Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0202

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsus millega luuakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013“) {SEK(2006) 566}  /* KOM/2006/0202 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 1.6.2006KOM(2006) 202 lõplik2006/0076 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSmillega luuakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013“)(komisjoni esitatud) {SEK(2006) 566}SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vastavalt programmi „Fiscalis 2003–2007“ käsitleva otsuse artikli 15 lõike 4 punktile a tuleb komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatis programmi jätkamise põhjendatuse kohta ning vajadusel lisada sellele asjakohane ettepanek. Komisjon võttis 6. aprillil 2005. aastal vastu teatise,[1] milles pidas vajalikuks kahte jätkuprogrammi – „Toll 2013“ ja „Fiscalis 2013“[2] – vastavalt programmidele „Toll 2007“ ja „Fiscalis 2003–2007“. |120 | Üldine taust Euroopa Liidu ees seisev suurim väljakutse on lähiaastatel seotud majanduskasvu ja töökohtade loomisega, nagu sätestatud taaskäivitatud Lissaboni strateegias[3]. Programm „Fiscalis 2013“ aitab kaasa kõnealuse strateegia elluviimisele, arendades jätkuvalt maksuasutuste vahelist koostööd, et tagada maksustamissüsteemide järgmiste eesmärkide saavutamine: ühenduse maksualaste õigusaktide ühesugune kohaldamine, riikide ja ühenduse finantshuvide kaitse, siseturu ladus toimimine, sest maksude tasumisest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist takistatakse, pidades silmas ka selle rahvusvahelist mõõdet, konkurentsimoonutuste vältimine ning õigusaktide täitmisest nii asutustele kui ka maksukohustuslastele tekkiva koormuse jätkuv vähendamine. |130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Programm „Fiscalis 2013“ on programmi „Fiscalis 2003–2007“ jätkuprogramm. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Kõik osalevad riigid võtsid osa vahehindamise e-küsitlusest, samal ajal kui viies riigis viidi läbi juhtumiuuringud. Kõnealuste juhtumiuuringute raames korraldati põhjalikke intervjuusid nii programmikoordinaatorite, IT-süsteemide kasutajate, programmis osalejate, maksuasutuste esindajate kui ka maksukohustuslastega. Programmis osalejatelt palutakse osana programmi „Fiscalis 2007“ seiresüsteemist regulaarselt tagasisidet. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Sidusrühmad peavad programmi „Fiscalis“ osalevate riikide seisukohast väga oluliseks ja nõustusid, et programm „Fiscalis“ aitab kaasa paremale koostööle ja usalduse tekitamisele nende ametiasutuste ja ametnike vahel. Osalevad riigid hindasid eriti kõrgelt programmi paindlikkust ja soovivad seda ka tulevikus säilitada. Samuti rõhutasid nad, et programm mängib võtmerolli osalevate riikide toetamisel, et nad saaksid üksteiselt õppida ja seega vältida kulukaid vigu. Vahehindamisel soovitati tõhustada tegevust koolitus- ja teabelevivaldkonnas. Kõnealuseid soovitusi on uue ettepaneku koostamisel arvesse võetud. |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine Esimesel poliitilisel valikul, mis on programmi „Fiscalis“ peatamine, on vahetu ja hävitav mõju kogu siseturule üldiselt ning eriti maksusüsteemide toimimisele. Teine poliitiline valik, programmi „Fiscalis 2013“ loomine „Fiscalis 2007“ pikendusena, kaasamata seejuures lisaressursse uute poliitiliste algatuste toetamiseks ja/või muutunud oludega kohanemiseks, tähendaks käesoleva olukorra järkjärgulist halvenemist. Kuigi kõnealune valik võib lühiajalises perspektiivis rahuldav tunduda, ilmneksid peagi selle piirangud ja soovimatud mõjud, kuna kõnealune valik ei paku maksuasutustele piisavalt ressursse tulevaste väljakutsetega toimetulekuks. Kolmas poliitiline valik näeb ette programmi „Fiscalis 2013“ loomise „Fiscalis 2007“ pikendusena, kuhu on lisatud ressursse ühelt poolt uute poliitiliste algatuste toetamiseks ja teiselt poolt kõigi muude alamrubriikide eelarve vähetähtsa kasvu ettenägemiseks. Uued poliitilised algatused, mis aitavad suuresti kaasa väljakujundatud elektroonilise maksuhalduse arendamisele, võtavad suurima osa kõnealustest lisaressurssidest. Lisaeelarve on samuti vajalik üleeuroopaliste IT-süsteemide uuendamiseks, et võtta vastu oodatav teabevahetuse kasv, samas kui piiratud osa lisaressurssidest kasutatakse algatuste tegemiseks, et toetada e-õppe ja teabelevivaldkonnas teabe jagamise edendamist. |231 | Komisjon viis läbi tööprogrammis nimetatud mõju hindamise ja sellekohane aruanne on saadaval dokumendis SEC(2006) 566. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte, Luuakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013“). |310 | Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamisleping, eriti selle artikkel 95. |320 | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. |321 | Kuna osalevad riigid ei saa täiel määral saavutada käesolevas otsuses sätestatud meetmete eesmärke, mis oma ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. |Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmis(t)el põhjus(t)el. |324 | Ehkki kõnealuse programmi eesmärkide saavutamise kohustus lasub eeskätt osalevatel riikidel, on programmi tegevuse kooskõlastamiseks ning infrastruktuuri loomiseks ja vajalike stiimulite pakkumiseks vaja ühenduse meetmeid. |Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |331 | EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusaktid: muu (ühenduse programm). |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Ei kohaldata. |MÕJU EELARVELE |401 | Ühenduse kantavad tegevuskulud võib jagada peamiselt kaheks: ühismeetmed ja IT-meetmed. Ühismeetmed hõlmavad seminare, projektirühmi, töölähetusi, mitmepoolset kontrolli, koolitust ja muid meetmeid artikli 1 lõike 2 punkti f alusel. IT-meetmed hõlmavad olemasolevate üleeuroopaliste süsteemide toimimist ja arendamist ning uute süsteemide väljatöötamist. Ühenduse eelarvest aastateks 2008–2013 eraldatav summa on 156,9 miljonit eurot. Programm „Fiscalis 2013“ kestab kuus aastat, et see langeks kokku finantsperspektiiviga (2007–2013). Komisjon jätab endale võimaluse uurida, kas ühenduse käesoleva programmi rakendamisega seotud teatavate ülesannete täitmise võiks jätta tehniliste ja haldusabilepingutega täitevasutusele või teenuseosutajale. |TÄIENDAV TEAVE |520 | Olemasoleva õigusakti kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse olemasolevad õigusaktid kehtetuks. |570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus Artikkel 6: Side- ja teabevahetussüsteemid Üleeuroopalised side- ja teabevahetussüsteemid on olulised ühenduse maksustamissüsteemide tugevdamiseks, eriti nende mõju ja tõhususe tagamiseks. Programm „Fiscalis 2013“ toetab nii maksundusega seonduvaid süsteeme, mida arendatakse või mis toimivad käesoleva määruse jõustumise ajal, kui ka ühenduse õigusaktide alusel loodud maksundusega seotud uute süsteemide arendamist. Aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise arvutistamine integreeritakse programmi „Fiscalis 2013“ alates aastast 2009. Senistest programmidest nähtub, et sidusrühmade tihe koostöö on üleeuroopaliste IT-süsteemide ladusa juhtimise eeltingimus. Komisjoni ja osalevate riikide sarnane kohustus tagada oma pädevusvaldkonnas olemasolevate süsteemide toimimine ja uute üleeuroopaliste rakenduste väljatöötamine on samuti väga vajalik. Ettepanekus eristatakse selgelt komisjoni ja osalevate riikide kohustusi. Komisjon võib lubada side- ja teabevahetussüsteemide kasutamist avalik-õiguslike teenuste osutamiseks maksu- vm valdkondades, kui selle eest tehakse sissemakse programmi eelarvesse. Artikkel 7: Mitmepoolne kontroll Piiriülese maksukontrolli korraldamine on õiguslikult keeruline ning eeldab osalevate audiitorite tihedat koostööd. Programmi „Fiscalis“ mitmepoolsed kontrollimeetmed loovad audiitoritele kontrolli korraldamiseks vajaliku raamistiku. Programmi „Fiscalis 2007“ kahel esimesel aastal kasutasid audiitorid mitmepoolset kontrolli intensiivselt. Need meetmed on kujunenud piiriüleste pettuste vastu võitlemisel tähtsaks ja tõhusaks. Programm „Fiscalis 2013“ ärgitab liikmesriike selliseid meetmeid kasutama ning suurendama nende hulka ja kvaliteeti. Artikkel 8: Seminarid ja projektirühmad Seminarid pakuvad teatavate valdkondade tippspetsialistidele võimaluse üksteisega kohtuda ja koos komisjoniga arutada ühiseid probleeme, kogemusi ja lahendusvõimalusi. Seminaridest on kasu nii parima haldustava arendamisel ja levitamisel kui ka koostöö ergutamisel ja arendamisel või koolitusvõimalusena. Liikmesriigid märgivad sageli, et ametnike kahepoolsetest kontaktidest seminaridel on palju kasu riikide maksuasutuste koostöö edendamisel ja usalduse tekitamisel. Vahel on seminaridele kutsutud ettevõtete, maksukohustuslaste ja muude isikute esindajaid, kellel on eriteadmised. Osalejad asutustest hindavad eespool nimetatud ekspertide osalust kõrgelt. Fiscalis 2007 uue meetmena hakati kasutama projektirühmi ja väikese osavõtjate arvuga kohtumisi konkreetsel teemal. Nii liikmesriigid kui ka komisjon andsid programmi „Fiscalis 2007“ vahehindamises projektirühmade tööle kõrge hinnangu. Projektirühmad on hea võimalus maksuasutuste erinevate lähenemisviiside analüüsimiseks ja hea haldustava alaste soovituste andmiseks. Projektirühmad lülitatakse seepärast otsese meetmetüübina programmi „Fiscalis 2013“. Artikkel 9: Töölähetused Töölähetuste eesmärk on uurida teises asutuses teatavat konkreetset haldustava või leida lahendus strateegilist või praktilist laadi küsimustele. Töölähetuse võib korraldada koostöös nii ELi liikmesriikide kui ka kolmandate riikide maksuasutustega. Artikkel 10: Koolitus Programmi „Fiscalis 2007“ vahehindamisel kinnitati ühise koolituse arendamise vajadust. “Fiscalis 2007 tegevusvahemiku esimesel poolel töötati välja mitmeid ad hoc koolitusmeetmeid. Artikli 1 lõike 2 punkt f: Muud meetmed Programmis „Fiscalis 2007“ on osutunud eriti kasulikuks võimalus arendada standardmeetmete kõrval muid meetmeid, mis lähtuvad konkreetsest vajadusest. Nii tehti programmis „Fiscalis 2007“ algust projektirühmadega. Seepärast säilitatakse vastav võimalus ka programmis „Fiscalis 2013“. Artikkel 3: Programmis osalemine Osalevad riigid on Euroopa Liidu liikmesriigid ja kandidaatriigid, võimalikud kandidaatriigid ning Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud teatavad partnerriigid, kui vajaliku korra suhtes on kokku lepitud. Artikkel 11: Meetmetes osalemine programmi raames Rahvusvaheliste organisatsioonide, kolmandate riikide asutuste ning maksukohustuslaste ja nende organisatsioonide esindajad võivad alati osaleda programmi raames korraldatud meetmetes, kui see on vajalik programmi eesmärkide saavutamiseks. Artikkel 12: Teabevahetus Fiscalis 2007 vahehindamisel kinnitati vajadust korraldada liikmesriikide asutuste ja komisjoni vahelist teadmiste ja teabevahetust struktureeritumalt ning talletada programmi kestel kogutud teadmised. Seepärast pööratakse programmis „Fiscalis 2013“ erilist tähelepanu teabevahetusele ja teadmiste haldamisele. |1.  2006/0076 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSmillega luuakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013“)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[5]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Ühenduse ees seisev suurim väljakutse on lähiaastatel seotud majanduskasvu ja töökohtade loomisega, nagu on sätestatud taaskäivitatud Lissaboni strateegias. