Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0515

Ettepanek Nõukogu otsus millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta  /* KOM/2007/0515 lõplik - CNS 2007/0189 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.9.2007KOM(2007) 515 lõplik2007/0189 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 15. veebruaril 2007 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 168/2007[1] (edaspidi „määrus“), millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet“). Amet alustas tegevust 1. märtsil 2007. Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse asjakohastele institutsioonidele, organitele, ametkondadele ja ametitele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi. Selle eesmärgi saavutamiseks täidab amet oma ülesandeid Euroopa Ühenduse asutamislepingus sätestatud ühenduse pädevuse piirides ja lähtub oma ülesannete täitmisel põhiõigustest, mis on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, sealhulgas inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonist ning Euroopa sotsiaalhartast. Need põhiõigused on esitatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Arvestada tuleb nimetatud harta staatuse ja sellele lisatud selgitustega. Ameti ülesannete hulgas on teabe ja andmete kogumine ja analüüs, nõustamine ettekannete ja arvamuste kaudu, tsiviilühiskonna organisatsioonidega koostöö tegemine ning teadlikkuse tõstmine. Vastavalt määruse artiklile 5 määratleb nõukogu ameti tegevuse teemavaldkonnad mitmeaastases raamistikus. Amet täidab eespool nimetatud ülesandeid neis teemavaldkondades täiesti iseseisvalt. See ei piira ameti võimalust vastata Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlustele väljaspool neid valdkondi vastavalt artikli 4 lõike 1 punktidele c ja d, juhul kui ameti rahalised ja inimressursid seda lubavad. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada ameti mitmeaastane raamistik vastavalt määruse artiklile 5. |Üldine taust Mitmeaastase raamistiku peamised koostisosad on ette nähtud määruse artikli 5 lõikes 2, mille kohaselt raamistik hõlmab viit aastat. Raamistiku teemavaldkonnad peavad sisaldama võitlust rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatusega. Määruse preambulis selgitatakse, et kuna amet on Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse[2] järeltulija, peaks ta oma töös lisaks rassismi, ksenofoobia ja antisemitismi nähtuste käsitlemisele jätkama ka vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitsmist ning soolise võrdõiguslikkuse käsitlemist kui põhiõiguste kaitse olulist osa. Mitmeaastane raamistik peab ka vastama liidu prioriteetidele. Selles tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi resolutsioonides ja nõukogu järeldustes esitatud põhiõigusi käsitlevaid suuniseid. Euroopa Parlamendi möödunud aasta resolutsioonides[3] rõhutati järgmisi põhiõigustega seotud tegevusvaldkondi: rassism ja ksenofoobia, mittediskrimineerimine ja võrdne kohtlemine, diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel ning homofoobia levik Euroopas, diskrimineerimine puude tõttu ning puuetega inimeste probleemid, sõna-, kogunemis-, ühinemis- ja mõttevabadus; sõnavabadus Internetis, õigus osaleda valimisprotsessis võrdsetel tingimustel, õigus haridusele, tüdrukute ja naiste haridus- ja koolitusvabadus, solidaarsus ja sotsiaalsed õigused, laste õigused, sooline võrdõiguslikkus, naiste õigused, naiste vägivaldne kohtlemine ja naiste suguelundite moonutamine, inimkaubandus, kodanike õigused ja õigusemõistmine, varjupaigaõigus, sisseränne, sisserändajate integreerimine, rahvusvähemuste kaitse, vähemuste õigused ja mustlastega seotud küsimused, kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse austamine, surmanuhtlus, vaimne tervis. Nõukogu prioriteetsed suunad, mis põhinevad Euroopa Ülemkogu viimaste aastate järeldustel[4], on järgmised: Euroopa rändepoliitika, s.h integratsiooni- ja varjupaigapoliitika, viisaküsimused ja piirikontroll, inimkaubandus, sooline võrdõiguslikkus, terrorismivastane võitlus, noored. Mitmeaastane raamistik peab vajalikul määral arvestama ameti rahaliste ja inimressurssidega. Käesoleva mitmeaastase raamistikuga hõlmatud perioodiks on ameti rahalised vahendid ette nähtud finantsraamistikus, mis on lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta.[5] Need vahendid on esitatud komisjoni 2008. aasta tulude ja kulude eelarvestuse V dokumendis, milles käsitletakse 2008.–2013. aasta finantsplaneeringut.[6] Mitmeaastases raamistikus tuleb esitada ka sätted, millega tagatakse, et ameti tegevus täiendab ühenduse ja liidu teiste organite, ametkondade ja ametite ning Euroopa Nõukogu ja teiste põhiõiguste alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust. Käesoleva mitmeaastase raamistiku seisukohalt on kõige olulisemad Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (asutatud määrusega (EÜ) nr 1922/2006)[7] ja Euroopa andmekaitseinspektor (loodud määrusega (EÜ) nr 45/2001)[8]. Kuna määruse (EÜ) nr 1922/2006 artikli 2 kohaselt tegeleb soolise võrdõiguslikkuse küsimustega Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, sõlmitakse ameti ja selle instituudi vahel vastastikuse mõistmise memorandum niipea, kui viimane suudab piisavalt täita oma koordineerivat rolli vastavalt määruse artiklile 7. Mitmeaastane raamistik peab arvestama eespool nimetatud teguritest tulenevate kriteeriumide ja määruse artiklis 3 esitatud ameti tegevusvaldkonnaga. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |25. oktoobril 2004 avaldas komisjon põhiõiguste ametit käsitleva teatise, millega algatatud avalik arutelu hõlmas ka teemavaldkondi. Kirjaliku arutelu käigus saadi 100 vastust. Vastajateks olid kümme liikmesriiki, Euroopa ja rahvusvahelised asutused, riikide inimõiguste, diskrimineerimise vastu võitlemise ja võrdõiguslikkusega tegelevad organid, akadeemilised ringkonnad, eraisikud ja peaaegu 60 valitsusvälist organisatsiooni. Avalik ärakuulamine toimus 25. jaanuaril 2005. Sellest võttis osa enam kui 200 registreeritud osavõtjat, kes esindasid eelpool nimetatud huvirühmasid. Vastanud huvitatud isikud nõustusid sellega, et teatavad teemad muudetakse ameti jaoks prioriteetseteks. Eeskätt nimetati järgmisi valdkondi: diskrimineerimine, s.h diskrimineerimine töökohal, isikuandmete kaitse, varjupaigaküsimused, sisseränne, põhiõiguste arvessevõtmine ühenduse kõikides poliitikavaldkondades, kuriteoohvrite õigused, vähemuste õigused, õiguskaitse kättesaadavus, kinnipidamistingimused, terrorismivastane võitlus, sotsiaalsed põhiõigused, soolise võrdõiguslikkuse küsimused. Arutelu toimus sama mõjuhinnangu[9] raames, milles toetati nn liidu tegevuspõhimõtetele keskendunud vaatlus- ja hindamisameti loomist. See ettepanek viidi ellu määrusega, milles esitatud kriteeriumide kohaselt piiritletakse mitu poliitikavaldkonda, mille arendamiseks on ameti abi kõige rohkem vaja. Ettepaneku väljatöötamise ajal pidas komisjon nõu ka Põhiõiguste Ameti haldusnõukoguga viimase 12.–13. juuli koosolekul ja sai kirjalikud märkused 25. augusti 2007. aasta kirjaga. Komisjon arvestas märkusi käesoleva ettepaneku tegemisel. Avalikku arutelu ja mõju hindamist käsitlevad dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon teeb ettepaneku arvata määruses esitatud kriteeriumide alusel ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastasesse raamistikku järgmised teemavaldkonnad: a) rassism, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatus, b) diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või vähemusse kuulumise alusel, c) kahju hüvitamine ohvrile, kuritegevuse ennetamine ja sellega seotud kodanike turvalisuse küsimused, d) laste kaitsmine, sealhulgas lapse õigused, e) sisseränne ja sisserändajate integreerimine, f) varjupaigaküsimused, g) viisaküsimused ja piirikontroll, h) osalemine liidu demokraatlikus toimimises, i) infoühiskonnaga seotud inimõiguste küsimused ning j) juurdepääs tõhusale ja sõltumatule õigusemõistmisele. Kuna nimekiri on temaatiline, s.t kajastab poliitikavaldkondi, on ametil võimalik käsitleda kõiki põhiõigustega seotud probleeme, mis tekivad teatavas teemavaldkonnas. Juhul kui nimetatud teemavaldkonnad kantakse mitmeaastasesse raamistikku, hõlmab see mõnel määral kõiki Euroopa Liidu põhiõiguste harta peatükke, kuid teemavaldkondade hulk on samal ajal asjakohaselt piiratud. |Õiguslik alus Nõukogu otsust käsitlev ettepanek tehakse nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 5 lõike 1 alusel. |Õigusakti valik |Tehakse ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis on ühenduse ameti mitmeaastase raamistiku kehtestamiseks kohane õigusakt. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet otseselt. |ETTEPANEKU ÜKSIKASJALIK SELGITUS Ameti tegevuse teemavaldkonnad (artikkel 2) on valitud nii, et tal oleks võimalik käsitleda kõiki põhiõiguste probleeme teatavas teemavaldkonnas. Rassism, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatus. See teemavaldkond tuleneb otseselt määrusest. Diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või vähemusse kuulumise alusel. Peaaegu kõik huvirühmad soovivad, et ameti ülesannete hulka kuuluks võitlus diskrimineerimise liikidega, mis on määratletud EÜ asutamislepingu artiklis 13, kus lisaks diskrimineerimisele rassilise või etnilise päritolu alusel nimetatakse ka diskrimineerimist soo, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Viimast diskrimineerimise alust (vähemusse kuuluvate isikute diskrimineerimine) on nimetatud määruse preambulis. Ülejäänud diskrimineerimise liigid on seotud „rassilise või etnilise päritoluga“, mis võib anda ametile mastaabisäästu, kuna tal on võimalik kasutada nende valdkondadega tegelemisel samu asjatundjaid ja andmete kogumise meetodeid. Lisaks eelnimetatule hõlmab see teemavaldkond ka näiteks mitmekordset diskrimineerimist, diskrimineerimist töökohal ja muid sotsiaalse kaasatuse tahkusid. Seksuaalse sättumuse mitmeaastasesse raamistikku lisamise poolt kõnelevad viimase aja sündmused ELis ja Euroopa Parlamendi homofoobiat käsitlevatest resolutsioonidest tulenevad tungivad nõuded. Vastavalt ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi vahel sõlmitavale vastastikuse mõistmise memorandumile on ametil selle valdkonna raames võimalik käsitleda instituudiga tihedas koostöös ka soolise võrdõiguslikkuse küsimusi, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmist kõikides poliitikavaldkondades, nii et amet ja instituut täiendavad teineteist. Kahju hüvitamine ohvrile, kuritegevuse ennetamine ja sellega seotud kodanike turvalisuse küsimused. Vabaduse, turvalisuse ja õiguse ala loomise tulemusel on turvalisuspoliitika muutunud EÜs väga tähtsaks. Poliitika eesmärk on kaasa aidata isikute vabale liikumisele ning samal ajal tagada kodanike turvalisus ja ohutus. Kuritegude ennetamine on selle töö esmatähtis osa. Ohvri õigused tuleks lisada nendesse teemavaldkondadesse, mis on seotud ühenduse õigusaktidega, kus käsitletakse kahju hüvitamist kuriteo ja inimkaubanduse ohvritele. Huvirühmad on neist valdkondadest väga huvitatud. Laste kaitsmine, sealhulgas lapse õigused. See valdkond hõlmab lapse õigusi, mis on selgelt seotud ühenduse prioriteetidega. Selle valdkonna tegevus keskenduks eeskätt valdkondadele nagu vaba liikumine, haridus, sotsiaalne kaasatus ja noorsoopoliitika, meedia ning ühenduse muud asjaomased poliitikavaldkonnad. Sisseränne. Eeltoodu kehtib ka sisserände kohta. Põhiõiguste seisukohast valmistavad muret eriti kohtlemine piiril ja ebaseaduslike sisserändajate kinnipidamiskeskuste tingimused ning inimkaubanduse ohvritega seotud küsimused. Sisserändajate integreerimine on sisserändega vahetult seotud. Tegemist on valdkonnaga, kus põhiõigustega arvestatakse eriti suurel määral ja ELilt oodatakse oma panuse andmist. Selle teemavaldkonna raames oleks ametil võimalik tegeleda ka sotsiaalse kaasatuse ja usutunnistuse teatavate tahkudega ning naiste suguelundite moonutamise ja sundabielude küsimusega. Varjupaigaküsimused. See valdkond kuulub selgelt ameti pädevusse, kuna ta on seotud eriti kaitsetute isikute kategooriaga ja seda reguleeritakse arvukate ühenduse õigusaktidega, mis rajanevad suurel määral põhiõigustel. Huvirühmad ootavad üldiselt, et amet tegeleks ka varjupaigaküsimustega. Piiride ja viisade poliitikavaldkond on vaba liikumisega seotud põhiõiguse konkreetne tahk. Selle valdkonna lisamist soovitatakse, kuna piiride ja viisade alaltegelevad riigiasutused mitte üksnes kolmandate riikide, vaid ka liidu kodanikega. Enamikus piiride ja viisade valdkonda reguleerivates õigusaktides on konkreetsed sätted, millega tagatakse põhiõiguste ja -vabaduste kaitse. Osalemine liidu demokraatlikus toimimises. Sellesse teemavaldkonda kuulub liidu kodanike õigus osaleda kohalikel valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel. Infoühiskonnaga seotud inimõiguste küsimused hõlmavad olulisi valdkondi nagu eraelu ja isikuandmete kaitse. Infoühiskond hõlmab neid küsimusi, kuna see on vahetult seotud ühenduse poliitika ja valitsemise läbipaistvuse ning seda tasakaalustava õigusega eraelu kaitsele. Kõnealust teemavaldkonda nimetasid huvitatud isikud mitmel korral. Siia kuuluvad ka Interneti ja muude elektrooniliste sidevahendite küsimused, raadiosagedustuvastamine, sõnavabadus, avalikkuse huvidest lähtuv julgeoleku tagamine ja võitlus kuritegevusega ning intellektuaalomandi kaitse. Juurdepääs tõhusale ja sõltumatule õigusemõistmisele. Euroopa tsiviilasju hõlmava õigusala olulise koostisosa moodustavad ühenduse õigusaktid, millega lihtsustatakse juurdepääsu õigusemõistmisele (õigusabi, lihtsustatud tsiviilmenetlused, tarbijakaitse-alased õigusaktid). |1.  2007/0189 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet[10], eriti selle artikli 5 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[11],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[12]ning arvestades järgmist:(1) Et amet saaks täita oma ülesandeid nõuetekohaselt, tuleb vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artikli 5 lõikele 2 täpselt kindlaks määrata tema tegevuse teemavaldkonnad mitmeaastases raamistikus, mis hõlmab viit aastat.(2) Muude teemavaldkondade seas peaks raamistikku kuuluma võitlus rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatusega.(3) Raamistik peaks vastama liidu prioriteetidele; selles tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi otsustes ja nõukogu järeldustes esitatud põhiõigusi käsitlevaid suuniseid.(4) Raamistikus tuleks vajalikul määral arvestada ameti rahaliste ja inimressurssidega.(5) Raamistikus tuleks esitada ka sätted, millega tagatakse, et ameti tegevus täiendab ühenduse ja liidu teiste organite, ametkondade ja ametite ning Euroopa Nõukogu ja teiste põhiõiguste alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust. Käesolev mitmeaastane raamistik mõjutab kõige enam järgmisi ühenduse ameteid ja asutusi, kelle eesmärke tuleks seega järjekindlalt arvestada: Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1922/2006, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut[13], ning Euroopa andmekaitseinspektor, kelle ametikoht on loodud 18. detsembri 2000. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[14].(6) Ettepaneku väljatöötamise ajal pidas komisjon nõu Põhiõiguste Ameti haldusnõukoguga viimase 12.–13. juuli koosolekul ja sai kirjalikud märkused 25. augusti 2007. aasta kirjaga.(7) Vastavalt määruse artikli 5 lõikele 3 võib amet vastata Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlustele väljaspool käesoleva mitmeaastases raamistikus kindlaks määratud temaatilisi tegevusvaldkondi, mis on loetletud artikli 4 lõike 1 punktides c ja d,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Mitmeaastane raamistik1. Kehtestatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (edaspidi „amet“) 2007.–2012. aasta mitmeaastane raamistik.2. Amet täidab määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud ülesandeid artiklis 2 sätestatud teemavaldkondades.Artikkel 2 TeemavaldkonnadTeemavaldkonnad on järgmised:a) rassism, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatus,b) diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või vähemusse kuulumise alusel,c) kahju hüvitamine ohvrile, kuritegevuse ennetamine ja sellega seotud kodanike turvalisuse küsimused,d) laste kaitsmine, sealhulgas lapse õigused,e) sisseränne ja sisserändajate integreerimine,f) varjupaigaküsimused,g) viisaküsimused ja piirikontroll,h) osalemine liidu demokraatlikus toimimises,i) infoühiskonnaga seotud inimõiguste küsimused ningj) juurdepääs tõhusale ja sõltumatule õigusemõistmisele.Artikkel 3 Asutuste tegevuse vastastikune täiendamine ja koostöö teiste asutustega1. Käesoleva raamistiku rakendamiseks kooskõlastab amet oma tegevust ühenduse asjaomaste organite, ametkondade ja ametite, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja tsiviilühiskonna organisatsioonidega vastavalt tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) 168/2007 artiklites 7, 8 ja 10.2. Amet kooskõlastab oma tegevust Euroopa Nõukogu tegevusega vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artiklis 9 sätestatud tingimustele ja samas artiklis nimetatud kokkuleppele.3. Amet käsitleb soo alusel toimuvat diskrimineerimist üksnes sel määral, kui see on seotud artikli 2 punktis b nimetatud diskrimineerimise küsimustes tehtava tööga ja selle töö seisukohalt vajalik, arvestades määrusega (EÜ) nr 1922/2006 loodud Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi üldeesmärke, milleks on aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ühenduse kõikides poliitikavaldkondades ja nendel põhinevates siseriiklikes poliitikavaldkondades, võitlusele soolise diskrimineerimisega ning ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele soolise võrdõiguslikkuse küsimuses ja tugevdada seda, osutades tehnilist abi ühenduse institutsioonidele, eelkõige komisjonile, ning liikmesriikide ametiasutustele.4. Amet täidab oma ülesandeid infoühiskonnaga seotud inimõiguste küsimuste valdkonnas, ilma et see piiraks Euroopa andmekaitseinspektori vastutust tagada vastavalt oma kohustustele ja pädevusele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 46 ja 47, et ühenduse institutsioonid ja asutused austavad füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.[2] Amet rajatakse senise Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (asutatud nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/97 (EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1, muudetud määrusega (EÜ) nr 1652/2003, ELT L 245, 29.9.2003, lk 33) asemele.[3] Järgmistel kuupäevadel vastu võetud resolutsioonid: 17.1.2006, 18.1.2006, 2.2.2006, 16.2.2006, 15.3.2006, 1.6.2006, 14.6.2006, 15.6.2006, 6.7.2006, 6.9.2006, 28.6.2006, 26.10.2006, 15.11.2006, 16.11.2006, 30.11.2006, 26.5.2005, 18.1.2007, 1.2.2007, 13.3.2007 ja 26.4.2007.[4] Järgmised Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumised: 22.–23.3.2005, 16.–17.6.2005, 15.–16.12.2006, 23.–24.3.2006, 15.–16.6.2006 ja 14.–15.12.2006.[5] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1.[6] SEK(2007) 500 (lõplik), 2. mai 2007.[7] ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.[8] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.[9] Vt aruannet SEK(2005)849, 30.6.2005.[10] ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.[11] ELT C ..., ..., lk …[12] ELT C ..., ..., lk …[13] ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.[14] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.5.2016
            COM(2016) 286 final
            2016/0150(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt CARIFORUMi riikide ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees seoses põllumajanduse ja kalanduse erikomitee loomisega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õigusakt põllumajanduse ja kalanduse erikomitee loomiseks majanduspartnerluslepingu raames, mille kirjutasid 15. oktoobril 2008 alla ühelt poolt CARIFORUMi riigid ning teiselt poolt Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 29. detsembrist 2008.

