               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.6.2019
            COM(2019) 246 final
            2019/0121(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) võetava seisukoha kohta

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) üldkogu istungil 19. juulil 2019 seoses selliste OIV resolutsioonide kavandatava vastuvõtmisega, millel võib olla õiguslik mõju liidu õigusele.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.ELi eristaatus OIV-s

               OIV-s on praegu 47 riiki, kellest 20 on liidu liikmesriigid. EL ei ole OIV liige. Siiski on liidul alates 20. oktoobrist 2017 vastavalt OIV kodukorra artiklile 4 OIV-s eristaatus, mis võimaldab tal osaleda komisjonide, allkomisjonide ja eksperdirühmade töös ning üldkogu ja täitevkomitee koosolekutel.

               2.2.OIV

               OIV (Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon) on valitsustevaheline teaduslik ja tehniline organisatsioon, kes tegutseb laua- ja muude viinamarjade kasvatamise ning veinide, veinijookide, rosinate ja muude viinamarjasaaduste tootmise sektoris. OIV eesmärgid on i) levitada teavet selliste meetmete kohta, mille puhul võiks arvesse võtta viinamarja- ja veinitoodete sektori tootjate, tarbijate ja muude osalejate vajadusi, ii) abistada standardimisega tegelevaid muid rahvusvahelisi organisatsioone ning iii) aidata rahvusvaheliselt ühtlustada olemasolevaid tavasid ja standardeid.

               2.3.OIV kavandatav akt

               OIV üldkogu järgmine istung toimub 19. juulil 2019 Šveitsis. Seda arvesse võttes ja Pariisis 2019. aasta märtsis ja aprillis toimunud OIV eksperdirühma kohtumisel peetud arutelude põhjal võib eeldada, et üldkogu istungil on päevakorras esitada vastuvõtmiseks järgmised liidu õigusele õiguslikku mõju avaldavad resolutsiooniprojektid.

               –Resolutsiooniprojekt OENO-MICRO 16-594A, millega kehtestatakse uued veinivalmistustavad, ja resolutsiooniprojekt OENO-MICRO 17-611, millega ajakohastatakse olemasoleva veinivalmistustava eesmärke. Määruse (EL) nr 1308/2013
                  1
                artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 606/2009
                  2
                artikli 9 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               –Resolutsiooniprojektid OENO-TECHNO 15-586, 17-612, 17-613, millega ajakohastatakse vastavate veinivalmistustavade kohaldamist ja eesmärke, resolutsiooniprojekt OENO-TECHNO 18-633, millega lisatakse uue aine kasutamine, et olemasolevat veinivalmistustava rakendada, ning resolutsiooniprojekt OENO-TECHNO 17-616, millega kehtestatakse veinitootmises uus veinivalmistustava. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               –Resolutsiooniprojektid OENO-SPECIF 17-617, 18-646 ja 18-650, millega ajakohastatakse monograafiaid, millega kehtestatakse veinivalmistuses kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 606/2009 artikli 9 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               –Resolutsiooniprojektid OENO-SCMA 16-596, 17-619, 17-621 ja 17-622, millega kehtestatakse uued analüüsimeetodid. Resolutsiooniprojekt OENO-SCMA 18-638, millega kehtestatakse uus analüüsimeetod ja kehtestatakse uus piirang veini pliisisaldusele. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 80 lõike 5 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

                  Kogemustele tuginedes võib eeldada, et OIV üldkogu päevakorda muudetakse ja sellesse lisatakse täiendavaid resolutsioone, mis avaldavad liidu õigusele õiguslikku mõju. Üldkogu tõhusa, aluslepingute sätetele vastava töö tagamiseks täiendab või muudab komisjon õigel ajal käesolevat ettepanekut, et nõukogu saaks ka nende resolutsioonide suhtes seisukoha võtta.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Veinisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid on resolutsiooniprojektid, mis esitatakse hääletamiseks OIV järgmisel üldkogu istungil, põhjalikult läbi arutanud. Need resolutsioonid aitavad veinistandardeid rahvusvaheliselt ühtlustada ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents veinisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid otsuseid toetada.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  3
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik mõju asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               OIV (Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon) on valitsustevaheline teaduslik ja tehniline organisatsioon, kes tegutseb laua- ja muude viinamarjade kasvatamise ning veinide, veinijookide, rosinate ja muude viinamarjasaaduste tootmise sektoris. OIV-s on praegu 46 riiki, kellest 20 on liidu liikmesriigid. EL ei ole OIV liige. Siiski on liidul alates 20. oktoobrist 2017 vastavalt OIV kodukorra artiklile 4 OIV-s eristaatus, mis võimaldab tal osaleda komisjonide, allkomisjonide ja eksperdirühmade töös ning üldkogu ja täitevkomitee koosolekutel.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 kohaselt avaldavad teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju. Liidu seisukoha kõnealuste resolutsioonide suhtes seoses küsimustega, mis kuuluvad liidu pädevusse, peaks seega vastu võtma nõukogu ning seda peaksid väljendama OIV kohtumistel liikmesriigid, kes on OIV liikmed, tegutsedes koos liidu huvides.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud resolutsiooniprojektide peamine eesmärk on veinistandardite ühtlustamine ja seega ühise põllumajanduspoliitika rakendamine. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 43.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatud akti avaldamine

               Ei kohaldata

               2019/0121 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) võetava seisukoha kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV) vaatab oma järgmisel üldkogu istungil 19. juulil 2019 läbi liidu õigust mõjutavad resolutsioonid ja võtab need võimaluse korral vastu. Liit ei ole OIV liige. Siiski on OIV andnud liidule eristaatuse alates 20. oktoobrist 2017 vastavalt OIV kodukorra artiklile 4.

               (2)OIV-s on praegu 20 liikmesriiki. Neil liikmesriikidel on võimalus esitada OIV resolutsiooniprojektide muudatusi ning neil palutakse mõned OIV resolutsiooniprojektid OIV järgmisel üldkogu istungil 19. juulil 2019 vastu võtta.

               (3)Liidu seisukoha kõnealuste resolutsioonide suhtes seoses küsimustega, mis kuuluvad liidu pädevusse, peaks seega vastu võtma nõukogu ning seda peaksid väljendama OIV kohtumistel liikmesriigid, kes on OIV liikmed, tegutsedes koos liidu huvides.

               (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013
                  5
                ning komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009
                  6
                kohaselt mõjutavad teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid liidu õigust.

               (5)Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a kohaselt peab komisjon veinivalmistamistavade kasutamist lubades arvesse võtma OIV soovitatud ja avaldatud veinivalmistamistavasid ja analüüsimeetodeid.

               (6)Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 5 kohaselt peab komisjon veinisektori toodete koostise kindlakstegemise analüüsimeetodite sätestamisel aluseks võtma OIV soovitatud ja avaldatud asjakohased meetodid, välja arvatud juhul, kui need oleksid liidu eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad.

               (7)Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 90 lõikele 2 tuleb liitu imporditavaid veinisektori tooteid toota kooskõlas kõnealuse määruse kohaselt liidu lubatud veinivalmistamistavadega või, enne sellise loa saamist, kooskõlas OIV soovitatud ja avaldatud veinivalmistamistavadega.

               (8)Määruse (EÜ) nr 606/2009 artikliga 9 on ette nähtud, et kui komisjoni asjakohased sätted puuduvad, kohaldatakse veinivalmistamisel kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise suhtes OIV sätestatud ja avaldatud nõudeid.

               (9)Resolutsiooniprojektiga OENO-MICRO 16-594A kehtestatakse uued veinivalmistustavad. Resolutsiooniprojektiga OENO-MICRO 17-611 ajakohastatakse olemasoleva veinivalmistustava eesmärke. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 606/2009 artikli 9 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               (10)Resolutsiooniprojektidega OENO-TECHNO 15-586, 17-612 ja 17-613 kehtestatakse veinivalmistuses kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded. Resolutsiooniprojektiga OENO-TECHNO 18-633 lisatakse uue aine kasutamine olemasoleva veinivalmistustava rakendamiseks. Resolutsiooniprojektiga OENO-TECHNO 17-616 kehtestatakse uued veinivalmistustavad. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               (11)Resolutsiooniprojektidega OENO-SPECIF 17-617, 18-646 ja 18-650 ajakohastatakse monograafiat, millega kehtestatakse veinivalmistuses kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 606/2009 artikli 9 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               (12)Resolutsiooniprojektidega OENO-SCMA 16-596, 17-619, 17-621 ja 17-622 kehtestatakse uued analüüsimeetodid. Resolutsiooniprojektiga OENO-SCMA 18-638 kehtestatakse uus analüüsimeetod ja kehtestatakse uus piirang veini pliisisaldusele. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 80 lõike 5 kohaselt avaldavad need resolutsioonid liidu õigusele õiguslikku mõju.

               (13)Kõnealuseid resolutsiooniprojekte on veinisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult arutanud. Need resolutsioonid aitavad veinistandardeid rahvusvaheliselt ühtlustada ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents veinisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid otsuseid toetada.

