               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.8.2015
            COM(2015) 398 final
            2015/0174(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kiidetakse heaks ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika üldine eesmärk on tuvastada ja tõkestada massihävitusrelvade levikut ning sellele reageerida. Massihävitusrelvade leviku probleemiga tegelemiseks on välja töötatud mitmepoolsed konventsioonid ja kontrollimehhanismid, kahepoolsed ja riiklikud õigusraamistikud, kaitsemeetmed, sanktsioonid, ekspordikontrollid, ohu vähendamisele suunatud koostööprogrammid ning hädaolukordadeks valmisoleku ja nendele reageerimise kavad.

               Selle poliitika elemendiks on ka meetmed, mis on suunatud massihävitusrelvadega seonduvale oskusteabele ja eriti ohtlikele materjalidele ja tehnoloogiatele, mille ebasobiv ja loata kasutamine võib põhjustada suurt kahju.

               Sellega seoses asutati 1994. aastal pärast Nõukogude Liidu lagunemist rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiakeskus (ISTC). Seda rahastati koos teiste lepinguosalistega (Ameerika Ühendriigid, Kanada, Jaapan) rahvusvahelise mitmepoolse lepingu kaudu, et tõkestada massihävitusrelvadega seonduva teadusliku ja tehnilise pädevuse levikut. Aja jooksul ühines lepinguga veel teisigi lepinguosalisi, nt Armeenia, Gruusia, Kasahstan, Korea Vabariik, Kõrgõzstan, Norra, Valgevene, Vene Föderatsioon ja Tadžikistan.

               ISTC tegutseb teadusuuringute valdkonna ja massihävitusrelvade tõkestamise valdkonna ristumiskohal ning selle kaudu on rahastatud peaaegu 3 000 projekti koguväärtusega üle 550 miljoni euro. ELi osalus selles on ligikaudu 270 miljonit eurot. Viimastel aastatel on ISTC kontseptsioon ja toimimine teaduskeskusena edasi arenenud, et võtta arvesse muutusi massihävitusrelvade levikus, ohuanalüüside tulemusi ja lepinguosaliste uusi vajadusi. Keskus toetas üha enam selliseid projekte, mille eesmärk oli üldiste keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtude leevendamine, kusjuures teadlaste ümbersuunamine ei olnud eesmärk omaette – pigem sooviti edendada bioohutust ja bioturvalisust, laboratooriumide füüsilist ajakohastamist ning asjaomaste teadusringkondade vaheliste võrgustike loomist.

               Pärast seda, kui Vene Föderatsioon teatas 2010. aastal lepingust taganemisest, mis jõustus 15. juulil 2015, on lepinguosalised kokku leppinud selles, et on vaja uut lepingut, mis võimaldaks keskusel tõhusalt täita oma ülesandeid muutunud tingimustes.

               21. oktoobril 2013 volitas nõukogu komisjoni alustama Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (kes tegutsevad ühe lepinguosalisena) nimel läbirääkimisi, et sõlmida ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahel leping, millega jätkatakse rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevust (edaspidi „leping”), ning andis selleks vastavad läbirääkimissuunised (dokument 14137/13 R –UE).

               Läbirääkimissuunistes püstitatud eesmärgid on täielikult täidetud ning liikmesriikide märkusi võeti läbirääkimiste ajal arvesse. Tegevuse jätkamise lepingu eelnõu esitati massihävitusrelvade leviku tõkestamise töörühmale (CONOP) 24. veebruaril 2014 ja tuumaküsimuste töörühmale 5. veebruaril 2014.

               Seejärel parafeeris eelnõu Euroopa Komisjon. Juunis 2014 parafeerisid lepingu kõik lepinguosalised, välja arvatud Kasahstan, Norra ja Tadžikistan. Selles etapis loodeti, et lepingu parafeerimine toimub võimalikult lühikese aja jooksul.

               Seepärast koostas komisjon käesoleva ettepaneku, milles käsitletakse nõukogu otsust lubada sõlmida leping EURATOMi nimel.

               Lepingu parafeerimine Kasahstani poolt võttis loodetust kauem aega. Esmalt taotles Kasahstan lisaaega, et viia lõpule lepingu parafeerimiseks vajalikud sisemised heakskiidumenetlused. Seejärel esitati mõningad vastuväited seoses lepingu eelnõu venekeelse tõlkega. Sisemise heakskiidumenetluse käigus ja pärast valitsuse ümberkorraldamist 2014. aastal esitas Kasahstan ka tehnilisi õiguslikke vastuväiteid seoses lepingus esitatud viitega Viini konventsioonile. Sel ajavahemikul taganes ISTC lepingust ka Valgevene ning seega jäeti tegevuse jätkamise uuest lepingust välja ka vastav viide Valgevenele. Kõigi nende taotlustega arvestamiseks lepiti kokku, et valmistatakse ette lepingu uus versioon. Võrreldes eelmise versiooniga ei sisaldanud uus versioon märkimisväärseid olulisi erinevusi ja on täielikult kooskõlas nõukogu läbirääkimissuunistega. Keeleprobleemid lahendati, viide Valgevenele kustutati ning viide Viini konventsioonile asendati konventsiooni enda asjaomase tekstiga, mis oli Kasahstanile vastuvõetav. Pärast nende muudatuste siseviimist parafeerisid lepinguosalised tegevuse jätkamise lepingu uue versiooni 22. juunil 2015 Astanas.

               Praegune ettepanek on samm edasi rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingule (edaspidi „leping”) allakirjutamise suunas. Tehakse ettepanek kasutata kahte paralleelset menetlust – üks lepingu sõlmimiseks EURATOMi lepingu alusel ja paralleelne menetlus lepingule allakirjutamiseks Euroopa Liidu lepingu / Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel.

               Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Nagu märgitud stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi temaatilises strateegiadokumendis 2014–2020, tuleb teadmiste leviku tõttu kahesuguse kasutusega materjalide valdkonnas teadlaste tegevuse ümbersuunamise asemel toetada teadlaste kaasamise kontseptsiooni väljatöötamist. Sellest ajast alates on EL oma lähenemisviisi vastavalt kohandanud, võttes samuti arvesse uusi info- ja sidevahendeid, mis võimaldavad massihävitusrelvade võimalikel levitajatel saada lihtsamini tundlikku informatsiooni ja oskusteavet.

               Aastate jooksul on inimmõõtme tähtsus üldises julgeolekupoliitikas järkjärgult suurenenud; lisaks teadlaste tegevuse ümbersuunamisele keskendutakse ka kahesuguse kasutusega materjalide alaste teadmiste ja kogemuste leviku ohjeldamisele üleilmsel tasandil. Need aspektid on muutunud tähtsaks pärast 11. septembri rünnakuid ning need kajastuvad ka 2004. aasta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis nr 1540. Neid arengusuundumusi arutati samuti G8 ülemaailmse partnerlusprogrammi raames. 2009. aastal võttis G8 töörühm vastu soovitused kooskõlastatud lähenemisviisi kohta massihävitusrelvade alaste teadmiste leviku ja teadlaste kaasamise valdkonnas, mis kiideti tippkohtumisel heaks. Soovitustes käsitleti massihävitusrelvade alaste kogemuste ja mis tahes tundlike teadmiste levikut KBRT (keemilises, bioloogilises, radioloogilises ja tuuma-) valdkonnas tõsise probleemina. Soovitustes viidati ISTClt saadud õppetundidele nõuetekohaste projektide väljatöötamisel väljaspool G8 riike kui võimalusele aidata kaasa massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks tehtavate üldistele jõupingutustele. G8 Deauville'i deklaratsiooniga pikendati ülemaailmset partnerlusprogrammi 2012. aastale järgnevaks perioodiks, mil on kavas pöörata erilist tähelepanu teadlaste kaasamisele.

               Neid soovitusi võeti arvesse ISTC tegevuse jätkamise uue lepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste käigus. Lepingu sisu on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 eesmärkidega.

               Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

               Uus tegevuse jätkamise leping on kooskõlas ELi 2003. aasta julgeolekustrateegiaga ja selle 2008. aasta läbivaadatud versiooniga, aga ka nõukogu 2013. aasta järeldustega, mis käsitlevad tõhusa ELi poliitika elluviimise jätkamist massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levikust tulenevate uute väljakutsetega toimetulekuks. Nendes järeldustes kutsutakse üles tugevdama tundliku tehnoloogia ja oskusteabe, sealhulgas kahese kasutusega kaupade kaitset nende soovimatu ülekandmise vastu.

