				|

		52013PC0896

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kohandatakse alates 1. juulist 2012 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente /* COM/2013/0896 final - 2013/0439 (COD) */

			   	SELETUSKIRI
 Ettepaneku taust
 110 || Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vastavalt Euroopa Kohtu 19. novembri 2013. aasta otsusele kohtuasjas C-63/12 peab komisjon esitama vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 10 uue ettepaneku. Nimetatud artikli kohaselt esitab komisjon asjakohased ettepanekud, mille üle Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 336. Komisjon esitas nõukogule 31. augustil 2012 aruande erandiklausli kohta (personalieeskirjade XI lisa artikkel 10) (KOM (2012) 476) ja 5. detsembril 2012 komisjoni talituste töödokumendi erandiklausli kohta (SWD (2012) 428). Euroopa Kohus teatas, et kui komisjoni ja nõukogu hinnangutes jõutakse vastupidistele järeldustele, peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule nimetatud artikli alusel asjakohased ettepanekud, et kaasata Euroopa Parlament ja võimaldada seadusandjatel teha otsus asjakohaste meetmete kohta seoses liidu majandusliku ja sotsiaalse olukorraga (punkt 76). Vastavalt kohtu otsusele on komisjonil siiski nende ettepanekute tegemisel kaalutlusruum selle üle, millised meetmed tunduvad talle asjakohased, arvestades asjaomast majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning vajadusel muid arvessevõetavaid tegureid, nagu inimressursside haldamist ja eelkõige töölevõtmise vajadusi puudutavad tegurid (punkt 74). Eespool nimetatud komisjoni dokumentides osutatakse pidevalt seisakule ja jätkuvale kriisile, samuti töötuse, valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kõrgele tasemele Euroopa Liidus, kuid ei järeldata, et personalieeskirjade XI lisa artikli 10 kriteeriumid oleksid täidetud.  Kuna Euroopa Kohus otsustas, et komisjonil ei ole kaalutlusruumi otsustamaks, kas kohaldada nende kriteeriumide suhtes erandklauslit, on personalieeskirjade XI lisa artiklis 10 sätestatud menetlus ainus võimalus võtta töötasu kohandamisel arvesse majanduskriisi ja jätta seega kohaldamata kõnealuse lisa artikli 3 lõikes 2 sätestatud kriteeriumid. Komisjon võtab kõnealust majanduslikku ja sotsiaalset olukorda arvesse, et teha ettepanek asjakohaste meetmete võtmiseks, mis kalduvad kõrvale meetodi rangest kohaldamisest. Samal ajal on alates 2011. aastast toimunud rida olulisi muutusi. Euroopa Parlament ja nõukogu on kiitnud heaks personalieeskirjade reformikava, mis hõlmab töötasude, toetuste ja pensionide kohandamise peatamist 2013. ja 2014. aastal, s.t külmutamist kaheks aastaks, ning mitmeid ELi institutsioonide personali töötingimuste muudatusi, näiteks meetmeid seoses iganädalase tööaja, karjääri, pensionide ja puhkusepäevadega, mis tagavad märkimisväärse säästu. Võttes arvesse meetodi tavapärase kohaldamise tulemusi 2012. aastal, sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, personalieeskirjade reformi ning olukorda seoses töötajate palkamise ja inimressursside haldamisega viimastel aastatel, leiab komisjon, et käesolev ettepanek ja 2011. aasta kohandusettepanek kujutavad endast asjakohaseid meetmeid, mille seadusandjad peaksid personalieeskirjade XI lisa artikli 10 alusel võtma.  Personalieeskirjade artikli 65 alusel kohandatakse töötasusid ja pensione enne iga aasta lõppu. Vajadus rakendada kiiresti Euroopa Kohtu 19. novembri 2013. aasta otsus kohtuasjas C-63/12 on mõjuv põhjus käesoleva määruse kiireks vastuvõtmiseks. Uue meetodi tegurid, mis määravad ettepaneku sisu Eurostat esitas aruande nõukogule 5. detsembril 2012 (SWD (2012) 427). Nimetatud aruande kohaselt oli erinäitajaga väljendatav liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõu keskmine muutus vaadeldaval perioodil -1,1 %. Elukalliduse muutus vaadeldaval perioodil Brüsselis oli 2,8 %. Kohandussumma saamiseks korrutatakse erinäitaja Eurostati arvutatud Brüsseli rahvusvahelise indeksiga. Ettepaneku kohaselt oli töötasude ja pensionide kohandus Belgias ja Luksemburgis seega 1,7%. Kohandussummat tuleb parandada, et võtta arvesse eespool nimetatud tegureid. Seepärast peab komisjon asjakohaseks vähendada Belgia ja Luksemburgi palkade ja pensionide kohandusettepanekut 0,9 %le meetodi range kohaldamise puhul saadava 1,7 % asemel.