               (14)Selleks et võimaldada vajalikku paindlikkust enne OIV üldkogu istungit toimuvatel läbirääkimistel, tuleks OIV liikmeks olevatel ELi liikmesriikidel lubada nõustuda kõnealuste resolutsioonide muudatustega, tingimusel et need muudatused ei muuda resolutsioonide sisu,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel võetav seisukoht 19. juulil 2019 toimuval OIV üldkogu istungil on esitatud lisas ning seda väljendavad liikmesriigid, kes on OIV liikmed ja kes tegutsevad ühiselt liidu huvides.

               Artikkel 2

               1.Kui on tõenäoline, et artiklis 1 osutatud seisukohta võib mõjutada enne OIV istungeid või nende ajal esitatud uus teaduslik või tehniline teave, taotlevad OIV liikmeks olevad liikmesriigid, et OIV üldkogu istungil lükataks hääletamine edasi seni, kuni määratakse kindlaks liidu seisukoht uute üksikasjade alusel.

               2.OIV liikmeks olevad, liidu huvides ühiselt tegutsevad liidu liikmesriigid võivad pärast kooskõlastamist, eelkõige pärast kohapealset kooskõlastamist, nõustuda lisas osutatud resolutsiooniprojektides tehtavate selliste muudatustega, mis ei muuda resolutsioonide sisu, ilma et nõukogu peaks vastu võtma täiendava otsuse liidu seisukoha kindlaksmääramise kohta.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

                     (2)

                        Komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

                     (6)

                        Komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.6.2019
            COM(2019) 246 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) võetava seisukoha kohta

               LISA

               Juulis 2019 toimuval OIV üldkogul hääletusele võetavate 7. etapis olevate resolutsiooniprojektide loetelu

                        Resolutsiooni viitenumber

                        Etapp

                        Pealkiri

                        OENO-MICRO 16-594A

                        7

                        Looduslike mikroorganismide kõrvaldamine viinamarjadest ja viinamarjavirretest katkendlike kõrgrõhuprotsesside abil (hüdraulilise kõrgsurve meetodil — HHP)

                        OENO-MICRO 17-611

                        7

                        Happesuse vähendamine piimhappebakterite abil

                        OENO-TECHNO 15-586

                        7

                        OIV poolt kehtestatud karboksümetüültselluloosi piirangu ajakohastamine

                        OENO-TECHNO 17-612

                        7

                        Veinivalmistamisel kasutatava viinamarjavirdele tanniini lisamise tava ajakohastamine

                        OENO-TECHNO 17-613

                        7

                        Veinivalmistamisel kasutatava veinile tanniini lisamise tava ajakohastamine

                        OENO-TECHNO 17-616

                        7

                        Fenoolide ja/või aromaatsete ühendite ekstraheerimine viinamarjadest ultraheli abil

                        OENO-TECHNO 18-633

                        7

                        Punkti 2.3.2. ajakohastamine Kääritamise aktiveerijad: toidutselluloos (alates 3. etapist)

                        OENO-SPECIF 17-617

                        7

                        Kolloidränidioksiidi käsitleva monograafia ning veinivalmistamistavade rahvusvahelise koodeksi asjakohaste teabelehtede ajakohastamine

                        OENO-SPECIF 18-646

                        7

                        Toimiku E-COEI-1-POTBIS ajakohastamine kaaliumvesiniksulfiti osas

                        OENO-SPECIF 18-650

                        7

                        Toimiku FF-COEIT-1-OEUALB läbivaatamine ovoalbumiini (kuivainesisaldus ja ovoalbumiinide pH) osas

                        OENO-SCMA 16-596

                        7

                        Veinide ftalaadisisalduse analüüside valideerimine (OIV-OENO 477-2013)

                        OENO-SCMA 17-619

                        7

                        Meetod kaaliumpolüaspartaadi määramiseks veinis kõrgefektiivse vedelikkromatograafia ja fluorestsentsdetektori abil

                        OENO-SCMA 17-621

                        7

                        Veinis äädikhappesisalduse määramine automaatse ensümaatilise meetodiga

                        OENO-SCMA 17-622

                        7

                        Veini ja viinamarjavirde glükoondeltalaktoonisisalduse määramine ensümaatilise meetodiga

                        OENO-SCMA 18-638

                        7

                        Veini pliisisalduse piirnormi ajakohastamine (alates 3. etapist)


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.7.2019
            COM(2019) 347 final
            2019/0159(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi kavandatud vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga (edaspidi „leping“)
                  1
                loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika vaheline vahepealne majanduspartnerlusleping

                  Lepingu eesmärk on luua esialgne raamistik täieliku piirkondliku majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks kooskõlas Cotonou lepinguga. Kesk-Aafrikana käsitatakse seni Kameruni Vabariiki. Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 4. augustist 2014.

               2.2.Majanduspartnerluslepingu komitee

                  Majanduspartnerluslepingu komitee on mõlemaid lepinguosalisi hõlmav institutsiooniline organ. Lepingu artiklis 92 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee vastutab kõikide kõnealuse lepingu kohaldamisalasse jäävate valdkondade haldamise ning kõigi lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest. Majanduspartnerluslepingu komitee teeb otsuseid konsensuse alusel. Majanduspartnerluslepingu komitee toimimist reguleeritakse komitee töökorraga
                     2
                  .

               2.3.Majanduspartnerluslepingu komitee kavandatav akt

                  Majanduspartnerluslepingu komitee peab [kuupäeval] toimuval viiendal kohtumisel vastu võtma otsuse vaidluste lahendamise menetluse kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

                  Lepingu artikli 80 lõikes 1 on sätestatud: „3. peatüki kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleeritakse menetluskorra ja tegevusjuhendi alusel, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee.“

                  Lepingu artiklis 88 on sätestatud: „majanduspartnerluslepingu komitee võib muuta käesolevat jaotist ja selle lisasid.“

                  Kavandatava akti eesmärk on kehtestada eeskirjad ja menetlus VI jaotise lepinguosalistevaheliste võimalike vaidluste vältimiseks ja lahendamiseks ette nähtud meetmete rakendamiseks. Nende eeskirjade vastuvõtmine on määrava tähtsusega vaidluste vältimist ja lahendamist käsitlevate lepingusätete jaoks vajaliku tegevusraamistiku lõplikuks väljatöötamiseks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Käesolevas ettepanekus võtta vastu nõukogu otsus määratakse kindlaks liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi kehtestamisega.

                  Lepinguosalised on käesoleva otsuse eelnõus kokku leppinud ja selle parafeerinud majanduspartnerluslepingu komitee neljandal kohtumisel, mis toimus 18.–19. veebruaril 2019, ning Euroopa Liidu otsustamismenetluse kohaselt peaks see vastu võetama majanduspartnerluslepingu komitee järgmisel kohtumisel, mis peaks toimuma 2019. aasta lõpus.

                  Käesolev otsus on oluline selleks, et rakendada lepingu VI jaotise kohaseid vaidluste vältimise ja lahendamise sätteid ja seega tagada lepingu tõrgeteta kohaldamine.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

                  Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                     3
                  .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

                  Majanduspartnerluslepingu komitee on lepinguga, st ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga, ette nähtud organ.

                  Akt, mille majanduspartnerluslepingu komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas lepingu artiklitega 80 ja 88.

                  Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

                  Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

                  ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

                  Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Kokkuvõte

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0159 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi kavandatud vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse vahepealset majanduspartnerluslepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel (edaspidi „leping“)
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Leping sõlmiti Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) nimel otsusega 2009/152/EÜ
                  5
                ja seda kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014.

               (2)Lepingu artikli 80 lõike 1 kohaselt kehtestab majanduspartnerluslepingu komitee menetluskorra ja tegevusjuhendi.

               (3)Lepingu artikli 88 kohaselt võib majanduspartnerluslepingu komitee muuta VI jaotist ja selle lisasid.

               (4)Majanduspartnerluslepingu komitee peab oma [kuupäev] aastakoosolekul võtma vastu otsuse, millega kehtestatakse vahendusmenetluse kord, vahekohtumenetluse kord ning vahekohtunike tegevusjuhend.

               (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht, sest kavandatav otsus on liidule siduv,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht põhineb menetluskordi ja tegevusjuhendit käsitleval majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 57, 28.2.2009, lk 2.

                     (2)

                        ELT L 17, 21.1.2017, lk 46

                     (3)

                        Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, C–399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        ELT L 57, 28.2.2009, lk 2

                     (5)

                        ELT L 57, 28.2.2009, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.7.2019
            COM(2019) 347 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi kavandatud vastuvõtmisega

               LISA

               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide
                  ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud

                  vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud
                  MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS NR... /2019,

               xx/2019,

               vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ning vahekohtunike tegevusjuhendi vastuvõtmise kohta

               MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealset majanduspartnerluslepingut („leping“), millele kirjutati alla 15. jaanuaril 2009 Brüsselis ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014, eriti selle artikli 80 lõiget 1 ja artiklit 88,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Lepingus ja käesolevas otsuses käsitatakse Kesk-Aafrikana Kameruni Vabariiki.