               Samuti on uus leping kooskõlas programmiga „Horisont 2020”, eriti turvalise ühiskonna tööprogrammiga, millega edendatakse rakenduslikke julgeoleku-uuringuid erinevates tundlikes valdkondades. Samuti on see kooskõlas Euratomi vastavate teadusprogrammidega.

               ISTC rahastamine toimub uue stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi artikli 5.2 raames. Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendil on mitmeid sätteid tegevuse kattumise ja topeltrahastamise ärahoidmiseks. Komisjonil on õiguslik kohustus tagada, et võetud meetmed on kooskõlas liidu ja riiklike abimeetmetega, et hoida ära tegevuse kattumine ja topeltrahastamine.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Õiguslik alus

               Käesoleva ettepaneku õigusliku aluse kohta tehti otsus pärast kavandatud läbirääkimissuuniseid käsitlevate seisukohtade vahetamist asjaomastes nõukogu töörühmades (CONOP, tuumaküsimuste töörühm) ja COPREPERis.

               Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euratomi asutamislepingu artikkel 101.

               Paralleelne menetlus toimub ELi lepingu artiklite 29 ja 37 ning ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel.

               Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

               Liikmesriigid kutsusid Euroopa Liitu lepingus osalema liidu suutlikkuse tõttu koguda eksperdiarvamusi kogu liidust ning tema pikaajalise kogemuse tõttu selles valdkonnas alates 1992. aastast. Liikmesriigid leidsid, et EL suudab tagada parema kooskõlastamise ja tihedama võrgustikutöö sidusrühmadega, eriti teadlastega. Sellega liikmesriigid üksi tegutsedes toime ei tuleks. Vaadeldavad ohud ei tunne piire (nt epideemiad või ohtlike materjalide ebaseaduslik üle piiri toimetamine) ning nendega tuleb tegeleda piirkondlikul või üleilmsel tasandil.

               3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE NING EKSPERDIARVAMUSTE KOGUMISE JA KASUTAMISE TULEMUSED

               Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

               Valik tehti rahvusvahelise lepingu jätkamise kasuks, sest see tagab Euroopa Liidule maksimaalse õiguskindluse, sealhulgas rahvusvahelistele standarditele tuginevad rahastamismenetlused, mis aitavad tagada Euroopa Liidu finantshuvide kaitse.

               Lisaks saadakse terve rida privileege, mida saab vaid uue rahvusvahelise lepingu raames, nt Kasahstani sekretariaadis töötavate ELi töötajate privileegid ja immuniteedid. Samuti on tagatud juurdepääs asutustele, et jälgida ELi rahastatud tegevust ja selle rakendamist, aga ka sellised privileegid, mis võimaldavad abi kohaletoimetamist maksuvabalt, st tasumata sellelt käibemaksu, tollimaksu ja muid makse.

               Konsulteerimine sidusrühmadega

               2014. aastal alustas ISTC teaduslik nõuandekomitee kohtumiste korraldamist Euroopa Liidu, Jaapani, Ameerika Ühendriikide ja ISTC praeguste liikmesriikide teadusringkondade esindajatega. Tuumajulgeoleku, bioloogilise julgeoleku ja keemilise julgeoleku valdkonnas selgitati välja tulevaste toetuste prioriteedid; samuti pöörati tähelepanu kliimamuutustele ja teadlaste koostöövõrkude loomise võimalustele.

               Veebruaris 2015 korraldas Euroopa Komisjon kohtumise, et süvendada arutelusid kõigist partnerriikidest, sealhulgas EList pärit ekspertide vahel. Prioriteete täpsustati veelgi ning lisaks sellele saadi soovitusi rahastamismehhanismide ja töömeetodite kohta eesmärgiga tugevdada võrgustikkoostööl põhinevat lähenemisviisi.

               Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               ELi seisukoht sõnastati Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse teadusekspertide soovituste põhjal. Lisaks saadi nõu selle valdkonna mitmelt kõrgetasemeliselt ELi eksperdilt, kes tegutsevad ELi nimel ISTC teaduslikus nõuandekomitees.

               Samuti rahastati terve rida eksperdiuuringuid, et hinnata selles valdkonnas esinevaid ohtusid Kaukaasias ja Kesk-Aasias. Tulemusi arutati teadlaste kaasamise töörühmas, mida juhatas komisjon. Töörühma soovituste suhtes võeti järelmeetmeid.

               4.ETTEPANEKU ERISÄTETE ÜKSIKASJALIK SELGITUS

               ISTC eesmärgid on täielikult kooskõlas nõukogu kehtestatud läbirääkimissuunistega.

               Keskuse peamised eesmärgid on sätestatud tegevuse jätkamise lepingu artiklis 2. Need eesmärgid on järgmised:

               i)
                     edendada rahvusvahelisi mehhanisme massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide, samuti sellise tehnoloogia ning selliste materjalide ja ekspertteadmiste leviku tõkestamiseks, mis on vahetult seotud massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamise, tootmise, kasutamise või täiendamisega ning mis on sellise tegevuse peamised elemendid (sealhulgas kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised);

               ii)
                     pakkuda teadlastele massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seonduvaid teadmisi ja oskusi, sealhulgas kahesuguse kasutusega teadmisi ja oskusi, koolitusvõimalusi ja alternatiivseid töövõimalusi, mille raames on nende teadmisi ja oskusi võimalik kasutada rahumeelsetel eesmärkidel;

               iii)
                     edendada turbekultuuri, mis on seotud selliste materjalide, seadmete ja tehnoloogia käitlemise ja kasutamisega, mida saab kasutada massihävitusrelvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, ning

               iv)
                     aidata oma tegevusega luua rahvusvahelist teaduspartnerlust, tugevdada üleilmset julgeolekut ja hoogustada majanduskasvu innovatsiooni kaudu; arendada alus- ja rakendusuuringuid ning tehnoloogiat ja äriotstarbelist kasutust, muu hulgas keskkonna, energeetika, tervishoiu, tuuma-, keemia- ja bioloogilise ohutuse ja julgeoleku valdkonnas; edendada massihävitusrelvadega seotud tehnoloogiat ja materjale tundvate ja vastavate ekspertteadmistega teadlaste edasist integreerimist rahvusvahelistesse teadusringkondadesse.

               Kooskõlas läbirääkimissuunistega on lepingus (artikkel 10) ette nähtud, et keskuse kogu tegevuse suhtes kohaldatakse vastuvõtvates riikides maksuvabastust ja muid maksueeliseid.

               Vastavalt lepingu artiklile 8 on rahastajatel täielik juurdepääs ELi rahastatud projektide, sealhulgas rahastamisest kasu saavate rajatiste järelevalveks, auditeerimiseks, hindamiseks ja kontrollimiseks.

               Lepingu artiklis 12 sätestatakse ISTC töötajate, sealhulgas Euroopa Liidu nimel töötava personali immuniteedid ja privileegid. Lepingu artikli 12 tekst on täielikult kooskõlas 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni vastavate sätetega.

               Otseviidet Viini konventsioonile ei saa teatavate Kasahstani tõstatatud õiguslike küsimuste tõttu kasutada. Seepärast asendati läbirääkimiste käigus kõnealune viide Viini konventsiooni asjaomaste sätete täpse sõnastusega.

               2015/0174 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kiidetakse heaks ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 4 ja artikli 101 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               1)21. oktoobril 2013 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi, et sõlmida ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahel leping, millega jätkatakse rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevust
                  1
               .

               2)Need läbirääkimised on edukalt lõpule viidud.

               3)Lepingu allkirjastamine, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse, toimub Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste osas eraldi menetluse korras.