 120 || Töötasude ostujõu pariteedid määravad kindlaks töötasude ostujõu suhte võrdluslinna Brüsseli ja muude teenistuskohtade vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide statistikaasutustega. Pensionide ostujõu pariteedid määravad kindlaks pensionide ostujõu suhte võrdlusriigi Belgia ja muude elukohariikide vahel. Eurostat on arvutanud need pariteedid kooskõlas liikmesriikide statistikaasutustega. Samal lähenemisviisil põhinev ettepanek 2011. aasta kohta annab tulemuseks 0,9 % kohanduse 1,7 % asemel. Seega vähendavad uued ettepanekud 2011. ja 2012. aasta kohta kehtiva meetodi tavapärase kohaldamise tulemust 2011. ja 2012. puhul 47 %.
 130 || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Muudetud personalieeskirjade artikkel 65, XI lisa artikkel 10 ja XIII lisa artikkel 19.
 Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine
   || Konsulteerimine huvitatud isikutega
 211 || Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Ettepaneku üle konsulteeriti personali esindajatega vastavalt kehtivale korrale.
 212 || Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettepanekus on võetud arvesse konsultatsioonides osalenud isikute arvamusi.
 Mõju eelarvele
 401 || Töötasude ja pensionide kohandamise mõju halduskuludele ja tuludele selgitatakse üksikasjalikult lisas esitatud finantsselgituses.
2013/0439 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kohandatakse alates 1. juulist 2012
Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning
nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike
personalieeskirju, eriti nende XI lisa artiklit 10, ja Euroopa Liidu muude
teenistujate teenistustingimusi,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Kohtu otsuse
järgimiseks kohtuasjas C-63/12 peab komisjon juhul, kui nõukogu teeb selles
menetluse etapis kindlaks, et liidu majanduslik ja sotsiaalne olukord on
tõsiselt ja äkitselt halvenenud, esitama ettepaneku vastavalt artiklile 336, et
kaasata seadusandlikku protsessi Euroopa Parlament. Nii nõukogu kui ka Euroopa
Parlament otsustavad komisjoni ettepaneku üle, võttes arvesse
personalieeskirjade artiklis 65 sätestatud kriteeriume ja järgides XI lisas
sätestatud eeskirju, v.a artikli 3 lõiget 2.
(2)       Kohus kinnitas, et komisjonil
on asjakohase ettepaneku sisu puhul kaalutlusruum, mis peaks põhinema
personalieeskirjade artiklil 65. Palkade läbivaatamisel võidakse võtta vajaduse
korral arvesse ka muid tegureid, nagu inimressursside haldamine ja eriti uute
töötajate palkamise vajadus. Nimetatud kaalutlusruumi piires võib komisjon
toetuda oma otsuses majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale, nagu 2012. aasta
seisak ja jätkuv kriis ning töötuse, valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja
võla kõrge tase Euroopa Liidus. Komisjon on võtnud arvesse ka 2011. aasta
järgseid sündmusi, nagu personalieeskirjade reform ja eriti ELi ametnike
palkade külmutamine kaheks aastaks ning töönädala pikendamine 40 tunnile.
(3)       Vastavalt andmetele, mille
Eurostat on esitanud kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega, kaotasid
riikide ametnikud 1,1 % oma ostujõust. Kui komisjon oleks meetodit kohaldanud
tavapäraselt, oleks pidanud 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 sama palju
vähenema ka ELi ametnike ja muude teenistujate ostujõud. Komisjon peab aga
asjakohaseks vähendada seoses majanduskriisi ja ELi ametnikega juba kokku
lepitud jõupingutustega Belgia ja Luksemburgi palkade ja pensionide
kohandusettepanekut 0,9 %le 1,7 % asemel.
(4)       Sama lähenemisviisi alusel on
2011. aasta kohandus 1,7 % asemel 0,9 %. Kahe aasta kohandus on 2011.
ja 2012. aasta peale kokku seega 47 % väiksem kui kehtiva meetodi tavapärase
kohaldamise korral.