               (2)Lepingu artikli 80 lõikes 1 on sätestatud, et VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) 3. peatüki („Vaidluste lahendamise menetlused“) kohane vaidluste lahendamise menetluskorra ja vahekohtunike tegevusjuhendi võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee.

               (3)Lepingu artiklis 88 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee võib muuta VI jaotist („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja selle lisasid,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Vahendusmenetluse kord on sätestatud lepingu IV lisas, mis on esitatud käesoleva otsuse I lisas.

               Vahekohtumenetluse kord on sätestatud lepingu V lisas, mis on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

               Vahekohtunike tegevusjuhend on sätestatud lepingu VI lisas, mis on esitatud käesoleva otsuse III lisas.

               Need menetluskordade ja tegevusjuhendi kehtestamine ei piira selliste erinormide kohaldamist, mis on sätestatud lepingus või mille võib vastu võtta majanduspartnerluslepingu komitee.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub sellele alla kirjutamise päeval.

               xxx, xxx

                        Kameruni Vabariigi nimel

                        Euroopa Liidu nimel

                        Alamine Ousmane MEY

                        Cecilia MALMSTRÖM

               I LISA

               VAHENDUSMENETLUSE KORD

               Artikkel 1

               Kohaldamisala

               1.Käesoleva menetluskorra sätted täiendavad ja täpsustavad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealset majanduspartnerluslepingut, eelkõige selle artiklit 69, milles käsitletakse vahendamist.

               2.Järgmised sätted on ette nähtud selleks, et võimaldada lepinguosalistel lahendada nende vahel tekkida võivad vaidlused mõlemat lepinguosalist rahuldaval viisil, kasutades terviklikku ja kiiret vahendusmenetlust.

               3.Käesoleva menetluskorra tähenduses on vahendamine mis tahes menetlus, – olenemata sellest, kuidas seda nimetatakse –, milles lepinguosalised paluvad vahendajal aidata lahendada nendevaheline vaidlus poolte kokkuleppel.

               Artikkel 2

               Menetluse algatamine

               1.Üks lepinguosaline võib igal ajal kirjalikult taotleda lepinguosalistega seotud vahendusmenetluse algatamist. Taotlus peab olema piisavalt üksikasjalik, et sellest nähtuks selgelt kaebuse esitanud lepinguosalise probleem. Samuti tuleb taotluses:

               a)märkida konkreetne meede;

               b)kirjeldada väidetavat kahjulikku mõju, mida meede kaebuse esitanud lepinguosalise arvates praegu või tulevikus avaldab lepinguosalistevahelisele kaubandusele, ning

               c)selgitada, miks kaebuse esitanud lepinguosalise arvates on kõnealune mõju seotud selle meetmega.

               2.Vahendusmenetluse saab algatada vaid lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul. Kui lepinguosaline taotleb vahendamist lõikel 1 alusel, vaatab teine lepinguosaline taotluse läbi ja vastab sellele kirjalikult viie päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. Vastasel juhul käsitatakse taotlust tagasilükatuna.

               Artikkel 3

               Vahendaja valimine

               1.Lepinguosalised valivad vahendaja vastastikusel kokkuleppel kohe vahendusmenetluse alguses ja hiljemalt 15 päeva jooksul pärast vahendusmenetluse algatamise taotlusele vastuse saamist.

               2.Vahendaja ei või olla kummagi lepinguosalise kodanik, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

               3.Vahendaja kinnitab kirjalikus avalduses oma sõltumatust ja erapooletust ning valmisolekut tagada vahendusmenetluse läbiviimine.

               4.Vahendaja peab vastama vahekohtunike tegevusjuhendis ettenähtud nõuetele, mida vajaduse korral kohandatakse.

               Artikkel 4

               Vahendusmenetluse toimumine

               1.Vahendaja aitab erapooletul ja läbipaistval viisil lepinguosalistel meetmes ja selle võimalikus kaubandusmõjus selgust saada ning jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

               2.Vahendaja võib valida asjaomases meetmes ja selle võimalikus kaubandusmõjus selguse saamiseks sobivaima viisi. Eelkõige võib vahendaja korraldada lepinguosaliste kohtumisi, konsulteerida lepinguosalistega ühiselt või eraldi, kasutada vastava ala ekspertide või sidusrühmade abi või nõu ning pakkuda lepinguosalistele igasugust täiendavat tuge, mida nad soovivad. Enne vastava ala ekspertidelt või sidusrühmadelt abi või nõu küsimist konsulteerib vahendaja lepinguosalistega. Kui vahendaja soovib kohtuda või vestelda ühe lepinguosalisega ja/või tema nõustajaga eraldi, teatab ta teisele lepinguosalisele sellest ette või võimalikult kiiresti pärast teise lepinguosalisega toimunud ühepoolset kohtumist või suhtlust.

               3.Vahendaja võib anda nõu ja pakkuda lepinguosalistele arutamiseks välja lahenduse ning lepinguosalised võivad väljapakutud lahenduse heaks kiita või tagasi lükata või leppida kokku teistsuguses lahenduses. Vahendaja ei tohi anda nõu selle kohta, kas vaidlusalune meede on lepinguga kooskõlas, ega seda kommenteerida.

               4.Menetlus viiakse läbi selle lepinguosalise territooriumil, kellele taotlus esitati, või lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul mis tahes muus asukohas või muul viisil.

               5.Lepinguosalised püüavad jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni 60 päeva jooksul alates vahendaja nimetamisest. Lõpliku kokkuleppe saavutamiseni võivad lepinguosalised kaaluda võimalikke ajutisi lahendusi, eriti kui meede seondub kergesti riknevate kaupadega.

               6.Lahendus võidakse vastu võtta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega. Mõlemat lepinguosalist rahuldavad lahendused tehakse üldsusele kättesaadavaks, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Üldsusele edastatud versioon ei või siiski sisaldada teavet, mille üks lepinguosaline on konfidentsiaalseks tunnistanud.

               7.Lepinguosaliste taotlusel esitab vahendaja neile kirjalikult faktiaruande projekti, andes kokkuvõtliku ülevaate menetluses käsitletud meetmest ning kõnealuse menetluse lõpptulemusena saavutatud mõlemat lepinguosalist rahuldavatest lahendustest, sealhulgas võimalikest ajutistest lahendustest. Vahendaja annab lepinguosalistele aruande projekti kohta märkuste esitamiseks 15 päeva. Pärast nimetatud ajavahemiku jooksul lepinguosaliste poolt esitatud märkuste arvessevõtmist esitab vahendaja lepinguosalistele 15 päeva jooksul kirjalikult lõpliku faktiaruande. Faktiaruanne ei tohi sisaldada lepingu tõlgendamist.

               Artikkel 5

               Vahendusmenetluse lõpetamine

               Menetlus lõpeb:

               a)mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse vastuvõtmisega selle lahenduse vastuvõtmise kuupäeval;

               b)vahendaja poolt pärast lepinguosalistega konsulteerimist tehtud kirjaliku avaldusega selle kohta, et vahendamistegevuse jätkamine oleks kasutu, kõnealuse avalduse kuupäeval;

               c)lepinguosalise kirjaliku avaldusega pärast seda, kui vahendusmenetluses on püütud leida mõlemat lepinguosalist rahuldavaid lahendusi ning kaalutud vahendaja nõuandeid ja väljapakutud lahendusi, kõnealuse avalduse kuupäeval. Sellist avaldust et või esitada enne käesoleva menetluskorra artikli 4 lõikes 5 sätestatud tähtaja möödumist;

               d)igas menetlusetapis lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel selle kokkuleppe sõlmimise kuupäeval.

               Artikkel 6

               Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamine

               1.Kui lepinguosalised on lahenduses kokku leppinud, võtab kumbki lepinguosaline vajalikud meetmed selle rakendamiseks ettenähtud tähtaja jooksul.

               2.Lepinguosaline, kes lahendust rakendab, teavitab teist lepinguosalist ettenähtud tähtaja jooksul kirjalikult igast mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamiseks võetud meetmest.

               Artikkel 7

               Konfidentsiaalsus ja seos vaidluste lahendamise menetlusega

               1.Kogu vahendusmenetlusega seotud teave peab jääma konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui selle avaldamine on seadusega ette nähtud või kui see on osutunud vajalikuks vahendamise tulemusel saavutatud kokkuleppe rakendamiseks või täitmiseks.

               2.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti ja ilma et see piiraks käesoleva menetluskorra artikli 4 lõike 6 kohaldamist, on kõik menetlusetapid, sealhulgas kõik nõuanded ja väljapakutud lahendused, konfidentsiaalsed. Sellest hoolimata võib lepinguosaline teavitada üldsust vahendusmenetluse toimumisest. Konfidentsiaalsuskohustus ei laiene faktiteabele, mis on juba üldkasutatav.

