lähenemisviisi statistikale, väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks, meetmete õigustatus kulutasuvuse seisukohalt, nende saavutamiseks vajalikud vahendid ja ajakava ning vastamisega kaasnev koormus andmeesitajatele;21.  Euroopa statistikaprogrammi põhisuunad;22.  arengud ja prioriteedid Euroopa statistikaprogrammis, võttes eelkõige aluseks vahearuande, mille komisjon (Eurostati) koostab artikli 11 lõike 2 kohaselt;23.  statistilise konfidentsiaalsusega seotud küsimused;24.  kõik muud küsimused, eelkõige metoodilised küsimused, mis on tekkinud statistikaprogrammide kehtestamisel või rakendamisel.4. Euroopa statistikasüsteemi koostöörühm töötab välja Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise tegevusjuhise ning komisjon avalikustab selle. Tegevusjuhise eesmärk on tagada üldsuse usaldus Euroopa statistika suhtes, määrates kindlaks, kuidas Euroopa statistikat välja töötatakse, koostatakse ja levitatakse kooskõlas statistikaalaste põhimõtete ja parima rahvusvahelise statistikaalase tavaga. Tegevusjuhis vaadatakse läbi ja seda kaasajastatakse vastavalt vajadusele.Artikkel 5 Riiklikud statistikaametid ja muud riiklikud asutused1. Liikmesriikide riiklikud statistikaametid vastutavad riiklikul tasandil Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamisega seotud toimingute kooskõlastamise eest. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesoleva sätte kohaldamine.2. Komisjon (Eurostat) koostab, peab ja teeb oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks liikmesriikide määratud riiklike asutuste nimekirja.3. Riiklikud statistikaametid ja lõikes 2 osutatud nimekirja kuuluvad riiklikud asutused võivad saada toetust ilma pakkumiskutseta.Artikkel 6 Eurostat1. Ühenduse tasandil tagab komisjon (Eurostat) Euroopa statistika koostamise vastavalt kehtestatud eeskirjadele ja statistikaalastele põhimõtetele; seega on ta ainupädev otsustama protsesside, statistikaalaste meetodite, standardite ja menetluste üle ning avaldatavate statistiliste andmete sisu ja avaldamise ajakava üle.2. Ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta tehtud protokolli artikli 5 kohaldamist, kooskõlastab komisjon (Eurostat) ühenduste institutsioonide ja asutuste statistikaalaseid toiminguid, pidades eelkõige silmas andmete järjepidevust ja kvaliteeti ning vastamise koormuse vähendamist. Selleks võib komisjon (Eurostati) kutsuda ühenduste mis tahes institutsioone ja asutusi konsultatsioonidele ja koostööle, et töötada nende vastavate pädevuste piires välja meetodeid ja süsteeme statistilistel eesmärkidel; iga selline institutsioon või asutus, mis võib teha ettepaneku statistika koostamiseks, konsulteerib komisjoniga (Eurostatiga) ja võtab arvesse soovitusi, mida viimane selles osas annab.Artikkel 7 Koostöö muude asutustegaEuroopa statistika nõuandekomitee ja Euroopa statistika haldamise nõuandekoguga konsulteeritakse nende pädevuse piires.Artikkel 8 Koostöö Euroopa Keskpankade SüsteemigaVastamise koormuse vähendamiseks ja Euroopa statistika koostamiseks vajaliku sidususe tagamiseks teevad Euroopa Keskpankade Süsteem ja Euroopa statistikasüsteem tihedat koostööd, järgides statistikaalaseid põhimõtteid.Artikkel 9 Rahvusvaheline koostööIlma et see piiraks liikmesriikide seisukohti, koordineerib komisjon (Eurostat) Euroopa statistikasüsteemi seisukohti Euroopa statistika seisukohast eriti olulistes küsimustes rahvusvahelisel tasandil ning samuti konkreetseid reegleid seoses esindatuse rahvusvahelistes statistikaasutustes.Artikkel 10 Statistiline kvaliteet1. Tulemuste kvaliteedi tagamiseks koostatakse Euroopa statistika ühtsete standardite ja ühtlustatud meetodite alusel. Selles osas kehtivad järgmised kvaliteedinõuded:25.  „asjakohasus” – näitab mil määral statistika vastab olemasolevate ja võimalike kasutajate vajadustele;26.  „õigsus” – näitab hinnangute lähedust tegelikule teadmata väärtusele;27.  „õieaegsus” – ajavahemik teabe kättesaadavakstegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel;28.  „täpsus” – näitab ajavahet andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahel, mil andmed oleks tulnud avaldada;29.  „kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel kasutajad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada;30.  „võrreldavus” – tähendab erinevate statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju mõõdetavust, kui võrreldakse erinevate geograafiliste piirkondade, valdkondade või ajavahemike statistikat;31.  „sidusus” – näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusotstarbeks usaldusväärselt seostada.2. Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kvaliteedinõuete kohaldamisel konkreetsete statistikavaldkondade valdkondlikes õigusaktides käsitletud andmete suhtes, määrab komisjon kindlaks valdkondlikes õigusaktides sätestatud kvaliteediaruannete esitamise korra, ülesehituse ja perioodilisuse vastavalt artikli 27 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele. Konkreetsed kvaliteedinõuded, nagu sihtväärtused ja statistika koostamise miinimumstandardid, sätestatakse valdkondlikes õigusaktides. Kui valdkondlikes õigusaktides vastavaid sätteid pole, võib komisjon võtta meetmeid. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, et seda täiendada, tuleks vastu võtta vastavalt artikli 27 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.3. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) aruanded edastatud andmete kvaliteedi kohta. Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti ja avalikustab aruanded.III PEATÜKKEuroopa statistika koostamineArtikkel 11 Euroopa statistikaprogramm1. Euroopa statistikaprogrammis esitatakse raamistik Euroopa statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks. Sellekohase otsuse teevad Euroopa Parlament ja nõukogu.2. Iga Euroopa statistikaprogrammi puhul esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi rakendamise kolmandal aastal vahearuande ja programmiperioodi lõppedes kaheteistkümne kuu jooksul lõpparuande.Artikkel 12 Euroopa statistikaprogrammi rakendamine1. Euroopa statistikaprogrammi rakendatakse statistikaalaste üksikmeetmete kaudu, mille suhtes teevad otsuse kas:32.  Euroopa Parlament ja nõukogu; või33.  erandjuhtudel komisjon artiklis 15 sätestatud tingimustel; või34.  liikmesriikide ametiasutused ja Eurostat omavahelise kokkuleppe alusel vastavates pädevusvaldkondades. Kokkulepped on kirjalikud.2. Lõike 1 punktides a ja b osutatud meetme saavutamiseks näeb komisjon ette meetme eesmärgid ja kulutasuvusanalüüsi ning hinnangu vastajate koormuse kohta.Artikkel 13 KoostöövõrgudStatistikaalaste üksikmeetmete puhul arendatakse koostöövõrkude kaudu Euroopa statistikasüsteemi raames võimaluse korral välja koostoimevõrgustikud, jagades erialateadmisi ja tulemusi või soodustades spetsialiseerumist konkreetsetele ülesannetele. Selleks töötatakse välja piisav finantsstruktuur.Artikkel 14 Euroopa lähenemisviis statistikale1. Statistikat käsitleva Euroopa lähenemisviisi eesmärk on:35.  suurendada Euroopa koondandmete kättesaadavust ja õigeaegsust, kui Euroopa statistika koostamine ja levitamine toetub täielikult või ei saa toetuda liikmesriikide riiklike asutuste koostatud ja levitatud andmetele;36.  optimeerida andmete edastamist ning avalikustamist ja läbivaatamist juhtudel, kui on vaja kooskõlastada poliitikat ja lähenemist.2. Võetavad meetmed määratakse kindlaks artikli 12 lõike 1 kohastes statistikaalastes üksikmeetmetes (sektoripõhiste statistikavaldkondade puhul) või vastavalt kontrolliga regulatiivmenetluse korrale.Artikkel 15 Komisjoni (Eurostati) ajutised otsesed statistikaalased meetmedKomisjon võib otsustada ajutiste otseste statistikaalaste meetmete võtmise kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusega tingimusel, et:37.  meetme kestus ei ületa sel hetkel kehtiva Euroopa statistikaprogrammi kestust;38.  kogutavad andmed on riiklikes vastutavates asutustes kättesaadavad või juurdepääsetavad või saab andmeid otse, kasutades asjakohaseid valimeid statistilise kogumi vaatlemiseks Euroopa tasandil.Artikkel 16 Iga-aastane tööprogrammIgal aastal enne mai lõppu esitab komisjon oma järgmise aasta tööprogrammi statistikasüsteemi komiteele tutvumiseks. Programm sisaldab eelkõige järgmist teavet:39.  komisjoni arvates esmatähtsad meetmed, pidades silmas ühenduse poliitika vajadusi ning nii liikmesriikide kui ka ühenduse rahalisi piiranguid;40.  