               4)Lepingu sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel tuleks heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Kiidetakse heaks ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu (edaspidi „leping”) sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

               Allkirjastatava lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Dokument 14137/13 R-UE, vastu võetud 21. oktoobril 2013.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,7.8.2015
            COM(2015) 398 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kiidetakse heaks ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu sõlmimine komisjoni poolt

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kiidetakse heaks ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse
                  ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi,
                  Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu sõlmimine komisjoni poolt

               RAHVUSVAHELISE TEADUS- JA

               TEHNOLOOGIAKESKUSE TEGEVUSE JÄTKAMISE LEPING

               KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED,

               TUNDES MURET tuuma-, radioloogiliste, keemia- ja bioloogiliste relvade (edaspidi „massihävitusrelvad”) levikust tulenevate ohtude ning tuuma-, radioloogiliste, keemia- ja bioloogiliste materjalide relvadena kasutamise pärast,

               KINNITADES TAAS, et on vaja tõkestada massihävitusrelvade ja nende kandevahenditega seotud tehnoloogia, materjalide ja ekspertteadmiste levikut,

               MEENUTADES ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540, mille kohaselt peavad kõik riigid hoiduma mis tahes toetuse andmisest valitsusvälistele osalistele, kes üritavad välja töötada, omandada, toota, omada, transportida, üle anda või kasutada tuuma-, keemia- või bioloogilisi relvi ja nende kandevahendeid,

               TUNNISTADES, et riikidevaheline koostöö ja mitmepoolsed jõupingutused on tõhusad vahendid massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks, ning tunnistades teadusuuringute ja tehnoloogia arengu tähtsust massihävitusrelvade tõkestamise küsimustega tegelemisel,

               VÕTTES ARVESSE rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse (edaspidi „ISTC” või „keskus”) asutamislepingut, millele kirjutati alla 27. novembril 1992. aastal Moskvas (edaspidi „1992. aasta leping”), ja rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepingu ajutise kohaldamise protokolli, millele kirjutati alla 27. detsembril 1993. aastal Moskvas (edaspidi „ajutise kohaldamise protokoll”),

               TUNNISTADES, et ISTC peab vähendama stiimuleid osaleda sellises tegevuses, millega võib kaasneda massihävitusrelvade või nendega seotud materjalide levik, toetades rahumeelsetel eesmärkidel toimuvat tegevust teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ning tehes koostööd nende riikide teadlaste ja inseneridega, kellel on massihävitusrelvade tootmiseks olemas tehnoloogia, ekspertteadmised ja materjalid, ning tunnustades ISTC varasemat panust massihävitusrelvade leviku tõkestamisse ja teadusalase koostöö edendamisse riikide vahel,

               OLLES TEADLIK, et ISTC edu sõltub valitsuste, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi: „EURATOM”), valitsusväliste organisatsioonide, fondide, akadeemiliste ja teadusasutuste ning teiste valitsustevaheliste ja erasektori organisatsioonide tugevast toetusest,

               SOOVIDES, et ISTC jätkaks oma tööd, võttes arvesse viimaseid muutuseid ISTC liikmeskonnas,

               SOOVIDES tagada ISTC vastavuse tingimustele, mis on muutunud alates ISTC asutamisest, et ISTC tegevus toetaks osalevaid teadlasi ja insenere, sealhulgas massihävitusrelvade või nende kandesüsteemide alaste teadmiste ja oskustega (ka kahesuguse kasutusega kaupade valdkonnas teadmisi omavaid) teadlasi ja insenere, et osaleda rahvusvahelise teaduspartnerluse väljatöötamisel, üleilmse julgeoleku tugevdamisel ja majanduskasvu hoogustamisel innovatsiooni kaudu, ning

               OTSUSTADES, et ISTC eesmärkide tõhusamaks saavutamiseks teadusalase koostöö kaudu tuleb ISTC tegevust jätkata, sõlmides käesoleva lepingu, mis põhineb 1992. aasta lepingul ja selle muudatustel, ning jättes välja ajutise kohaldamise protokolli,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               A1992. aasta lepinguga valitsustevahelise organisatsioonina asutatud ISTC jätkab tegevust vastavalt käesoleva lepingu tingimustele. Iga lepinguosaline aitab kaasa keskuse tegevusele oma territooriumil. Keskusel on oma eesmärkide saavutamiseks kooskõlas lepinguosaliste õigusnormidega õigus- ja teovõime sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada kinnis- ja vallasvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.

               BKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               i)„lepinguosalised” – lepingule allakirjutanud pooled (käsitletakse lepinguosalistena pärast lepingu jõustumist), kes on esitanud käesoleva lepingu artikli 17 punkti C kohase teate, ja kõik riigid, kes on käesoleva lepinguga ühinenud lepingu artikli 13 punkti B kohaselt;

               ii)„keskuse töötajad” – füüsilised isikud, kelle on tööle võtnud keskus või kes töötavad keskusega sõlmitud lepingu alusel või kes on määratud keskusesse tööle või täitma seal ajutisi ülesandeid, milles on kokku leppinud keskus ja üks või mitu lepinguosalist;

               iii)„pereliikmed” – abikaasa; alla 21aastased vallalised ülalpeetavad lapsed; alla 23aastased vallalised ülalpeetavad lapsed, kes õpivad keskharidusjärgses õppeasutuses päevases õppes; vallalised lapsed, kes on füüsilise või vaimse puudega;

               iv)„keskuse tegevus” – projektid ja muu töö, mis toimub keskuse egiidi all kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 2;

               v)„keskuse projekt” – kindlaksmääratud kestusega koostöö, mida viiakse ellu mis tahes kohas maailmas, mis võib hõlmata toetusi ja/või seadmeid ning milleks tuleb saada käesoleva lepingu artiklis 6 kirjeldatud heakskiit;

               vi)„juhatuse konsensus” – kõigi juhatusse kuuluvate lepinguosaliste nõusolek, kes osalevad ja hääletavad koosolekul, kus otsus tehakse, tingimusel et kvoorum on koos, välja arvatud juhul, kui käesolevas lepingus on sätestatud teisiti. Nagu on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 4, määratakse ISTC põhikirjas kindlaks kvoorum ja lepinguosaliste koosolekutel osalemise lubatud vormid;

               vii)„vastuvõttev riik” – lepinguosaline, kes on määratud vastuvõtvaks riigiks kooskõlas käesoleva lepingu artikli 9 punktiga A;

               viii)„kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised” – tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised, mida saab rakendada nii äri kui ka massihävitusrelvade levitamise eesmärgil, näiteks massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamise, tootmise, kasutamise või laiendamisega seotud rakendused;

               ix)„kahesuguse kasutusega teadmised ja oskused” – teadmised ja oskused, mis on seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalide ja ekspertteadmiste kasutamisega massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamiseks, tootmiseks, kasutamiseks või täiendamiseks, ning

               x)„seotud materjalid” – asjakohaste mitmepoolsete lepingute ja kokkulepetega hõlmatud või riiklikesse kontrolliloeteludesse kantud materjalid, seadmed ja tehnoloogia, mida võib kasutada massihävitusrelvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks.

               ARTIKKEL 2

               AKeskus kavandab, kiidab heaks, rahastab ja jälgib rahuotstarbelist tegevust, mis viiakse läbi lepinguosaliste territooriumidel asuvates asutustes ja üksustes. Projekte võib ellu viia ka riikides, kes ei ole käesoleva lepingu osalised, kuid kellel on massihävitusrelvade jaoks vajalik tehnoloogia, ekspertteadmised ja seotud materjalid, kui selline riik teavitab kirjalikult juhatust projektidest ja juhatus kiidab nende projektide elluviimise ühehäälselt heaks. Eeltoodule vaatamata võib lubada isikutel, kes ei ole lepingus osaleva riigi kodanikud, osaleda ISTC tegevuses riikides, mis on käesoleva lepingu osalised.

               BKeskuse eesmärgid on järgmised:

               i)edendada rahvusvahelisi mehhanisme massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide, samuti sellise tehnoloogia ning selliste materjalide ja ekspertteadmiste leviku tõkestamiseks, mis on vahetult seotud massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamise, tootmise, kasutamise või täiendamisega ning mis on sellise tegevuse peamised elemendid (sealhulgas kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised);

               ii)pakkuda teadlastele massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seonduvaid teadmisi ja oskusi, sealhulgas kahesuguse kasutusega teadmisi ja oskusi, koolitusvõimalusi ja alternatiivseid töövõimalusi, mille raames on nende teadmisi ja oskusi võimalik kasutada rahumeelsetel eesmärkidel;

               iii)edendada turbekultuuri, mis on seotud selliste materjalide, seadmete ja tehnoloogia käitlemise ja kasutamisega, mida saab kasutada massihävitusrelvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, ning

               iv)aidata oma tegevusega luua rahvusvahelist teaduspartnerlust, tugevdada üleilmset julgeolekut ja hoogustada majanduskasvu innovatsiooni kaudu; arendada alus- ja rakendusuuringuid ning tehnoloogiat ja äriotstarbelist kasutust, muu hulgas keskkonna, energeetika, tervishoiu, tuuma-, keemia- ja bioloogilise ohutuse ja julgeoleku valdkonnas; edendada massihävitusrelvadega seotud tehnoloogiat ja materjale tundvate ja vastavate ekspertteadmistega teadlaste edasist integreerimist rahvusvahelistesse teadusringkondadesse.