               3.Vahendusmenetlus ei piira lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lepingu või muude lepingute vaidluste lahendamist käsitlevatest sätetest.

               4.Enne vahendusmenetluse algatamist ei ole vaja konsultatsioone pidada. Siiski peaks lepinguosaline enne vahendusmenetluse algatamist järgima muid lepinguga ette nähtud asjakohaseid koostöö- või konsulteerimissätteid.

               5.Lepinguosaline ei võta muudes lepingu või mis tahes muu lepingu kohastes vaidluste lahendamise menetlustes aluseks ega kasuta tõenditena, samuti ei võta vahekohus arvesse järgmist:

               a)teise lepinguosalise poolt vahendusmenetluse käigus võetud seisukohti või käesoleva menetluskorra artikli 4 lõigete 1 ja 2 alusel saadud teavet;

               b)asjaolu, et teine lepinguosaline on väljendanud valmisolekut olla nõus vahendusmenetluses käsitletud meetme suhtes leitud lahendusega, ega

               c)vahendaja antud nõu ega tema tehtud ettepanekuid.

               6.Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei või vahendaja olla vahekohtu liige lepingu või WTO asutamislepingu kohases vaidluste lahendamise menetluses, milles käsitletakse sama küsimust kui see, mida ta lahendas vahendajana.

               Artikkel 8

               Vahekohtumenetluse korra kohaldamine

               Vahekohtumenetluse korra artiklit 3 („Teavitamine“ (ilma et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist)), artiklit 15 („Kulud“), artiklit 16 („Menetluse keel ning kirjaliku ja suulise tõlke keel“) ja artiklit 17 („Tähtaegade arvutamine“) kohaldatakse mutatis mutandis.

               Artikkel 9

               Läbivaatamine

               Viis aastat pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva konsulteerivad lepinguosalised omavahel vahendusmehhanismi muutmise vajaduse üle, võttes arvesse saadud kogemusi ja vastava mehhanismi arengut WTOs.

               II LISA

               VAHEKOHTUMENETLUSE KORD

               Artikkel 1

               Mõisted

               Käesoleva menetluskorra tähenduses on:

               „nõunik“ – füüsiline isik, kelle lepinguosaline on palganud enda nõustamiseks või abistamiseks vahekohtumenetlusega seoses;

               „vahekohus“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohus;

               „vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige;

               „assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

               „päev“ – kalendripäev, kui ei ole sätestatud teisiti;

               „lepinguosalise esindaja” – töötaja või füüsiline isik, kelle on määranud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus, kes esindab lepinguosalist käesoleva lepinguga seotud vaidluses;

               „lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes on väidetavalt rikkunud lepingu artiklis 67 osutatud sätteid;

               „kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 70 alusel.

               Artikkel 2

               Kohaldamisala

               1.Käesoleva menetluskorra sätted täiendavad ja täpsustavad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealset majanduspartnerluslepingut, eelkõige selle artikleid 70 jj, mis käsitlevad vahekohtumenetlust.

               2.Järgmised sätted on ette nähtud selleks, et võimaldada lepinguosalistel lahendada omavahel tekkida võivad vaidlused mõlemat lepinguosalist rahuldaval viisil, kasutades vahekohtumehhanismi.

               3.Lepinguosalised võivad pöörduda vahekohtusse seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu rakendamisega, et lahendada omavahel tekkida võivad vaidlused.

               Artikkel 3

               Teavitamine

               1.Mis tahes taotlus, seisukoht, kirjalik esildis või muu dokument,

               a)mille on koostanud vahekohus, saadetakse üheaegselt mõlemale lepinguosalisele;

               b)mille on koostanud lepinguosaline ja mis on adresseeritud vahekohtule, saadetakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele, ning

               c)mille on koostanud lepinguosaline ja mis on adresseeritud teisele lepinguosalisele, saadetakse vajaduse korral üheaegselt koopiana vahekohtule.

               2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud mis tahes teatis edastatakse e-posti või vajaduse korral mõne muu telekommunikatsioonivahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisti, loetakse selline teatis kättetoimetatuks selle saatmise kuupäeval.

               3.Kõik teatised saadetakse vastavalt Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile ja majanduspartnerluslepingu rakendamise eest vastutavale Kameruni ministeeriumile.

               4.Kõigi taotlustes, seisukohtades, kirjalikes esildistes või muudes vahekohtumenetlusega seotud dokumentides esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue dokumendi, milles on muudatused selgelt välja toodud.

               5.Kui dokumendi kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Kesk-Aafrikas või Euroopa Liidus ettenähtud puhkepäevale, võib dokumendi kätte toimetada järgmisel tööpäeval. Ühtki dokumenti, teatist ega taotlust ei loeta kättesaaduks puhkepäeval.

               6.Olenevalt vaidlusaluste sätete sisust edastatakse koopia kõikidest käesoleva menetluskorra alusel majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud taotlustest ja teatistest ka muudele asjaomastele institutsioonilistele organitele.

               Artikkel 4

               Vahekohtunike ametisse nimetamine

               1.Kui lepingu artikli 71 alusel valitakse vahekohtunik loosi teel, teatab majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema esindaja lepinguosalistele viivitamata loosi võtmise kuupäeva, kellaaja ja koha.

               2.Lepinguosalised on loosimisel kohal.

               3.Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema esindaja teatab igale valitud isikule kirjalikult tema vahekohtunikuks nimetamisest. Iga selline isik kinnitab oma valimisolekust mõlemale lepinguosalisele viie (5) päeva jooksul alates päevast, mil talle ametisse nimetamisest teatati.

               4.Kui lepingu artiklis 85 osutatud nimekirja ei ole koostatud või kui see ei sisalda lepingu artikli 71 lõike 2 kohase taotluse esitamise ajal piisavalt nimesid, valib majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja vahekohtunikud loosi teel selliste ühe või mõlema lepinguosalise poolt ametlikult välja pakutud isikute hulgast, kes vastavad lepingu artikli 85 lõikes 2 osutatud tingimustele.

               Artikkel 5

               Lepinguosaliste ja vahekohtu koostöö

               1.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme (7) päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas:

               a)vahekohtunikele makstav tasu ja kulud, mis on kooskõlas WTO normidega;

               b)igale vahekohtuniku assistendile makstav tasu, mille kogusumma ei ületa 50 % selle vahekohtuniku kogutasust;

               c)menetluse ajakava.

               Vahekohtunikud ja lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellel kohtumisel telefonitsi või videokonverentsi kaudu.

               2.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, määratakse viie (5) päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist vahekohtu pädevuseks:

               „vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas lepingu asjaomaseid sätteid; otsustada, kas kõnealune meede on kooskõlas lepingu artiklis 67 osutatud sätetega; ja teha artiklite 73, 83 ja 84 kohane otsus.“

               3.Lepinguosalised teatavad vahekohtule kokkulepitud volitustest kolme (3) päeva jooksul pärast kokkuleppele jõudmist.

               Artikkel 6

               Kirjalikud esildised

               Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt kakskümmend (20) päeva pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt kakskümmend (20) päeva pärast esmase esildise esitamise kuupäeva.

               Artikkel 7

               Vahekohtute töö

               1.Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida oma eesistujale õiguse võtta asjaomases valdkonnas vastu haldus- ja menetlusotsuseid.

               2.Istungitel on nõutav isiklik kohalolek. Kui lepingus või käesolevas menetluskorras ei ole sätestatud teisiti ja ilma et see piiraks käesoleva menetluskorra artikli 9 lõike 5 kohaldamist, võib vahekohus teha oma muid toiminguid mis tahes viisil, sealhulgas telefoni, faksi või arvuti abil.

               3.Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel kõnealuste nõupidamiste ajal kohal olla.

               4.Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei tohi delegeerida.

               5.Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole hõlmatud VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) sätetega, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist vastu võtta sobiva menetluse, mis on nimetatud sätetega kooskõlas ning tagab lepinguosaliste võrdse kohtlemise.

               6.Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetlustähtaega, mis ei ole VI jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kehtestatud tähtaeg, või teha muid menetluslikke või halduslikke kohandusi, teatab ta lepinguosalistele kirjalikult muudatuste või kohanduste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse. Vahekohus võib muudatused või kohandused vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist.

               7.Lepinguosalise taotlusel võib vahekohus muuta kõiki menetluses kohaldatavaid tähtaegu, tagades samal ajal lepinguosaliste võrdse kohtlemise.

