               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2017
            COM(2017) 432 final
            2017/0198(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Pärast komisjoni ettepanekut ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta
                     1
                   võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1324,
                     2
                   mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

                  PRIMA eesmärk on viia ellu ühine programm, et edendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse tõhususe, ohutuse, turvalisuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks. PRIMA võtavad ühiselt kasutusele mitu liikmesriiki ja kolmandat riiki (edaspidi „PRIMAs osalevad riigid“), et jõudsalt edendada teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, tehes seda samadel tingimustel.

                  Alžeeria Demokraatlik Rahvavabariik (edaspidi „Alžeeria“) väljendas 20. veebruari 2017. aasta ja 23. aprilli 2017. aasta kirjaga soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina, kohustudes toetama algatust 20 miljoni euroga.

                  Selleks et Alžeeria osaleks PRIMAs võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“, peab liiduga sõlmitud rahvusvahelise lepinguga laiendama otsusega (EL) 2017/1324 kehtestatud õiguskorra kohaldamisala Alžeeriale.

                  30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada liidu nimel läbirääkimisi Alžeeriaga liidu ja Alžeeria vahelise rahvusvahelise lepingu üle, milles sätestatakse Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused, kui otsus (EL) 2017/1324 on vastu võetud.

                  Läbirääkimisi alustati 26. juunil 2017 ja need viidi edukalt lõpule 11. juulil 2017, kui tulevaste lepinguosaliste esindajad parafeerisid lepingu eelnõu teksti. Käesolevale ettepanekule lisatud lepingu eelnõu on kooskõlas nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistega. Eelkõige sätestab see otseselt liidu õigusaktile osutades, et Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud otsuses (EL) 2017/1324.

                  Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevase lepinguga, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nagu esitatud ka mõjuhinnangu aruandes PRIMA kohta,
                     3
                   on PRIMA avatus kolmandatele riikidele, näiteks Alžeeriale osalemiseks kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö eesmärkidega, nagu neid kirjeldatakse komisjoni 2012. aasta teatises „ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis“
                     4
                   ja raamprogrammis „Horisont 2020“, mis aitab edendada koostööd kolmandate riikidega teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas, et lahendada ülemaailmseid sotsiaalprobleeme ja toetada liidu välispoliitikat. Käesolev leping on kooskõlas ka olemasoleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel)
                     5
                   ning Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga,
                     6
                   millega nähakse ette liidu ja Alžeeria koostöö teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas ning soodustatakse uurimis- ja arendustegevust ühist huvi pakkuvates valdkondades.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  PRIMA rakendamine tihedas koostöös kolmandate riikidega nagu Alžeeria on samuti asjakohane liidu muude poliitikate, näiteks migratsioonipoliitika, arengupoliitika ja naabruspoliitika seisukohast ning nendega kooskõlas.

               2.Ettepaneku õiguslik külg

                  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 186 ning artikli 218 lõikel 5.

               3.MÕJU EELARVELE

                  Käesoleva otsuse finantsselgituses on näidatud otsuse esialgne mõju eelarvele.

               Eelnevalt arvestades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu

               – teeks otsuse liidu nimel lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta;

               – volitaks lepingu läbirääkijat liidu nimel allkirjastama Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut, milles sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               2017/0198 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2017/1324
                  7
                on sätestatud liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               (2)PRIMA eesmärk on viia ellu ühine programm, et edendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse tõhususe, ohutuse, turvalisuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks.

               (3)PRIMA võtavad ühiselt kasutusele mitu liikmesriiki ja kolmandat riiki (edaspidi „PRIMAs osalevad riigid“), et jõudsalt edendada teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, tehes seda samadel tingimustel.

               (4)Alžeeria Demokraatlik Rahvavabariik (edaspidi „Alžeeria“) väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel liikmesriikidega ja PRIMAs osalevate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“.

               (5)Otsuse (EL) 2017/1324 artikli 1 lõike 2 kohaselt saab Alžeeria PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused.

               (6)30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada pärast otsuse (EL) 2017/1324 vastuvõtmist liidu nimel läbirääkimisi Alžeeriaga rahvusvahelise lepingu üle, milles sätestatakse Alžeeria osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA). Läbirääkimised viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega.