menetlused ja õigusaktid, mida komisjon kavatseb kasutada programmi rakendamiseks.Komisjon võtab statistikasüsteemi komitee märkusi võimalikult suurel määral arvesse.IV PEATÜKKEuroopa statistika levitamineArtikkel 17 Levitamise meetmed1. Euroopa statistika levitamisel järgitakse erapooletuse põhimõtte alusel täpselt statistikaalaseid põhimõtteid, eelkõige statistika konfidentsiaalsuse kaitsmise ning võrdse juurdepääsu tagamise osas.2. Euroopa statistikat levitavad oma vastavates pädevusvaldkondades komisjon (Eurostat), riiklikud statistikaametid ja muud liikmesriikide asutused.3. Liikmesriigid ja komisjon tagavad vajaliku toetuse, et kindlustada kõikide kasutajate võrdne juurdepääs Euroopa statistikale.Artikkel 18 Avalikuks kasutuseks mõeldud andmefailidÜksikandmeid võib levitada avalikuks kasutuseks mõeldud andmefailidena, mis sisaldavad anonüümseid andmeid sellisel kujul, et statistiliste andmete subjekti ei ole võimalik kindlaks määrata, võttes arvesse kõiki vahendeid, mida kolmas isik võiks mõistuspäraselt kasutada.V PEATÜKKStatistiline konfidentsiaalsusArtikkel 19 Konfidentsiaalsete andmete kaitsmine Euroopa statistikasüsteemis1. Konfidentsiaalsete andmete kasutamise tagamiseks eranditult statistilistel eesmärkidel ja et hoida ära nende ebaseaduslik avalikustamine, rakendatakse järgmisi eeskirju ja meetmeid.2. Liikmesriikide asutused ja komisjon (Eurostat) tagavad, et konfidentsiaalseid andmeid kasutatakse eranditult statistilistel eesmärkidel, välja arvatud juhul, kui statistiliste andmete subjektid on andnud kirjaliku nõusoleku andmete kasutamiseks muudel kindlaksmääratud eesmärkidel.3. Statistilisi tulemusi, mille alusel on võimalik statistiliste andmete subjekti kindlaks teha, võivad riiklikud asutused ja komisjon (Eurostat) levitada erandjuhtudel; konkreetsed tingimused määratakse kindlaks ühenduse õigusega. Iga kord, kui statistiliste andmete subjekt seda taotleb, muudetakse tulemusi nii, et nende levitamine ei ohustaks statistilist konfidentsiaalsust.4. Liikmesriikide asutused ja komisjon (Eurostat) võtavad kõik vajalikud regulatiivsed, haldus-, tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada meetodite, kriteeriumite ja tavade ühtlustamine Euroopa statistikasüsteemi raames konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse puhul (statistika avalikustamise kontroll).Esimese lõigu rakendamise tagamiseks vajalikud meetmed võtab vastu komisjon vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud regulatiivmenetlusele.5. Liikmesriikide ametiasutuste ametnikud ja muud teenistujad, kellel on juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele, peavad konfidentsiaalsusnõuet täitma ka pärast oma ametiülesannete lõppu.Artikkel 20 Konfidentsiaalsete andmete edastamine1. Konfidentsiaalseid andmeid võivad liikmesriikide ametiasutused vahetada omavahel ja komisjoniga (Eurostatiga) tingimusel, et edastamine on vajalik Euroopa statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks. Muuks andmete edastamiseks peab olema andmed kogunud liikmesriigi ametiasutuse selgesõnaline luba.2. Statistilist konfidentsiaalsust käsitlevad riiklikud eeskirjad ei tohi takistada konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamist, kui ühenduse õigusaktiga nähakse ette selliste andmete edastamine.3. Euroopa statistikasüsteem ja Euroopa Keskpankade Süsteem võivad vahetada konfidentsiaalseid andmeid statistilistel eesmärkidel, kui seda peetakse vajalikuks Euroopa ja Euroopa Keskpankade Süsteemi statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks ning kui see on ühenduse õiguses selgesõnaliselt sätestatud.4. Käesoleva määrusega ette nähtud kaitsemeetmeid kohaldatakse kõikide konfidentsiaalsete andmete suhtes, mida edastatakse Euroopa statistikasüsteemi raames ning Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vahel.Artikkel 21 Konfidentsiaalsete andmete kaitsmine komisjonis (Eurostatis)1. Konfidentsiaalsed statistilised andmed on kättesaadavad ainult komisjoni (Eurostati) ametnikele, välja arvatud lõikes 2 ettenähtud erandjuhtudel, ja nad võivad neid andmeid kasutada üksnes statistilistel eesmärkidel.2. Komisjon (Eurostat) võib erandjuhtudel anda konfidentsiaalsetele andmetele juurdepääsu loa muule personalile ja muudele komisjonis (Eurostatis) lepingu alusel töötavatele füüsilistele isikutele.3. Isikud, kellel on juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele, tohivad kasutada neid üksnes käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel. Nimetatud piirang kehtib ka pärast ametiülesannete täitmise lõppu.Artikkel 22 Juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikel eesmärkidelÜhenduse tasandil võib komisjon (Eurostat) võimaldada juurdepääsu konfidentsiaalsetele andmetele teadlastele, kes viivad teaduslikel eesmärkidel läbi statistilisi analüüse. Kui andmed on Eurostatile edastatud, on nõutav andmed edastanud liikmeriigi ametiasutuse nõusolek.Juurdepääsu korra, eeskirjad ja tingimused kehtestab komisjon. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, et seda täiendada, võetakse vastu vastavalt artikli 27 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.Artikkel 23 Juurdepääs haldusandmeteleAndmeesitajate koormuse vähendamiseks on liikmesriikide ametiasutustel ja komisjonil (Eurostatil) oma haldusorganite tegevusvaldkonnas juurdepääs haldusandmete allikatele ulatuses, milles need andmed on vajalikud Euroopa statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks.Vajaduse korral kehtestavad liikmesriigid ja komisjon oma pädevuste piires tõhusa juurdepääsu praktilise korralduse, piirangud ja tingimused.Artikkel 24 Andmed avalikest allikatestAndmeid, mis on saadud ametlikult avalikest allikatest, ei loeta konfidentsiaalseteks neist andmetest saadud statistilise teabe levitamise eesmärgil.Artikkel 25 Statistiliste andmete subjekti nõusolekStatistiline konfidentsiaalsus ei ole levitamisele takistuseks, kui statistiliste andmete subjekt on andnud andmete avalikustamiseks nõusoleku.Artikkel 26 Statistilise konfidentsiaalsuse rikkumineLiikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid, et välistada statistilise konfidentsiaalsuse rikkumisi ja karistada selliste rikkumiste eest.VI PEATÜKK LõppsättedArtikkel 27 Komitee1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklites 5 ja 7 sätestatud menetlust, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtaeg on kolm kuud.3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.Artikkel 28 Kehtetuks tunnistamine1. [Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määrus (Euratom, EÜ) nr …/… konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta [COM(2006)477] ] tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.Viiteid kehtetuks tunnistatud määruse alusel loodud statistilise konfidentsiaalsuse komiteele käsitatakse viidetena käesoleva määruse artikli 27 alusel loodud Euroopa statistikasüsteemi komiteele.2. Määrus (EÜ) nr 322/97 tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.3. Otsus 89/382/EMÜ, Euratom tunnistatakse kehtetuks.Viiteid komiteele käsitatakse viidetena käesoleva määruse artikli 27 alusel loodud Euroopa statistikasüsteemi komiteele.Artikkel 29 JõustumineKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelPresident eesistuja [1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2533/98, 23. november 1998, statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8).[2] Komisjoni 25. mai 2005. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta ning komisjoni soovitus siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (KOM(2005)217).[3] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega moodustatakse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu (KOM(2006)599).[4] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ühenduse statistilise teabe poliitika Euroopa nõuandekomitee (KOM(2006)653).[5] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.[6] EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.[7] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1.[8] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 1.[9] Komisjoni 14. novembri 2006. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas (KOM(2006)693).[10] Komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus (KOM(2007)23).[11] Komisjoni 24. oktoobri 2003. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Esimene aruanne tegevusraamistiku „Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine” rakendamise kohta. (KOM(2003) 623).[12] ELT C , , lk .[13] ELT C , , lk .[14] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007.[15] EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.[16] ELT L 332, 30.11.2006, lk 21.[17] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1) .[18] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.[19] EÜT L 41, 14.2.2003, lk 26.[20] ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.[21] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11)[22] ELT L , , lk .[23] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk . 1) .[24] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.[25] EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2006 (ELT L 197, 19.7.2006, lk 3).[26] ELT L 156, 30.4.2004, lk 1, parandatud ELT L 202, 7.6.2004, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/439/EÜ (ELT L 164, 26.6.2007 lk 30-31).