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 1998. aasta otsusega nr 888/98/EÜ, millega kehtestati ühenduse meetmeprogramm siseturu kaudse maksustamise süsteemide parandamiseks (programm „Fiscalis“)[6] (edaspidi „programm „Fiscalis 2002““), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta otsusega nr 2235/2002/EÜ, millega võetakse vastu siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2003–2007“)[7] (edaspidi „programm „Fiscalis 2007““), on märkimisväärselt toetatud eespool nimetatud eesmärkide saavutamist aastatel 1998–2002 ja 2003–2007. Seepärast on asjakohane jätkata kõnealuste programmide raames algatatud meetmeid. Käesolev programm tuleks luua kuueaastaseks ajavahemikuks, et viia selle kestus vastavusse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevas institutsioonidevahelises lepingus ( kuupäev lisatakse )[8] sisalduva mitmeaastase finantsraamistiku kestusega.(2) Praeguste ja tulevaste liikmesriikide ning nende ja komisjoni vaheline tulemuslik, tõhus ja ulatuslik koostöö on maksustamissüsteemide toimimiseks ja pettusega võitlemiseks väga oluline. Kuna maksupetturite tegevus ei piirdu vaid ühenduse territooriumiga, võimaldab programm „Fiscalis 2013“ arendada koostööd kolmandate riikidega ja anda neile abi. Käesolev programm peaks ühtlasi aitama kindlaks määrata nii õigusakte ja haldustavasid, mis võivad koostööd takistada, kui ka võimalikke vahendeid kõnealuse koostöö takistuste ületamiseks.(3) Selleks et toetada kandidaatriikide ühinemisprotsessi, tuleb pakkuda praktilisi vahendeid, mille abil kõnealuste riikide maksuasutused suudavad alates ühinemise kuupäevast täita kõiki ühenduse õigusaktides sätestatud ülesandeid. Seepärast tuleks käesolev programm avada kandidaatriikidele. Sarnast lähenemist tuleks kasutada ka võimalike kandidaatriikide puhul.(4) Selleks et toetada Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide maksureforme, on asjakohane pakkuda neile teatavatel tingimustel võimalust osaleda programmi valitud tegevustes.(5) Üleeuroopalistel arvutipõhistel turvatud side- ja teabevahetussüsteemidel, mida rahastatakse programmi „Fiscalis 2007“ raames, on oluline osa ühenduse maksustamissüsteemide tugevdamisel ja nende rahastamist tuleks seepärast jätkata.. Lisaks peaks olema võimalik kaasata programmi ka teisi maksudega seotud teabevahetussüsteeme, nagu näiteks aktsiisiga maksustatava kauba ühendusesisese liikumise ja jälgimise arvutipõhine süsteem (EMCS), mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsusega 1152/2003/EÜ (aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta),[9] ning ka muid süsteeme, mis on vajalikud nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta)[10] eesmärkide saavutamiseks.(6) Ühenduse kogemus programmidest „Fiscalis 2002“ ja „Fiscalis 2007“ on näidanud, et programmi eesmärke aitavad saavutada eri riikide asutuste ametnike ametialased kokkusaamised, nt töölähetused, seminarid, projektirühmad ja mitmepoolne kontroll. Seepärast tuleks neid meetmeid jätkata. Vajaduste paremaks rahuldamiseks peaks olema jätkuvalt võimalik töötada välja uut tüüpi meetmeid.(7) Programmidest „Fiscalis 2002“ ja „Fiscalis 2007“ saadud kogemused on näidanud, et ühise koolitusprogrammi kooskõlastatud väljatöötamine ja rakendamine aitab saavutada programmi eesmärke ning eelkõige parandada ühenduse õigust käsitlevate teadmiste üldist taset. Põhjalikult tuleks uurida elektroonilise õpikeskkonna võimalusi.(8) Maksunduse valdkonnas tegutsevatel ametnikel on vaja piisavat keeleoskustaset, et olla võimelised käesolevas programmis osalema ja sellega koostööd tegema. Programmis osalevad riigid vastutavad oma ametnikele vajaliku keeleõppe korraldamise eest.(9) On asjakohane võimaldada teatavate tegevuste korraldamist kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning maksukohustuslaste ja nende organisatsioonide esindajate osavõtul.(10) Programmi „Fiscalis 2007“ vahehindamisel[11] kinnitati, et on vaja korraldada liikmesriikide asutuste vahelist ning asutuste ja komisjoni vahelist teadmiste ja teabevahetust struktureeritumalt ning talletada programmi kestel kogutud teadmised. Seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata teabevahetusele ja teadmiste haldamisele.(11) Ehkki programmi „Fiscalis 2013“ eesmärkide saavutamise kohustus lasub eeskätt osalevatel riikidel, on asjakohase tegevuse kooskõlastamiseks ning infrastruktuuri loomiseks ja vajalike stiimulite pakkumiseks vaja ühenduse meetmeid. Kuna osalevad riigid ei saa täiel määral täita käesolevas otsuses sätestatud meetmete eesmärke, mis oma ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.(12) Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis kujutab endast eelarvepädeva institutsiooni peamist juhist eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[12] punkti 33 tähenduses.(13) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[13]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:I peatükkÜldsättedArtikkel 1Programm „Fiscalis 2013“1. Käesolevaga kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse mitmeaastane tegevusprogramm „Fiscalis 2013“ (edaspidi „programm"), mille eesmärk on parandada maksustamissüsteemide toimimist siseturul.2. Programm hõlmab järgmisi meetmeid:a) side- ja teabevahetussüsteemid,b) mitmepoolne kontroll,c) seminarid ja projektirühmad,d) töölähetused,e) koolitus,f) muud programmi eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed.Artikkel 2MõistedKäesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:(1) maksustamine – osalevates riikides järgmiste maksude kohaldamine:a) käibemaks,b) alkoholi-, tubaka- ja energeetikatoodete aktsiisimaksud,c) nõukogu direktiivi 77/799/EMÜ[14] artikli 1 lõikes 2 määratletud tulu- ja kapitalimaksud,d) nõukogu direktiivi 76/308/EMÜ[15] artiklis 3 määratletud maksud kindlustusmaksetelt;(2) asutused – osalevates riikides maksustamise korraldamise või maksudega seotud tegevuste eest vastutavad riigiasutused ja -organid;(3) ametnik – asutuse ametnik.Artikkel 3Programmis osalemine1. Osalevad riigid on liikmesriigid ja lõikes 2 osutatud riigid.2. Programmis võivad osaleda:a) ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavad kandidaatriigid vastavalt üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad nende maade osalemist ühenduse programmides, mis on käivitatud asjaomase raamkokkuleppe ja assotsiatsiooninõukogu otsustega;b) võimalikud kandidaatriigid vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast ühenduse programmides nende riikide osalemist käsitlevate raamkokkulepete sõlmimist ;3. Programmis võivad osaleda ka teatavad Euroopa naabruspoliitika partnerriigid juhul, kui nad on piisavalt ühtlustanud oma asjaomaseid õigusakte ja haldustavasid ühenduse omadega, ning vastavalt sätetele, mis määratakse kindlaks koos nende riikidega pärast nende riikide ühenduse programmides osalemist käsitlevate raamkokkulepete sõlmimist.4. Osalevaid riike esindavad asjaomaste asutuste liikmed.Artikkel 4Eesmärgid1. Programmi üldine eesmärk on parandada maksustamissüsteemide nõuetekohast toimimist siseturul, tõhustades osalevate riikide, nende haldusasutuste ja muude organite koostööd.2. Programmi eesmärgid on järgmised:a) käibemaksu, aktsiisimaksu ning tulu- ja kapitalimaksudega seoses:i) tagada tõhus, mõjus ja ulatuslik teabevahetus ning halduskoostöö,ii) aidata ametnikel omandada ühesugused ulatuslikud teadmised ühenduse õigusest ja selle rakendamisest liikmesriikides,iii) tagada heade haldustavade väljakujundamise ja levitamise kaudu haldusmenetluste jätkuv tõhustamine haldusasutuste ja maksumaksjate vajaduste arvessevõtmiseks;b) kindlustusmaksetele kehtestatud maksude valdkonnas parandada asutustevahelist koostööd, tagades olemasolevate eeskirjade tõhusam täitmine;c) seoses kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega rahuldada kõnealuste riikide erivajadusi maksualaste õigusaktide ja haldussuutlikkuse valdkonnas;d) seoses kolmandate riikidega, eelkõige Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega, tõhustada koostööd kõnealuste riikide maksuasutustega.Artikkel 5TööprogrammKomisjon võtab iga-aastase tööprogrammi vastu artikli 16 lõikes 2 sätestatud korras.II peatükkProgrammi meetmedArtikkel 6Side- ja teabevahetussüsteemid1. Komisjon ja osalevad riigid tagavad lõikes 2 määratletud side- ja teabevahetussüsteemide toimivuse.2. Side- ja teabevahetussüsteemid on järgmised:a) ühine teabevõrk/ühine süsteemiliides (CCN/CSI),b) käibemaksuteabe vahetamise süsteem (VIES),c) aktsiisisüsteemid,d) aktsiisiga maksustatud toodete ringluse ja kontrolli süsteem (EMCS),e) mis tahes uus maksudega seotud side- ja teabevahetussüsteem, mis on loodud ühenduse õigusaktide alusel ja sätestatud artiklis 5 osutatud tööprogrammis.3. Side- ja teabevahetussüsteemide komponendid, mille eest vastutab ühendus, on riistvara, tarkvara ja võrguühendus, mis on kõigi osalevate riikide puhul ühised.Komisjon sõlmib ühenduse nimel vajalikud lepingud nende komponentide toimimise tagamiseks.4. Side- ja teabevahetussüsteemide komponendid, mille eest ühendus ei vastuta, on kõnealustesse süsteemidesse kuuluvad riiklikud andmebaasid, ühenduse vastutusel olevate komponentide ja muude komponentide vaheline võrguühendus ning tark- ja riistvara, mida osalevad riigid peavad vajalikuks, et neid süsteeme saaks täiel määral kasutada kogu nende haldusalas.Osalevad riigid tagavad nende komponentide, mille eest ühendus ei vastuta, toimimise ning nende koostalitlusvõime ühenduse vastutusel olevate komponentidega.5. Komisjon kooskõlastab koostöös osalevate riikidega lõikes 2 osutatud süsteemidesse ja infrastruktuuridesse kuuluvate ühenduse vastutusel olevate ja muude komponentide paigaldamise ja toimimise, et tagada nende toimivus, ühitatavus ja jätkuv täiustamine. Osalevad riigid järgivad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks määratud ajakavasid ja tähtaegu.6. Komisjon võib lubada side- ja teabevahetussüsteemide kasutamist avalik-õiguslike teenuste osutamiseks maksu- vm valdkondades, kui selle eest tehakse sissemakse programmi eelarvesse.Artikkel 7Mitmepoolne kontrollLiikmesriigid ja riigid, kellel on kahe- või mitmepoolsed halduskoostööd ja teabevahetust käsitlevad kokkulepped kas üksteisega või kõnealust tegevust võimaldavate liikmesriikidega, korraldavad ja viivad läbi mitmepoolseid kontrolle, tehes seda ühe või mitme eri osalevates riikides tegutseva asjaomase maksukohustuslase maksukohustuse kooskõlastatud kontrolli vormis.Kõnealustes mitmepoolsetes kontrollides osalevatel riikidel võivad olla ühised või üksteist täiendavad huvid ning nad teavitavad kõnealuste kontrollide tulemustest komisjoni.Artikkel 8Seminarid ja projektirühmadKomisjon ja osalevad riigid korraldavad üheskoos seminare ja projektirühmi ning tagavad kõnealuste seminaride ja projektirühmade tulemuste levitamise.Artikkel 9Töölähetused1. Osalevad riigid korraldavad ametnike töölähetusi. Töölähetuste kestus on kuni üks kuu. Iga töölähetus peab keskenduma konkreetsele ametialasele valdkonnale ning asjaomased ametnikud ja asutused peavad selle põhjalikult ette valmistama ning seda