(5)       Komisjon on teinud
kirjeldatud meetmeid hõlmava ettepaneku, et kaasata seadusandlikku protsessi
Euroopa Parlament ja lasta kaasseadusandjail otsustada asjakohaste meetmete üle
vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 336.
(6)       Personalieeskirjade artikli
65 alusel kohandatakse töötasusid ja pensione enne iga aasta lõppu. Vajadus
rakendada kiiresti Euroopa Kohtu 19. novembri 2013. aasta otsus kohtuasjas
C-63/12 on mõjuv põhjus käesoleva määruse kiireks vastuvõtmiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Alates 1. juulist 2012 asendatakse
personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus kuupäev „1. juuli 2011”
kuupäevaga „1. juuli 2012”.
Artikkel 2
Alates 1. juulist 2012 asendatakse
personalieeskirjade artiklis 66 esitatud igakuiste põhipalkade tabel, mille
alusel arvestatakse töötasusid ja pensione, järgmise tabeliga:
Artikkel 3
Alates 1. juulist 2012 määratakse
personalieeskirjade artiklis 64 osutatud ametnike ja muude teenistujate
töötasude paranduskoefitsiendid vastavalt järgmise tabeli 2. veerule.
Alates 1. jaanuarist 2013 määratakse
personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikes 3 osutatud
ametnike ja muude teenistujate ülekannete paranduskoefitsiendid vastavalt
järgmise tabeli 3. veerule.
Alates 1. juulist 2012 määratakse
personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikes 1 osutatud pensionide
paranduskoefitsiendid vastavalt järgmise tabeli 4. veerule.
Alates 16. maist 2012 määratakse
personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikes 1 osutatud pensionide paranduskoefitsiendid
vastavalt järgmise tabeli 5. veerule. Nendes liikmesriikides jõustub
iga-aastane kohandamine 16. mail 2012.
Artikkel 4
Alates 1. juulist 2012 on
personalieeskirjade artikli 42a teises ja kolmandas lõigus osutatud
lapsehoolduspuhkuse toetussumma 928,22 eurot ning üksikvanemale
1237,61 eurot.
Artikkel 5
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
VII lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud majapidamistoetuse põhisumma 173,60 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
VII lisa artikli 2 lõikes 1 osutatud ülalpeetava lapse toetussumma 379,34
eurot.
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
VII lisa artikli 3 lõikes 1 osutatud õppetoetuse summa 257,39 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
VII lisa artikli 3 lõikes 2 osutatud õppetoetuse summa 92,67 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
artiklis 69 ja nende VII lisa artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud
kodumaalt lahkumise toetuse summa 514,53 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate
teenistustingimuste artiklis 134 osutatud kodumaalt lahkumise toetuse summa
369,88 eurot.
Artikkel 6
Alates 1. jaanuarist 2013 kohaldatakse
personalieeskirjade VII lisa artikli 8 lõikes 2 osutatud kilomeetrite eest
makstavat toetust järgmiselt:
0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul
0–200 km;
0,3858 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul 201–1 000 km;
0,6430 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul 1 001–2 000 km;
0,3858 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul 2 001–3 000 km;
0,1284 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul 3 001–4 000 km;
0,0620 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa
puhul 4 001–10 000 km;
0 eurot iga kilomeetri kohta üle
10 000 km vahemaa puhul.
Eespool nimetatud kilomeetrite põhjal
makstavale toetusele lisandub kindlasummaline lisahüvitis:
–
192,91 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja
päritolukoha vahel on raudteed mööda 725–1 450 km,
–
385,78 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja
päritolukoha vahel on raudteed mööda üle 1 450 kilomeetri.
Artikkel 7
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
VII lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud päevaraha määratud järgmiselt:
–
39,88 eurot ametniku puhul, kellel on õigus
majapidamistoetusele,
–
32,15 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust
majapidamistoetusele.
Artikkel 8
Alates 1. juulist 2012 on muude
teenistujate teenistustingimuste artikli 24 lõikes 3 osutatud
sisseseadmistoetuse alampiir:
–
1135,15 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus
majapidamistoetusele,
–
674,96 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust
majapidamistoetusele.
Artikkel 9
Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate
teenistustingimuste artikli 28a lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse
alammäär 1361,36 eurot, ülemmäär 2722,75 eurot ja standardmäär 1237,61 eurot.