               8.Lepinguosaliste ühisel taotlusel peatab vahekohus menetluse mis tahes ajal ajavahemikuks, milles lepinguosalised on kokku leppinud, kuid mitte kauemaks kui kaksteist (12) järjestikust kuud. Vahekohus uuendab menetluse igal ajal lepinguosaliste ühise kirjaliku taotluse alusel või kokkulepitud peatamise aja lõppedes ühe lepinguosalise kirjalikul taotlusel. Taotlusest teatatakse vahekohtu eesistujale ja vajadusel teisele lepinguosalisele. Kui vahekohtumenetlus on peatatud pikema aja jooksul kui kaksteist (12) järjestikust kuud, lõpevad vahekohtu volitused ja vahekohtumenetlus lõpetatakse. Lepinguosalised võivad igal ajal kokku leppida vahekohtumenetluse lõpetamises. Lepinguosalised teatavad sellest kokkuleppest ühiselt vahekohtu eesistujale. Menetluse peatamise korral pikendatakse asjakohaseid tähtaegu selle ajavahemiku võrra, mille jooksul vahekohtumenetlus on peatatud.

               9.Vahekohtu töö lõpetamine ei piira lepinguosaliste õigusi muudes VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kohastes sama küsimust käsitlevates menetlustes.

               Artikkel 8

               Asendamine

               1.Kui vahekohtunikul ei ole võimalik menetluses osaleda, ta taandab end või ta tuleb asendada, valitakse talle asendaja kooskõlas artikliga 71.

               2.Kui lepinguosaline leiab, et vahekohtunik ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele viieteistkümne (15) päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest, mille tõttu vahekohtunik ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele.

               3.Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega viieteistkümne (15) päeva jooksul. Lepinguosalised teatavad vahekohtunikule tema väidetavast nõuetele mittevastavusest ja võivad paluda vahekohtunikul võtta meetmeid mittevastavuse kõrvaldamiseks. Samuti võivad nad omavahelisel kokkuleppel asjaomase vahekohtuniku ametist vabastada ja valida uue vahekohtuniku vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 2.

               4.Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku (v. a eesistuja) asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et küsimus antakse lahendamiseks vahekohtu eesistujale, kelle otsus on lõplik.

               Kui vahekohtu eesistuja teeb taotluse põhjal järelduse, et vahekohtunik ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele, valitakse uus vahekohtunik vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 3.

               5.Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et seda küsimust hakkab arutama isik, kes on kantud lepingu artikli 85 kohaselt koostatud nimekirja, kuhu on kantud isikud, kes on valitud vahekohtu eesistujana tegutsema. Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja valib selle isiku loosi teel. Niimoodi valitud isik otsustab, kas eesistuja vastab tegevusjuhendi nõuetele või mitte. Tema otsus on lõplik.

               Kui otsustatakse, et vahekohtu eesistuja ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele, valitakse uus eesistuja vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 3.

               Artikkel 9

               Istungid

               1.Vastavalt artikli 5 lõikele 1 kindlaksmääratud ajakavale ja pärast lepinguosaliste ja teiste vahekohtunikega konsulteerimist teatab vahekohtu eesistuja lepinguosalistele istungi kuupäeva, kellaaja ja toimumise koha. Menetluse logistika korralduse eest vastutav lepinguosaline teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks, kui käesoleva menetluskorra artiklist 11 ei tulene teisiti.

               2.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Kesk-Aafrika, ja Yaoundés, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Euroopa Liit.

               3.Vahekohus võib pidada lisaistungi, kui lepinguosalised selles kokku lepivad.

               4.Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal viibima.

               5.istungil võivad viibida järgmised isikud, olenemata sellest, kas menetlus on avalik või mitte:

               a)lepinguosaliste esindajad;

               b)lepinguosaliste nõustajad;

               c)halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja istungite protokollijad;

               d)vahekohtunike assistendid;

               e)eksperdid, kui vahekohus lepingu artikli 81 kohaselt nii otsustab.

               6.Kumbki lepinguosaline esitab hiljemalt viis (5) päeva enne istungi toimumise kuupäeva vahekohtule ja teisele lepinguosalisele nimekirja füüsilistest isikutest, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes istungil osalevad.

               7.Vahekohus tagab kaebuse esitanud lepinguosalisele ja lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, võrdse kõneaja. Istung toimub järgmiselt:

               väited

               a)
                     kaebuse esitanud lepinguosalise väited;

               b)
                     selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati;

               vastuväited

               a)
                     kaebuse esitanud lepinguosalise repliik;

               b)
                     selle lepinguosalise repliik, kelle vastu kaebus esitati.

               8.Istungil võib vahekohus igal ajal mõlemale lepinguosalisele küsimusi esitada.

               9.Vahekohus peab tagama, et iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis edastatakse lepinguosalistele mõistliku aja jooksul pärast istungit. Lepinguosalised võivad protokolli kohta märkusi esitada ning vahekohus võib neid märkusi arvesse võtta.

               10.Kumbki lepinguosaline võib kümne (10) päeva jooksul pärast istungi toimumise kuupäeva esitada istungil tekkinud küsimuste kohta vahekohtunikele ja teisele lepinguosalisele täiendavaid kirjalikke esildisi.

               Artikkel 10

               Kirjalikud küsimused

               1.Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele esitatakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest.

               2.Kumbki lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Mõlemad lepinguosalised saavad võimaluse esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie (5) päeva jooksul pärast selle kättesaamist.

               Artikkel 11

               Läbipaistvus ja konfidentsiaalsus

               1.Mõlemad lepinguosalised ja vahekohus käsitavad teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosalise esildis vahekohtule sisaldab konfidentsiaalset teavet, esitab ta viieteistkümne (15) päeva jooksul ka esildise mittekonfidentsiaalse versiooni, mida võib avalikustada.

               2.Käesoleva menetluskorra kohaselt ei ole lepinguosalisel keelatud avaldada üldsusele oma seisukohti sellises ulatuses, et teise lepinguosalise esitatud teabele viidates ei avalda ta teise lepinguosalise poolt konfidentsiaalseks tunnistatud teavet.

               3.Vahekohus peab kinnise istungi, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet. Kui istung on kinnine, järgivad lepinguosalised vahekohtu istungite konfidentsiaalsuse nõuet.

               Artikkel 12

               Ex parte kontaktid

               1.Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust ühe lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.

               2.Vahekohtunik ei või arutada menetluseseme mis tahes aspekti lepinguosalis(t)ega teiste vahekohtunike juuresolekuta.

               Artikkel 13

               Amicus curiae esildised

               1.Lepinguosaliste territooriumil asutatud valitsusvälistel isikutel on õigus esitada vahekohtule amicus curiae esildisi vastavalt järgmistele lõigetele.

               2.Kui lepinguosalised ei lepi viie (5) päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke esildisi, tingimusel et need esitatakse kümne (10) päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, on otseselt seotud vahekohtus käsitletava küsimuse arutamisega ega ole koos lisadega mingil juhul pikemad kui viisteist (15) trükilehekülge.

               3.Esildis peab sisaldama selle koostanud füüsilise või juriidilise isiku kirjeldust, muu hulgas selle isiku tegevuse laadi ja rahastamise allikaid, ning täpsustama tema huvid vahekohtumenetluses. Esildis koostatakse keeltes, mille lepinguosalised on valinud vastavalt käesoleva menetluskorra artikli 16 lõigetele 1 ja 2.

               4.Esildised esitatakse lepinguosalistele märkuste tegemiseks. Lepinguosalised võivad vahekohtule märkusi esitada kümne (10) päeva jooksul alates esildise edastamisest.

               5.Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis on käesoleva menetluskorraga kooskõlas. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Vahekohus esitab kõik saadud esildised lepinguosalistele neilt märkuste saamiseks.

               Artikkel 14

               Kiireloomulised juhtumid

               Artikli 73 lõikes 2 osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist menetluskorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest.

               Artikkel 15

               Kulud

               1.Kumbki lepinguosaline kannab vahekohtumenetluses osalemise kulud.

               2.Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vahekohtumenetluse logistika korraldamise, eelkõige istungite korraldamise eest (kui ei ole kokku lepitud teisiti) ning kannab kõik istungi logistika korraldamisega seotud kulud. Samas tasuvad lepinguosalised ühiselt ja võrdselt muud vahekohtumenetlusega seotud halduskulud ning vahekohtunike ja nende assistentide töötasu ja kulud.

               Artikkel 16

               Menetluse keel ning kirjaliku ja suulise tõlke keel

               1.Lepingu artikli 71 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva menetluskorra artikli 5 lõikes 1 osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtumenetluse ühises töökeeles.

               2.Kui lepinguosalised ei jõua ühise töökeele osas kokkuleppele, korraldab kumbki lepinguosaline oma kirjalike esildiste tõlkimise teise lepinguosalise valitud keelde, välja arvatud juhul, kui esildised on koostatud ühes majanduspartnerluslepingu lepingu osaliste ühistest ametlikest keeltes. Esildiste tõlkimise lepinguosaliste valitud keeltesse korraldab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kui lepinguosalised on töökeeleks valinud ühe lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest. Kui üks lepinguosaline on valinud menetluse keeleks keele, mis on muu kui üks lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest, lasub ütluste tõlkimise kohustus täielikult sellel lepinguosalisel.