hiljem hindama.2. Osalevad riigid võimaldavad lähetatud ametnikel tõhusalt osaleda vastuvõtvate asutuste tegevustes. Selleks tuleb anda lähetatud ametnikele õigus täita sellistest ülesannetest tulenevaid kohustusi, mille vastuvõttev asutus on neile usaldanud kooskõlas oma riigi õigussüsteemiga.3. Töölähetuste ajal kannavad lähetatud ametnikud oma ülesannete täitmisel samasugust tsiviilvastutust kui vastuvõtvate asutuste ametnikud. Lähetatud ametnike suhtes kehtivad samad ametisaladust käsitlevad eeskirjad, nagu vastuvõtjariigi ametnike suhtes.Artikkel 10Koolitus1. Komisjon võimaldab koostöös osalevate riikidega süsteemset koostööd riiklike koolitusasutuste ja koolituse eest vastutavate ametnike vahel maksuasutustes ning eelkõige:a) arendab olemasolevaid koolitusprogramme ja koostab vajaduse korral uusi programme põhikoolituse jaoks, et ametnikud omandaksid vajalikud ametialased oskused ja teadmised;b) vajadusel kooskõlastab kõigi osalevate riikidega iga osaleva riigi poolt oma ametnikele pakutavate maksustamisalaste koolituskursuste avamise kõikide osalevate riikide ametnikelec) arendab vajadusel ühiseks maksukoolituseks ja maksuhalduseks vajalikku infrastruktuuri ja meetmeid.2. Osalevad riigid peavad tagama, et lõike 1 punktis c osutatud ühised koolitusprogrammid ja ühine maksukoolituse infrastruktuur sobiksid täielikult kokku riiklike koolituskavadega.Peale selle peavad osalevad riigid tagama, et nende ametnikud saavad programmis osalemiseks koolitusprogrammidega ühiste ametialaste oskuste ja teadmiste omandamiseks vajalikku alg- ja täiendõpet ning piisava keeleoskuse saavutamiseks vajalikku keeleõpet.Artikkel 11Meetmetes osalemine programmi raamesRahvusvaheliste organisatsioonide, kolmandate riikide asutuste ning maksukohustuslaste ja nende organisatsioonide esindajad võivad alati osaleda programmi raames korraldatud meetmetes, kui see on vajalik artiklis 4 osutatud eesmärkide saavutamiseks.Artikkel 12TeabevahetusKomisjon arendab koostöös osalevate riikidega välja programmi meetmetest saadud teabe süsteemse ja struktureeritud vahetuse.III peatükkFinantssättedArtikkel 13Finantsraamistik1. Käesoleva programmi rakendamise finantsraamistikuks ajavahemikus 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 määratakse 156,9 miljonit eurot.2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi mitmeaastase programmi piires.Artikkel 14Kulud1. Programmi rakendamiseks vajalikud kulud jaotatakse ühenduse ja osalevate riikide vahel vastavalt lõigetele 2 kuni 6.2. Ühendus kannab järgmised kulud:a) artikli 6 lõikes 3 sätestatud side- ja teabevahetussüsteemidesse kuuluvate ühenduse vastutusel olevate komponentide omandamis-, arendus-, paigaldus- ja hoolduskulud ning igapäevase kasutamisega kaasnevad kulud;b) osalevate riikide ametnike mitmepoolsest kontrollist, töölähetustest, seminaridest ja projektirühmadest tulenevad reisi- ja elamiskulud;c) seminaride korralduskulud ning välisekspertide ja artiklis 11 osutatud osalejate osalemisest tulenevad reisi- ja elamiskulud;d) koolitussüsteemide ja -moodulite omandamis-, arendus-, paigaldus- ja hoolduskulud, kui need on kõigile osalevatele riikidele ühised;e) muude artikli 1 lõike 2 punktis f osutatud meetmetega seotud kulud.3. Osalevad riigid teevad komisjoniga koostööd, et assigneeringuid kasutataks usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt.Komisjon kehtestab kooskõlas finantsmäärusega kulude maksmisega seotud eeskirjad ja teavitab nendest osalevaid riike.4. Komisjon võtab programmi eelarve haldamiseks vajalikud meetmed vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud korras.5. Programmi eelarvest võib tasuda ka programmi haldamise ja selle eesmärkide täitmiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulud, nt uuringute, koosolekute, teavitamise ja avaldamise kulud, teabevahetusele keskenduvate infotehnoloogiliste võrgustikega seotud kulud koos kõigi muude tehnilise ja haldusabikuludega, mida komisjon käesoleva programmi haldamiseks tegema peab.6. Osalevad riigid kannavad järgmised kulud:a) artikli 6 lõikes 4 sätestatud side- ja teabevahetussüsteemidesse kuuluvate selliste komponentide omandamis-, arendus-, paigaldus- ja hoolduskulud ning igapäevase kasutamisega kaasnevad kulud, mis ei kuulu ühendusele;b) ametnike alg- ja täiendõppega ning keeleõppega seotud kulud.Artikkel 15FinantskontrollRahastamisotsuste ja käesolevast otsusest tulenevate kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatakse finantskontrolli ning vajaduse korral kohapealset kontrolli, mille viivad läbi komisjon, sealhulgas Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja Euroopa Kontrollikoda. Käesoleva otsuse alusel antavate toetuste kohta peavad abisaajad eelnevalt sõlmima kirjaliku kokkuleppe. Kõnealuses kokkuleppes kinnitavad abisaajad, et nõustuvad saadud summade kasutamise auditeerimisega Euroopa Kontrollikoja poolt.IV peatükkMuud sättedArtikkel 16Komitee1. Komisjoni abistab Fiscalise komitee (edaspidi "komitee").2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 4 sätestatud menetlust vastavalt selle artiklitele 7 ja 8.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee kehtestab oma töökorra.Artikkel 17KontrollimineKomisjon ja osalevad riigid teostavad pidevalt ühist programmi järelevalvet.Artikkel 18Vahe- ja lõpphindamised1. Programmi vahe- ja lõpphindamiste eest vastutab komisjon, kasutades selleks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud osalevate riikide aruandeid ja muud asjakohast teavet. Programmi hinnatakse artiklis 4 sätestatud eesmärkide alusel.Vahehindamisel hinnatakse programmi mõju ja tõhusust selle esimesel poolel saavutatud tulemuste põhjal, programmi algeesmärkide asjakohasust ning programmi meetmete mõju. Peale selle hinnatakse rahastamisallikate kasutamist ning järelevalve ja rakendamise kulgu.Lõpphindamine keskendub programmi meetmete tõhususele ja tulemuslikkusele.2. Osalevad riigid esitavad komisjonile järgmised aruanded:a) hiljemalt 31. märtsiks 2011 programmi tähtsust käsitleva vahearuande;b) hiljemalt 31. märtsiks 2014 programmi mõju ja tõhusust käsitleva lõpphindamise aruande.3. Komisjon esitab lõikes 2 osutatud aruannete ja mis tahes muu asjaomase teabe põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgmised aruanded:a) hiljemalt 30. juuniks 2011 programmi vahehindamise aruande ning programmi jätkamise asjakohasust käsitleva teatise, millele on vajadusel lisatud asjakohane ettepanek;b) hiljemalt 30. septembriks 2014 lõpphindamise aruande.Eespool nimetatud aruanded saadetakse teavitamise eesmärgil ka majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.Artikkel 19Kehtetuks tunnistamineOtsus 2235/2002 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2008.Kõnealuse otsusega hallatakse jätkuvalt selle raames rakendatavate meetmetega seotud rahalisi kohustusi kuni nende täitmiseni.Artikkel 20JõustumineKäesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.Artikkel 21AdressaadidKäesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb programmi „Fiscalis 2013“2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:1405 Maksukorralduspoliitika3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:-  140504 Programm „Fiscalis 2013“-  14010404 Programm „Fiscalis 2013“ – Halduskorralduskulud-  Programmi „Fiscalis 2013“ lõplik eelarvestruktuur otsustatakse hiljem.3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:-  Õigusliku aluse kehtivusaeg on 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013.-  Maksed jätkuvad pärast 31. detsembrit 2013.3.3. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |140504 | Mittekohustuslik | Liigendatud[16] | JAH | EI | JAH | 1a |14010404 | Mittekohustuslik | Liigendamata[17] | JAH | EI | JAH | 1a |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | A+c+d+e | 22,529 | 24,029 | 27,979 | 29,729 | 31,329 | 32,879 | 168,474 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 10,159 | 19,346 | 25,086 | 28,142 | 29,942 | 32,059 | 23,740 | 168,474 |Kaasrahastamise andmedEi kohaldata.4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugax Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Käesolev otsus on kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga, mis on lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta. See kuulub alamrubriiki 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks.4.1.3. Finantsmõju tuludelex Ettepanekul puudub otsene finantsmõju tuludele, kuigi maksude parem haldamine peaks muutma omavahendite (käibemaks) kogumise tõhusamaks ja soodsamaks.4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Personal kokku | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusÜksikasjalikuma analüüsi jaoks vaata programmi „Fiscalis 2013“ mõju hindamise lõiget 4.Programmi „Fiscalis“ eesmärk on tegeleda maksunduse praeguste ja tulevaste väljakutsetega. Seepärast pööratakse tähelepanu ühenduse maksundusalaseid õigusakte käsitlevate teadmiste suurendamisele, pettuste avastamise ja nende vastase võitluse edendamisele halduskoostöö tugevdamise ning maksukontrolli tõhustamise kaudu, maksukohustuslaste halduskoormuse vähendamisele ning maksustamise kohandamisele muutuva maksukeskkonnaga. Programmi „Fiscalis 2003–2007“ vahehindamisel osutasid sidusrühmad, et nad peavad programmi eesmärke enda vajaduste seisukohast väga oluliseks.Programm „Fiscalis“ on oma paindlikkuse abil saavutanud olulise koha võitluses maksupettusega, mille üldine tase võib käibe- ja aktsiisimaksu puhul olla ligikaudu 1% RKTst. Programmi „Fiscalis“ mõju ühenduse kaubandusele on märkimisväärne, kuna ligikaudu 50 miljonit maksukohustuslast kasutab käibemaksuteabe vahetamise süsteemi (VIES), mis moodustab maksuhalduse üleeuroopalise arvutiinfrastruktuuri tuuma. Programm toetab ka algatusi nõuete täitmiseks vajalike maksukohustuslaste kulutuste vähendamiseks. Ettevõtete andmed näitavad, et nõuete täitmiseks vajalikud kulutused on oluliselt suuremad kui vastavalt 30,9% maksudest ja 2,6% müügist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul ning 1,9% ja 0,02% suurte ettevõtete puhul. Programmil on otsene roll maksuaudiitorite, kelle kontrollitegevus põhineb VIESi andemetel, töös. Programmil „Fiscalis“ on ka peamine osa maksuametnikele nende töö Euroopa mõõtme teadvustamisel.