Artikkel 10
Alates 1. juulist 2012 asendatakse muude
teenistujate teenistustingimuste artiklis 93 esitatud igakuiste põhipalkade
tabel järgmisega:
Artikkel 11
Alates 1. juulist 2012 on muude
teenistujate teenistustingimuste artiklis 94 osutatud sisseseadmistoetuse
alampiir:
–
853,83 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus
majapidamistoetusele,
–
506,21 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust
majapidamistoetusele.
Artikkel 12
Alates 1. juulist 2012 on muude
teenistujate teenistustingimuste artikli 96 lõike 3 teises lõigus
osutatud töötustoetuse alammäär 1021,04 eurot, ülemmäär 2042,04 eurot
ja standardmäär 928,22 eurot.
Alates 1. juulist 2012 on muude teenistujate
teenistustingimuste artiklis 136 osutatud töötustoetuse alammäär 898,28 eurot
ja ülemmäär 2113,60 eurot.
Artikkel 13
Alates 1. juulist 2012 on nõukogu määruse
(ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76[1]
artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus ettenähtud hüvitised vahetustega töö eest
389,08, 587,27, 642,10 ja 875,39 eurot.
Artikkel 14
Alates 1. juulist 2012 kohaldatakse nõukogu
määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68[2]
artiklis 4 osutatud summade suhtes paranduskoefitsienti 5,616515.
Artikkel 15
Alates 1. juulist 2012 asendatakse personalieeskirjade
XIII lisa artikli 8 lõikes 2 esitatud tabel järgmise tabeliga:
Artikkel 16
Alates 1. juulist 2012 on personalieeskirjade
XIII lisa artikli 18 lõike 1 kohaldamise eesmärgil enne 1. maid 2004 jõus olnud
personalieeskirjade VII lisa artiklis 4a osutatud kindlasummaline toetus
määratud järgmiselt:
- 134,23 eurot kuus ametniku puhul, kes
kuulub palgaastmesse C4 või C5,
- 205,80 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub
palgaastmesse C1, C2 või C3.
Artikkel 17
Alates 1. juulist 2012 asendatakse muude
teenistujate teenistustingimuste artiklis 133 esitatud igakuiste
põhipalkade tabel järgmisega:
Artikkel 18
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourgis,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS
1.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK
1.1.        Ettepaneku/algatuse nimetus
Nõukogu
määrus, millega kohandatakse alates 1. juulist 2012 Euroopa Liidu ametnike ja
muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja
pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente
1.2.        Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB[3])
struktuurile
Potentsiaalselt
on asjaomased kõik valdkonnad ja tegevusalad.
1.3.        Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.3.1.     Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused
Tagada
ELi ametnike töötasude ja pensionide areng paralleelselt muutustega
liikmesriikide keskvalitsuste teenistuses olevate riigiteenistujate ostujõus.
1.4.        Meetme kestus ja finantsmõju
ý Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus
–
Rakendamine käivitub alates 1. jaanuarist 2014,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
1.5.        Kavandatud eelarve täitmise
viisid[4]
ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt: PMO (individuaalsete maksete haldamise ja maksmise
amet)
2.           ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU
2.1.        Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·      Ettepaneku finantsmõju avaldub kõigile eelarveridadele, mis on seotud
kõigi institutsioonide ja ametite personalikuludega, s.o see hõlmab
peakorterite töötajate ja delegatsioonide liikmete, lepinguliste töötajate,
haldusasutuste töötajate, institutsioonide liikmete ja parlamendiliikmete
abide, teadustöötajate, BA-ridadest tasustatavate töötajate ning teenistuse
ennetähtaegset lõpetamist käsitlevate sätete alusel tasustatavate töötajate
palgakulusid ja pensione.
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/ liigendamata ([5]) || EFTA[6] riigid || Kandidaatriigid[7] || Kolmandad riigid || finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   || XX 01 01 01 ja peatükk 1 1, peatükk 4 2 – Parlamendiliikmete assistentide kulud || Liigendamata || EI || EI || EI || EI
2.2.        Hinnanguline mõju kuludele
2.2.1.     Üldine hinnanguline mõju
kuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || XX 01 01 01 ja peatükk 1 1, peatükk 4 2 – Parlamendiliikmete assistentide kulud
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Järgnevad aastad || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Andmed puuduvad
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Järgnevad aastad || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Andmed puuduvad
 Maksed || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Andmed puuduvad
2.2.2.     Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele
–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
2.2.3.     Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele
2.2.3.1.  Ülevaade
–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
2.2.3.2.   Hinnanguline personalivajadus
–
ý  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
2.2.4.     Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga
–
ý  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga.