               3.Vahekohtu aruanded ja otsused koostatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes. Kui lepinguosalised ei ole ühises töökeeles kokku leppinud, esitatakse vahearuanne, lõpparuanne ja vahekohtu otsused ühes lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest.

               4.Kõik kulud, mis on seotud vahekohtu otsuse tõlkimisega lepinguosaliste valitud keelde või keeltesse, kannavad lepinguosalised võrdselt.

               5.Käesoleva menetluskorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete täpsuse kohta võivad lepinguosalised märkusi esitada.

               6.Kumbki lepinguosaline kannab ise oma kirjalike esildiste tõlkimise kulud.

               Artikkel 17

               Tähtaegade arvutamine

               Lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul võib muuta kõiki lepingu VI jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja käesolevas menetluskorras sätestatud tähtaegu, sealhulgas vahekohtu otsuste teatavakstegemise tähtaegu, ning neid arvutatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast, kui ei ole sätestatud teisiti.

               Artikkel 18

               Edasised menetlused

               Käesolevas menetluskorras sätestatud tähtaegu kohandatakse vastavalt konkreetsetele tähtaegadele, mis on ette nähtud vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks lepingu artiklite 74–78 kohastes menetlustes.

               III LISA

               VAHEKOHTUNIKE TEGEVUSJUHEND

               Artikkel 1

               Mõisted

               Käesolevas tegevusjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige;

               „assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

               „kandidaat“ – isik, kelle nimi on lepingu artiklis 85 osutatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 71 alusel;

               „vahendaja“– füüsiline isik, kes viib läbi vahendusmenetlust vastavalt lepingu artiklile 69;

               „töötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad füüsilised isikud, välja arvatud assistendid.

               Artikkel 2

               Aluspõhimõtted

               1.Vaidluste lahendamise korra terviklikkuse ja erapooletuse säilitamiseks peab iga kandidaat olema tutvunud käesoleva tegevusjuhendiga. Kandidaat peab:

               a)olema sõltumatu ja erapooletu;

               b)vältima otseseid ja kaudseid huvide konflikte;

               c)hoiduma kutse-eetikaga vastuolus olevast või sellisena või erapoolikuna näivast käitumisest;

               d)järgima rangeid käitumisnorme;

               e)mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest.

               2.Vahekohtunik ei või kaudselt ega otseselt võtta ühtegi kohustust ega võtta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või näida takistavat tema ülesannete nõuetekohast täitmist.

               3.Vahekohtunik ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks. Vahekohtunik hoidub tegevusest, mis võib jätta mulje, et teised on tema suhtes eriseisundis, mis võiks teda mõjutada.

               4.Vahekohtunik ei lase olemasolevatel ega minevikus olnud rahalistel, ärilistel, kutsealastel, isiklikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

               5.Vahekohtunik väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või jätta põhjendatult mulje kutse eetika rikkumisest või erapoolikusest.

               Artikkel 3

               Avalikustamiskohustused

               1.Enne lepingu artikli 71 alusel vahekohtunikuks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või tõenäoliselt luua menetluses mulje kutse-eetika rikkumisest või erapoolikusest. Seetõttu teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused, sealhulgas finantshuvid, ameti- või tööalased või perekondlikud huvid.

               2.Käesoleva artikli lõike 1 kohane avalikustamiskohustus on püsiv kohustus, mis nõuab vahekohtunikult kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida mis tahes menetlusetapis.

               3.Kandidaat või vahekohtunik edastab majanduspartnerluslepingu komiteele käesoleva tegevusjuhendi tegelikku või võimalikku rikkumist puudutava teabe niipea, kui ta sellest teada saab, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet analüüsida.

               Artikkel 4

               Vahekohtunike ülesanded

               1.Pärast seda, kui vahekohtunikuks valitud kandidaat nõustub enda vahekohtunikuks nimetamisega, saab ta oma ülesandeid täita ning peab seda tegema seda põhjalikult, tulemuslikult, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse vältel.

               2.Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis on menetluses esitatud ja mis on otsuse tegemiseks vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet kellelegi teisele.

               3.Vahekohtunik võtab kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tema assistent ja töötajad on tutvunud käesoleva tegevusjuhendi artiklitega 2, 3 ja 6 ning järgivad neid.

               Artikkel 5

               Endiste vahekohtunike kohustused

               Kõik endised vahekohtunikud peavad vältima sellist tegevust, mis võib jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.

               Artikkel 6

               Konfidentsiaalsus

               1.Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalikusta ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet muuks otstarbeks kui menetluse huvides, ning ta ei avalikusta ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu saamiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

               2.Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle üldsusele kättesaadavaks tegemist vastavalt lepingu artikli 84 lõikele 2.

               3.Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega vahekohtu ühegi liikme seisukohtade kohta.

               Artikkel 7

               Kulud

               Iga vahekohtunik peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lõpparuande, samuti peab ta arvestust oma assistendi tööaja ja kulude kohta.

               Artikkel 8

               Vahendajad

               Käesolev tegevusjuhend kehtib vahendajate suhtes mutatis mutandis.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.7.2019
            COM(2019) 348 final
            2019/0160(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Lisatud ettepanekus käsitletakse otsust, millega kehtestatakse seisukoht, mille Euroopa Liit (edaspidi „liit“) võtab ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga (edaspidi „leping“)
                  1
                loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses kavatsusega võtta vastu nimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika vaheline vahepealne majanduspartnerlusleping

                  Lepingu eesmärk on luua esialgne raamistik täieliku piirkondliku majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks kooskõlas Cotonou lepinguga. Kesk-Aafrikana käsitatakse siiani Kameruni Vabariiki. Lepingut on ajutiselt kohaldatud alates 4. augustist 2014.

               2.2.Majanduspartnerluslepingu komitee

                  Majanduspartnerluslepingu komitee on lepingu mõlemaid osapooli hõlmav institutsiooniline organ. Lepingu artiklis 92 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee vastutab kõikide kõnealuse lepingu reguleerimisalasse jäävate valdkondade haldamise ning kõigi lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest. Majanduspartnerluslepingu komitee teeb otsuseid konsensuse alusel. Majanduspartnerluslepingu komitee toimimist reguleeritakse komitee töökorraga
                     2
                  .

               2.3.Majanduspartnerluslepingu komitee kavandatav akt

                  Oma viiendal kohtumisel, mis toimub [kuupäev], peab majanduspartnerluslepingu komitee võtma vastu otsuse vahekohtunike nimekirja vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“) vastavalt lepingu artiklile 85.

                  Lepingu artikli 85 lõikes 1 on sätestatud, et „majanduspartnerluslepingu komitee koostab nimekirja 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet. “

                  Kavandatava õigusakti eesmärk on koostada nimekiri 15 isikust, kes saaksid lepingu VI jaotise kohases vaidluste lahendamise menetluses vahekohtunikuna tegutseda. Kõnealuse nimekirja vastuvõtmine on oluline element, et lõplikult välja töötada vaidluste lahendamist ja vältimist käsitlevate lepingusätete jaoks vajalik tegevusraamistik.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

                  Käesoleva ettepanekuga nõukogu otsuse kohta määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses selliste isikute nimekirja koostamisega, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikuna lepingu artikli 85 tähenduses.

                  Lepinguosalised on käesoleva otsuse eelnõuga nõustunud ja parafeerinud selle majanduspartnerluslepingu komitee neljandal koosolekul, mis toimus 18.–19. veebruarini 2019, ning Euroopa Liidu otsustamismenetluse kohaselt peaks see saama vastu võetud majanduspartnerluslepingu komitee järgmisel koosolekul, mis peaks toimuma 2019. aasta lõpus.

                  Kõnealune otsus on oluline vaidluste lahendamist ja vältimist käsitlevate lepingu VI jaotise sätete toimimise ja seega lepingu tõrgeteta rakendamise tagamiseks.

               4.Menetlusõiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, „millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

                  Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                     3
                  .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Majanduspartnerluslepingu komitee on instants, mis on asutatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga.

               Otsus, mis majanduspartnerluslepingu komiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas lepingu artikliga 85.

               Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, millega seoses liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2019/0160 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse vahepealset lepingut majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel (edaspidi „leping“)
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Leping sõlmiti Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) nimel otsusega 2009/152/EÜ
                  5
                ja seda kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014.

               (2)Vastavalt lepingu artikli 85 lõikele 1 koostab majanduspartnerluslepingu komitee nimekirja isikutest, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet.

               (3)Majanduspartnerluslepingu komiteel palutakse igal aastakoosolekul [kuupäev] vastu võtta otsus, millega kehtestatakse nimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet.

               (4)On asjakohane kehtestada liidu nimel kaubanduskomitees võetav seisukoht, sest kavandatav otsus on liidu jaoks siduv.