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeÜksikasjalikuma analüüsi jaoks vaata programmi „Fiscalis 2013“ mõju hindamise lõiget 6.Juhul kui maksunduse valdkonnas ei jätkata ühegi ühenduse rahastamisvahendiga, lõppeks eelmiste Fiscalise programmide eelnevalt saavutatud mõju. See tähendaks näiteks seda, et 25 liikmesriigi vahel ei eksisteeriks turvalist võrku ja teabevahetussüsteeme ning IT-süsteemide koostalitlusvõime ja ühitatavus ei oleks võimalik. Fiscalise jätkuprogrammita muutuks halduskoostöö nõrgemaks, kuna maksuasutuste vaheline teabe, teadmiste ja ekspertarvamuste vahetus väheneks. Halduskoostöö alustamine ühenduse programmita oleks eelarve ja personali seisukohast kulukam, selle väljund on madalama kvaliteediga ning lisaks kõigele palju ebatõhusamalt korraldatud, kuna iga maksuasutus peaks seda tegema riiklikul tasandil. Samuti ei saaks kandidaatriigid, Lääne-Balkani riigid ja Euroopa naabruspoliitika partnerriigid toetust. Vahehindamine on näidanud, et programmi kõigi sidusrühmade vahel valitseb ühine arusaam, et ühenduse programm on olulise tähtsusega maksuasutuste vahelise koostöö parandamisel. Mõju hindamises kirjeldatakse, mis juhtuks, kui programm „Fiscalis“ lakkaks eksisteerimast.Programmiga „Fiscalis“ on loodud struktuure teabe ja kogemuste organiseeritud jagamiseks maksuametnike vahel. Tänu kõnealustele struktuuridele on programmist „Fiscalis“ saanud tähis Euroopa Liidu maksusüsteemide vahelise koostöö valdkonnas. Programm on paindlik, mis võimaldab liikmesriikide asutustel nende erivajaduste jaoks konkreetsest vajadusest lähtuvaid lahendusi välja töötada. Seepärast on igal asutusel programmi „Fiscalis“ kontaktisik, kes aitab komisjonil programmi „Fiscalis“ ellu viia. Programmita „Fiscalis 2013“ ei ole võimalik korraldada süsteemset teabe ja teadmiste vahetust kõikide maksuasutuste vahel ja kõigis maksupoliitika valdkondades. Juhul kui programm „Fiscalis“ peatatakse, lagunevad loodud struktuurid ja kontaktid, kuna kaob neid koos hoidnud jõud. Maksuasutused võivad selle tulemusena hakata rohkem sissepoole vaatama, selle asemel et edendada teadmiste jagamist ja üksteiselt õppimist.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEesmärgid ja oodatavad tulemusedNagu eespool osutatud, on programmi „Fiscalis 2013“ üldeesmärk parandada siseturu maksustamissüsteemide toimimist, suurendades osalevate riikide, nende asutuste, ametnike ja muude organite vahelist koostööd, ning määrata kindlaks ja parandada valdkondi, nagu näiteks õigusakte ja haldustavasid, mis raskendavad kõnealust koostööd. Kõnealust üldeesmärki täpsustavad programmi põhiosade või tegevusvaldkondade suhtes seatud täpsemad eesmärgid:a) käibemaksu, aktsiisimaksu ning tulu- ja kapitalimaksudega seoses:i) tagada tõhus, mõjus ja ulatuslik teabevahetus ning halduskoostöö,ii) aidata ametnikel omandada ühesugused ulatuslikud teadmised ühenduse õigusest ja selle rakendamisest liikmesriikides,iii) tagada heade haldustavade väljakujundamise ja levitamise kaudu haldusmenetluste jätkuv tõhustamine haldusasutuste ja maksumaksjate vajaduste arvessevõtmiseks;b) kindlustusmaksetele kehtestatud maksudega seoses:parandada asutustevahelist koostööd, et tagada olemasolevate eeskirjade parem kohaldamine,c) kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega seoses:kõnealuste riikide erivajaduste rahuldamine maksualaste õigusaktide ja haldussuutlikkuse valdkonnas;d) seoses kolmandate riikidega, eriti nendega, kes on Euroopa naabruspoliitika partnerriigid,parandada koostööd kõnealuste riikide maksuasutustega.Komisjon koostab iga-aastase tööprogrammi.NäitajadNäitajad töötatakse välja enne programmi „Fiscalis 2013“ algust.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)X Tsentraliseeritud juhtimineOtse, haldajaks on komisjon6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordNäitajad töötatakse välja sellisel viisil, et edenemist oleks võimalik regulaarselt jälgida.6.2. Hindamine6.2.1. Mõju hindamineMõju hindamine on ette valmistatud ja lisatakse ettepanekule.6.2.2. EelhindamineEelhindamine on asendatud mõju hindamisega.6.2.3. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)6.2.4. Edasise hindamise tingimused ja sagedusVahehindamisaruandes antakse vahetulemuste põhjal esimene hinnang programmi tulemuslikkusele ja tõhususele. Hinnatakse ka programmi algeesmärkide asjakohasust, et selgitada, kas programmi teises etapis tuleks kavandada muudatusi või kohandusi. Vahearuanne põhineb osalevate riikide esitatud aruannetel ja muudel kättesaadavatel andmetel. Aruande koostab komisjon.Lõpliku hindamisaruande aluseks on vahehindamine, osalevate riikide lõpparuanded ning kõik muud kättesaadavad andmed. Selles antakse lõplik hinnang programmi tulemuslikkusele ja tõhususele, võrreldes saadud tulemusi programmi eesmärkidega. Kasutada võib ka teisi hindamiskriteeriume, nt kasulikkus ja jätkusuutlikkus.1. Komisjon vastutab programmi vahe- ja lõpphindamise läbiviimise eest lõikes 2 osutatud osalevate riikide koostatud aruannete ja muu asjakohase teabe alusel. Programmi hinnatakse artiklis 3 sätestatud eesmärkide alusel.-  Vahehindamises hinnatakse programmi mõju ja tõhusust selle esimesel poolel, programmi algeesmärkide asjakohasust ning programmi meetmete mõju. Peale selle hinnatakse rahastamisallikate kasutamist ning järelevalve ja rakendamise kulgu.-  Lõpphindamine käsitleb muuhulgas ka programmi meetmete mõju ja tõhusust.2. Osalevad riigid saadavad komisjonile:a) hiljemalt 31. märtsiks 2011 programmi tähtsust käsitleva vahearuande;b) hiljemalt 31. märtsiks 2014 programmi mõju ja tõhusust käsitleva lõpphindamise aruande.3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:a) hiljemalt 30. septembriks 2011 programmi vahehindamise aruande (mis on nimetatud lõikes 1) ning programmi jätkamise asjakohasust käsitleva teatise, millele on vajadusel lisatud asjakohane ettepanek;b) hiljemalt 30. septembriks 2014 lõikes 1 nimetatud lõpphindamise aruande.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDTurvalise üleeuroopalise arvutiinfrastruktuuri ja programmi raames võetavate muude meetmete arendamiskulutused tehakse lepingu alusel, järgides enne maksmist komisjoni talituste kehtestatud kontrollimenetlust ning võttes arvesse lepingukohustusi ning usaldusväärseid finants- ja üldjuhtimistavasid. Pettusevastaseid meetmeid (kontrollid, aruanded jne) nähakse ette kõikide lepingutega, mis on sõlmitud komisjoni ja abisaajate vahel.Ühismeetmeid (personaliga seotud meetmete pakett) rahastatakse programmi „Fiscalis 2013“ ühismeetmete eelarvest. Ametnike kulud hüvitatakse järgmiselt.Igal liikmesriigil on programmi „Fiscalis“ kontaktisik, kes saab programmi „Fiscalis“ meetmetes osalevate ametnike kulude hüvitamiseks ettemakse kooskõlas programmide jaoks kehtestatud finantseeskirjadega. Kõnealune kontaktisik hüvitab ka programmi finantsjuhendis täpselt kindlaks määratud korralduskulud. Osalevad riigid peavad esitama kõnealuste kulude kohta aruande tegevuse aruandluse vahendi kaudu ning peavad samal ajal säilitama tõendavaid dokumente kohalikes arhiivides vähemalt viie aasta jooksul pärast selle eelarveaasta lõppu, mil kulud tehti.Kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või erasektori osalejatele hüvitab kulud komisjon, järgides väljakujunenud tavasid.Komisjoni finantstalitused teevad kontrollkäike liikmesriikidesse, et tagada vastavus programmi haldamise suhtes kohaldatavatele finantseeskirjadele.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Aasta 2013 | KOKKU |Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |Ametnikud või ajutised töötajad[22] (14 01 01) | A*/AD | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |B*, C*/AST | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |Art 14 01 02 kohaselt rahastatud personal[23] | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Art 14 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal[24] | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |KOKKU | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |* Personal hõlmab pädevate üksuste töötajaid programmi ja selle raames rahastatavate IT-süsteemide haldamiseks.8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga allika puhul.)X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (14 01 04/05 – Halduskorralduskulud)miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |Muu tehniline ja haldusabi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |– sisene | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |– väline | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Tehniline ja haldusabi kokku | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Personali liik | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |Ametnikud ja ajutised töötajad (14 01 01) | 1,620 | 1,620 | 1,620 | 1,620 | 1,620 | 1,620 | 9,720 |Art 14 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,282 |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 1,667 | 1,667 | 1,667 | 1,667 | 1,667 | 1,667 | 10,002 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajadVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.108 000 eurot aastas ametnike/ajutiste töötajate kohta.Arvestus – Art 14 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.47 000 eurot aastas artikli 14 01 02 kohaselt rahastatava personali kohta.Arvestus – Art 14 01 04/05 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.167 000 eurot aastas artikli 14 01 04/05 kohaselt rahastatava personali kohta8.2.6. Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |14 01 02 11 01 – Lähetused | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,500 |14 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |14 01 02 11 03 – Komiteed[26] | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,072 |14 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |14 01 02 11 05 – Infosüsteemid | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |2 2 Muud halduskulud kokku (14 01 02 11) | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 1,572 |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viide eelarvereale) | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 1,572 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud1000 eurot lähetuse kohta, 250 lähetust aasta kohtaKomiteed: Komiteemenetluse komitee: Programmi „Fiscalis“ komitee, üks kohtumine aasta kohta, 27 eksperdi reisikulud[1] KOM (2005) 111, 6. aprill 2005 (mõju hindamine – SEK 2005/423).[2] Sõnade „programm „Fiscalis““ all mõistetakse edaspidi programmi „Fiscalis“ üldiselt – vaatamata sellele, kas tegu on programmiga „Fiscalis“, „Fiscalis 2003–2007“ või „Fiscalis 2013“. Kui peetakse silmas konkreetset programmi, siis viidatakse programmidele „Fiscalis 2002“, „Fiscalis 2007“ või „Fiscalis 2013“.[3] KOM(2005) 330 (lõplik), 20. juuli 2005 ja SEK (2005) 622/3, 2. mai 2005.[4] ELT C , , lk .[5] ELT C , , lk .[6] EÜT L 126, 28.4.1998, lk 1.[7] EÜT L 341, 17.12.2002, lk 1.[8] Lisatakse läbirääkimiste käigus.[9] ELT L 162, 1.7.2003, lk 5.[10] ELT L 157, 26.5.2003, lk 38. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).[11] SEK (2005) 1045, 29.7.2005.[12] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1, kokkulepet on viimati muudetud otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).[13] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[14] EÜT L 336, 27.12.1977.[15] EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18.[16] Liigendatud assigneeringud.[17] Liigendamata assigneeringud:[18] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 14 peatüki 14 01 alla.[19] Kulud, mis kuuluvad jaotise 14 artikli 14 01 04 alla.[20] Halduskulude eelarvereaga nähakse ette meetmete võimalik hajutamine programmi raames. Eelarvenäitajad on kättesaadavad alles pärast kõnealust teemat käsitleva teostatavusuuringu lõpetamist 2006. aastal.[21] Kulud, mis kuuluvad peatüki 14 01 alla, välja arvatud artiklid 14 01 04 ja 14 01 05.[22] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[23] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[24] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[25] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[26] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.12.2016
            COM(2016) 771 final
            2016/0383(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