               (7)Seepärast tuleks leping liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (8)Selleks et lubada Alžeerial osaleda PRIMAs algusest peale, tuleks lepingut kohaldada ajutiselt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), allakirjutamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et kõnealune leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija nimetatud isiku(te)le täisvolitused lepingule allakirjutamiseks, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Kuni lepingu jõustumiseni kohaldatakse seda kooskõlas kõnealuse lepingu punktiga 4 ajutiselt alates lepingu allkirjastamise kuupäevast.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub [selle vastuvõtmise kuupäev].

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  8

                  Jaotis 08 „Teadusuuringud ja innovatsioon“, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“.

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               ☑ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  9

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Käesoleva algatuse eesmärk on lubada Alžeerial saada PRIMAs osalevaks riigiks. PRIMA strateegiline eesmärk on suurendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna riikide põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide jaoks, et muuta need kestlikuks, ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse jaoks, et muuta need süsteemid ning veevarustus ja -majandus kliimale vastupidavamaks, tõhusamaks, kulutõhusamaks ning keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kestlikuks ning toetada ennetavalt veenappuse, toiduga kindlustatuse, toitumis-, tervise-, heaolu- ja rändeprobleemide lahendamist.

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  PRIMA eesmärkide saavutamiseks rakendavad mitu liikmesriiki ja kolmandad riigid seda ühiselt samadel tingimustel. Selleks et Alžeeria osaleks PRIMAs võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“, peab liiduga sõlmitud rahvusvahelise lepinguga laiendama otsusega (EL) 2017/1324 kehtestatud õiguskorra kohaldamisala Alžeeriale.

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  Käesolev algatus võimaldab Alžeerial saada PRIMAs osalevaks riigiks ja teha seda võrdsel alusel liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“. Vastavalt otsusele (EL) 2017/1324 on Alžeeria õigussubjektidel automaatselt õigus taotleda ELi toetust ELi eelarvest rahastatavate projektide jaoks.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Käesoleva algatuse eesmärk on lubada Alžeerial osaleda PRIMAs. Käesoleva algatuse tulemus- ja mõjunäitajad on seega tihedalt seotud PRIMA algatuse kui terviku omadega, nagu on täpsustatud komisjoni vastavas ettepanekus
                     10
                  .

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta ja PRIMA mõjuhinnangu aruanne, mis on lisatud käesolevale komisjoni ettepanekule
                     11
                  .

               1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Algatusele ei eelnenud samalaadset varasemat algatust, kuna PRIMA on esimene omataoline algatus, kus osalevad ELi teadusuuringute raamprogrammiga liitumata kolmandad riigid, tehes seda võrdsel alusel liikmesriikidega, ning seetõttu on nende osalemiseks vaja sõlmida liiduga rahvusvahelisi lepinguid.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Vt eespool nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ☑Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku alates lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast kuni otsuse (EL) 2017/1324 kehtivuse lõppemiseni (31.12.2028).

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku alates lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast kuni 31.12.2020. (Kõnealusel ajavahemikul tuleb koostada lepingu rakendussätted. Pärast kõnealust ajavahemikku ei ole edasine tegevus lepinguga ette nähtud.)

               –◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  12

               ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –◻ komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu delegatsioonides;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ☑ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –☑ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Luuakse uus õigussubjekt, kes tegeleb ainult PRIMA rakendamisega. ELi rahaline toetus PRIMA-le antakse selle struktuuri kaudu.

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  Vt eespool punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Vt eelmistes punktides nimetatud komisjoni ettepanek ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed

                  Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab ELi ja Alžeeria vahel sõlmitav leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevase lepinguga, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Rubriik 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

                        Liigendatud/liigendamata
                           13
                        .