               ARTIKKEL 3

               Oma eesmärkide saavutamiseks on keskusel lubatud:

               i)edendada ja toetada rahaliste vahendite abil või muul viisil tegevust, mis on kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 2;

               ii)jälgida ja kontrollida keskuse tegevust kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 8;

               iii)seada valitsuste, Euroopa Liidu ja EURATOMi, valitsustevaheliste ning valitsusväliste organisatsioonide, erasektori organisatsioonide, fondide, akadeemiliste ja teadusasutustega sisse asjakohased koostöövormid ja programmid ning võtta neilt vastu rahalisi vahendeid ja annetusi;

               iv)luua harukontorid või infopunktid sellest huvitatud lepinguosalistes riikides või mõne lepingus mitteosaleva riigi territooriumil, tingimusel et juhatus kiidab selle ühehäälselt heaks, ning

               v)tegeleda käesoleva lepinguga hõlmatud muu tegevusega, kui juhatus on jõudnud selles konsensusele.

               ARTIKKEL 4

               AKeskusel on juhatus ja sekretariaat, mis koosneb tegevdirektorist (kes on ühtlasi ka peadirektor), tegevdirektori asetäitja(te)st ja muudest töötajatest vastavalt keskuse põhikirjale.

               BJuhatuse ülesandeks on:

               i)
                     kindlaks määrata keskuse tegevuspõhimõtted ja töökord;

               ii)
                     anda sekretariaadile üldiseid suuniseid ja juhtnööre;

               iii)
                     kiita heaks keskuse tegevuseelarve;

               iv)
                     juhtida keskuse finants- ja muud tegevust, sealhulgas kiita heaks keskuse eelarve koostamise, aruannete koostamise ja nende kontrollimise kord;

               v)
                     määrata kindlaks üldkriteeriumid ja prioriteedid tegevuse heakskiitmiseks;

               vi)
                     kiita heaks projekte kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 6;

               vii)
                     võtta vastu põhikiri ja vastavalt vajadusele muud rakendussätted ning

               viii)
                     täita muid käesoleva lepinguga talle pandud ülesandeid või käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid.

               CJuhatuse otsused võetakse vastu konsensuse alusel.

               DIgal lepinguosalisel on juhatuses üks hääl ning iga lepinguosaline nimetab juhatusse kuni kaks esindajat.

               ELepinguosalised võivad moodustada teadusliku nõuandekomitee, mis koosneb lepinguosaliste nimetatud esindajatest ja mille ülesandeks on anda juhatusele ekspertide teadusalast ja muud vajalikku erialast nõu, nõu teadustöö rahumeelsetel eesmärkidel kasutamise valdkonnas ning igasugust muud nõu, mida juhatus võib vajada.

               FJuhatus võtab käesoleva lepingu rakendamisel vastu põhikirja. Põhikirjas sätestatakse:

               i)sekretariaadi struktuur, sealhulgas tegevdirektori, tegevdirektori asetäitjate ja muude oluliste töötajate ülesanded ja vastutus;

               ii)tegevuse valimise, arendamise, heakskiitmise, rahastamise, läbiviimise ja järelevalve kord;

               iii)keskuse eelarve koostamise, aruannete koostamise ja nende auditeerimise kord;

               iv)asjakohased suunised keskuse projektidest ja projekti tulemuste levitamisest tulenevate intellektuaalomandi õiguste kohta;

               v)valitsuste, Euroopa Liidu ja EURATOMi, valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide keskuse tegevuses osalemise kord;

               vi)personalipoliitika; ning

               muud käesoleva lepingu rakendusmeetmed.

               ARTIKKEL 5

               Valitsustevahelisi ja valitsusväliseid organisatsioone ning riike, kes lepingus ei osale, võib kutsuda hääleõiguseta vaatlejana osa võtma juhatuse aruteludest.

               ARTIKKEL 6

               Igale juhatuses heakskiitmiseks esitatavale projekti ettepanekule lisatakse selle riigi või nende riikide kirjalik nõusolek, kus töid läbi viiakse. Lisaks nimetatud riigi või riikide eelnevale nõusolekule on projektide heakskiitmiseks nõutav juhatuse konsensus.

               ARTIKKEL 7

               AJuhatuses heakskiidetud projekte võivad rahastada või toetada keskus, lepinguosalised, valitsusvälised organisatsioonid, akadeemilised ja teadusasutused, valitsustevahelised organisatsioonid ja erasektori organisatsioonid. Heakskiidetud projektide rahastamine ja toetamine toimub toetuse andjate poolt kindlaksmääratud tingimustel, mis peavad olema kooskõlas käesoleva lepinguga.

               BLepinguosaliste esindajatel juhatuses ja keskuse sekretariaadi töötajatel ei ole õigust taotleda projektitoetusi ega saada otsest kasu ühestki kõnesolevast projektitoetusest.

               ARTIKKEL 8

               ANende riikide territooriumil, kus tegevust ellu viiakse, on keskusel õigus:

               i)uurida kohapeal keskuse tegevust, materjale, tarneid, rahaliste vahendite kasutamist ning projektiga seotud teenuseid ja vahendite kasutamist, teatades sellest või tehes seda projektikokkuleppes kindlaksmääratud korras, ning

               ii)kontrollida või auditeerida taotluse korral olenemata nende asukohast kõiki registreid või muid dokumente, mis seonduvad keskuse projektidega, tegevuse ja rahaliste vahendite kasutamisega ajavahemikul, mil keskus pakub rahastamist, ja seejärel projektikokkuleppes kindlaksmääratud ajavahemikul.

               Artiklis 6 ette nähtud kirjalik nõusolek hõlmab töö toimumise riigi või riikide ning vastuvõtva asutuse nõusolekut anda keskusele vajalik juurdepääs projekti auditeerimiseks ja järelevalveks käesoleva punkti nõuete kohaselt.

               BIgal lepinguosalisel on samuti käesoleva artikli punktis A sätestatud ja keskuse vahendusel koordineeritud õigused selliste projektide suhtes, mida ta rahastab täielikult või osaliselt kas otse või keskuse kaudu, või selliste projektide suhtes, mida viiakse ellu tema territooriumil.

               CKui on kindlaks tehtud, et projekti tingimusi ei ole järgitud, võib keskus või rahastav valitsus või organisatsioon pärast juhatusele oma põhjendustest teatamist lõpetada projekti ja võtta vajalikud meetmed vastavalt projektikokkuleppe tingimustele.

               ARTIKKEL 9

               AKeskuse peakorter asub Kasahstani Vabariigis ning Kasahstani Vabariik on vastuvõttev riik kuni ajani, mil: i) Kasahstani Vabariik teatab juhatusele kirjalikult oma soovist vastuvõtva riigi ülesandeid enam mitte täita; ii) käesoleva lepingu artikli 13 punktis A osutatud muu lepinguosaline või kooskõlas lepingu artikli 13 punktiga B lepinguga ühinev osaline, kes soovib lubada ISTC-l ellu viia tegevust oma territooriumil, teatab juhatusele kirjalikult oma soovist saada järgmiseks vastuvõtvaks riigiks; iii) juhatus otsustab konsensuse alusel, kas kiita heaks lepinguosalise taotlus saada järgmiseks vastuvõtvaks riigiks ning iv) lepinguosaline, kes soovib saada järgmiseks vastuvõtvaks riigiks, saadab juhatusele kirjaliku teate, milles ta kinnitab, et ta on nõus tema määramisega järgmiseks vastuvõtvaks riigiks.

               BKeskusele materiaalset abi osutades hangib vastuvõtva riigi valitsus omal kulul keskusele kasutamiseks sobivad ruumid ja tagab nende hooldamise, kommunaalteenused ja turvalisuse. Vastuvõtva riigi valitsus ja ISTC võivad sõlmida kokkuleppe, milles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel vastuvõttev riik annab materiaalset abi ja hangib keskusele kasutamiseks sobivad ruumid.

               CKeskusel on vastuvõtvas riigis juriidilise isiku staatus ja sellest tulenevalt õigus sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada kinnis- ja vallasvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.