               Põllumajandus ja kalandus on lepingu oluline valdkond ja vastavalt CARIFORUMi -ELi majanduspartnerluslepingu artikli 230 lõikele 4 võib kõnealuse lepingu rakendamisega seotud küsimuste tulemuslikumaks lahendamiseks moodustada erikomiteesid. Põllumajanduse ja kalanduse erikomitee moodustatakse ühelt poolt Euroopa Komisjoni ning teiselt poolt CARIFORUMi direktoraadi ja allakirjutanud CARIFORUMi riikide esindajatest.

               Erikomitee tuleb moodustada CARIFORUMi-ELi kaubanduse ja arengukomitee (mis koosneb lepinguosaliste esindajatest kõrgemate ametnike tasandil) otsusega. Seoses sellega sisaldab ettepaneku kohane nõukogu otsus lisana otsuse eelnõu, milles lepinguosalised leppisid omavahel kokku 14. juulil 2015 Guyanas toimunud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee viiendal iga-aastasel kohtumisel.

               Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               CARIFORUMi-ELi majanduspartnerluslepingus on põllumajandus- ja kalandusküsimustele pühendatud eraldi peatükk.

               Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

               Kõnealuse põllumajanduse ja kalanduse erikomitee moodustamine on kooskõlas CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee kahe viimase iga-aastase kohtumise (2014. aastal Brüsselis ja 2015. aastal Guyanas) järeldustega.

               2.
                     ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Õiguslik alus

               Käesoleva nõukogu otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               Subsidiaarsus ( jagatud pädevuse korral)

               Ühine kaubanduspoliitika kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse.

               Proportsionaalsus

               Käesolev ettepanek on vajalik selleks, et luua erikomiteesid , nagu on sätestatud CARIFORUMi-ELi majanduspartnerluslepingu artikli 230 lõikes 4 ning CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee töökorras.

               Vahendi valik

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab vastu nõukogu. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

               3.
                     JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD

               Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

                  Ei kohaldata.

               Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

               Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               Mõju hindamine

                  Ei kohaldata.

               Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

                  Põllumajanduse ja kalanduse erikomitee suhtes ei kohaldata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi menetlusi, see ei too liidule kaasa kulusid ning see ei tekita küsimusi digitaalse keskkonna seisukohast.

               Põhiõigused

               Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset liidus.

               4.
                     MÕJU EELARVELE

                  Põllumajanduse ja kalanduse erikomitee moodustamisel puudub mõju eelarvele.

               5.
                     MUUD KÜSIMUSED

               Rakenduskavad ning seire-, hindamis- ja aruandluskord

                  Põllumajanduse ja kalanduse erikomitee moodustatakse ühelt poolt Euroopa Komisjoni ning teiselt poolt CARIFORUMi direktoraadi ja allakirjutanud CARIFORUMi riikide esindajatest.

               Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Põllumajanduse ja kalanduse erikomitee vaatab läbi kõik CARIFORUMi-ELi majanduspartnerluslepingu II osa I jaotise 5. peatüki („Põllumajandus ja kalandus”) aspektid, samuti lepingu kõik muud põllumajanduse ja kalandusega seotud aspektid.

               2016/0150 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt CARIFORUMi riikide ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees seoses põllumajanduse ja kalanduse erikomitee loomisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vaheline majanduspartnerlusleping
                  1
                (edaspidi „leping”) allkirjastati 15. oktoobril 2008 ja seda kohaldatakse ajutiselt alates 29. detsembrist 2008.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 230 lõikele 4 võib CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee moodustada tema pädevusse kuuluvate küsimuste lahendamiseks erikomiteesid ja teostada nende üle järelevalvet .

               (3)Nagu lepiti kokku CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee eelmistel kohtumistel, tuleks lepingu artiklis 37 sätestatud eesmärkide saavutamiseks moodustada põllumajanduse ja kalanduse erikomitee, et lahendada tõhusamalt põllumajandus- ja kalandusküsimusi.

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees seoses põllumajanduse ja kalanduse erikomitee loomisega.

               (5)Seetõttu peaks CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees võetav liidu seisukoht tuginema lisatud otsuse eelnõule,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt CARIFORUMi riikide ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees seoses põllumajanduse ja kalanduse erikomitee loomisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee otsuse eelnõul.

               Liidu esindajad CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees võivad otsuse eelnõusse teha väiksemaid muudatusi, ilma et selleks oleks vaja uut nõukogu otsust.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 289, 30.10.2008, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.5.2016
            COM(2016) 286 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht  ühelt poolt CARIFORUMi riikide ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitees seoses põllumajanduse ja kalanduse erikomitee loomisega

               EELNÕU

               Ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu alusel loodud
               CARIFORUMi-ELi KAUBANDUS- JA ARENGUKOMITEE OTSUS NR .../2016

               põllumajanduse ja kalanduse erikomitee loomise kohta

               CARIFORUMi-ELi KAUBANDUS- JA ARENGUKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping”), eriti selle artikli 230 lõike 4 punkti a,

               võttes arvesse CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee töökorda, mille CARIFORUMi-ELi ühisnõukogu kehtestas 17. mail 2010 otsusega nr 1/2010, ja eelkõige selle artiklit 11,

               ning arvestades järgmist:

               Lepingu põllumajandust ja kalandust käsitlevates sätetes nimetatud eesmärkide saavutamiseks on asjakohane luua põllumajanduse ja kalanduse erikomitee,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Käesolevaga moodustatakse CARIFORUMi-ELi põllumajanduse ja kalanduse erikomitee, et täita artiklis 2 nimetatud ülesandeid.