                        EFTA riigid
                           14

                        Kandidaatriigid
                           15

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        1a

                        08.01.05

                        Liigendamata

                        JAH

                        JAH

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Number
                        [Nimetus ………………………………………]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        Kandidaatriigid

                        Kolmandad riigid

                        Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               [Selle punkti täitmisel tuleks kasutada
               haldusalaste eelarveandmete tabelit
                (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               eurodes

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        1a

                        „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

                        Peadirektoraat: <…….>

                        Aasta
                        2018
                           16

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1)

                        Maksed

                        (2)

                        Eelarverida nr

                        Kulukohustused

                        (1a)

                        Maksed

                        (2a)

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           17

                        Eelarverida nr 08.010501

                        (3)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        <….> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1a +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI <1a>
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksed

                        =5+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        =4+ 6

                        Maksed

                        =5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           18

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Peadirektoraat: <…….>

                        • Personalikulud

                        • Muud halduskulud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        <Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat> KOKKU

                        Assigneeringud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           19

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

                        Maksed

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –☑
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud eurodes

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        KOKKU

                        VÄLJUNDID

                        Väljundi liik
                           20

                        Keskmine kulu

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Arv

                        Kulud

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 1
                           21
                         ...

                        – Väljund

                        – Väljund

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        ERIEESMÄRK nr 2

                        – Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               eurodes

                        Aasta
                        2018
                           22

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021–2029

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Personalikulud

                        Muud halduskulud

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5 vahesumma

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5
                           23

                        välja jäävad kulud

                        Personalikulud

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävate
                        kulude vahesumma

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOKKU

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral lisaassigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –☑
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta

                        2020

                        Aasta

                        2021–2029

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        XX 01 01 02 (delegatsioonides)

                        08 01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        0,2

                        0,2

                        0,2

                        10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        •External staff (in Full Time Equivalent unit: FTE)
                           24

                        XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad LT, RLE ja RTJ)

                        XX 01 02 02 (LT, KT, RLE, RTJ ja NED)

                        XX 01 04 yy
                           25

                        – Peakorteris

                        – Delegatsioonides

                        XX 01 05 02 (LT, RLE ja RTJ kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        10 01 05 02 (LT, RLE ja RTJ otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        Muud eelarveread (täpsustage)

                        KOKKU

                        0,2

                        0,2

                        0,2

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Halduskokkuleppe ettevalmistamine ja sõlmimine Alžeeria ametiasutustega, et anda abi seoses ELi finantshuvide kaitsega, nagu on ette nähtud lepingu artikliga 2.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –☑
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –☑ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud eurodes

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –☑
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               eurodes

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           26

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)

                        Artikkel …..........

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.

                     (1)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

                     (3)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (4)
                  COM(2012) 497 final.

                     (5)
                  ELT L 265, 10.10.2005, lk 2.

                     (6)
                  ELT L 99, 5.4.2012, lk 1–8.

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

                     (8)
                  ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (9)
                  Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (10)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (11)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (12)
                  Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (13)
                  Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

                     (14)
                  EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (15)
                  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.

                     (16)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (17)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (18)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (19)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (20)
                  Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (21)
                  Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

                     (22)
                  2018. aastal alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

                     (23)
                  Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (24)
                  LT = lepingulised töötajad, KT = kohalikud töötajad, RLE = riikide lähetatud eksperdid, RTJ = renditööjõud, NED = noored eksperdid delegatsioonides.

                     (25)
                  Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

                     (26)
                  Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2017
            COM(2017) 432 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allakirjutamise ja kõnealuse lepingu ajutise kohaldamise kohta

               Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               Euroopa Liit (edaspidi „liit“)

               ühelt poolt

               ning

               Alžeeria Demokraatlik Rahvavabariik (edaspidi „Alžeeria“)

               teiselt poolt

               (edaspidi „lepinguosalised“),

               arvestades, et 1. septembril 2005 jõustunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel nähakse ette teadus-, tehnika- ja tehnoloogiaalane koostöö;

               arvestades, et 11. juunil 2013 jõustunud Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga nähakse ette lepinguosaliste teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö ametlik raamistik;

               arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), reguleerib algatuses osalevate ELi liikmesriikide ja programmiga „Horisont 2020” liitunud riikide osalemistingimusi, eelkõige nende rahalisi kohustusi ja algatuse juhtimisstruktuurides osalemist;

               arvestades, et otsuse (EL) 2017/1324 sätete kohaselt saab Alžeeria PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused;

               arvestades, et Alžeeria väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja PRIMAs osalevate riikidega, kes on assotsieerunud programmiga „Horisont 2020“;

               arvestades, et Alžeeria kui PRIMAs osaleva riigi õiguste ja kohustuste reguleerimiseks on vaja sõlmida liidu ja Alžeeria vaheline rahvusvaheline leping,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Lepingu objekt ja eesmärk