               (5)Vahekohtuniku ülesandeid täita soovivate ja saavate isikute nimekirja koostamine on ette nähtud lepingu artikli 85 lõikega 1,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Majanduspartnerluslepingu komitees liidu nimel võetav seisukoht põhineb majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul, mis käsitleb käesolevale otsusele lisatud nimekirja isikutest, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 57, 28.2.2009, lk 2

                     (2)

                        ELT L 17, 21.1.2017, lk 46

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, punktid 61–64.

                     (4)

                        ELT L 57, 28.2.2009, lk 2

                     (5)

                        ELT L 57, 28.2.2009, lk 1

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,25.7.2019
            COM(2019) 348 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega

               LISA

               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide
                  ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud

                  vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud
                  MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS NR ... /2019,

               xx/xx/2019,

               vahekohtunike nimekirja vastuvõtmise kohta

               MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahepealset majanduspartnerluslepingut („leping“), millele kirjutati alla 15. jaanuaril 2009 Brüsselis ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014, ning eriti selle artikli 85 lõiget 1,

               ning arvestades järgmist:

               1.Lepingus ja käesolevas otsuses käsitatakse Kesk-Aafrikana Kameruni Vabariiki.

               2.Lepingus on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee koostab nimekirja viieteistkümnest (15) isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet vaidluste lahendamisel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Artikli 85 lõikega 1 ette nähtud nimekiri viieteistkümnest (15) vahekohtunikust on esitatud lisas.

               Kõnealuse nimekirja koostamine ei piira käesolevas lepingus sätestatud või majanduspartnerluslepingu komitee poolt vastu võetavate erieeskirjade kohaldamist.

               Artikkel 2

               Nimekirja võib muuta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega, mis võetakse vastu vastavalt lepingu artikli 92 lõikele 4.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.

               xx, xx

                        Kameruni Vabariigi nimel

                        Euroopa Liidu nimel

                        Alamine Ousmane MEY

                        Cecilia MALMSTRÖM

               LISA

               Vahekohtunike nimekiri (artikli 85 lõige 1)

               Lepinguosalise Kesk-Aafrika (Kamerun) valitud vahekohtunikud:

               pr Mildred Alugu BEJUKA – Kamerun

               hr Jean Michel MBOCK BIUMLA – Kamerun

               hr Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY – Kamerun

               hr David NYAMSI – Kamerun

               hr Sadjo OUSMANOU – Kamerun

               Lepinguosalise ELi valitud vahekohtunikud:

               hr Jacques BOURGEOIS – Belgia

               hr Claus – Dieter EHLERMANN – Saksamaa

               hr Pieter Jan KUIJPER – Madalmaad

               hr Giorgio SACERDOTI – Itaalia

               hr RamonTORRENT – Hispaania

               Lepinguosaliste ühiselt valitud vahekohtunikud:

               hr Thomas COTTIER – Šveits

               hr Fabien GELINAS – Kanada

               pr Merit E. JANOW – Ameerika Ühendriigid

               pr Anna KOUYATE – Mali

               hr Helge SELAND – Norra


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.6.2019
            COM(2019) 297 final/2 – DOWNGRADED on 16.7.2019
            2019/0142(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse kokkuleppe sõlmimist Ameerika Ühendriikidega selle kohta, et Ameerika Ühendriikidele eraldatakse 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 617/2009 (millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot) sätestatud tariifikvootide raames teatav osa

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 617/2009 avas Euroopa Liit kõrgekvaliteedilise veiseliha aastase tariifikvoodi
                     1
                   (edaspidi „tariifikvoot“) kooskõlas Euroopa Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi (Ameerika Ühendriikidega sõlmitud 21. oktoobri 2013. aasta muudetud vastastikuse mõistmise memorandum, mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse) ning selle läbivaadatud versiooniga. Liit ja Ameerika Ühendriigid edastasid muudetud vastastikuse mõistmise memorandumi WTO vaidluste lahendamise organile 14. aprillil 2014.

                  Detsembris 2016 astusid Ameerika Ühendriigid samme kõrgendatud tollimaksude ennistamiseks teatavate ELi toodete suhtes seoses WTO vaidlusega EÜ – liha ja lihatoodetega (hormoonidega) seotud meetmed (DS26) (edaspidi „EÜ-hormoonid“). Tollimaksu ennistamise menetluse algatas veiselihatööstus, kes väljendas muret tariifikvootide rakendamise pärast.

                  Selleks et hoida ära kõrgendatud tollimaksude ennistamine teatavate ELi toodete suhtes, pidasid Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid muudetud vastastikuse mõistmise memorandumi artikli IV.1 punkti b kohaselt konsultatsioone selle toimimise üle, kusjuures Ameerika Ühendriigid taotlesid muudetud vastastikuse mõistmise memorandumi alusel avatud tariifikvoodi osa eraldamist neile.

                  Liidu huvides on eraldada osa tariifikvoodist Ameerika Ühendriikidele, et mõlemad osapooled jõuaksid WTO vaidlusküsimuses asjas DS26 mõlemat osapoolt rahuldava lahenduseni, millest tuleb teavitada WTO vaidluste lahendamise organit.

                  19. oktoobril 2018 andis nõukogu komisjonile loa alustada Ameerika Ühendriikidega liidu nimel läbirääkimisi tariifikvootide kasutamise üle, et eraldada Ameerika Ühendriikidele osa tariifikvoodist eesmärgiga leida lõplik lahendus WTO vaidlusele asjas DS26. Need läbirääkimised viidi edukalt lõpule.

                  Lisaks volitas nõukogu kooskõlas kohaldatavate WTO eeskirjadega komisjoni jõudma teiste oluliste tarnijariikidega vajalikus ulatuses kokkuleppele  seoses tariifikvootide jaotamisega riikide vahel. Kui tariifikvoot jaotatakse tarnijariikide vahel, peaks üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XIII artikli lõike 2 järgmiseks tariifikvooti eraldav pool püüdma jõudma tariifikvoodi osade jaotamise osas kokkuleppele kõigi oluliste tarnijatega. Selleks et tagada tariifikvoodi jaotamine riikide vahel vastavalt ELi kohustustele WTO ees, peab EL jõudma kokkuleppele teiste oluliste tariifikvoodi alusel tarnivate riikidega (Austraalia, Uruguay ja Argentina). Seega soovis komisjon jõuda oluliste tarnivate riikidega kokkuleppele ja sai kinnituskirjade vormis nende kirjaliku nõusoleku tariifikvoodi osa eraldamise kohta Ameerika Ühendriikidele, vastavalt 10., 20. ja 31. mail 2019.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Ei kohaldata.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja artikli 207 lõike 4 esimene lõik, koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ei kohaldata, kuna liidu pädevus ühise kaubanduspoliitika valdkonnas on ainupädevus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkt e).

               •Proportsionaalsus

               Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

               Rahvusvaheline kokkulepe on sobiv vahend tariifikvoodi osa eraldamiseks Ameerika Ühendriikidele.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

               Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Puudub.

               2019/0142 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               milles käsitletakse kokkuleppe sõlmimist Ameerika Ühendriikidega selle kohta, et Ameerika Ühendriikidele eraldatakse 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 617/2009 (millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot) sätestatud tariifikvootide raames teatav osa

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kooskõlas nõukogu otsusega 2019/XXX/EL allkirjastati XXXXX Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahel sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoodi osa eraldamist Ameerika Ühendriikidele, ja millele on osutatud Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelises muudetud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse (2014), tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (2)Kokkulepe tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel sõlmitakse Ameerika Ühendriikidega kokkulepe, mis käsitleb kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoodi osa eraldamist Ameerika Ühendriikidele, ja millele on osutatud Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelises muudetud vastastikuse mõistmise memorandumis (mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse) (2014).

               Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 617/2009, millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot (ELT L 182, 15.7.2009, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.6.2019
            COM(2019) 297 final/2 – DOWNGRADED on 16.7.2019
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,
            milles käsitletakse kokkuleppe sõlmimist Ameerika Ühendriikidega selle kohta, et Ameerika Ühendriikidele eraldatakse 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 617/2009 (millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot) sätestatud tariifikvootide raames teatav osa

               LISA

               KOKKULEPE

               AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE

               JA EUROOPA LIIDU VAHEL,
               MIS KÄSITLEB KÕRGEKVALITEEDILISE VEISELIHA TARIIFIKVOODI OSA ERALDAMIST AMEERIKA ÜHENDRIIKIDELE, JA MILLELE ON OSUTATUD

               MUUDETUD VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUMIS,
               MIS KÄSITLEB TEATAVAID KASVUHORMOONE MITTESAAVATELT LOOMADELT PÄRIT VEISELIHA IMPORTI NING AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE POOLT TEATAVATE EUROOPA LIIDU TOODETE SUHTES KEHTESTATUD KÕRGENDATUD TOLLIMAKSE (2014)

               Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit, 21. oktoobri 2013. aasta muudetud vastastikuse mõistmise memorandumi (mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse) (edaspidi „2014. aasta memorandum“) osapooled on kokku leppinud järgmises:

               Artikkel 1

               Eesmärgid

               Käesoleva kokkuleppe eesmärgid on järgmised:

               1.eraldada Ameerika Ühendriikidele osa kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomsest tariifikvoodist (edaspidi „tariifikvoot“) 45 000 tootemassitonni, millele on osutatud 2014. aasta memorandumi artikli II lõikes 4, artikli II lõikes 5 ja artiklis VI, ning

               2.täiendada või muuta 2014. aasta memorandumi III, IV, V, VII ja VIII artiklis osutatud teatavaid osapoolte õigusi ja kohustusi.