                  Euroopa Liidu põllumajandus- ja kalandusnõukogu 3237. istungi järeldustes kutsuti komisjoni üles täiustama praegu kehtivaid mehhanisme, et soodustada mahetoodetega kauplemist rahvusvahelisel tasandil ning nõuda vastastikkuse ja läbipaistvuse põhimõtte järgimist kõikides kaubanduslepingutes.

                  16. juunil 2014 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi ELi ja kolmandate riikide vaheliste mahetoodetega kauplemise lepingute üle.

                  Vastavalt nõukogu läbirääkimisjuhistele on komisjon pidanud Tšiiliga läbirääkimisi lepingu üle, millega teatavate toodete puhul tunnustatakse vastastikku mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjade ja kontrollisüsteemide samaväärsust.

                  Tšiiliga sõlmitava mahetoodetega kauplemise lepingu eesmärk on soodustada mahetoodetega kauplemist ELi ja Tšiili vahel ning tagada mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjade põhimõtete kõrgel tasemel tunnustamine ja mahetoodete logode vastastikune kaitse.

                  Samaväärsusleping võimaldab ELi eeskirjade kohaselt toodetud ja kontrollitud tooteid otse Tšiili turule lasta ning vastupidi. Lisaks nähakse lepinguga ette mahetoodetega kauplemist hõlmav koostöö-, teabevahetuse ja vaidluste lahendamise süsteem.

                  Tšiili tunnustab samaväärsetena kõiki määruse (EÜ) nr 834/2007 kohaldamisalasse kuuluvaid liidu mahetooteid, eelkõige järgmisi: töötlemata taimsed saadused, elusloomad või töötlemata loomsed saadused (sealhulgas mesi), vesiviljelustooted ja merevetikad, toiduna kasutatavad töödeldud põllumajandustooted (sealhulgas vein), söödana kasutatavad töödeldud põllumajandustooted, vegetatiivne paljundusmaterjal ja külviseeme.

                  Teiselt poolt tunnustab liit samaväärsetena järgmisi Tšiilist pärit tooteid: töötlemata taimsed saadused, mesi, toiduna kasutatavad töödeldud põllumajandustooted (sealhulgas vein), vegetatiivne paljundusmaterjal ja külviseeme.

                  Tšiili loomsete toodete tootmise (v.a mesindus) ning söödatootmise eeskirju ei tunnustatud samaväärsetena ja selliseid tooteid on võimalik samaväärsetena tunnustada alles hilisemas etapis, kui Tšiili täiendab neid tooteid käsitlevaid õigusakte. Kuigi Tšiilis puuduvad mahepõllumajanduslikku vesiviljelust käsitlevad eeskirjad, on riik nõus tunnustama liidu mahepõllumajanduslikke vesiviljelustooteid ja merevetikaid.

                  Kui liidu puhul ei seata imporditud koostisosade suhtes tingimusi, siis Tšiilis valmistatud toiduna kasutatavates töödeldud põllumajandustoodetes peab kasutama koostisosi, mis on Tšiilis mahepõllunduslikult kasvatatud või imporditud kas liidust või kolmandast riigist, mida liit on tunnustanud samaväärsena (vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikele 2); koostisosad ei tohi olla imporditud kolmandatest riikidest, mille puhul on liit tunnustanud üksnes kontrolliasutusi või kontrollorganeid (vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikele 3).

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

                  Komisjon on pidanud lepinguga seotud läbirääkimisi vastavalt nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsusele, millega anti komisjonile luba pidada läbirääkimisi liidu ja kolmandate riikide vahel mahetoodetega kauplemise lepingute sõlmimiseks ja võeti vastu asjakohased läbirääkimisjuhised.

                  Kaubanduspoliitika kuulub liidu ainupädevusse. Seega tuleb lepingu üle läbirääkimisi pidada ja leping sõlmida kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 207 ja 218.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Mõju eelarvele puudub.

               5.MUU TEAVE

               Ei kohaldata.

               2016/0383 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu [kuupäev] otsusega [XXX] kirjutati Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelisele mahetoodetega kauplemise lepingule (edaspidi „leping“) alla [kuupäev], tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (2)Nimetatud lepingus tunnustavad Euroopa Liit ja Tšiili Vabariik oma mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjade ning mahetoodete kontrollisüsteemide samaväärsust.

               (3)Lepingu eesmärk on soodustada mahetoodetega kauplemist, toetada mahepõllumajanduse arengut ja laienemist Euroopa Liidus ja Tšiili Vabariigis, tagada mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjade põhimõtete, kontrollisüsteemide toimimise ja mahetoodete usaldusväärsuse kõrgel tasemel tunnustamine. Parandada tuleks ka mahetoodete logode kaitset. Lisaks on lepingu eesmärk tõhustada lepinguosaliste õigusloomealast koostööd mahepõllumajandusliku tootmisega seotud küsimustes.

               (4)Lepingu artikliga 8 asutatud mahepõllumajanduslike toodete ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“) tegeleb lepingu rakendamise teatavate aspektidega. Eelkõige on ühiskomiteel õigus muuta lepingu I või II lisas esitatud toodete loetelu. Komisjonile tuleks anda volitus esindada liitu kõnealuses ühiskomitees.

               (5)Selleks et hõlbustada I või II lisas esitatud toodete loetelus tehtavate muudatuste heakskiitmist, peaks komisjonil olema volitus neid muudatusi heaks kiita tingimusel, et ta teavitab sellest eelnevalt liikmesriikide esindajaid. Komisjon peaks teavitama liikmesriikide esindajaid I või II lisa muudatustest, millele ta kavatseb ühiskomitees heakskiidu anda, ja esitama liikmesriikide esindajatele kogu asjakohase teabe, mille põhjal komisjon on võtnud seisukoha, et samaväärsusega võib nõustuda.

               (6)Selleks et oleks võimalik õigeaegselt reageerida, kui samaväärsuse tingimusi enam ei täideta, peaks komisjonil olema volitus samaväärsuse tunnustamine ühepoolselt peatada, tingimusel et ta teavitab sellest eelnevalt liikmesriikide esindajaid.

               (7)Juhul kui liikmesriikide esindajad, kes moodustavad blokeeriva vähemuse, avaldavad komisjoni esitatud seisukohale vastuseisu, ei tohiks komisjon I või II lisas esitatud toodete loetelu muudatusettepanekuid heaks kiita ega samaväärsuse tunnustamist peatada. Sellisel juhul peaks komisjon esitama ettepaneku nõukogu otsuse kohta vastavalt aluslepingu artikli 218 lõikele 9.

               (8)Leping tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline mahetoodetega kauplemise leping (edaspidi „leping“) kiidetakse liidu nimel heaks.