2.2.5.     Kolmandate isikute rahaline
osalus
–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist
2.3.        Hinnanguline mõju tuludele
–
¨  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
–
ý  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–
¨         omavahenditele
–
ý         mitmesugustele tuludele
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju
 Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Järgnevad aastad
 Artikkel 4 1 0 – Sissemaksed pensioniskeemi || 437,7 || 10,7 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3
 Artikkel 4 0 0 – Maksud || 591,7 || 14,3 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7
 Artikkel 4 1 0 – Erimaks || 60,1 || 1,0 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6
Täpsustage tuludele
avalduva mõju arvutamise meetod.
Mõju
tuludele arvutatakse juulis makstud töötasu ja pensioni alusel, kohaldades
kohanduse mõju.
[1]               Nõukogu
määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, 9. veebruar 1976, millega
määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist
vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused (EÜT L
38, 13.2.1976, lk 1). Määrust on
täiendatud määrusega (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 1307/87 (EÜT L 124, 13.5.1987, lk
6).
[2]               Nõukogu
määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse
Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56
4.3.1968, lk 8).
[3]               ABM:
tegevuspõhine juhtimine − ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.
[4]               Eelarve
täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[5]               Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[6]               EFTA
– Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[7]               Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0396

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1890/2005, millega kehtestatakse muu hulgas Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks  /* KOM/2009/0396 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.7.2009KOM(2009) 396 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1890/2005, millega kehtestatakse muu hulgas Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksSELETUSKIRIETTEPANKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist muu hulgas Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide importi käsitleva menetluse suhtes. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Praegu kohaldatavad meetmed on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1890/2005, millega kehtestatakse muu hulgas Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 13. augustil 2008 algatas komisjon Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide suhtes kehtivate meetmete vahepealse läbivaatamise ühe Vietnami eksportiva tootja taotlusel. Taotlus põhines esmapilgul usutavatel tõenditel, et meetmete kehtestamise põhjuseks olevad asjaolud on muutunud, st et äriühing täidab nüüdseks turumajandusliku kohtlemise tingimusi ja seetõttu ei ole meetmete jätkuv kohaldamine samal tasemel dumpingu korvamiseks enam vajalik. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb järeldustel, mis saadi üksnes taotlejaga seotud dumpingu uurimise tulemusena. Uurimisel selgus, et äriühing täitis turumajandusliku kohtlemise tingimusi ja et uurimisperioodil ei toimunud dumpinguhinnaga müüki. Samuti leiti, et praegust uurimisperioodi iseloomustavad asjaolud on püsivat laadi. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, millega muudetakse kehtivaid meetmeid. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Õigusakti valik |Kavandatav õigusakt: muutmismäärus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1890/2005, millega kehtestatakse muu hulgas Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1890/2005, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Malaisiast ja Filipiinidelt pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade importi käsitlev menetlus[2],võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:I. MENETLUS1. KEHTIVAD MEETMED1.  Määrusega (EÜ) nr 1890/2005 kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes. Edaspidi nimetatakse seda määrust „esialgseks määruseks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.2. LÄBIVAATAMISE TAOTLUS2.  Vietnami äriühing Header Plan Co. Ltd, teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide eksportiv tootja (edaspidi „taotleja” või „äriühing HPV”) esitas taotluse algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks (edaspidi „käimasolev läbivaatamine”). Taotluses piirduti taotlejat käsitleva dumpinguga.3.  Taotleja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. Eelkõige esitas taotleja esmapilgul usutavaid tõendeid näitamaks, et turumajanduslikuks ja individuaalseks kohtlemiseks vajalikud tingimused on täidetud. Lisaks näitab omamaise müügi puudumisel taotleja tootmiskulude võrdlus ühendusse suunatud ekspordi hindadega, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kui praegu kehtiva meetmega kehtestatud tase.3 . UURIMINE4.  Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, teatas komisjon 13. augustil 2008, et algatab algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas [3] algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase osalise vahepealse läbivaatamise.5.  