               ARTIKKEL 10

               Vastuvõtvas riigis:

               i)

               (a)ei kuulu maksustamisele ISTC käsutusse antud rahalised vahendid ja nendelt kogunenud intressid;

               (b)ei tule tasuda keskuse ega ühegi selle haru varalt omandimaksu, mida nõutakse vastuvõtva riigi maksuseaduste kohaselt;

               (c)võib kasutada, sinna võib importida või sealt võib eksportida keskuse tegevusega seonduvalt hangitud või kasutatud kaupu, tooteid ja muud vara ilma vastuvõtva riigi kehtestatud tariifide, lõivude, tollimaksude, impordimaksude, käibemaksu ja muude samalaadsete maksude või tasudeta. ISTC võib teistele juriidilistele isikutele (sealhulgas vastuvõtva riigi teadusasutused, kuid mitte ainult) üle anda kaupu, tooteid ning muud kinnis- ja vallasvara, mis kuulusid ISTC-le ja/või üksustele, kes neid kasutasid ja kellele need anti üle ilma tariifide, lõivude, tollimaksude, impordimaksude, käibemaksu, omandimaksu ja muude samalaadsete maksude või tasudeta;

               (d)vabastatakse keskuse töötajad, kes ei ole vastuvõtva riigi kodanikud, füüsilise isiku tulumaksu tasumisest;

               (e)ei maksustata juriidiliste isikute, sealhulgas vastuvõtva riigi teadusorganisatsioonide poolt vastuvõetud rahalisi vahendeid, mis on seotud keskuse projektidega;

               (f)ei arvata maksustatava tulu hulka füüsiliste isikute, eelkõige teadlaste ja spetsialistide poolt vastuvõetud rahalisi vahendeid, mis on seotud keskuse projektidega;

               ii)

               (a)on keskusel, lepinguosalistel, valitsustel, valitsustevahelistel ja valitsusvälistel organisatsioonidel õigus kanda keskuse tegevuseks vajalikke rahalisi vahendeid muus kui vastuvõtva riigi vääringus piiranguta üle vastuvõtvasse riiki või sealt välja. Igaühel on õigus sel viisil ülekandeid teha vaid juhul, kui summad ei ületa kogusummat, mis on üle kantud vastuvõtvasse riiki; ning

               (b)on keskusel keskuse ning selle tegevuse rahastamiseks õigus müüa enda ja käesoleva artikli punkti ii) alapunktis a osutatud üksuste nimel välisvaluutat vastuvõtva riigi sisesel valuutaturul;

               iii)
                     vabastatakse keskuse tegevuses osalevad muud kui vastuvõtva riigi organisatsioonide töötajad, kes ei ole vastuvõtva riigi kodanikud või alalised elanikud, kõikidest tollimaksudest isiklikelt asjadelt või majatarvetelt, mis imporditakse vastuvõtvasse riiki, eksporditakse sealt või kasutatakse seal töötajate või nende pereliikmete isiklikuks tarbimiseks.

               ARTIKKEL 11

               AVastuvõtvas riigis on ISTC-l ja selle varal immuniteet kohtuliku vastutuse ja kohtuotsuste täitmise suhtes, välja arvatud juhul, kui ISTC on sellest konkreetsel juhul sõnaselgelt loobunud.

               BKeskusele tagatakse privileegid ja immuniteedid vaid käesolevas lepingus sätestatud eesmärkidel.

               CKäesoleva artikli sätted ei takista kehtivate rahvusvaheliste lepingute või ühegi riigi siseriiklike õigusaktide kohast kompenseerimist või hüvitamist.

               DPunkt A ei takista kohtumenetluste algatamist või nõuete esitamist vastuvõtva riigi kodanike või vastuvõtva riigi alaliste elanike suhtes.

               ARTIKKEL 12

               AVastuvõtva riigi valitsus tagab keskuse töötajatele ja nende vastuvõtvas riigis asuvatele pereliikmetele järgmised privileegid ja immuniteedid:

               i)immuniteet vahi alla võtmise, kinnipidamise ja kohtumenetluste suhtes, kaasa arvatud kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulik immuniteet suuliste ja kirjalike avalduste ja kõikide ametialases tegevuses sooritatud tegude suhtes;

               ii)vabastamine igasugustest tulu-, sotsiaalkindlustus- või muudest maksudest ja maksetest, välja arvatud neist, mis tavaliselt sisalduvad kaupade või osutatud teenuste hinnas;

               iii)immuniteet sotsiaalkindlustusalaste sätete suhtes;

               iv)immuniteet sisserändepiirangute ja välismaalase registreerimisnõuete suhtes; ning

               v)õigus ilma tariifide, tolli- ja impordimaksude ning muude vastuvõtvas riigis kehtestatud maksude ja tasudeta esmakordsel ametisseasumisel importida oma mööblit ja isiklikke esemeid ning õigus ilma tariifideta, tolli- ja ekspordimaksude ning muude vastuvõtvas riigis kehtestatud maksude ja tasudeta ametiaja lõppemisel eksportida oma mööblit ja isiklikke esemeid.

               Käesoleva artikli punkti i sätteid ei kohaldata tsiviilhagi korral, mis tuleneb: a) keskuse töötaja sõlmitud lepingust, milles töötaja ei ole sõnaselgelt ega kaudselt määratletud keskuse esindajana, või b) kolmandale poolele vastuvõtvas riigis liiklusõnnetusega põhjustatud kahjust.

               BLepinguosaliste esindajatele juhatuses, tegevdirektorile ja tegevdirektorite asetäitjatele tagab vastuvõtva riigi valitsus lisaks käesoleva artikli punktis A loetletud privileegidele ja immuniteetidele tema territooriumil asuvate rahvusvaheliste organisatsioonide liikmete esindajatele ja tegevjuhtidele üldjuhul ettenähtud muud privileegid, immuniteedid, vabastused ja soodustused.

               CKäesolev leping ei kohusta vastuvõtva riigi valitsust tagama oma kodanikele või alalistele elanikele käesoleva artikli punktides A ja B sätestatud privileege ja immuniteete.

               DKäesoleva lepingu tõlgendamisel ei kalduta kõrvale käesoleva artikli punktides A ja B nimetatud töötajatele teiste lepingute alusel ettenähtud privileegidest, immuniteetidest ja muudest soodustustest.

               ARTIKKEL 13

               AArmeenia Vabariik, Gruusia, Kasahstani Vabariik, Kirgiisi Vabariik ja Tadžikistani Vabariik kohustuvad täitma käesoleva lepingu artikli 9 punktis C ja artiklites 10, 11 ja 12 osutatud kohustusi, mille on võtnud vastuvõttev riik.

               BIga riik, kes soovib käesoleva lepinguga pärast selle jõustumist ühineda, teatab sellest juhatusele tegevdirektori kaudu. Juhatus esitab tegevdirektori kaudu kõnesolevale riigile käesoleva lepingu tõestatud koopia. Juhatuse heakskiidu korral võib riik käesoleva lepinguga ühineda. Nimetatud riigi suhtes jõustub käesolev leping kolmekümnendal (30.) päeval pärast seda, kui riik on oma ühinemiskirja hoiulevõtjale üle andnud. Iga riik, kellel on massihävitusrelvade tootmiseks olemas tehnoloogia, ekspertteadmised ja materjalid, ning kes soovib lepinguga ühineda ühinemiskirjas märgitud eesmärgil lubada ISTC-l ellu viia tegevusi tema riigi territooriumil, kohustub käesoleva lepinguga ühinemisel täitma selle artikli 9 punktis C ja artiklites 10, 11 ja 12 osutatud kohustusi, mille on võtnud vastuvõttev riik.

               ARTIKKEL 14

               ALepinguosalised vaatavad käesoleva lepingu läbi kahe aasta möödumisel selle jõustumisest. Läbivaatamisel võetakse arvesse lepinguosaliste rahalisi kohustusi ja makseid.

               BKäesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel, välja arvatud nende lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel, kes on lepingust taganenud või teatanud oma kavatsusest lepingust taganeda kooskõlas käesoleva artikli punktiga C. Kui taganemisteate esitanud lepinguosaline tühistab taganemise enne selle jõustumist, kohustub ta täitma käesoleva lepingu mis tahes muudatusi, mis jõustusid pärast kõnealuse lepinguosalise taganemisteate esitamise kuupäeva.

               CIga lepinguosaline võib käesolevast lepingust taganeda mitte varem kui kuus kuud pärast hoiulevõtjale kirjaliku teate esitamist.

               ARTIKKEL 15

               AKüsimused või vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega, lahendatakse pooltevaheliste konsultatsioonidega.

               BKui konsultatsioonide käigus jääb küsimus lahendamata, võivad kõik osapooled ühiselt kokku leppida selles, et vaidlus lahendatakse teisiti, näiteks lepitus-, vahendusmenetluse või vahekohtu vormis.

               ARTIKKEL 16

               Käesoleva lepingu eesmärk ei ole sekkuda 1992. aasta lepinguga asutatud ISTC tegevuse jätkamisse valitsustevahelise organisatsioonina, sealhulgas ISTC olemasolevate harukontorite tegevusse, ega mõjutada olemasolevate lepingute, toetuste, muude õiguslike vahendite ega ISTC korralduste kehtivust, välja arvatud juhul, kui käesolevat lepingut on vastavalt muudetud.