               2.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel ja kooskõlas lepingu artikli 15 esimese lõiguga esitama teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Lepingu artikliga 8 asutatud mahepõllumajanduslike toodete ühiskomitees esindab liitu komisjon.

               Artikkel 4

               Lepingu I või II lisa muudatused, mis on tehtud vastavalt lepingu artikli 8 lõike 3 punktile b, kiidab liidu nimel heaks komisjon.

               Komisjon teavitab enne lepingu I või II lisa muudatuste heakskiitmist liikmesriikide esindajaid liidu eeldatavast seisukohast, edastades teabedokumendi, milles on esitatud I või II lisas nimetatud toodete uue või ajakohastatud loeteluga seoses tehtud samaväärsuse hindamise tulemused, sealhulgas:

               (a)asjaomaste toodete loetelu koos märkega liitu eksporditavate eeldatavate koguste kohta;

               (b)asjaomaste toodete suhtes Tšiili Vabariigis kohaldatavad tootmiseeskirjad koos märkega selle kohta, kuidas on lahendatud mis tahes oluline erinevus võrreldes asjakohaste liidu sätetega;

               (c)kui see on asjakohane, siis asjaomaste toodete suhtes kohaldatav uus või ajakohastatud kontrollisüsteem koos märkega selle kohta, kuidas on lahendatud mis tahes oluline erinevus võrreldes asjakohaste liidu sätetega;

               (d)mis tahes muu teave, mida komisjon vajalikuks peab.

               Juhul kui aluslepingu artikli 238 lõike 3 punkti a teise lõigu kohase blokeeriva vähemusega võrdne arv liikmesriike avaldab vastuseisu, esitab komisjon ettepaneku kooskõlas aluslepingu artikli 218 lõikega 9.

               Artikkel 5

               Liidu otsuse peatada ühepoolselt kooskõlas lepingu artikli 3 lõigetega 4 ja 5 IV lisas loetletud õigusnormide, sealhulgas nende V lisas osutatud ajakohastatud ja konsolideeritud versioonide samaväärsuse tunnustamine, peab langetama komisjon.

               Enne kui komisjon sellise otsuse teeb, teavitab ta liikmesriikide esindajaid kooskõlas artiklis 4 sätestatud menetlusega.

               Artikkel 6

               Käesolev otsus jõustub […].

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.12.2016
            COM(2016) 771 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta

               Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline mahetoodetega kauplemise leping

               EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,

               ühelt poolt ning

               TŠIILI VABARIIK, edaspidi „Tšiili“,

               teiselt poolt,

               edaspidi koos „lepinguosalised“,

               TUNNUSTADES oma pikaajalist ja kindlat kaubanduspartnerlust, mis tugineb ühistele põhimõtetele ja väärtustele, mis kajastuvad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitlevas lepingus;

               OLLES OTSUSTANUD aidata kaasa oma mahepõllumajandussektori arendamisele ja laiendamisele, luues uusi ekspordivõimalusi;

               VANKUMATU SOOVIGA edendada mahetoodetega kauplemist ja olles veendunud, et käesolev leping hõlbustab mahepõllunduslikult kasvatatud ja toodetud toodetega kauplemist lepinguosaliste vahel;

               SOOVIDES tagada mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjade põhimõtete, kontrollisüsteemide toimimise ja mahetoodete usaldusväärsuse kõrgel tasemel tunnustamise;

               PÜÜDES tugevdada õigusloomealast koostööd mahepõllumajandusliku tootmisega seotud küsimustes;

               TUNNISTADES, et vastastikkuse ja läbipaistvuse põhimõtete kohaldamine rahvusvahelises kaubanduses on oluline kõigi asjaomaste sidusrühmade huvide seisukohast;

               PIDADES silmas, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni tehniliste kaubandustõkete lepinguga julgustatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeid näitama üles positiivset suhtumist ja tunnustama samaväärsetena teiste liikmete tehnilisi eeskirju, isegi kui need erinevad nende eeskirjadest, tingimusel et teiste liikmete tehnilised eeskirjad täidavad piisavalt liikmete endi eeskirjade eesmärke;

               MÄRKIDES, et sellise samaväärsuse tunnustamisel on oluline osa pideval usaldusel teise lepinguosalise vastavushindamismenetluse ja kontrollisüsteemide jätkuva usaldusväärsuse vastu;

               LÄHTUDES oma vastavatest õigustest ja kohustustest, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingust ning muudest mitmepoolsetest, piirkondlikest ja kahepoolsetest lepingutest ning kokkulepetest, mille osalised nad on,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Eesmärk

               Käesoleva lepingu eesmärk on soodustada kauplemist mahepõllumajanduslikult toodetud põllumajandustoodete ja toiduainetega liidu ja Tšiili vahel kooskõlas diskrimineerimise vältimise ja vastastikkuse põhimõtetega.

               Artikkel 2

               Mõisted

               Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (1)„samaväärsus“ – erinevate õigusnormide ning kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemidega saavutatakse samad eesmärgid;

               (2)„pädev asutus“ – ametiasutus, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad III või IV lisas loetletud õigusnormid ning kes vastutab käesoleva lepingu rakendamise eest;

               (3)„kontrolliasutus“ – Euroopa Liidu liikmesriigi asutus, millele pädev asutus on kooskõlas III lisas loetletud õigusnormidega kas tervikuna või osaliselt delegeerinud oma pädevuse mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas kontrolle teostada ja sertifikaate väljastada;

               (4)„kontrollorgan“ – sõltumatu erakapitalil põhinev üksus, mis teostab kontrolle ja väljastab sertifikaate mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas kooskõlas III või IV lisas loetletud õigusnormidega.

               Artikkel 3

               Samaväärsuse tunnustamine

               1.I lisas loetletud toodete puhul tunnustab liit IV lisas loetletud Tšiili õigusnorme samaväärsetena III lisas loetletud liidu õigusnormidega.

               2.II lisas loetletud toodete puhul tunnustab Tšiili III lisas loetletud liidu õigusnorme samaväärsetena IV lisas loetletud Tšiili õigusnormidega.

               3.III ja IV lisas loetletud õigusnormide muutmisel, tühistamisel ja asendamisel või nende lisamisel käsitletakse uusi õigusnorme samaväärsetena teise lepinguosalise õigusnormidega, välja arvatud juhul, kui teine lepinguosaline selle vastavalt lõikes 4 sätestatud korrale vaidlustab.

               4.Kui lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise õigusnormid või haldusmenetlused ja -tavad ei vasta enam samaväärsuse nõuetele, esitab ta teisele lepinguosalisele põhjendatud taotluse asjakohase õigusnormi või haldusmenetluse ja -tava muutmiseks mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui kolm kuud, et tagada normi või menetluse samaväärsus. Kui pärast nimetatud ajavahemiku möödumist on asjaomane lepinguosaline endiselt seisukohal, et samaväärsuse nõuded ei ole täidetud, võib ta ühepoolselt peatada III või IV lisas loetletud õigusnormide samaväärsuse tunnustamise I ja II lisas loetletud toodete puhul.

               5.I või II lisas loetletud toodete puhul III või IV lisas loetletud õigusnormide samaväärsuse tunnustamise ühepoolse peatamise otsuse võib teha ka pärast kolmekuulise tähtaja möödumist, kui üks lepinguosaline ei ole esitanud artikli 6 kohaselt nõutavat teavet või ei nõustu artikli 7 kohase vastastikuse hindamisega.

               6.Toodete puhul, mida ei ole loetletud I või II lisas, kontrollib ühe lepinguosalise taotluse korral samaväärsust artikli 8 lõike 1 kohaselt moodustatud ühiskomitee vastavalt artikli 8 lõike 3 punktile b.

               Artikkel 4

               Import ja turule laskmine

               1.I lisas loetletud tooteid lubab Euroopa Liit kui mahetooteid oma territooriumile importida ja neid turule lasta tingimusel, et tooted vastavad IV lisas loetletud Tšiili õigusnormidele ja neile on lisatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2008 V lisa kohane kontrollisertifikaat, mille on väljastanud kontrollorgan, mida Tšiili tunnustab ja millest on Euroopa Liitu teavitatud kooskõlas lõikega 3.

               2.II lisas loetletud tooteid lubab Tšiili mahetoodetena oma territooriumile importida ja neid turule lasta tingimusel, et tooted vastavad III lisas loetletud liidu õigusnormidele ja neile on lisatud kontrollisertifikaat, mille on väljastanud liidu kontrolliasutus või kontrollorgan kooskõlas riikliku põllumajandus- ja karjakasvatusameti resolutsiooniga nr 7880/2011.

               3.Lepinguosalised tunnustavad kontrolliasutusi või kontrollorganeid, millest teine lepinguosaline on teatanud kui asutusest või organist, mis vastutab artiklis 3 osutatud samaväärsuse tunnustamise alla kuuluvate mahetoodete asjakohase kontrollimise eest ning lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollsertifikaadi väljastamise eest, mis on vajalik toodete importimiseks ja turule laskmiseks teise lepinguosalise territooriumil.

               Koostöös teise lepinguosalisega annab importiv lepinguosaline igale teise lepinguosalise poolt teatatud asjaomasele kontrolliasutusele või kontrollorganile koodnumbri.

               Artikkel 5

               Märgistus

               1.Käesoleva lepingu kohaselt peavad ühe lepinguosalise poolt teise lepinguosalise territooriumilt imporditud tooted vastama märgistusnõuetele, mis on sätestatud teise lepinguosalise õigusnormides, mis on loetletud III ja IV lisas. Vastavalt asjakohastele õigusnormidele võivad need tooted kanda liidu mahetoodete logo, Tšiili mahetoodete logo või mõlemaid, tingimusel et need vastavad logo või logodega seotud märgistusnõuetele.

               2.Lepinguosalised kohustuvad vältima mahepõllumajandusliku tootmisega seotud mõistete ja nende tuletiste või deminutiivide nagu „bio-“ ja „öko-“ kuritarvitamist toodete puhul, mis on hõlmatud artiklis 3 osutatud samaväärsuse tunnustamisega.

               3.Lepinguosalised kohustuvad kaitsma asjaomastes õigusaktides sätestatud liidu ja Tšiili mahetoodete logo väärkasutuse ja jäljendamise eest. Lepinguosalised tagavad, et liidu ja Tšiili mahetoodete logo kasutatakse ainult III ja IV lisas loetletud õigusnormidele vastavate toodete märgistusel, reklaamides ja äridokumentides.

               Artikkel 6

               Teabevahetus

               Lepinguosalised vahetavad kogu asjakohast teavet, mis on seotud käesoleva lepingu rakendamise ja kohaldamisega. Eelkõige esitavad lepinguosalised üksteisele käesoleva lepingu jõustumisele järgneva teise aasta 31. märtsiks ning seejärel iga aasta 31. märtsiks järgmised dokumendid:

               –aruanne, mis sisaldab teavet käesoleva lepingu raames eksporditud mahetoodete liikide ja koguste kohta ning hõlmab ajavahemikku eelmise aasta jaanuarist kuni detsembrini, ning

               –aruanne pädeva asutuse poolt teostatud järelevalve ja kontrolli kohta ning saavutatud tulemuste ja võetud parandusmeetmete kohta; aruanne hõlmab ajavahemikku eelmise aasta jaanuarist kuni detsembrini.

               Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist viivitamata

               –kõikidest muudatustest, mis on seotud pädevate asutuste, kontrolliasutuste ja kontrollorganite loetelu või kontaktandmetega (aadress ja veebisaidiaadress);

               –III ja IV lisas loetletud õigusnormide kavandatud muutmisest või kehtetuks tunnistamisest, uute õigusaktide ettepanekutest ning mis tahes asjakohastest muudatustest seoses I ja II lisas loetletud mahetoodete suhtes kohaldatavate haldusmenetluste ja -tavadega;

               –III ja IV lisas loetletud õigusnormide heakskiidetud muutmisest või kehtetuks tunnistamisest, uutest õigusaktidest ning mis tahes asjakohastest muudatustest seoses I ja II lisas loetletud mahetoodete suhtes kohaldatavate haldusmenetluste ja -tavadega ning

               –igast V lisas osutatud internetiaadressi ajakohastamisest, kus on artikli 8 lõike 3 punkti b kohaselt kättesaadavad III ja IV lisas loetletud õigusnormid, sealhulgas kõik muutmised, tühistamised, asendamised või lisamised ja ka konsolideeritud versioonid ning kõik I või II lisas või loetletud toodete suhtes kohaldatavad uued õigusaktid.

               Artikkel 7

               Vastastikune hindamine

               1.Pärast vähemalt kolmekuulist etteteatamist lubab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise määratud ametnikel või ekspertidel viia oma territooriumil läbi vastastikuseid hindamisi, et kontrollida, kas asjaomased kontrolliasutused ja kontrollorganid teostavad käesoleva lepinguga ette nähtud kontrollimisi.

               2.Lepinguosalised teevad koostööd ja abistavad teist lepinguosalist kohaldatava õigusega lubatud ulatuses lõikes 1 osutatud vastastikuste hindamiste teostamisel, mis võivad hõlmata visiite asjaomaste kontrolliasutuste ja kontrollorganite kontoritesse, töötlemisrajatistesse ja sertifitseeritud ettevõtjate valdustesse.

               Artikkel 8

               Mahetoodete ühiskomitee

               1.Käesolevaga asutavad lepinguosalised mahetoodete ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“), mis koosneb liidu esindajatest ja Tšiili valitsuse esindajatest, keda on selleks nõuetekohaselt volitatud.

               2.Ühiskomitee raames peetakse konsultatsioone, et hõlbustada käesoleva lepingu täitmist ning järgida selle eesmärke.

               3.Ühiskomitee ülesanne on:

               (a)hallata käesolevat lepingut ning võtta vastu selle rakendamiseks ja tõhusaks toimimiseks vajalikke otsuseid;

               (b)vaadata läbi lepinguosaliste taotlused I või II lisas esitatud toodete loetelu ajakohastamiseks või sinna uute toodete lisamiseks ja võtta vastu otsused I või II lisa muutmiseks, kui teine lepinguosaline on samaväärsust tunnustanud;

               (c)tõhustada koostööd, mis on seotud mahepõllumajanduslikku tootmist käsitlevate õigusnormide, standardite ja vastavushindamismenetlustega ning arutada sellega seoses mis tahes muid mahepõllumajandusliku tootmise eeskirju ja kontrollisüsteeme käsitlevaid tehnilisi ja õigusküsimusi, eesmärgiga lähendada õigusnorme ja standardeid;

               (d)arutada kõiki muid käesoleva lepingu rakendamisega seotud küsimusi.

               4.Lepinguosalised rakendavad ühiskomitee poolt lõike 3 punkti b kohaselt vastu võetud otsuseid kooskõlas oma õigusnormidega ja annavad üksteisele sellest teada kolme kuu jooksul pärast otsuste vastuvõtmist
                  1
               .

               5.Ühiskomitee tegutseb konsensuse alusel. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra. Ühiskomitee võib moodustada allkomiteesid ja töörühmi, kes tegelevad konkreetsete küsimustega.

               6.Ühiskomitee teavitab oma otsustest ja tegevusest standardite, tehniliste normide ja vastavushindamise komiteed, mis on moodustatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu artikli 88 kohaselt.

               7.Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi liidus ja Tšiilis, vastastikku kokkulepitud kuupäeval. Mõlema lepinguosalise nõusolekul võivad ühiskomitee koosolekud toimuda video- või telekonverentsina.

               8.Ühiskomiteed juhatavad mõlemad lepinguosalised ühiselt.

               Artikkel 9

               Vaidluste lahendamine

               Vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega, lahendatakse ühiskomitees lepinguosaliste vahel peetavate konsultatsioonide käigus. Lepinguosalised esitavad ühiskomiteele asjaomase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks uurimiseks ja vaidluse lahendamiseks.

               Artikkel 10

               Konfidentsiaalsus

               Lepinguosaliste usaldusisikud, eksperdid ja muud esindajad ei tohi ka pärast oma ülesannete täitmise lõpetamist avalikustada teavet, mis on saadud käesoleva lepingu raames ja mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

               Artikkel 11

               Läbivaatamine

               1.Kui üks lepinguosaline soovib käesoleva lepingu läbivaatamist, esitab ta teisele lepinguosalisele põhjendatud taotluse.

               2.Lepinguosalised võivad teha ühiskomiteele ülesandeks vaadata need taotlused läbi ja, kui see on asjakohane, esitada ettepanekud, eelkõige eesmärgiga alustada läbirääkimisi käesoleva lepingu osade üle, mida ei saa muuta vastavalt artikli 8 lõike 3 punktile b.

               Artikkel 12

               Lepingu rakendamine

               Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, et tagada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste järgimine. Liikmesriigid hoiduvad kõikidest meetmetest, mis võiksid kahjustada käesoleva lepingu eesmärgi saavutamist.

               Artikkel 13

               Lisad

               Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa.

               Artikkel 14

               Territoriaalne kohaldamisala

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut, ja viimases sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Tšiili territooriumi suhtes.

               Artikkel 15

               Jõustumine ja kehtivusaeg

               Käesolev leping jõustub vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimist kinnitava viimase teatise saamise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

               Käesolev leping on sõlmitud esialgu kolmeks aastaks. Seda pikendatakse piiramatult, kuni liit või Tšiili teavitab teist lepinguosalist enne esialgse tähtaja lõppu, et ta ei soovi lepingut pikendada.

               Kumbki lepinguosaline võib teisele lepinguosalisele kirjalikult teatada oma kavatsusest käesolev leping denonsseerida. Denonsseerimine jõustub kolm kuud pärast teatamist.

               Artikkel 16

               Autentsed tekstid

               Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris inglise ja hispaania keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed.

               KOOSTATUD XX (koht), XX. (kuupäev) XX. (kuu) 2016. aastal.

                        Euroopa Liidu nimel

                        Tšiili Vabariigi

                        valitsuse nimel

               I LISA

               Tšiilist pärit mahetooted, mida liit tunnustab samaväärsetena

                        Harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri koodid ja kirjeldus

                        Märkused

                        0409

                        Naturaalne mesi

                        06

                        ELUSPUUD JA MUUD TAIMED; TAIMESIBULAD, -JUURED JMS; LÕIKELILLED JA DEKORATIIVNE TAIMMATERJAL

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid on hõlmatud ainult juhul, kui tegemist on töötlemata toodetega.

                        0603

                        Lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

                        0603 90

                        Muud

                        0604

                        Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad ja samblikud lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

                        0604 90

                        Muud

                        07

                        KÖÖGIVILI NING SÖÖDAVAD JUURED JA MUGULAD

                        08

                        SÖÖDAVAD PUUVILJAD, MARJAD JA PÄHKLID; TSITRUSVILJADE JA MELONITE KOOR

                        09

                        KOHV, TEE, MATE* JA VÜRTSID

                        *Välistatud

                        10

                        TERAVILI

                        11

                        JAHVATUSTÖÖSTUSE TOOTED; LINNASED; TÄRKLIS; INULIIN; NISUGLUTEEN

                        12

                        ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD; MITMESUGUSED TERAD, SEEMNED JA VILJAD; TÖÖSTUSES KASUTATAVAD TAIMED JA RAVIMTAIMED; ÕLED JA SÖÖT

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid ei ole hõlmatud või on hõlmatud osaliselt:

                        1211

                        Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked või kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töötlemata või töödeldud kasutamiseks toiduna.

                        1212 21

                        Mere- ja muud vetikad

                        Välistatud

                        1212 21

                        Inimtoiduks sobilik

                        Välistatud

                        1212 29

                        Muud

                        Välistatud

                        13

                        ŠELLAK; KUMMIVAIGUD, VAIGUD JA MUUD TAIMEMAHLAD JA -EKSTRAKTID

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid ei ole hõlmatud või on hõlmatud osaliselt:

                        1301

                        Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid)

                        Välistatud

                        1302

                        Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna.

                        1302 11

                        Oopium

                        Välistatud

                        1302 19

                        Muud

                        Välistatud

                        14

                        TAIMNE PUNUMISMATERJAL; MUJAL NIMETAMATA TAIMSED TOOTED

                        15

                        LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid ei ole hõlmatud või on hõlmatud osaliselt:

                        1501

                        Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna.

                        1502

                        Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna.

                        1503

                        Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata)

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna.

                        1505

                        Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin)

                        Välistatud

                        1506

                        Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

                        Välistatud

                        1515 30

                        riitsinusõli e kastoorõli ja selle fraktsioonid

                        Välistatud

                        1515 90

                        Muud

                        Käesoleva alajaotise puhul on jojoobiõli välistatud. Muud tooted on hõlmatud ainult juhul, kui need on töödeldud kasutamiseks toiduna.

                        1516 20

                        taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna.

                        1518

                        Loomsed või taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, keedetud, oksüdeeritud, veetustatud, vääveldatud, läbipuhutud, polümeriseeritud vaakumis kõrge kuumuse juures või inertgaasides või muul viisil keemiliselt modifitseeritud, v.a rubriigi 1516 tooted; mujal nimetamata loomsete või taimsete rasvade või õlide või erinevate käesolevasse gruppi kuuluvate rasvade või õlide fraktsioonide toidukõlbmatud segud või valmistised

                        Välistatud

                        1520

                        Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised

                        Välistatud

                        1521

                        Taimsed vahad (v.a triglütseriidid), meevaha, muud putukavahad ja spermatseet, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata

                        Välistatud, v.a taimsed vahad, mis on töödeldud kasutamiseks toiduna.