Uurimises piirduti taotlejaga seotud dumpingu uurimisega. Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”).6.  Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotlejat, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjate liitu. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.7.  Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.8.  Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotlejale turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastused.9.  Komisjon kogus ja kontrollis kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon korraldas kontrollkäigud järgmistesse taotleja ja temaga seotud äriühingute valdustesse:10.  Header Plan Co. Ltd. (edaspidi „Header Plan”), Binh Hoa maakond, Vietnam;11.  Header Plan Inc, Taipei, Taiwan.12.  Selleks et teha kindlaks normaalväärtuse teatavad elemendid (müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal), mida on lähemalt selgitatud põhjendustes 22–25, tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse, et teha puuduv teave kindlaks teise riigi (antud juhul Taiwani) andmete põhjal:13.  Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Taoyuan;14.  Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan.B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE1. VAATLUSALUNE TOODE15.  Käimasoleva läbivaatamise käigus vaatluse all olev toode on sama mis esialgses uurimises, st teatavad roostevabast terasest kinnitusdetailid ja nende osad (edaspidi „vaatlusalune toode”). Need on praegu liigitatud CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla. Kinnitusdetailide liike on palju (tuntuimad on poldid ja kruvid); neist igaühel on eriomased füüsikalised ja tehnilised omadused ning neid iseloomustab nende valmistamiseks kasutatud roostevaba terase kvaliteet.2. SAMASUGUNE TOODE16.  Uurimisel ilmnes, et taotleja ei müü vaatlusalust toodet koduturul Vietnamis. Samuti selgus, et Taiwanis toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel roostevabast terasest kinnitusdetailidel ning Vietnamist ühendusse eksporditavatel roostevabast terasest kinnitusdetailidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ja kasutusotstarve. Seetõttu järeldas komisjon, et kõiki neid tooteid tuleb käsitada samasuguse tootena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Kuna käimasolevas läbivaatamises piirduti taotlejaga seotud dumpingu väljaselgitamisega, ei tehtud järeldusi ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdava toote kohta.C. UURIMISTULEMUSED1. TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE17.  Vietnamist pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes määratakse normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõigete 1–6 kohaselt kindlaks nende tootjate puhul, kellega seoses on leitud, et nad peavad kinni artikli 2 lõike 7 punktis c ettenähtud kriteeriumidest.18.  Lühidalt ja üksnes selguse huvides esitatakse allpool kokkuvõtlikult algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid, mille täitmist taotluse esitanud äriühingud peavad tõendama:19.  majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;20.  raamatupidamisdokumendid auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning neid kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;21.  puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;22.  pankroti- ja asjaõigusaktidega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;23.  valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.24.  Taotleja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastaval algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ning esitas eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Komisjon kogus ja kontrollis taotleja valduses kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas.25.  Käimasoleva uurimise käigus selgus, et taotleja olukord on pärast esialgset uurimist muutunud. Leiti, et taotleja täidab kõiki viit turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi. Täpsemalt ilmnes, et need põhjused, mille alusel taotlejale keelduti esialgse uurimise käigus turumajanduslikku kohtlemist võimaldamast, ei ole enam kehtivad, samuti ei selgunud muid asjaolusid, mis oleksid õigustanud taotleja turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamist. Seetõttu võimaldati taotlejale turumajanduslik kohtlemine pärast nõuandekomiteega konsulteerimist.26.  Taotlejale ja ühenduse tootmisharule anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi.27.  Ühenduse tootmisharu vaidlustas need järeldused, väites, et tootjad võivad meetmetest kõrvale hoiduda, suunates Taiwanist pärit ekspordi läbi Vietnami.28.  Esiteks tuleb märkida, et komisjon ei näe seost taotlejale turumajandusliku kohtlemise võimaldamise ja Taiwani tootjate poolse võimaliku meetmest kõrvalhoidmise vahel, sest selline oht võib tekkida ka siis, kui taotlejale ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Teiseks ei esitanud ühenduse tootmisharu mingeid tõendeid oma väidete kohta. Lõpuks tuleb rõhutada, et ühenduse tootmisharu ei vaidlustanud eespool esitatud järeldusi, st asjaolu, et taotleja täidab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c loetletud kriteeriume, mis on ainsad asjakohased nõuded hindamaks, kas äriühing täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seetõttu lükati ühenduse tootmisharu väited tagasi.2. DUMPING2.1 Normaalväärtus29.  