               2.CARIFORUMi-ELi põllumajanduse ja kalanduse erikomitee on ka platvorm, kus lepinguosalised saavad vahetada kogemusi, teavet ja parimaid tavasid ning arutada kõiki küsimusi, mis on seotud lepingu II osa I jaotise 5. peatükis sätestatud eesmärkidega, ja olulised lepinguosaliste vahelise kaubanduse seisukohast.

               Artikkel 2

               Põllumajanduse ja kalanduse erikomitee:

               a)jälgib üldiselt lepingu II osa I jaotise 5. peatüki „Põllumajandus ja kalandus” kõiki aspekte;

               b)jälgib üldiselt lepingu kõiki muid aspekte, mis on seotud põllumajanduse ja kalandusega, kaasa arvatud II osa I jaotise „Kaubavahetus” järgmisi valdkondi:

               i)1. peatükk – kõik põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemisega seotud küsimused, k.a tollimaksud;

               ii)3. peatükk – artikkel 28 „Põllumajandustoodete eksporditoetused”;

               iii)6. peatükk „Tehnilised kaubandustõkked” niivõrd, kui see on seotud põllumajandus- ja kalandustoodetega ning

               iv)7. peatükk „Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed” niivõrd, kui see on seotud põllumajandus- ja kalandustoodetega;

               c)niivõrd, kui see on seotud põllumajandus- ja kalandustoodetega, jälgib üldiselt IV jaotise 2. peatüki „Innovatsioon ja intellektuaalomand” kõiki aspekte, kaasa arvatud artikkel 145 „Geograafilised tähised” ja artikkel 149 „Taimesordid”;

               d)peab dialoogi põllumajanduse ja kalandusega seotud küsimustes, kaasa arvatud järgmised valdkonnad:

               i)põllumajandustoodang, tarbimine ja kaubandus ning vastavad, põllumajandus- ja kalandustoodetega seotud turusuundumused;

               ii)CARIFORUMi põllumajandus-, toiduainete- ja kalandussektorisse, sh väikesemastaabilisse tegevusse investeerimise ja teadmiste ülekande edendamine;

               iii)põllumajandus-, maaelu arengu ja kalanduspoliitika, õigusnormid;

               iv)põllumajandus- ja kalandussektorite ümberkujundamise toetamiseks vajalik poliitika ja institutsioonilised muudatused ning põllumajandust, toiduaineid, maaelu arengut ja kalandust käsitleva regionaalpoliitika kujundamine ja rakendamine piirkondliku integratsiooni eesmärgil;

               v)uued tehnoloogiad, teadusuuringud ja innovatsioon, samuti kvaliteediga seotud poliitikavaldkonnad ja meetmed ning

               vi)kaupade ja traditsiooniliste põllumajandustoodetega, k.a banaanid, rumm, riis ja suhkur, seotud kaubanduspoliitilised arengud;

               e)abistab CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomiteed järgmiste ülesannete täitmisel:

               i)lepingu põllumajanduse ja kalandusega seotud sätete rakendamise ja nõuetekohase kohaldamise järelevalve ja selle eest vastutamine ning sellega seotud koostööprioriteetide arutamine ja soovitamine;

               ii)järelevalve lepingu põllumajanduse ja kalandusega seotud sätete edasiarendamise üle ja lepingu kohaldamise tulemuste hindamine;

               iii)meetmete võtmine, et hoida ära ja lahendada vaidlusi, mis võivad tekkida seoses lepingu põllumajanduse ja kalandusega seotud sätete tõlgendamise või kohaldamisega, kooskõlas lepingu III osa sätetega;

               iv)lepinguosaliste vahelist kaubandust, investeerimistegevust ja ärivõimalusi põllumajandus- ja kalandussektoris parandada võivate meetmete arutamine ja võtmine ning

               v)lepingu põllumajanduse ja kalandusega seotud sätetega seotud ning lepingu eesmärkide saavutamist mõjutada võivate küsimuste arutamine;

               f)annab CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomiteele soovitusi lepingu põllumajanduse ja kalandusega seotud sätete rakendamise ja toimimise täiustamiseks.

               Artikkel 3

               Põllumajanduse ja kalanduse erikomitee moodustatakse ühelt poolt Euroopa Komisjoni ning teiselt poolt CARIFORUMi direktoraadi ja allakirjutanud CARIFORUMi riikide esindajatest.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub […].

               [koht], [...] 2016


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.9.2016
            COM(2016) 621 final
            2016/0301(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta ELi-ICAO ühiskomitees seoses otsusega võtta vastu Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni vahelise koostöömemorandumi (millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik) lisa lennuliikluse korraldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               1.1.Koostöömemorandumi lisa (lennuliikluse korraldamise (ATM) kohta) eesmärgid

               Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) on ÜRO eriasutus, mis tegutseb tsiviillennundusküsimuste arutamise üleilmse foorumina. ICAO eesmärk on tagada organisatsiooni liikmesriikide (praegu kokku 191) koostöö kaudu tsiviillennunduse ohutu, turvaline ja säästev areng. Selle õiguslik alus on 1944. aasta Chicago rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon.

               Euroopa Liit teeb ICAOga tihedat koostööd eelkõige seetõttu, et enamik Chicago konventsiooni aspekte kuulub liidu pädevusse: ICAO viib ellu ohutuse, julgestuse, keskkonna ja lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud poliitikameetmeid. Teiseks on ICAO standardid ja nõuded teatavate ELi õigusaktide alus. Lisaks võetakse ELi õigusesse üle kehtivad rahvusvahelised standardid, näiteks lennundusjulgestuse valdkonnas kehtivad standardid. Seepärast on oluline, et EL osaleb ICAO tegevuses ja poliitika kujundamises ning aitab seega lennundusvaldkonnas luua otstarbekaid üleilmseid poliitikameetmeid. Kaalul on ka Euroopa tsiviillennundussektori konkurentsivõime. Samadel põhjustel on ICAO tegevusega seotud ka muud üleilmse tähtsusega osalejad.

               EL ja ICAO on sõlminud koostöömemorandumi, et luua tugevam koostööraamistik
                  1
               . Lennuliikluse korraldamine (ATM) kuulub memorandumis kindlaksmääratud koostöövaldkondade hulka ja seda käsitletakse üksikasjalikumalt konkreetses lisas. Lisa eesmärk on veelgi ühtlustada standardeid, suurendada uute tehnoloogiasuundade ja süsteemide üldist koostalitlusvõimet ning parandada lennuliikluse korraldamise (ATM) toimingute koordineerimist. Selleks on kindlaks määratud koostöövaldkonnad, mis muu hulgas hõlmavad lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud asjaomaste andmete ja asjaomase teabe korrapärast vahetamist, ATMi tehnikaekspertide võimalikku vahetamist ning ICAO üleilmse aeronavigatsioonikava (GANP) edasisel arendamisel ja rakendamisel tehtavat koostööd.

               Lennuohutust ja lennundusjulgestust käsitlevad lisad on juba välja töötatud ning seega kujutab lennuliikluse korraldamist käsitlev lisa endast koostöömemorandumi kolmandat lisa. Lennuliikluse korraldamist käsitleva lisa vastuvõtmine ei mõjuta ELi liikmesriikidele Chicago konventsioonist tulenevaid õigusi ja kohustusi ega ELi liikmesriikide ja ICAO suhteid, mis tulenevad nende riikide kuulumisest ICAOsse.

               1.2.Menetlusaspektid

               Nõukogu volitas 17. detsembril 2009 komisjoni pidama läbirääkimisi koostöömemorandumi sõlmimise üle. Koostöömemorandum jõustus 29. märtsil 2012 pärast seda, kui selle osalised olid teatanud jõustumiseks vajaliku riigisisese menetluse lõpuleviimisest (ELi puhul memorandumi allkirjastamine
                  2
                ja sõlmimine
                  3
               ).

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis ELi nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte.

               Nõukogu otsuse 2012/243/EL
                  4
                (Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni vahelise koostöömemorandumi sõlmimise kohta) artikli 3 kohaselt määrab nõukogu kindlaks ELi võetava seisukoha koostöömemorandumi punkti 7.1 kohaselt loodud ühiskomitees seoses memorandumi uute lisade ja nende muudatuste vastuvõtmisega vastavalt memorandumi punkti 7.3 alapunktile c.

               Seega on vaja nõukogu otsust seisukoha kohta, mille EL võtab ühiskomitees seoses otsusega võtta vastu lennuliikluse korraldamist käsitlev lisa.