                        17

                        SUHKUR JA SUHKRUKONDIITRITOOTED

                        18

                        KAKAO JA KAKAOTOOTED

                        19

                        TOOTED TERAVILJAST, JAHUST, TÄRKLISEST VÕI PIIMAST; VALIKPAGARITOOTED

                        20

                        TOOTED KÖÖGI- JA PUUVILJADEST, MARJADEST, PÄHKLITEST VÕI MUUDEST TAIMEOSADEST

                        21

                        MITMESUGUSED TOIDUVALMISTISED

                        22

                        JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid ei ole hõlmatud või on hõlmatud osaliselt:

                        2201

                        Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; jää ja lumi

                        Välistatud

                        2202

                        Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad

                        Välistatud

                        2208

                        Denatureerimata etüülalkohol tegeliku alkoholisisaldusega alla 80 % mahust piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toode on valmistatud põllumajandustoodetest ja töödeldud kasutamiseks toiduna.

                        3301

                        Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toodet kasutatakse toiduna.

               Tingimused:

               Käesolevas lisas loetletud mahetooted on Tšiilis toodetud töötlemata põllumajandustooted ja toiduna kasutamiseks ette nähtud Tšiilis valmistatud töödeldud põllumajandustooted, mille koostisosad on Tšiilis mahepõllunduslikult kasvatatud või imporditud EList või kolmandast riigist, mida liit on tunnustab samaväärsena vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõikele 2.

               II LISA

               Liidu mahetooted, mida Tšiili tunnustab samaväärsetena

                        Harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri koodid ja kirjeldus

                        Märkused

                        01

                        ELUSLOOMAD

                        Metsloomade küttimisel saadud tooteid ning kalapüügitooteid ei loeta mahepõllumajanduslikuks toodanguks.

                        02

                        LIHA JA SÖÖDAV RUPS

                        Küttimisel saadud liha ja söödav rups ning kalapüügitooted on välistatud.

                        03

                        KALAD JA VÄHID, LIMUSED JA MUUD VEESELGROOTUD

                        Kalapüügitooted on välistatud.

                        04

                        PIIM JA PIIMATOOTED; LINNUMUNAD; NATURAALNE MESI; MUJAL NIMETAMATA LOOMSE PÄRITOLUGA TOIDUAINED

                        05

                        MUJAL NIMETAMATA LOOMSED TOOTED

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid on välistatud:

                        0501

                        Töötlemata juuksed, puhastatud, pestud või pesemata; juuksejäätmed

                        0502

                        Kodu- ja metssea harjased ning karvad; mägrakarvad jm karvad harjatoodete valmistamiseks; selliste harjaste ja karvade jäätmed

                        0502 10

                        Kodu- ja metssea harjased ning karvad, nende jäätmed

                        0502 90

                        Muud

                        0505

                        Linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, suled (sh kärbitud servadega) ja udusuled, töötlemata või töödeldud puhastamise, desinfitseerimise või säilitusmaterjaliga immutamise teel; sulgedest või nende osadest pulber ja jäätmed

                        0506

                        Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid kujusse lõikamata), happega töödeldud või deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ning jäätmed

                        0507

                        Elevandiluu, kilpkonna kilp, vaalaluu ja vaalakiused, sarved, kabjad, küüned, nokad (töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata); nendest valmistatud pulber ning jäätmed

                        0510

                        Hall ambra, kopranõre, näärmeeritis ja muskus; kantariidid (hispaania kärbsed); sapp, kuivatatud või kuivatamata; näärmed jm farmaatsiatööstuses kasutatavad loomsed saadused, värsked, jahutatud, külmutatud või muul moel eelsäilitatud

                        0511 91

                        Muud

                        0511 99

                        looduslikud loomsed käsnad

                        06

                        ELUSPUUD JA MUUD TAIMED; TAIMESIBULAD, -JUURED JMS; LÕIKELILLED JA DEKORATIIVNE TAIMMATERJAL

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid on hõlmatud ainult juhul, kui tegemist on töötlemata toodetega

                        0603

                        Lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

                        0603 90

                        Muud

                        0604

                        Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad ja samblikud lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

                        0604 90

                        Muud

                        07

                        KÖÖGIVILI NING SÖÖDAVAD JUURED JA MUGULAD

                        08

                        SÖÖDAVAD PUUVILJAD, MARJAD JA PÄHKLID; TSITRUSVILJADE JA MELONITE KOOR

                        09

                        KOHV, TEE, MATE* JA VÜRTSID

                        *Välistatud

                        10

                        TERAVILI

                        11

                        JAHVATUSTÖÖSTUSE TOOTED; LINNASED; TÄRKLIS; INULIIN; NISUGLUTEEN

                        12

                        ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD; MITMESUGUSED TERAD, SEEMNED JA VILJAD; TÖÖSTUSES KASUTATAVAD TAIMED JA RAVIMTAIMED; ÕLED JA SÖÖT

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid ei ole hõlmatud või on hõlmatud osaliselt:

                        1211

                        Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked või kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud

                        Hõlmatud ainult juhul, kui töötlemata või töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

                        13

                        ŠELLAK; KUMMIVAIGUD, VAIGUD JA MUUD TAIMEMAHLAD JA -EKSTRAKTID

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid ei ole hõlmatud või on hõlmatud osaliselt:

                        1301

                        Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid)

                        Välistatud

                        1302

                        Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata

                        Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

                        1302 11

                        Oopium

                        Välistatud

                        1302 19

                        Muud

                        Välistatud

                        14

                        TAIMNE PUNUMISMATERJAL; MUJAL NIMETAMATA TAIMSED TOOTED

                        15

                        LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid ei ole hõlmatud või on hõlmatud osaliselt:

                        1501

                        Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv

                        Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

                        1502

                        Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

                        Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

                        1503

                        Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata)

                        Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

                        1505

                        Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin)

                        Välistatud

                        1506

                        Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

                        Välistatud

                        1515 30

                        riitsinusõli e kastoorõli ja selle fraktsioonid

                        Välistatud

                        1515 90

                        Muud

                        Käesoleva alajaotise puhul on jojoobiõli välistatud. Muud tooted on hõlmatud ainult juhul, kui need on töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

                        1520

                        Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

                        1521

                        Taimsed vahad (v.a triglütseriidid), meevaha, muud putukavahad ja spermatseet, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata

                        Hõlmatud on ainult taimsed vahad, mis on töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

                        16

                        TOOTED LIHAST, KALAST, VÄHKIDEST, LIMUSTEST VÕI MUUDEST VEESELGROOTUTEST

                        17

                        SUHKUR JA SUHKRUKONDIITRITOOTED

                        18

                        KAKAO JA KAKAOTOOTED

                        19

                        TOOTED TERAVILJAST, JAHUST, TÄRKLISEST VÕI PIIMAST; VALIKPAGARITOOTED

                        20

                        TOOTED KÖÖGI- JA PUUVILJADEST, MARJADEST, PÄHKLITEST VÕI MUUDEST TAIMEOSADEST

                        21

                        MITMESUGUSED TOIDUVALMISTISED

                        22

                        JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid ei ole hõlmatud või on hõlmatud osaliselt:

                        2201

                        Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; jää ja lumi

                        Välistatud

                        2202

                        Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad

                        Välistatud

                        2208

                        Denatureerimata etüülalkohol tegeliku alkoholisisaldusega alla 80 % mahust piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toode on valmistatud põllumajandustoodetest ja töödeldud kasutamiseks toiduna.

                        23

                        TOIDUAINETETÖÖSTUSE JÄÄGID JA JÄÄTMED; TÖÖSTUSLIKULT TOODETUD LOOMASÖÖDAD

                        Järgmised käesolevas peatükis esitatud koodid on hõlmatud osaliselt:

                        2307

                        Veinisete; viinakivi

                        Viinakivi on välistatud.

                        3301

                        Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused

                        Hõlmatud ainult juhul, kui toodet kasutatakse toiduna.

                        45

                        KORK JA KORGIST TOOTED

                        Hõlmatud ainult töötlemata kujul.

                        53

                        MUUD TAIMSED TEKSTIILKIUD; PABERLÕNG JA PABERLÕNGAST RIIE

                        Hõlmatud ainult töötlemata kujul.

               Tingimused:

               Käesolevas lisas loetletud mahetooted on Euroopa Liidus toodetud või töödeldud töötlemata ja töödeldud põllumajandustooted.

               III LISA

               Liidus kohaldatavad õigusaktid, milles käsitletakse mahepõllumajanduslikku tootmist

               Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 517/2013.

               Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga, viimati muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1358/2014.

               Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta, viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2015/931.

               IV LISA

               Tšiilis kohaldatavad õigusaktid, milles käsitletakse mahepõllumajanduslikku tootmist

               17. jaanuari 2006. aasta seadus nr 20.089, millega luuakse põllumajanduslike mahetoodete siseriiklik sertifitseerimissüsteem;

               põllumajandusministeeriumi 29. jaanuari 2016. aasta määrus nr 3, millega kiidetakse heaks seaduse nr 20.089 (millega luuakse põllumajanduslike mahetoodete siseriiklik sertifitseerimissüsteem) kohaldamine;

               põllumajandusministeeriumi 22. jaanuari 2016. aasta määrus nr 2, millega kiidetakse heaks seaduse nr 20.089 (millega luuakse põllumajanduslike mahetoodete siseriiklik sertifitseerimissüsteem) tehnilised eeskirjad;

               riikliku põllumajandus- ja karjakasvatusameti 7. veebruari 2007. aasta resolutsioon nr 569, millega kehtestatakse standardid mahetoodete sertifitseerimisasutuste registreerimiseks;

               riikliku põllumajandus- ja karjakasvatusameti 4. märtsi 2008. aasta resolutsioon nr 1110, millega kiidetakse heaks mahetoodete ja samaväärsete toodete ametlik märgistus;

               riikliku põllumajandus- ja karjakasvatusameti 29. novembri 2011. aasta resolutsioon nr 7880, millega kehtestatakse seaduse nr 20.089 kohaste mahepõllumajandussertifikaatide minimaalne sisu.

               V LISA

               Internetiaadressid, kus on artikli 8 lõike 3 punkti b kohaselt kättesaadavad III ja IV lisas loetletud õigusnormid, sealhulgas kõik muutmised, tühistamised, asendamised või lisamised ja ka konsolideeritud versioonid ning kõik I või II lisas või loetletud toodete suhtes kohaldatavad uued õigusaktid.

               Liit:

                  http://eur-lex.europa.eu

               Tšiili:

                  http://www.sag.gob.cl/ambitos-de-accion/certificacion-de-productos-organicos-agricolas/132/normativas

                     (1)
                  Tšiili rakendab ühiskomitee otsuseid rakendusmeetmete (acuerdos de ejecución) kaudu kooskõlas Tšiili Vabariigi põhiseaduse (Constitución Política de la República de Chile) artikli 54 lõike 1 neljanda lõiguga.