               ARTIKKEL 17

               AKäesolev leping on allkirjastamiseks avatud Euroopa Liidule ja EURATOMile, kes tegutsevad ühe lepinguosalisena, ning Gruusiale, Jaapanile, Norra Kuningriigile, Kirgiisi Vabariigile, Armeenia Vabariigile, Kasahstani Vabariigile, Korea Vabariigile, Tadžikistani Vabariigile ja Ameerika Ühendriikidele.

               BKäesolev leping kuulub ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

               CKäesolev leping jõustub kuupäeval, mil hoiulevõtja sai kätte viimase ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja käesoleva artikli punktis A osutatud riikidelt ning ühe lepinguosalisena tegutsevatelt Euroopa Liidult ja EURATOMilt.

               DKui käesolev leping on jõustunud, asendab see ajutise kohaldamise protokolli. Seejärel lõpetavad lepinguosalised 1992. aasta lepingu ajutise kohaldamise.

               ARTIKKEL 18

               Käesoleva lepingu hoiulevõtja on keskuse sekretariaat. Kõik hoiulevõtjale edastatavad teated tuleb adresseerida keskuse tegevdirektorile. Hoiulevõtja täidab oma ülesandeid kooskõlas 23. mai 1969. aasta rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikliga 77.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad lepingule alla kirjutanud.

               Sõlmitud [KOHT] [KUUPÄEV] armeenia, inglise, prantsuse, gruusia, saksa, jaapani, kasahhi, korea, kirgiisi, norra, vene ja tadžiki keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Erinevuste korral kahe või enama keeleversiooni vahel kohaldatakse ingliskeelset versiooni.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.8.2017
            COM(2017) 413 final
            2017/0185(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel

               SELETUSKIRI

               Partnerlus- ja koostööleping, millega sõlmiti partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel (edaspidi „leping“), kirjutati alla Brüsselis 9. veebruaril 1995 ja see jõustus 1. juulil 1999.

               Vastavalt Horvaatia ühinemisaktile kohustub Horvaatia ühinema rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               Nõukogu 14. septembri 2012. aasta otsusega volitati komisjoni alustama asjaomaste kolmandate riikidega läbirääkimisi, et sõlmida kõnealused protokollid. Läbirääkimised Kirgiisi Vabariigiga lõppesid edukalt verbaalnootide vahetusega.

               Kavandatava protokolliga inkorporeeritakse Horvaatia Vabariik lepingu osaliseks ja tehakse liidule kohustuseks esitada lepingu autentne versioon horvaadi keeles.

               Komisjon palub nõukogul protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmida.

               Euroopa Parlamendil palutakse anda protokollile oma nõusolek.

               2017/0185 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu otsusega nr .../.../EL
                  1
                allkirjastati [Please insert date] ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll (edaspidi „protokoll“), tingimusel et kõnealune protokoll hiljem sõlmitakse.

               (2)Protokolli sõlmimine Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes toimub eraldi menetluse korras.

               (3)Protokoll tuleks liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll kiidetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks.

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud edastama liidu ja selle liikmesriikide nimel protokolli artikli 4 lõikes 1 sätestatud teate.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu ... otsus nr .../.../EL ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L ...).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.8.2017
            COM(2017) 413 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel

               ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE
                  NING TEISELT POOLT KIRGIISI VABARIIGI VAHEL
                  PARTNERLUSE LOOMISEKS SÕLMITUD
                  PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPINGULE
                  HORVAATIA VABARIIGI EUROOPA LIIDUGA ÜHINEMISE ARVESSE VÕTMISEKS LISATUD
                  PROTOKOLL

               BELGIA KUNINGRIIK,

               BULGAARIA VABARIIK,

               TŠEHHI VABARIIK,

               TAANI KUNINGRIIK,

               SAKSAMAA LIITVABARIIK,

               EESTI VABARIIK,

               IIRIMAA,

               KREEKA VABARIIK,

               HISPAANIA KUNINGRIIK,

               PRANTSUSE VABARIIK,

               HORVAATIA VABARIIK,

               ITAALIA VABARIIK,

               KÜPROSE VABARIIK,

               LÄTI VABARIIK,

               LEEDU VABARIIK,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

               UNGARI,

               MALTA VABARIIK,

               MADALMAADE KUNINGRIIK,

               AUSTRIA VABARIIK,

               POOLA VABARIIK,

               PORTUGALI VABARIIK,

               RUMEENIA,

               SLOVEENIA VABARIIK,

               SLOVAKI VABARIIK,

               SOOME VABARIIK,

               ROOTSI KUNINGRIIK,

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

               kes on Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“,

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“, ja

               EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS

                  ühelt poolt

               NING

               KIRGIISI VABARIIK

                  teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised“,

                  ARVESTADES, et ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping (edaspidi „leping“) allkirjastati Brüsselis 9. veebruaril 1995;

               ARVESTADES, et 9. detsembril 2011 kirjutati Brüsselis alla lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise kohta;

               ARVESTADES, et vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitleva akti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia Vabariigi ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel;

               VÕTTES ARVESSE Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013,

               ON kokku leppinud järgmises:

               ARTIKKEL 1

               Horvaatia Vabariik ühineb lepinguosalisena Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Kirgiisi Vabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguga. Horvaatia Vabariik võtab samal viisil nagu teisedki liidu liikmesriigid vastu ja teadmiseks samal kuupäeval allakirjutatud lõppaktile lisatud lepingu, ühisdeklaratsioonide, deklaratsioonide ja kirjavahetuse teksti.

               ARTIKKEL 2

               Liit edastab mõistliku aja jooksul pärast käesolevale protokollile allakirjutamist oma liikmesriikidele ja Kirgiisi Vabariigile lepingu horvaadikeelse teksti. Käesoleva artikli esimeses lauses osutatud keeleversioon on autentne samadel tingimustel kui lepingu bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi-, ungari-, kirgiisi- ja venekeelne tekst, tingimusel et protokoll jõustub.

               ARTIKKEL 3

               Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 4

               1.
                     Lepinguosalised kiidavad käesoleva protokolli heaks oma kehtiva korra kohaselt. Lepinguosalised teatavad üksteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               2.
                     Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva kuu esimesel päeval.

               3.
                     Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni selle jõustumiseni.

               ARTIKKEL 5

               Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari, kirgiisi ja vene keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad

               käesolevale protokollile alla kirjutanud.

               [Koht],… aasta... kuu... päeval

               EUROOPA LIIDU, EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE JA LIIKMESRIIKIDE NIMEL

               KIRGIISI VABARIIGI NIMEL


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.12.2015
            COM(2015) 641 final
            2015/0292(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel

               SELETUSKIRI

               Euroopa-Vahemere piirkonna leping (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) sõlmiti 1. aprillil 2002 Brüsselis ja see jõustus 1. aprillil 2006.

               Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisaktile ühineb Horvaatia Vabariik rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               Lisatud ettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit ühelt poolt Euroopa ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimiseks, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

               14. septembril 2012
                  1
                andis nõukogu komisjonile volitused alustada läbirääkimisi kolmandate riikidega asjaomaste protokollide sõlmimiseks. Läbirääkimised Liibanoni Vabariigiga viidi edukalt lõpule.

               Läbirääkimiste tulemusi peetakse rahuldavaks. Komisjon palub nõukogul vastu võtta lisatud otsused protokolli sõlmimise kohta.

               Nõukogul palutakse sõlmida protokoll pärast Euroopa Parlamendi nõusoleku saamist.

               2015/0292 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa-Vahemere piirkonna leping (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) sõlmiti 1. aprillil 2002 Brüsselis ja see jõustus 1. aprillil 2006.

               (2)Horvaatia Vabariigist sai Euroopa Liidu liikmesriik 1. juulil 2013.

               (3)Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi ühinemises Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) leppida kokku nimetatud lepingu protokollis, mille sõlmivad nõukogu, kes tegutseb liidu ja ühehäälselt liikmesriikide nimel, ja Liibanoni Vabariik.

               (4)14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi asjaomaste kolmandate riikidega. Läbirääkimised Liibanoni Vabariigiga viidi edukalt lõpule. Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel on allkirjastatud [kuupäev] [koht] Euroopa-Vahemere piirkonna lepinguga (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) ühinemise protokoll, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

               (5)Protokoll tuleks heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel kiidetakse heaks Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokoll, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
                  2
               .