               1.3.Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

               Lennuliikluse korraldamist käsitleva lisaga täidetakse ühtse Euroopa taeva ja ELi lennundusalase välispoliitika põhieesmärgid seeläbi, et ICAOga kõnealuses valdkonnas tehtav koostöö muudetakse ametlikuks.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Osalised leppisid ELi/ICAO koostöömemorandumi ühiskomitee kolmandal koosolekul (Montrealis 2. veebruaril 2015) kokku, et koostöömemorandumi lisa lennuliikluse korraldamise (ATM) kohta tuleb vastu võtta ja asjakohaste teenistuste vahel tuleb alustada dialoogi, et leppida tekstis kokku võimaluse korral 2015. aasta lõpuks.

               Liikmesriike teavitati koosoleku tulemustest ühtse taeva komitee kaudu ja komisjon (liikuvuse ja transpordi peadirektoraat) esitas lisa eelnõu, mille vaatasid läbi Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) ja ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamiseks (SESAR), ning milles lepiti kokku pärast ICAO aeronavigatsioonibüroos toimunud arutelu.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               3.1.Kavandatud meetme kokkuvõte

               Lennuliikluse korraldamist (ATM) käsitlev lisa aitab tõhustada koostööd ICAOga, et luua lennundusjulgestust käsitlev arutelufoorum, vahetada ATMi käsitlevaid asjakohaseid andmeid ja teavet, edendada ATMi meetmeid ja piirkondade koostööd ning võimaluse korral lähetada eksperte.

               3.2.Õiguslik alus

               ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               3.3.Subsidiaarsuse põhimõte

               Lennuliikluse korraldamist käsitlev lisa hõlmab küsimusi, mis kuuluvad ELi pädevusse ja mille käsitlemiseks tuleb ICAOga suhelda ELi tasandil.

               3.4.Proportsionaalsuse põhimõte

               Üksnes sellise lisa põhjal on võimalik ühendada kogu ELi jõupingutused ja paremini kooskõlastada liikmesriikide meetmeid.

               4.MÕJU EELARVELE

               Käesolev lennuliikluse korraldamist käsitlev lisa ei mõjuta eelarvet.

               2016/0301 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta ELi-ICAO ühiskomitees seoses otsusega võtta vastu Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni vahelise koostöömemorandumi (millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik) lisa lennuliikluse korraldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) vaheline koostöömemorandum (millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik)
                  5
                (edaspidi „koostöömemorandum“) jõustus 29. märtsil 2012.

               (2)Vastavalt koostöömemorandumi punkti 7.3 alapunktile c võib koostöömemorandumi punkti 7.1 kohaselt loodud komitee võtta vastu koostöömemorandumi lisasid.

               (3)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mille Euroopa Liit võtab ühiskomitees seoses koostöömemorandumi lisa (lennuliikluse korraldamise kohta) vastuvõtmisega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu võetav seisukoht ELi-ICAO ühiskomitees vastavalt Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni vahelise koostöömemorandumi (millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik) (edaspidi „koostöömemorandum“) punkti 7.3 alapunktile c seoses otsusega võtta vastu koostöömemorandumi lisa lennuliikluse korraldamise kohta põhineb ELi-ICAO ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 232, 9.9.2011, lk 2 ja ELT L 121, 8.5.2012, lk 16.

                     (2)
                  ELT L 232, 9.9.2011, lk 1.

                     (3)
                  ELT L 121, 8.5.2012, lk 16.

                     (4)
                  ELT L 121, 8.5.2012, lk 16.

                     (5)
                  ELT L 121, 8.5.2012, lk 16.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.9.2016
            COM(2016) 621 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            ELi-ICAO ühiskomitees võetava seisukoha kohta seoses otsusega võtta vastu Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni vahelise koostöömemorandumi (millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik) lisa lennuliikluse korraldamise kohta

               LISA

               ELi-ICAO ühiskomitee otsuse eelnõu,
                  XXX,
                  milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni vahelise koostöömemorandumi (millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik) lisa (lennuliikluse korraldamise kohta) vastuvõtmist

               ELi-ICAO ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse 29. märtsil 2012 jõustunud Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni vahelist koostöömemorandumit, millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik (edaspidi „koostöömemorandum“), eriti selle punkti 7.3 alapunkti c,

               ning arvestades järgmist:

               Koostöömemorandumile on asjakohane lisada lennuliikluse korraldamist käsitlev lisa,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesoleva otsuse lisa võetakse vastu ning see moodustab koostöömemorandumi lahutamatu osa.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               …, … .

               ELi-ICAO ühiskomitee nimel

               eesistujad

               LISA

               LENNULIIKLUSE KORRALDAMISE KOHTA

               1.
                     Eesmärgid

               1.1.Osalised lepivad kokku, et teevad lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste (edaspidi „ATM/ANS“) alast koostööd Euroopa Liidu (EL) ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) vahel 28. aprillil 2011 Montrealis ja 4. mail 2011 Brüsselis allkirjastatud koostöömemorandumi raames.

               1.2.Osalised lepivad kokku, et nad teevad läbipaistvuse ja dialoogi vaimus tihedat koostööd ATMi/ANSiga seotud tegevuse koordineerimiseks kooskõlas oma kohustusega ühtlustada kõikjal ATMi/ANSi standardites ja soovituslikes tavades sisalduvad nõuded ning uute ATMi/ANSi alaste tehnoloogiasuundumuste ja süsteemide üldine koostalitlus.

               2.
                     Kohaldamisala

               2.1.Osalised lepivad kokku, et teevad punktis 1.2 sätestatud eesmärkide täitmiseks järgmist koostööd:

               –peavad korrapärast dialoogi mõlemale osalisele huvi pakkuvates ATMi/ANSi valdkonna küsimustes;

               –suurendavad ATMi/ANSiga seotud asjakohast teavet ja andmeid korrapäraselt vahetades läbipaistvust;

               –osalevad ATMi/ANSi valdkonnaga seotud tegevuses;

               –jälgivad ja analüüsivad riikides ICAO standardite ja soovituslike tavade järgimist ATMi/ANSi valdkonnas;

               –teevad koostööd õigusloome ja standardite kehtestamise küsimustes;

               –teevad koostööd ICAO üleilmse aeronavigatsioonikava (GANP) ja selle juurde kuuluva lennunduse tugisüsteemide ajakohastamise kava (ASBU) meetodite väljatöötamisel ja rakendamisel;

               –töötavad välja ja esitavad tehnilise abi projektid ja kavad;

               –edendavad piirkondlikku koostööd eelkõige ICAO Euroopa (EUR) piirkonnas, pidades eelkõige silmas ühtse Euroopa taeva väljatöötamisel ja rakendamisel tehtud edusamme ning Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) tegevust ATMi/ANSiga seotud küsimustes, ja

               –vahetavad ATMi/ANSi asjakohastes valdkondades tehnilisi eksperte.

               3.
                     Rakendamine

               3.1.Osalised võivad kehtestada töökorra, milles on sätestatud vastastikku kokku lepitud mehhanismid ja menetlused tulemusliku koostöö tegemiseks punktis 2.1 osutatud valdkondades. Selle töökorra võtab vastu koostöömemorandumi punkti 7 kohaselt loodud ühiskomitee.

               3.2.Käesoleva lisa kohaseid koostöötoiminguid teostavad osaliste nimel ICAO aeronavigatsioonibüroo (ANB) ja Euroopa Komisjon. Euroopa Komisjon võib vajaduse korral kaasata muud Euroopa organisatsioonid, sh EASA, ühisettevõtte SESAR, SESARi kasutuselevõtu asutuse ja EUROCONTROLi.

               4.
                     Dialoog

               4.1.Osalised korraldavad kummalegi huvi pakkuvate ATMi/ANSi valdkonna küsimuste arutamiseks korrapäraselt koosolekuid ja/või telekonverentse ning kooskõlastavad vajaduse korral tegevust.

               5.
                     Läbipaistvus ja teabevahetus

               5.1.Osalised aitavad vastavalt nende kohaldatavatele eeskirjadele suurendada ATMi/ANSi valdkonna läbipaistvust suhetes kolmandate isikutega.

               5.2.Osalised järgivad ATMi/ANSi valdkonna koostöö ja ühistegevuse puhul läbipaistvuse põhimõtet ja ilma et see piiraks osaliste kohaldatavate eeskirjade rakendamist, jagavad omavahel asja- ja nõuetekohaseid andmeid, teavet ja dokumente ning hõlbustavad vastastikust osalemist koosolekutel.

               5.3.Selleks kehtestavad osalised teabe vahetamise menetlused, millega tagatakse koostöömemorandumi punkti 6 kohaselt teiselt osaliselt saadud teabe konfidentsiaalsus.