Taotleja ei müünud vaatlusalust toodet koduturul Vietnamis. Kui normaalväärtuse määramiseks ei ole võimalik aluseks võtta omamaist müüki, tuleb kasutada muud meetodit. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 arvutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse järgmisel viisil.30.  Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.31.  Kuna taotleja ei müünud vaatlusalust toodet ega sama üldkategooria toodet koduturul ning uurimine piirnes ühe äriühinguga, ei saanud müügi-, üld- ja halduskulusid ega mõistlikku kasumimarginaali kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 6 punktides a ja b sätestatud meetodil. Seega tuli leida muu asjakohane meetod algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c põhjal.32.  Juhul kui taotlejale võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, võib komisjon algatamisteate punkti 5 alapunkti d kohaselt kasutada vajadusel asjaomases turumajandusriigis kehtestatud normaalväärtusega seotud tulemusi, nt normaalväärtuse määramiseks vajalike kulu- või hinnategurite asendamiseks Vietnamis, kui seal ei ole usaldusväärsed vajalikud andmed kättesaadavad. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga c peeti asjakohaseks kasutada teises riigis, antud juhul Taiwanis, samasugust toodet eksportivate tootjate müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaali.33.  Leiti, et Taiwani tootjate omamaine müük oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Sellest tulenevalt arvutati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal nende turuosa pealt iga tooteliigi käibest.34.  Taiwani äriühingute müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumimarginaali kaalutud keskmine lisati taotleja tootmiskuludele, et leida arvestuslik normaalväärtus.2.2 Ekspordihind35.  Kogu vaatlusaluste toodete müük ühendusse toimus uurimisperioodil Taiwanis asuva seotud äriühingu kaudu. Ekspordihind määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 9 alusel, s.t kasutades ühenduse esimese sõltumatu ostja poolt seotud äriühingule uurimisperioodil tegelikult makstud või makstavat hinda.2.3 Võrdlus36.  Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil.37.  Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohandamiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Seetõttu tehti kohandused arvestamaks transpordi, pakendamise, krediidi-, panga- ning vahendustasude, hinnavähendite ja kindlustuse erinevusi, kus see oli asjakohane ja kinnitatud tõenditega. Asjakohased kohandused tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks.2.4 Dumpingumarginaalid38.  Dumpingumarginaal määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ning kaalutud keskmist ekspordihinda.39.  Eespool kirjeldatud võrdluse tulemusena dumpingut ei tuvastatud.3. LÄBIVAATAMISE UURIMISPERIOODIL ÜLEKAALUS OLNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS40.  Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 uuriti, kas asjaolud, mille põhjal praegused dumpingumäärad kehtestati, on muutunud ja kas need muutused on püsivad.41.  Kõigepealt tuleks märkida, et taotleja suutis tõestada, et tema suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist ja seega oli tal õigus individuaalsele dumpingumarginaalile. Miski ei lubanud ka eeldada, et olukord võiks lähemas tulevikuks muutuda.42.  Vaatlusaluse toote ekspordihinnad ühendusse ja kolmandatesse riikidesse müümisel ei erinenud üksteisest oluliselt ning järgisid 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal sama trendi.43.  Uurimise ajal kogutud tõendid näitasid, et taotleja käitumine, sealhulgas asjaolud, mis viisid käimasoleva läbivaatamise algatamiseni, ei muutu tõenäoliselt lähitulevikus viisil, mis mõjutaks käimasoleva läbivaatamise tulemusi. Eespool öeldu põhjal võib seega järeldada, et asjaomased muutused on püsiva iseloomuga ja seega on läbivaatamise järeldused pikaajalised.D. MEETMETE MUUTMINE44.  Dumpingu puudumise ja muutunud asjaolude püsivuse tõttu leiti, et meetme jätkuv kohaldamine taotlejalt pärineva impordi suhtes ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. Seetõttu tuleks tühistada Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1890/2005 kehtestatud meetmed äriühingu HPV puhul, muutes määrust vastavalt.45.  Taotlejat ja teisi asjaomaseid isikuid teavitati asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek meetmete tühistamiseks. Ei laekunud ühtegi märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Määruse (EÜ) nr 1890/2005 artikli 1 lõikes 3 esitatud see tabeli osa, mis käsitleb teatavate Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade suhtes kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, asendatakse järgmisega:Riik | Eksportiv tootja | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |Vietnam | Header Plan Co. Ltd. | 0 | A958 |Kõik muud äriühingud | 7,7 | A999 |Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 302, 19.11.2005, lk 1.[3] ELT C 206, 13.8.2008, lk 12.