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel esitama protokolli artikliga 7 ette nähtud teatise, et väljendada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nõusolekut end protokolliga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub …

               Brüssel,

                        Nõukogu nimel

                        eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Tekst on avaldatud [ELT avaldamisviide] koos allkirjastamise otsusega.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.12.2015
            COM(2015) 641 final
            LISA
            Euroopa - Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokoll, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa - Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel

               LISA
               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokoll, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

                  BELGIA KUNINGRIIK,

               BULGAARIA VABARIIK,

               TŠEHHI VABARIIK,

               TAANI KUNINGRIIK,

               SAKSAMAA LIITVABARIIK,

               EESTI VABARIIK,

               IIRIMAA,

               KREEKA VABARIIK,

               HISPAANIA KUNINGRIIK,

               PRANTSUSE VABARIIK,

               HORVAATIA VABARIIK,

               ITAALIA VABARIIK,

               KÜPROSE VABARIIK,

               LÄTI VABARIIK,

               LEEDU VABARIIK,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

               UNGARI,

               MALTA VABARIIK,

               MADALMAADE KUNINGRIIK,

               AUSTRIA VABARIIK,

               POOLA VABARIIK,

               PORTUGALI VABARIIK,

               RUMEENIA,

               SLOVEENIA VABARIIK,

               SLOVAKI VABARIIK,

               SOOME VABARIIK,

               ROOTSI KUNINGRIIK,

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

               kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu,

               ning

               ühelt poolt EUROOPA LIIT, edaspidi

               „Euroopa Liit”,

               ning

               teiselt poolt LIIBANONI VABARIIK,

               edaspidi „Liibanon”,

               käesolevas protokollis edaspidi „protokolliosalised”,

               ning arvestades järgmist:

               1)Euroopa–Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) (edaspidi „Euroopa − Vahemere piirkonna leping”) kirjutati alla Brüsselis 1. aprillil 2002 ja see jõustus 1. aprillil 2006.

               2)Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevale lepingule (edaspidi „ühinemisleping”) kirjutati alla 9. detsembril 2011 Brüsselis ja see jõustus 1. juulil 2013.

               3)Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel.

               4)Liidu ja Liibanoni vastastikuste huvide arvestamise tagamiseks on toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 22 lõikega 2 ettenähtud nõupidamised,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Horvaatia Vabariik ühineb Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) ning võtab nagu teisedki liidu liikmesriigid vastu ja teadmiseks lepingu teksti, ühisdeklaratsioonid ja deklaratsioonid.

               I PEATÜKK

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu, eriti selle lisade ja protokollide teksti muudatused

               Artikkel 2

               Päritolureeglid

               Protokolli nr 4 muudetakse järgmiselt:

               1.Artikli 18 lõikele 4 lisatakse järgmised sõnad: „Izdano naknadno”.

               2.V lisa asendatakse järgmisega:

               1. V lisa

               ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

               Arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

               Bulgaariakeelne tekst

               Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (
                  1
               ) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (
                  2
               ).

               Hispaaniakeelne tekst

               El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial…(2).

               Tšehhikeelne tekst

               Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

               Taanikeelne tekst

               Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

               Saksakeelne tekst

               Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

               Eestikeelne tekst

               Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

               Kreekakeelne tekst

               Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

               Ingliskeelne tekst

               The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

               Prantsuskeelne tekst

               L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (2).

               Horvaadikeelne tekst

               Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .(1)..) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.

               Itaaliakeelne tekst

               L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

               Lätikeelne tekst

               Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. … (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no … (2).

               Leedukeelne tekst

               Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

               Ungarikeelne tekst

               A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális … (2) származásúak.

               Maltakeelne tekst

               L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. … (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (2).

               Hollandikeelne tekst

               De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …oorsprong zijn (2).

               Poolakeelne tekst

               Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.

               Portugalikeelne tekst

               O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o … (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (2).

               Rumeeniakeelne tekst

               Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. … (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).

               Sloveenikeelne tekst

               Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.

               Slovakikeelne tekst

               Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia … (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).

               Soomekeelne tekst

               Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro … (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … (2) alkuperätuotteita.

               Rootsikeelne tekst

               Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).

               Araabiakeelne tekst

               .................................................................................................................................................. (
                  3
               ) (Koht ja kuupäev)

               .................................................................................................................................................. (
                  4
               )

               (Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi)”

               II PEATÜKK

               Üleminekusätted

               Artikkel 3

               Transiitkaup

               Lepingu sätteid võib kohaldada kas Liibanonist Horvaatiasse või Horvaatiast Liibanoni eksporditava kauba suhtes, mis vastab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 4 sätetele ning mis Horvaatia ühinemise kuupäeval on kas teel või ajutiselt ladustatud Liibanonis või Horvaatias asuvas tollilaos või vabatsoonis.

               Sellistel juhtudel võib lubada sooduskohtlemist tingimusel, et importiva riigi tolliasutusele esitatakse nelja kuu jooksul alates Horvaatia ühinemise kuupäevast päritolutõend, mille eksportiva riigi tolliasutus on tagantjärele väljastanud.

               III PEATÜKK

               Üldised ja lõppsätted

               Artikkel 4

               Liibanoni Vabariik kohustub mitte esitama nõudeid, taotlusi ega esildisi ning mitte muutma ega tühistama kontsessioone vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile seoses liidu käesoleva laienemisega.

               Artikkel 5

               Liit edastab õigeaegselt pärast protokolli parafeerimist liikmesriikidele ja Liibanoni Vabariigile lepingu horvaadikeelse teksti. Käesoleva artikli esimeses lauses viidatud keeleversioon on autentne samadel tingimustel kui araabia-, bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst, eeldusel et protokoll jõustub.

               Artikkel 6

               Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

               Artikkel 7

               Euroopa Liit, Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriikide nimel ja Liibanon kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt. Protokolliosalised teavitavad üksteist selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               Käesolev protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval, mil kõik lepinguosalised on teatanud üksteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

               Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni selle jõustumise kuupäevani.

               Artikkel 8

               Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris araabia, bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

               [Koht, kuupäev, aasta]

               Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel

               Liibanoni Vabariigi nimel

                     (1)

                        Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 22 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui kaubaarve deklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, tuleb sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks jätta.

                     (2)

                        Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM”.

                     (3)

                        Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need näitajad välja jätta.

                     (4)

                        Vt protokolli artikli 22 lõige 5. Juhtudel, kui eksportija ei ole kohustatud alla kirjutama, kehtib allkirja väljajätmine ka dokumendile allakirjutanud isiku nime väljajätmise kohta.”


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.10.2015
            COM(2015) 514 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete jaoks Euroopa rände tegevuskava raames

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  1
                kohaselt võib paindlikkusinstrumenti kasutada selliste selgelt määratletud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

               Vastavalt nõukogu määruse nr 1311/2013 artiklile 11 ja 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  2
                punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu mittesihtotstarbelise varu rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) all, ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, mille puhul on kasutada oleva summa ülemmääraks 471 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena ületatakse 1504,0 miljoni euro võrra mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 ülemmäära ning selle eesmärk on toetada rahaliselt pagulaskriisi haldamise meetmeid. See hõlmab 123 966 698 eurot, mille kohta tegi komisjon samal eesmärgil paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise ettepaneku, mis oli lisatud 2016. aasta esialgsele eelarveprojektile
                  3
                ning mis tunnistatakse käesoleva ettepanekuga kehtetuks ja asendatakse sellega.

               Kooskõlas nõukogu määruse nr 1311/2013 artikli 11 lõikega 2 kasutatakse vahendite puhul, mida kavandatakse eelarveaastal 2016 kasutada, paindlikkusinstrumendis eelmistel aastatel (2014 ja 2015) kasutamata jäänud vahendeid.

               Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud arvutati välja erinevate rahastamisele kuuluvate meetmete eelmaksete, eelmaksete tasaarvestamise ja lõppmaksete suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel, ning need on esitatud allpool tabelis:

               (miljonit eurot, jooksevhindades)

                        Aasta

                        Maksete assigneeringud, mis on seotud paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega pagulaskriisi haldamise meetmete jaoks 2016. aastal

                        2016

                        710,0

                        2017

                        652,9

                        2018

                        82,7

                        2019

                        58,5

                        Kokku

                        1 504,0

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete jaoks Euroopa rände tegevuskava raames

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  4
                eriti selle punkti 12 lõiget kolm,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  5
                artikliga 11 on kehtestatud paindlikkusinstrumendi ülemmääraks 471 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades).

               (2)Pagulaskriisi haldamisest tulenevate kiireloomuliste vajaduste tõttu on vajalik kasutusele võtta olulises ulatuses täiendavaid assigneeringuid, et rahastada rände ja siseasjade poliitikavaldkonna meetmeid.

               (3)Olles uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) kulude ülemmäära raames, on asjakohane võtta paindlikkusinstrumendi kaudu kasutusele 1504,0 miljonit eurot, et rahastada meetmeid rände valdkonnas. Selleks kasutatakse paindlikkusinstrumendi raames eelmistel aastatel (2014 ja 2015) kasutamata jäänud iga-aastaseid summasid.