               Käesoleva lepingu eesmärk on sätestada Alžeeria osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               Artikkel 2

               Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused

               Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA). Lepinguosalised täidavad kõnealuse otsusega ette nähtud kohustusi ja võtavad asjakohaseid meetmeid, eelkõige andes igasugust vajalikku abi kõnealuse otsuse artikli 10 lõike 2 ning artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaldamise tagamiseks. Lepinguosalised lepivad kokku abi andmise üksikasjaliku korra, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               Artikkel 3

               Territoriaalne kohaldamisala

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, ning teiselt poolt Alžeeria territooriumi suhtes.

               Artikkel 4

               Allkirjastamine ja ajutine kohaldamine

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

               Artikkel 5

               Jõustumine ja kestus

               1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

               2. Käesolev leping jõustub päeval, mil mõlemad lepinguosalised teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu teatavad, et esimeses lõikes osutatud menetlused on lõpule viidud.

               3. Käesolev leping jääb jõusse seni, kuni kehtib otsus (EL) 2017/1324, juhul kui kumbki lepinguosaline ei lõpeta seda artikli 6 kohaselt.

               Artikkel 6

               Lepingu lõpetamine

               1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu mis tahes ajal lõpetada, esitades teisele lepinguosalisele kirjaliku teate oma kavatsuse kohta leping lõpetada.

               Lõpetamine jõustub kuue kuu möödumisel kuupäevast, mil kõnealune kirjalik teade on jõudnud adressaadini.

               2. Käesoleva lepingu lõpetamise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

               3. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigi muude lepingu lõpetamise tagajärgede suhtes.

               Artikkel 7

               Vaidluste lahendamine

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel) artiklis 100 sätestatud vaidluste lahendamise menetlust kohaldatakse kõigi vaidluste suhtes, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

               Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               [EL: allkiri]                                                                       [Alžeeria: allkiri]


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.9.2017
            COM(2017) 544 final
            2017/0234(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti programmi täitevkomitees

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitees (edaspidi „täitevkomitee“) võetav seisukoht seoses pagulastele ja kodakondsuseta isikutele masinloetavate reisidokumentide väljastamist käsitleva järelduse kavandatud vastuvõtmisega.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu 30. aprilli 1958. aasta resolutsioon ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee loomise kohta

               ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu asutas täitevkomitee 30. aprilli 1958. aasta resolutsiooniga ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee loomise kohta (E/RES/672 (XXV). Selle resolutsiooni kohaselt tegutseb täitevkomitee nõuandva organina pagulaste rahvusvahelise kaitsega seotud õigusnormide ja poliitika valdkonnas.

               2.2.ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee

               Täitevkomiteesse kuuluvad nii liikmed kui ka vaatlejad. Liikmed saavad olla ainult riigid. Vaatlejastaatust antakse nii riikidele kui ka muudele üksustele. Praegu kuulub täitevkomiteesse 101 liikmesriiki, sealhulgas 27 ELi liikmesriiki, 16 vaatlejariiki, sealhulgas 1 ELi liikmesriik, ja 39 vaatlejat, kes ei ole riigid, sealhulgas Euroopa Liit.

               Vaatlejatel ei ole erinevalt liikmetest hääleõigust, kuid nad võivad võtta sõna täitevkomitee avalikel koosolekutel. Mis puutub täitevkomitees vaatlejastaatusega valitsustevahelistesse organisatsioonidesse, on täitevkomitee kodukorra (viimati muudetud 2016. aasta oktoobris) punkti 38 teise lõiguga kehtestatud: „Komitee võib alalise komitee soovituse põhjal igal aastal otsustada kutsuda vaatlejastaatusega valitsustevahelisi organisatsioone sõltuvalt nende pädevusvaldkonnast osalema komitee kinnistel varjupaiga- ja pagulasküsimusi käsitlevatel koosolekutel.“ Selle sätte alusel kutsus täitevkomitee 5. mail 2017 ELi osalema oma kinnistel koosolekutel Euroopa Liidu pädevusse kuuluvates varjupaiga- ja pagulasküsimustes.