               6.
                     Osalemine ATMi/ANSiga seotud tegevuses

               6.1.Käesoleva lisa rakendamisel kutsuvad mõlemad osalised vajaduse korral ning kooskõlas kehtivate eeskirjade või menetlustega teist osalist osalema vaatlejana ATMi/ANSiga seotud tegevuses ja koosolekutel, et tagada tihe koostöö ja tegevuse kooskõlastamine.

               7.
                     ATMi/ANSiga seotud teabe ja analüüsitulemuste jagamine

               7.1Ilma et see piiraks osaliste kohaldatavate eeskirjade rakendamist, jagavad nad kavandatavat asjakohast töökorda järgides ATMi/ANSiga seotud asjaomast teavet ja asjaomaseid andmeid ning eespool nimetatud teabel ja andmetel põhinevate analüüside tulemusi.

               7.2.Osalised teevad tihedat koostööd seoses kõigi meetmetega, mille eesmärk on tagada standardite ja soovituslike tavade parem järgimine ELis ja muudes riikides. Koostöö hõlmab teabevahetust, asjaosaliste vahelise dialoogi hõlbustamist ja tehnilise abi toimingute kooskõlastamist.

               7.3.EL abistab ICAOd tulemuslikkuse hindamiseks ja eesmärkide seadmiseks ning Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamise jälgimiseks võetavatele meetmetele tuginedes üldise tulemuslikkusel põhineva lähenemisviisi ja üldise järelevalvega seotud lähenemisviisi väljatöötamisel, et rakendada ICAO üleilmne aeronavigatsioonikava (GANP) ja selles sisalduvad lennunduse tugisüsteemide ajakohastamise kava (ASBU) meetodeid. ICAO kasutab parimal võimalikul ja sobival viisil ELis juba välja töötatud või väljatöötamisel olevaid materjale, mis on kogutud ühtse Euroopa taeva üldise lähenemisviisi arendamise ja rakendamise käigus.

               8.
                     Õigusloomega ja standardite kehtestamisega seotud küsimused

               8.1.Mõlemad osalised tagavad, et teist osalist teavitatakse kõigist asjakohastest õigusnormidest, standarditest, nõuetest ja soovituslikest tavadest, mis võivad mõjutada käeoleva lisa ja selle muudatuste rakendamist.

               8.2.Osalised teavitavad teineteist õigeaegselt kõigist nende asjakohaste õigusnormide, standardite, nõuete ja soovituslike tavade kavandatud muudatustest, mis võivad mõjutada käesoleva lisa kohaldamist. See teavitamine võib vajaduse korral hõlmata ka sobivate planeerimisvahendite jagamist (näiteks asjakohased ühe- või mitmeaastased kavad). Ühiskomitee võib selliseid muudatusi arvesse võttes vajaduse korral vastu võtta käesoleva lisa muudatused kooskõlas koostöömemorandumi punktiga 7.

               8.3.ATMi/ANSiga seotud õigusnormide ja standardite üldiseks ühtlustamiseks peavad osalised asjakohaste eeskirjade koostamisel või standardite ja soovituslike tavade väljatöötamisel teineteisega nõu ATMi/ANSi alastes tehnilise reguleerimise küsimustes ning vajaduse korral kutsutakse neid osalema sellekohastes tehnilistes üksustes.

               8.4.Seega peavad EL ja ICAO oma koostöö veelgi sujuvamaks muutma, et tagada ELi eeskirjade õigeaegne läbivaatamine pärast rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (Chicago konventsioon) lisade muutmist ICAO poolt ning õigel ajal panustada ICAOs ATMi/ANSiga seotud lisade muutmiseks peetavatesse aruteludesse.

               8.5.ICAO teavitab ELi õigeaegselt ATMi/ANSiga seotud standardeid ja soovituslikke tavasid mõjutavatest ICAO otsustest ja soovitustest, tagades ELile täieliku juurdepääsu ICAO riikide kirjadele ja elektroonilistele infolehtedele.

               8.6.Vajaduse korral püüab EL tagada, et tema asjakohased õigusaktid oleksid vastavuses ICAO kohaldatavate ATMi/ANSi alaste standardite ja soovituslike tavadega.

               8.7.Kuna Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava on tihedalt seotud ICAO üleilmse aeronavigatsioonikavaga (GANP) ja selles sisalduvate lennunduse tugisüsteemide ajakohastamise kava (ASBU) meetoditega, abistab EL koos liikmesriikidega ICAOd ATMi/ANSiga seotud uusi nõudeid käsitlevate standardite ja soovituslike tavade väljatöötamisel, lähtudes oma vajadustest ning SESARi kasutuselevõtu käigus saadud kogemustest. Samuti aitab ICAO ELil ajakohastada uute ATMi/ANSi nõuete täitmiseks vajalikke üldiseid koostalitlusstandardeid, lähtudes üleilmsest aeronavigatsioonikavast (GANP), lennunduse tugisüsteemide ajakohastamise kava (ASBU) meetoditest ja sellega seotud tegevuskavadest.

               8.8.Olenemata ELi liikmesriikidele Chicago konventsioonist tulenevatest kohustustest, peab EL vajaduse korral ICAOga dialoogi tehnilise teabe andmiseks juhul, kui ELi õigusaktide kohaldamise tagajärjel tekib probleeme seoses ICAO standardite ja soovituslike tavade järgimisega.

               8.9.Õigusloomega ja standardite kehtestamisega seotud ühismeetmed ei või olla vastuolus ICAOs eeskirjade koostamiseks kehtestatud menetlustega ega tekitada ICAO-le uusi õiguslikke või aruandekohustusi ELi ega selle liikmesriikide ees.

               9.
                     Tehnilise abi projektid ja kavad

               9.1.Osalised kooskõlastavad riikide abistamist, et tagada piiratud ressursside tõhusam kasutamine ja vältida tegevuse dubleerimist, ning vahetavad teavet, kaasa arvatud ATMi/ANSiga seotud tehnilise abi projektide ja kavadega seotud andmeid.

               10.
                     Piirkondlik koostöö

               10.1.Osalised tähtsustavad kõige rohkem tegevust, mille eesmärk on kiirendada ühtse Euroopa taeva kasutuselevõttu ja EASA asjakohast tegevust ATMi/ANSi valdkonnas seal, kus piirkondlikud süsteemid võimaldavad suuremat kulutõhusust ning paremat järelevalvet ja/või ühtlustamist.

               10.2.Punkti 10.1 puhul tuleb eelkõige silmas pidada piirkondlikku tulemuslikkusel põhinevat lähenemisviisi, ATMi/ANSi valdkonna tehnilisi norme Euroopas, funktsionaalseid õhuruumiosi, võrgustikufunktsioonide haldamist (sh Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksust (EACCC)) ning SESARil ja Euroopa lennunduse korraldamise üldkaval põhinevate uute ATMi/ANSi kontseptsioonide kasutuselevõttu ning jälgimist.

               10.3.Eespool nimetatud ootuste täitmiseks luuakse ELi ja ICAO Pariisi piirkondliku büroo vahel tihedad koostöösidemed, mis muu hulgas hõlmavad vastastikust osalemist asjakohastel koosolekutel (nt ühtse taeva komitee).

               10.4.EL koordineerib käesoleva lisa kohast koostööd, eelkõige ICAO piirkondlike kavade edendamisel tehtavat koostööd Euroopa organisatsioonide, ELi liikmesriikide ja ICAO piirkondliku büroo vahel.

               10.5.Võttes arvesse, et Euroopa Komisjon esindab ICAOs lisaks ELile ka EASAt ja ühisettevõtet SESAR ning et EL on sõlminud EUROCONTROLiga kõrgetasemelise kokkuleppe, kaasab Euroopa Komisjon vajaduse korral EASA ja ühisettevõtte SESAR otse ja EUROCONTROLi kõrgetasemelise kokkuleppe kaudu käesolevas lisas kokkulepitud tegevuse elluviimisesse.

               11.
                     Eksperdiabi

               11.1.Ilma et see piiraks väljaspool käesoleva lisa kohaldamisala arendatavate eksperdiabikavade rakendamist, püüab EL teha ICAO-le taotluse korral kättesaadavaks asjakohastes ATMi/ANSi valdkondades tehnilist pädevust omavad eksperdid, kes täidavad käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid ja osalevad sellistes toimingutes. Kõnealuse eksperdiabi tingimused täpsustatakse osaliste vahel kokku lepitud töökorras.

               12.
                     Läbivaatamine

               12.1.Osalised vaatavad käesoleva lisa rakendamise korrapäraselt läbi ja võtavad vajaduse korral arvesse kogu asjakohast arengut poliitikameetmete ja õigusloome vallas.