               Artikkel 2

               Jaotamine kvoodi raames

               1.Euroopa Liit eraldab Ameerika Ühendriikidele 35 000 tonni artiklis 1 osutatud 45 000 tonni suurusest tariifikvoodist. Ülejäänud 10 000 tonni tehakse kättesaadavaks kõigile teistele riikidele. Eraldised jaotatakse etapiviisiliselt seitsmeks aastaks (rakendusperiood) järgmiselt:

                        Ameerika Ühendriigid

                        Kõik teised riigid

                        Aasta 1

                        18 500 tonni

                        26 500 tonni

                        Aasta 2

                        23 000 tonni

                        22 000 tonni

                        Aasta 3

                        25 400 tonni

                        19 600 tonni

                        Aasta 4

                        27 800 tonni

                        17 200 tonni

                        Aasta 5

                        30 200 tonni

                        14 800 tonni

                        Aasta 6

                        32 600 tonni

                        12 400 tonni

                        Alates 7. aastast

                        35 000 tonni

                        10 000 tonni

               2.Kindluse tagamiseks kohaldatakse Ameerika Ühendriikidele eraldatud tariifikvoodi osa suhtes 2014. aasta memorandumi artikli II lõikes 1 sätestatud põhikohustusi, sealhulgas kvoodikohast tariifi null (0) protsenti.

               3.Tariifikvoodi aastane maht jaotatakse võrdselt nelja kolmekuulise alamperioodi peale. Kvoodiaasta algab 1. juulil ja lõpeb 30. juunil.

               Kui käesolev kokkulepe jõustub muul kuupäeval kui 1. juulil, algab esimese aasta rakendusperiood sama kvoodiaasta järgmise alamperioodi esimesel päeval ja kestab neli järjestikust alamperioodi
                  1
               . Kõik kogused, mis jäid kasutamata kõnealuse kvoodiaasta alamperioodidel, mis eelnesid esimese aasta esimesele päevale, lisatakse rakendusperioodi esimese aasta esimesel alamperioodil saadaolevatele kogustele. Need kogused lisatakse Ühendriikidele eraldatud kogustele ja teistele riikidele eraldatud kogustele proportsionaalselt nende osaga tariifikvoodi kogumahust.

               Artikkel 3

               Kvootide haldamine

               Ühendriikidele eraldatud kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoodi osa haldab Euroopa Liit saabumise järjekorras teenindamise põhimõttel. Euroopa Liit teeb kõik endast oleneva, et hallata Ameerika Ühendriikidele eraldatud tariifikvoodi osa viisil, mis võimaldab importijatel seda täielikult ära kasutada. Käesolev artikkel asendab 2014. aasta memorandumi artiklit III.

               Artikkel 4

               Vaidlusasi „EÜ–hormoonid“

               1.Ameerika Ühendriikide kaubandusesindaja viib 1974. aasta kaubandusseaduse (muudetud redaktsioon) 306. jao punkti c alusel lõpule menetluse, mis algatati detsembris 2016 eesmärgiga mitte ennistada loa andmist vaidlusasjas WT/DS26/21. Ameerika Ühendriigid avaldavad oma otsuse hiljemalt kuupäevaks, mil jõustub artiklis 2 määratletud kvoodi eraldamine riikidele esimeseks aastaks.

               2.Artikli 2 lõikes 1 osutatud rakendusperioodi ja artikli 4 lõikes 3 osutatud läbivaatamisperioodi jooksul ning kuni läbivaatamisaja saabumiseni esitatakse artikli 4 lõikes 3 osutatud mõlemat kokkuleppe osalist rahuldav lahendus:

               (a)kokkuleppe osalised ei nõua WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 21 lõike 5 kohase vahekohtu moodustamist vaidlusasjas „Euroopa Ühendus – liha ja lihatoodetega (hormoonidega) seotud meetmed“ (WT/DS26), (edaspidi „EÜ–hormoonid“);

               (b)Ameerika Ühendriigid ei peata tariifsete soodustuste ega sellega seotud kohustuste kohaldamist Euroopa Liidu suhtes, nagu seda on volitanud Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organ vaidlusasjas „EÜ–hormoonid“, mille puhul Ameerika Ühendriigid tuginevad vaidlusasjas WT/DS26/21 vaidluse lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 22 lõikele 7.

               3.Hiljemalt kümme (10) aastat pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist kohtuvad Ameerika Ühendriigid ja EL, et vaadata läbi tariifikvootide toimimine, et jõuda mõlemat kokkuleppe osalist rahuldava lahenduseni, millest läbivaatamise lõpuks teatatakse WTO vaidluste lahendamise organile vastavalt vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 3 lõikele 6. Läbivaatamine viiakse lõpule hiljemalt 11 aastat pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist. Käesolev artikkel asendab 2014. aasta memorandumi artiklit IV.

               4.Kui kokkuleppe osalised ei esita 11 aasta jooksul pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist WTO vaidluste lahendamise organile ühiselt mõlemat osalist rahuldavat lahendust, võib kumbki kokkuleppe osaline kokkuleppe lõpetada kooskõlas artikli 6 lõikega 1.

               Artikkel 5

               Kohapealsed kontrollid

               Komisjon võib paluda Ameerika Ühendriikide valitsusel lubada komisjoni esindajatel teha kohapealseid kontrolle Ameerika Ühendriikides, tingimusel et kohapealseid kontrolle tehakse teiste riikide tarnijate suhtes mittediskrimineerival viisil. Selliseid kontrolle tehakse koos Ameerika Ühendriikide pädevate asutustega.

               Artikkel 6

               Taganemine ja mõju

               1.Kumbki kokkuleppe osaline võib käesolevast kokkuleppest taganeda, teatades sellest kirjalikult teisele kokkuleppe osalisele. Kokkulepe lõpetatakse kuus kuud pärast seda, kui teine kokkuleppe osaline on kõnealuse teate kätte saanud. Kokkuleppest taganemine ei tähenda taganemist 2014. aasta memorandumist, välja arvatud juhul, kui kokkuleppe osalised on selgesõnaliselt väljendanud sellist kavatsust.

               2.Taganemine 2014. aasta memorandumist toob selle artikli V lõike 4 kohaselt kaasa taganemise käesolevast kokkuleppest. Kokkuleppe osalised järgivad 2014. aasta memorandumi artiklis II loetletud põhikohustusi kuue kuu jooksul alates selle artikli V lõikes 4 osutatud taganemisteate esitamise kuupäevast.

               3.Kui WTO vaidluste lahendamise organile ei teatata artikli 4 lõike 3 kohaselt mõlemat kokkuleppe osalist rahuldavast lahendusest, ei tõlgendata ühtki käesoleva kokkuleppe sätet nii, nagu muudaks see kummagi poole jaoks vastavaid õigusi või kohustusi, mis tulenevad vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppest seoses vaidlusasjaga „EÜ–hormoonid“.

               4.Ühtegi käesoleva kokkuleppe sätet ei tõlgendata viisil, mis võimaldaks kokkuleppe osalistele muid õigusi või kohustusi peale nende, mis on kokkuleppe osaliste vahel kindlaks määratud, ega viisil, mis võimaldaks otseselt tugineda käesolevale kokkuleppele kohtutes ja kokkuleppe osaliste siseriiklikes õigussüsteemides.

               5.Käesolev kokkulepe jõustub esimesel päeval pärast seda, kui mõlemad kokkuleppe osalised teatavad teineteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest, mis on vajalikud artikli 2 ja artikli 4 lõike 1 kohaste kokkuleppe osaliste kohustuste täitmise tagamiseks.

               SELLE KINNITUSEKS on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.

               KOOSTATUD <KOHT> <KUUPÄEV> kahes eksemplaris inglise keeles, mis on kokkuleppe autentne tekst.

               Ameerika Ühendriikide nimel

                     Euroopa Liidu nimel

                     (1)

                        Suurema selguse huvides, kui käesolev kokkulepe jõustub kvoodiaasta alamperioodi n alguses, tehakse esimese aasta maht kättesaadavaks nelja järjestikuse alamperioodi jooksul, jagades selle võrdselt kõnealuste alamperioodide vahel, alustades kõnealuse kvoodiaasta alaperioodist n ning lõpetades järgneva kvoodiaasta alamperioodiga n-1. Teisest aastast alates tehakse mahud kättesaadavaks neljal järjestikusel alamperioodil, jagades need võrdselt kõnealuste alamperioodide vahel, alustades järgneva kvoodiaasta alamperioodist n.