               Täitevkomitee võtab regulaarselt vastu pagulaste kaitset käsitlevaid temaatilisi järeldusi. Pagulaste kaitset käsitlevad temaatilised järeldused võetakse vastu täitevkomitee liikmete konsensuse alusel. Järeldusteni jõutakse täitevkomitee liikmete ja valitsustevaheliste organisatsioonide (kutsutakse kinnistel koosolekutel osalema vaatlejatena) kinniste koosolekute käigus koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ekspertidega.

               2.3.ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee kavandatud akt

               Täitevkomitee kavatseb 2.–6. oktoobril 2017 toimuval 68. istungil vastu võtta järelduse masinloetavate reisidokumentide väljastamise kohta pagulastele ja kodakondsuseta isikutele (edaspidi „kavandatud järeldus“).

               Täitevkomitee töökorra punkti 38 teise lõigu kohase kutse alusel on Euroopa Liit osalenud kavandatud järelduse koostamisel. ELi liikmesriigid, kes on ka täitevkomitee liikmed, osalevad kavandatud järelduse vastuvõtmises.

               30. mai, 8., 12. ja 16. juuni ning 11. ja 12. septembri kinniste koosolekute tulemusena koostatud kavandatud järelduse eelnõu eesmärk on eelkõige kutsuda üles kõiki riike, kes on 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni (edaspidi „1951. aasta konventsioon“) ja 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni (edaspidi „1954. aasta konventsioon“) osalised, võtma Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standardi 3.12 ja dokumendi nr 9303 kohaselt kasutusele masinloetavad konventsioonidele vastavad reisidokumendid, kui nad ei ole seda veel teinud, samuti kutsuda üles kõiki riike, kes ei ole kõnealuste konventsioonide liikmed, kuid kes juba väljastavad pagulastele ja kodakondsuseta isikutele masinloetavaid reisidokumente, jagama head tava teiste huvitatud riikidega, kes ei ole nende konventsioonide osalised, et julgustada neid selliseid reisidokumente kasutama, kui nad ei ole seda juba teinud. Kavandatud järeldus sisaldab ka täitevkomitee lubadust lihtsustada üleminekut masinloetavatele reisidokumentidele ja nende jätkuvat väljastamist pagulastele ja kodakondsuseta isikutele, hankides selleks finantsvahendeid ning toetades suutlikkuse suurendamist ja tehnilise toe pakkumist vajaduse korral koostöös ICAO ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga.

               Kavandatud järelduses märgitakse, et reisidokumentide rahvusvahelised standardid ja spetsifikaadid on alates 1951. ja 1954. aasta konventsioonide koostamisest oluliselt muutunud, ja et kõnealuste konventsioonide artiklis 28 ja nende lisades sätestatud õigused, mis antakse seaduslikult osalisriigi territooriumil viibivatele pagulastele ja kodakondsuseta isikutele reisidokumendiga, mis võimaldab reisida väljaspool asjaomast territooriumi, saab kõige tõhusamalt tagada, andes pagulastele ja kodakondsuseta isikutele juurdepääsu ICAO standarditele vastavatele (eelkõige masinloetavatele) reisidokumentidele.

               Kavandatud järelduses osutatakse ka mitmepoolsetele pagulasi käsitlevatele aruteludele, nt üleilmsele pagulasi käsitlevale kokkuleppele.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liit peaks toetama täitevkomitee järelduse vastuvõtmist masinloetavate reisidokumentide väljastamise kohta pagulastele ja kodakondsuseta isikutele.

               On soovitav, et reisidokumentidel, mille riigid väljastavad nende territooriumil seaduslikult viibivatele pagulastele ja kodakondsuseta isikutele, on turvaelemendid, mis vastavad rahvusvahelistele standarditele, eelkõige ICAO standardile 3.12 ja dokumendile nr 9303 masinloetavate reisidokumentide kohta. See muudab kõnealused reisidokumendid turvalisemaks ning aitab neid kaitsta võltsimise ja kuritahtliku kasutamise eest.

               Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2252/2004 (liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta),
                  1
                milles on sätestatud liikmesriikide passide ja reisidokumentide minimaalne turvalisuse tase, on juba nõutud, et liikmesriigid peavad järgima ICAO dokumendi nr 9303 nõudeid, eriti seoses dokumentide väljastamise korra ja masinloetava isikuandmete leheküljega. Seda määrust kohaldatakse liikmesriikide kõigi väljastatavate reisidokumentide suhtes, sealhulgas nende suhtes, mis on väljastatud kodakondsuseta isikutele, samuti nende suhtes, mis on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL
                  2
                (edaspidi „kvalifitseerumisnõuete direktiiv“) artiklile 25 väljastatud pagulasseisundi saajale või täiendava kaitse seisundi saajale, tingimusel et sellised reisidokumendid kehtivad üle 12 kuu. Määrus (EÜ) nr 2252/2004 kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale, edasiarendamist.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2016. aasta kavandatud uue määrusega (edaspidi „kvalifitseerumisnõuete kavandatud määrus“)
                  3
               , mis asendab kvalifitseerumisnõuete direktiivi, nähakse ette, et liikmesriigid peavad pagulasseisundi saajatele või täiendava kaitse seisundi saajatele kvalifitseerumisnõuete kavandatud määruse kohaselt vähemalt aastase kehtivusega reisidokumente väljastades järgima määruses (EÜ) nr 2252/2004 sätestatud minimaalsete turvaelementide ja biomeetria standardeid või nendega samaväärseid standardeid. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) kohaldatakse Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalemise suhtes kavandatud määruse vastuvõtmises ja kohaldamises.

               ELi lepingu artikli 3 lõikega 5 kooskõlas propageerib liit kõnealuseid standardeid ka oma suhetes muu maailmaga. Mis puutub 1951. ja 1954. aasta konventsioonide osalisriikidesse, aitab see tulemuslikult kasutada seaduslikult osalisriigi territooriumil viibivatele pagulastele ja kodakondsuseta isikutele reisidokumendiga omistatavaid õigusi, mis on sätestatud kõnealuste konventsioonide artiklis 28 ja lisades, võimaldades neil reisida väljaspool seda territooriumi.

               Igal juhul on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel täitevkomitees võetav seisukoht, kuna kavandatud järeldus pagulastele ja kodakondsuseta isikutele väljastatavate masinloetavate reisidokumentide kohta võib mõjutada nõukogu määruses nr 2252/2004, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/95/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu kavandatud määruses (asendab direktiivi 2011/95/EÜ) sisalduvaid ühiseid norme.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
                  4
               .

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  5
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Täitevkomitee on organ, mis on sätestatud lepingus, nimelt ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu 30. aprilli 1958. aasta resolutsioonis ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee loomise kohta.

               Järeldus, mis täitevkomiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kuigi täitevkomitee järeldused ei ole õiguslikult siduvad, aitavad need tõlgendada ja edasi arendada pagulaste kaitset käsitlevaid rahvusvahelisi standardeid. Nendel on tähtis roll selles, kuidas pagulasseisundit käsitlevat 1951. aasta konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolli (edaspidi „1967. aasta protokoll“) tõlgendatakse ja kohaldatakse. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kasutab täitevkomitee järeldusi järelevalve tegemisel 1951. aasta konventsiooni ja 1967. aasta protokolli sätete kohaldamise üle, kusjuures osalisriigid peavad 1951. aasta konventsiooni artikli 35 kohaselt järelevalve tegemist hõlbustama. Täitevkomitee järeldustel on oluline roll rahvusvahelise pagulaste kaitse süsteemi edasiarendamisel nii, et see täiendaks ja tugevdaks 1951. aasta konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, mille osalisriigid on koostanud
                  6
                ja mille ÜRO Peaassamblee on heaks kiitnud
                  7
               . Need annavad kinnitust rahvusvahelise tavaõigusega juba kehtestatud normidest või viivad seaduste loomiseni. Vahel võib neil riikide või rahvusvaheliste kohtute, sealhulgas Euroopa Inimõiguste Kohtu silmis olla märkimisväärselt suur kaal
                  8
               .