               12.2.Käesoleva lisa läbivaatamine on koostöömemorandumi punkti 7 kohaselt loodud ühiskomitee ülesanne.

               13.Jõustumine, muudatused ja lõpetamine

               13.1.Käesolev lisa jõustub kuupäeval, mil ühiskomitee selle vastu võtab, ning jääb jõusse kuni selle lõpetamiseni.

               13.2.Käesoleva lisa kohaselt kokku lepitud töökord jõustub kuupäeval, mil ühiskomitee selle vastu võtab.

               13.3.Kõik käesoleva lisa kohaselt vastu võetud töökorra muudatused või selle lõpetamise lepib kokku ühiskomitee.

               13.4.Mõlemad osalised võivad käesoleva lisa igal ajal lõpetada. Lõpetamine jõustub kuus kuud pärast kuupäeva, mil üks osaline saadab teisele sellekohase kirjaliku teate, välja arvatud juhul, kui kõnealune lõpetamisteade võetakse osaliste vastastikusel nõusolekul enne kõnealuse kuuekuulise ajavahemiku lõppu tagasi.

               13.5.Kui koostöömemorandum lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev lisa, olenemata käesoleva punkti muudest sätetest.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.12.2015
            COM(2015) 643 final
            2015/0293(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               ELi ja Hiina rände- ja liikuvusdialoogi raames leppisid Euroopa Liit ja Hiina Rahvavabariik kokku koostööpaketis, mis hõlmab ebaseadusliku rände ja viisapoliitika valdkonna meetmeid, mida kavatsetakse arutada või rakendada kahes omavahel seotud etapis. Esimeses etapis lepitakse kokku diplomaatilise passi kasutajate suhtes vastastikuse viisanõudest loobumise lepingu sõlmimises ning Hiina ametiasutused annavad liikmesriikidele loa avada 15 kindlaksmääratud Hiina linnas viisataotluskeskused. Esimese etapi käigus toimuksid ka ebaseaduslikku rännet, sealhulgas ebaseaduslike rändajate tuvastamist ja tagasivõtmist, käsitlevad ekspertide korrapärased kohtumised. Teises etapis lepiksid mõlemad pooled kokku viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute sisus. Kõnealuse paketi koostamine viidi lõpule ja pakett kinnitati mõlema poole poliitiliste juhtide poolt 17. ELi-Hiina tippkohtumisel 29. juunil 2015.

                  14. septembril 2015 andis nõukogu loa alustada Hiinaga läbirääkimisi diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumise lepingu üle ning esitas komisjonile läbirääkimisjuhised. Läbirääkimisi alustati 21. septembril ja need toimusid kirjavahetuse teel. ELi ja Hiina pealäbirääkijad parafeerisid lepingu vastavalt 3. ja 4. novembril 2015. Liikmesriike teavitati korrapäraselt läbirääkimiste kulgemisest nõukogu viisatöörühma koosolekute raames.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001
                  1
                on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Määrust (EÜ) nr 539/2001 kohaldavad kõik liikmesriigid peale Iirimaa ja Ühendkuningriigi. Samuti kohandavad määrust ka Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits.

               Hiina kuulub nende riikide hulka, kelle kodanikel peab Schengeni alale reisides olema viisa. Ka ELi kodanikel peab Hiinasse sisenedes olema viisa.

               •Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

               ELi ja Hiina vaheline rände- ja liikuvusdialoog algatati 2013. aasta oktoobris ning selle eesmärk on vahetada rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi nelja samba raames mõtteid erinevate rändepoliitiliste aspektide üle ning arutada koostöövõimalusi ühist huvi pakkuvates küsimustes.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Liidu poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

               Lisatud ettepanek on õigusakt lepingu sõlmimiseks. Nõukogu teeb oma otsuse pärast lepingu allakirjutamist kvalifitseeritud häälteenamusega liidu nimel nõukogu eesistuja määratud isiku vahendusel ning pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a.

               •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

                  Kuigi määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõike 1 punkt a võimaldab liikmesriikidel sõlmida kolmandate riikidega kahepoolseid lepinguid, millega vabastatakse viisanõudest diplomaatilise passi, teenistus- või ametipassi ning eripassi kasutajad, on kõigi liikmesriikide jaoks sama mõju saavutamiseks vaja ELi tasandi lepingut, millega võimaldada tingimuste lihtsustamist kolmandate riikide sõlmitavates lepingutes, mis käsitlevad seotud valdkondi nagu ebaseaduslike rändajate tagasivõtmine.

               •Proportsionaalsus

                  Hiina kodanikele kehtestatud üldisest viisanõudest võib erandi teha ainult rahvusvahelise lepingu alusel. See on vajalik eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

               •Vahendi valik

                  Vt eespool.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               •Järelhindamised/kehtivate õigusaktide toimivuskontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Liikmesriikidega konsulteeriti nii nõukogu kõrgetasemelise varjupaiga ja rändetöörühma kui ka viisatöörühma raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõju hindamine

                  Mõju hindamist ei teostatud, kuna algatusega ei eeldata kaasnevat mõõdetavat majanduslikku või sotsiaalset kasu. Tegemist on poliitilise lepinguga.

               •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ei kohaldata

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning seire-, hindamis- ja aruandluskord

                  Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kelle ülesannete hulka kuulub muu hulgas lepingu rakendamise järelevalve ning lepingu muutmiseks või täiendamiseks ettepanekute tegemine.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus

               Komisjon on arvamusel, et nõukogu poolt läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on täies ulatuses saavutatud. Põhisätted saab kokku võtta järgmiselt:

               Eesmärk ja kohaldamisala

               Lepinguga sätestatakse viisavaba reisimine teise lepinguosalise territooriumile reisivatele kehtivat diplomaatilist passi või ELi reisiluba
                  2
                kasutavatele Euroopa Liidu kodanikele, ning kehtivat diplomaatilist passi kasutavatele Hiina kodanikele.

               Kõigi ELi liikmesriikide võrdse kohtlemise tagamiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Hiina võib lepingu peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes ning liit võib omakorda lepingu peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

               Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.

               Viibimise kestus

               Lepingus sätestatakse viisavaba reisimine kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse kõnealust 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Lepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda Schengeni acquis’d täies ulatuses. Kuni need liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Hiina diplomaatiliste passide kasutajatele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga kõnealuse liikmesriigi (praegu Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia) territooriumil.

               Kõrgete ametnike visiidid

               Lepingus sätestatakse, et ametnikud, kes töötavad keskvalitsuses aseministri tasemel või kõrgemal, ning ohvitserid, kes on relvajõududes kindralmajori auastmes või kõrgemal, peavad enne ametlikel põhjustel visiiti teatava riigi territooriumile teavitama sellest diplomaatiliste kanalite kaudu selle riigi pädevaid ametiasutusi.

               Dokumentide näidiste vahetamine

               Lepingus sätestatakse diplomaatiliste passide ja ELi reisilubade näidiste vahetamine hiljemalt 90 päeva jooksul pärast lepingu allakirjutamist.

               Territoriaalne kohaldamisala

               Lepingus selgitatakse, et viisavabastus Hiina diplomaatilise passi kasutajatele kehtib ainult Prantsusmaa ja Madalmaade Euroopas asuva territooriumi puhul.

               Ühisdeklaratsioonid

               Lisaks eespool nimetatud ühisdeklaratsioonidele on lepingule lisatud veel kaks ühisdeklaratsiooni:

               –ühisdeklaratsioon, mis käsitleb Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

               –ühisdeklaratsioon, mis käsitleb kõnealuse lepingu mõju teistele koostöövaldkondadele ELi ja Hiina rände- ja liikuvusdialoogi raames.

               Kokkuvõte

               Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon nõukogule ettepaneku kiita pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks Euroopa Liidu ja Hiina vaheline diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping.

               2015/0293 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 6,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
                  3

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Hiina Rahvavabariigiga diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimiseks.

               (2)Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2015/…
                  4
               , on lepingule allakirjutatud ning seda kohaldatakse ajutiselt alates ….

               (3)
                  5
               Lepinguga moodustatakse lepingu haldamise ekspertide ühiskomitee. Liitu esindab ühiskomitees komisjon, keda peaksid abistama liikmesriikide esindajad.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
                  6
               ; seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
                  7
               ; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (6)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vaheline diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 10 lõikes 1 sätestatud teate
                  8
               .

               Artikkel 3

               Komisjon, keda abistavad liikmesriikide esindajad, esindab liitu ekspertide ühiskomitees, mis moodustatakse vastavalt lepingu artiklile 7.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

                     (2)
                  Väljastatud nõukogu 17. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 1417/2013, millega kehtestatakse Euroopa Liidu väljastatava reisiloa (laissez-passer) vorm (ELT L 353, 28.12.2013, lk 26-39), alusel.