               (4)Paindlikkusinstrumendi kavandatud kasutuselevõtmiseks vastavad maksete assigneeringud tuleks jaotada mitme eelarveaasta peale (710,0 miljonit eurot 2016. aastal, 652,9 miljonit eurot 2017. aastal, 82,7 miljonit eurot 2018. aastal ja 58,5 miljonit eurot 2019. aastal),

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               (1)Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarves kasutatakse paindlikkusinstrumenti kulukohustuste assigneeringute suurendamiseks 1504,0 miljoni euro ulatuses üle rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus” (rubriik 3) kulude ülemmäära.

               Seda summat kasutatakse pagulaskriisi haldamise meetmete rahastamiseks.

               (2)Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisele vastavad maksete assigneeringud on järgmised:

               (a)710,0 miljonit eurot 2016. aastal,

               (b)652,9 miljonit eurot 2017. aastal,

               (c)82,7 miljonit eurot 2018. aastal,

               (d)58,5 miljonit eurot 2019. aastal.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (3)
                  COM(2015) 238, 27.5.2015.

                     (4)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (5)
                  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0315

Ettepanek Nõukogu otsus millega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks (kodifitseeritud versioon)  /* KOM/2006/0315 lõplik - CNS 2006/0104 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.6.2006KOM(2006) 315 lõplik2006/0104 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks (kodifitseeritud versioon)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 27. novembri 1990. aasta otsus 90/638/EMÜ, millega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks[3]. Uus otsus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud otsuse 90/638/EMÜ ja selle muutmisakti eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud otsuse V lisas.ê 90/638/EMÜ (kohandatud)2006/0104 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas[5], eriti selle artikli 24 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[6],võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[7],ning arvestades järgmist:ê(1) Nõukogu 27. novembri 1990. aasta otsust 90/638/EMÜ, millega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks[8] on oluliselt muudetud[9]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune otsus kodifitseerida.ê 90/638/EMÜ põhjendus 2 (kohandatud)(2) Ö Ühenduse finantsmeetmete Õ kriteeriumid Ö teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks peaksid Õ tagama meetme tõhususe ja võimaldama liikmesriikidel esitada komisjonile kõnealuste haiguste kiire likvideerimise või asjakohase kontrolli programme,ê 90/638/EMÜON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Tunnustuse saamiseks otsuse 90/424/EMÜ artikli 24 lõikes 1 sätestatud meetme alusel peavad liikmesriikide poolt komisjonile esitatavad programmid vastama järgmistele kriteeriumidele:a) haigustõrjeprogrammide puhul: I lisas kehtestatud kriteeriumidele;b) kontrolliprogrammide puhul: II lisas kehtestatud kriteeriumidele;ê 92/65/EMÜ art 10 lg 5 p 1c) marutauditõrje programmide puhul: III lisas sätestatud kriteeriumid.êArtikkel 2Otsus 90/638/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele kooskõlas V lisas esitatud vastavustabeliga.ê 90/638/EMÜArtikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaê 90/638/EMÜI LISAHaigustõrjeprogrammide kriteeriumidHaigustõrjeprogrammis peab olema vähemalt:1) haiguse epidemioloogilise olukorra kirjeldus;2) programmi eeldatavate kulude analüüs ja hinnang eeldatavale kasule;3) programmi tõenäoline kestvus ja selle lõppemise tähtajaks saavutatav eesmärk;4) programmi rakendavate asutuste järelevalve ja koordineerimise eest vastutava keskasutuse nimetus;5) programmiga hõlmatud geograafilise ja halduspiirkonna kirjeldamine ja piiritlemine;6) süsteem, millega tagatakse asjaomases piirkonnas haiguskahtlusest või kinnitatud haiguspuhangust teavitamine;7) programmi kontrollimenetlus ja eelkõige vastavasse haigusesse haigestuda võivate või haigestunud loomade liikumise ning ja asjaomaste põllumajandusettevõtete ja piirkondade korralise kontrolli kord;8) programmiga hõlmatud ettevõtete registreerimise süsteem;9) meetmed loomade päritolu kindlakstegemiseks;10) põllumajandusettevõtete ja piirkondade puhul kohaldatavad eri staatused, iga staatuse puhul eesmärgid, mis tuleb saavutada, tingimused, mida kohaldatakse loomade liikumisel eri staatusega ettevõtete või piirkondade vahel, ning staatuse kaotamise tagajärjed;11) vajaduse korral iga haiguse puhul kasutatava analüüsimeetodi, katse ja proovivõtumeetodi kirjeldus;12) programmi alusel läbiviidud kontrollide käigus kindlakstehtud positiivsete tulemuste korral võetavad meetmed. Nimetatud meetmed peavad sisaldama epidemioloogilisi andmeid ja sellele spetsiifilisi profülaktilisi meetodeid silmas pidades haiguse kiire likvideerimise tagamiseks vajalikke ettevaatusabinõusid, näiteks:a) haigete või nakatunud või haiguskahtlaste või nakkuskahtlaste loomade tapmine:-  ja rümpade hävitamine või nende kasutamine pärast töötlemist muul eesmärgil kui inimtoiduks, tingimusel et töötlemine annab piisavad tagatised inimeste ja loomade tervisele või-  liha kasutamine tingimusel, et see ei ohusta inimeste tervist;b) kõikide nende toodete hävitamine, mis võivad haigust edasi levitada, või selliste toodete töötlemine võimaliku nakkuse vältimiseks;c) nakatunud põllumajandusettevõtete desinfitseerimine;d) terapeutiline või profülaktiline meetod;e) tervete loomade hankimise kord nende põllumajandusettevõtete puhul, mille loomad on tapetud;f) nakatunud põllumajandusettevõtte ümber järelevalvetsooni loomine;13) vajaduse korral eeskirjad tapetud loomade hüvitamise kohta põllumajandusettevõtjatele võimalikult kiiresti;14) punktis 4 osutatud asutuse kohustus teavitada komisjoni talitusi korrapäraselt ja täielikult.____________________II LISAKontrolliprogrammide kriteeriumidKontrolliprogrammid peavad sisaldama vähemalt järgmist:1) I lisa punktides 11–9, 12, 13 ja 14 osutatud kriteeriumid;2) seroloogilisel, mikrobioloogilisel, patoloogilisel või epidemioloogilisel analüüsil põhinev kontrollisüsteem või muu haiguse puhul sobiv meetod;3) süsteem haiguse puudumise kindlakstegemiseks haiguse epidemioloogilisi iseärasusi arvesse võttes.____________________ê 92/65/EMÜ art 10 lg 5 p 2III LISAMarutauditõrje programmide kriteeriumidMarutauditõrje programmid sisaldavad vähemalt järgmist:1) I lisa punktides 1–7 osutatud kriteeriumid;2) üksikasjalik teave piirkonna või piirkondade kohta, kus hakatakse suukaudselt rebaseid vaktsineerima ja piirkonna või piirkondade looduslikud piirid. Kõnealune piirkond või kõnealused piirkonnad peavad enda alla võtma vähemalt 6000 km2 või kogu liikmesriigi pindala ja võivad ulatuda ka lähialadele kolmandas riigis;3) üksikasjalik teave kasutatavate vaktsiinide, jaotussüsteemi ja sööda panemise vahemaade ja sageduse kohta;4) vajaduse korral nende taimestiku ja loomastiku kaitsmise või säilitamise kavade üksikasjad, maksumus ja eesmärgid, millega tegelevad vabatahtlike organisatsioonid territooriumil, kus rakendatakse kõnealuseid projekte.____________________éIV LISAKehtetuks tunnistatud otsus koos muudatusegaNõukogu otsus 90/638/EMÜ (EÜT L 347, 12.12.1990, lk 27) |Nõukogu direktiiv 92/65/EMÜ (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54) | ainult artikkel 10 lõige 5 |____________________V LISAVastavustabelOtsus 90/638/EMÜ | Käesolev otsus |Artikkel 1 esimene, teine ja kolmas taane | Artikkel 1 punktid a, b ja c |- | Artikkel 2 |Artikkel 2 | Artikkel 3 |Lisad I, II ja III | Lisad I, II ja III |- | Lisad IV ja V |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule acquis communautaire ’i kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik.[4] Vt käesoleva ettepaneku IV lisa.[5] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Ö Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/99/EÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 31). Õ[6] ELT C , , lk .[7] ELT C , , lk .[8] ELT L 347, 12.12.1990, lk 27. Otsust on muudetud nõukogu otsusega 92/65/EMÜ (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).[9] Vt IV lisa.