                     (3)
                  Nõusolek on antud… (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

                     (4)
                  Nõukogu otsus (EL) 2015/..., ...., Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT...).

                     (5)
                  ELT: Lisage lepingu sõlmimise kuupäevast kolm päeva hilisem kuupäev.ELT: Lisage nõukogu otsuse number, kuupäev ja ELT viide ning täitke joonealune märkus vastavalt.

                     (6)
                  Nõukogu otsus 2000/365/EÜ, 29. mai 2000, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (7)
                  Nõukogu otsus 2002/192/EÜ, 28. veebruar 2002, Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (8)
                  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumiskuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.12.2015
            COM(2015) 643 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               LISA

               järgmise dokumendi juurde

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU JA HIINA RAHVAVABARIIGI

               VAHELINE DIPLOMAATILISE PASSI KASUTAJATE SUHTES

               LÜHIAJALISE VIISA NÕUDEST LOOBUMIST KÄSITLEV LEPING

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit” või „EL”, ja

               HIINA RAHAVABARIIK, edaspidi „Hiina”,

               edaspidi koos „lepinguosalised”,

               PIDADES SILMAS lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja sidemete tugevdamist,

               SOOVIDES hõlbustada diplomaatilise passi ja ELi reisiloa kasutajate reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse, ning tagada võrdsuse ja vastastikkuse põhimõtete järgimist,

               VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis'd käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Eesmärk

               Käesoleva lepinguga nähakse liidu ja Hiina kodanikele, kes on kehtiva diplomaatilise passi või ELi reisiloa kasutajad, ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               ARTIKKEL 2

               Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „liikmesriik” – liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;

               b)
                     „liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;

               c)
                     „Hiina kodanik” – isik, kellel on Hiina kodakondsus;

               d)
                     „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis’d;

               e)
                     „ELi reisiluba” – liidu poolt liidu institutsioonide teatavatele teenistujatele vastavalt määrusele (EL) nr 1417/2013
                  1
                väljastatud dokument.

               ARTIKKEL 3

               Kohaldamisala

               1.
                     Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv diplomaatiline pass või ELi reisiluba, võivad siseneda viisavabalt Hiina territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud ajavahemikul.

               Hiina kodanikud, kellel on Hiina väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 kindlaks määratud ajavahemikul.

               2.
                     Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest loobumise kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Hiinal on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.

               3.
                     Käesoleva lepinguga hõlmatud liidu kodanikud täidavad oma Hiinas viibimise ajal selle riigi territooriumil kehtivaid õigusakte.

               Käesoleva lepinguga hõlmatud Hiina kodanikud täidavad oma mis tahes liikmesriigis viibimise ajal selle riigi territooriumil kehtivaid õigusakte.

               4.
                     Viisanõudest loobumist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.

               5.
                     Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, kohaldatakse käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes Euroopa Liidu õigusakte ning liikmesriikide ja Hiina siseriiklikke õigusakte.

               ARTIKKEL 4

               Viibimise kestus

               1.
                     Liidu kodanikud, kes kasutavad liikmesriigi väljastatud kehtivat diplomaatilist passi või ELi reisiluba, võivad viibida Hiina territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               2.
                     Hiina kodanikud, kes kasutavad Hiina väljastatud kehtivat diplomaatilist passi, võivad viibida Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd.

               Hiina kodanikud, kes kasutavad Hiina väljastatud kehtivat diplomaatilist passi, võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvutamisel arvesse Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.

               3.
                     Käesoleva lepinguga ei piirata Hiina ja liikmesriikide võimalust lubada kooskõlas siseriikliku ja liidu õigusega viibida oma territooriumil kauem kui 90 päeva.

               ARTIKKEL 5

               Kõrgete ametnike visiidid

               Ametnikud, kes töötavad keskvalitsuses aseministri tasemel või kõrgemal, ning ohvitserid, kes on Hiina relvajõududes kindralmajori auastmes või kõrgemal, peavad enne ametlikel põhjustel visiiti liikmesriigi territooriumile teavitama sellest diplomaatiliste kanalite kaudu asjaomase liikmesriigi pädevaid ametiasutusi.

               Ametnikud, kes töötavad liikmesriigi keskvalitsuses aseministri tasemel või kõrgemal, ning ohvitserid, kes on liikmesriigi relvajõududes kindralmajori auastmes või kõrgemal, peavad enne ametlikel põhjustel visiiti Hiina territooriumile teavitama sellest diplomaatiliste kanalite kaudu Hiina pädevaid ametiasutusi.

               ARTIKKEL 6

               Territoriaalne kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

               2.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

               ARTIKKEL 7

               Lepingu haldamise ühiskomitee

               1.
                     Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb liidu esindajatest ja Hiina esindajatest. Liitu esindab Euroopa Komisjon.

               2.
                     Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:

               a)
                     teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;

               b)
                     esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

               c)
                     lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.

               3.
                     Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.

               4.
                     Komitee kehtestab oma töökorra.

               ARTIKKEL 8

               Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Hiina vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute vahel

               Käesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Hiina vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.

               ARTIKKEL 9

               Dokumentide näidiste vahetamine

               1.
                     Juhul kui Hiina, liikmesriigid ja liit ei ole üksteisele diplomaatiliste kanalite kaudu saatnud kehtiva diplomaatilise passi ja ELi reisiloa näidiseid, siis teevad nad seda hiljemalt 90 päeva jooksul pärast käesoleva lepingu allakirjutamist.

               2.
                     Juhul kui võetakse kasutusele uus diplomaatiline pass või ELi reisiluba, või kui muudetakse olemasolevat passi või reisiluba, edastavad Hiina, liikmesriigid ja liit üksteisele diplomaatiliste kanalite kaudu uue või muudetud passi või ELi reisiloa näidised koos üksikasjaliku teabega selle tehnilise kirjelduse ja kohaldamise kohta hiljemalt 90 päeva enne tehtud muudatuste kehtima hakkamist.

               ARTIKKEL 10

               Lõppsätted

               1.
                     Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast viimase sellise teate saamise kuupäeva, millega lepinguosalised teineteisele teatavad, et lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused on lõpule viidud.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevale järgnevast kolmandast päevast.

               2.
                     Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse lõike 5 kohaselt.

               3.
                     Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

               4.
                     Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahvatervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul, kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Lepingu täitmise peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle kavandatud jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.

               5.
                     Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90. päeval pärast teatamise kuupäeva.

               6.
                     Hiina võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi liikmesriikide suhtes korraga.

               7.
                     Liit võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

               Koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja hiina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Autentsetes keeleversioonides esinevate lahknevuste korral on ingliskeelne versioon ülimuslik.

               ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

               Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

               Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Hiina ametiasutused sõlmiksid viivitamatult diplomaatiliste passide kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud käesoleva lepingu tingimustega sarnastel tingimustel.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 SÄTESTATUD 90-PÄEVAST VIIBIMISE KESTUST MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

               Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

               ÜHISDEKLARATSIOON, MIS KÄSITLEB KÕNEALUSE LEPINGU MÕJU TEISTELE KOOSTÖÖVALDKONDADELE ELi JA HIINA RÄNDE- JA LIIKUVUSDIALOOGI RAAMES

               Lepinguosalised tuletavad meelde, et käesolev leping on üheks tulemuseks, mida nimetatakse ELi ja Hiina rände- ja liikuvusdialoogi teise vooru protokollis kokkulepitud läbirääkimiskavas, mille poliitilised juhid kinnitasid 17. ELi-Hiina tippkohtumise ühisavalduses. Kõnealune tegevuskava hõlmab esimeses etapis diplomaatilise passi kasutajate suhtes vastastikuse viisanõudest loobumise lepingu üle läbirääkimiste pidamist ja lepingu allakirjutamist, viisataotluskeskuste avamist ühiselt kokkulepitud Hiina linnades, kus puudub konsulaaresindus, ning praktilise koostöö algatamist ebaseadusliku rände vastase võitluse valdkonnas. Teine etapp hõlmab viisalihtsustuslepingute üle läbirääkimiste pidamist ja ebaseadusliku rände vastase võitluse valdkonnas koostöö tegemist.

               Lepinguosalised taaskinnitavad oma kindlat kavatsust täita tegevuskava raames võetud kohustusi ja ühist arusaama, et kõnealused kohustused on omavahel seotud ning moodustavad jagamatu paketi.

               _________________

                     (1)
                  Nõukogu määrus (EL) nr 1417/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse Euroopa Liidu väljastatava reisiloa (laissez-passer) vorm, ELT L 353, 28.12.2013, lk 26.