               Nimetatud kaalutlusi võetakse tõenäoliselt arvesse eelkõige kavandatud järelduse puhul. Kavandatud järeldus peegeldab käsitletavas valdkonnas, st reisidokumentide väljastamise puhul, praegu riikides järgitavat tava. Need kaalutlused aitavad edasi arendada rahvusvahelist pagulaste kaitse süsteemi, tunnistades, et 1951. aasta konventsiooni ning selle lisade reisidokumentide väljastamist ja standardimist käsitlevaid sätteid tuleb tõlgendada ja kohaldada kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste standarditega, ja kinnitatakse, et sellised reisidokumendid peavad vastama ICAO standarditele.

               Kavandatud järeldus võib igal juhul otsustavalt mõjutada selliste ELi õigusaktide sisu, mis tuleb vastu võtta ja mida tuleb tõlgendada ja kohaldada kooskõlas 1951. aasta konventsiooni ja 1967. aasta protokolliga
                  9
               . Täpsemalt tuleb kooskõlas 1951. aasta konventsiooni artikliga 28 ning konventsiooni lisadega, mille tõlgendamist omakorda selgitatakse kavandatud järelduses, tõlgendada järgmisi ELi õigusakte:

               –
                     nõukogu määrus nr 2252/2004, kuna artikli 1 lõike1 esimeses lõigus koostoimes kõnealuse määruse lisa punktidega 2 ja 5 on vastavalt ICAO dokumendile nr 9303 sätestatud liikmesriikide passide ja reisidokumentide minimaalne turvalisuse tase eelkõige seoses isikustamistehnikate ja masinloetava isikuandmete leheküljega;

               –
                     kvalifitseerumisnõuete direktiiv, kuna kvalifitseerumisnõuete direktiivi artiklis 25 on sätestatud:

               „1. Liikmesriigid annavad pagulasseisundi saajatele välja 1951. aasta konventsiooni lisas sätestatud vormile vastavad reisidokumendid reisimiseks väljaspool nende territooriumi, kui seda ei välista riigi julgeoleku või avaliku korraga seotud kaalukad põhjused.

               2. Liikmesriigid annavad täiendava kaitse seisundi saajatele, kellel ei ole võimalik saada liikmesriigi passi, välja dokumendid, mis võimaldavad neil reisida väljaspool nende territooriumi, kui seda ei välista riigi julgeoleku või avaliku korraga seotud kaalukad põhjused.“;

               –
                     kvalifitseerumisnõudeid käsitlev kavandatud määrus. See on nii, kuna kvalifitseerumisnõudeid käsitleva kavandatud määruse artiklis 27 sätestatakse:

               „1. Pädevad asutused annavad pagulasseisundi saajatele välja [1951. aasta konventsiooni] lisas sätestatud vormis reisidokumendid, mis vastavad vähemalt nõukogu määruses (EÜ) nr 2252/200445 kirjeldatud minimaalsetele turvaelementide ja biomeetria standarditele. Nende reisidokumentide kehtivusaeg peab olema vähemalt üks aasta.

               2. Pädevad asutused annavad täiendava kaitse seisundi saajatele, kellel ei ole võimalik saada liikmesriigi passi, välja reisidokumendi, mis vastab vähemalt nõukogu määruses (EÜ) nr 2252/2004 kirjeldatud minimaalsetele turvaelementide ja biomeetria standarditele Nende dokumentide kehtivusaeg peab olema vähemalt üks aasta.

               3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud dokumente ei anta välja juhul, kui selleks on riiklikust julgeolekust või avalikust korrast tulenevad mõjuvad põhjused.“

               Samuti antakse kavandatud järelduses suuniseid ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile tema ülesannete täitmisel Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti haldusnõukogu hääleõiguseta liikmena ja liidule koostöö kujundamisel ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 220 lõikele 1, sealhulgas vaatlejana täitevkomitees osalemisel.

               Kavandatud õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Ettepanekus esitatud otsuse menetlusõiguslik alus on seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige sellest, mis on kavandatava õigusakti eesmärk ja sisu, mille suhtes liidu nimel võetav seisukoht tuleb vastu võtta. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatud otsuse peamine eesmärk ja sisu on seotud liidu ühise varjupaigapoliitikaga.

               Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõige 2.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               2017/0234 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti programmi täitevkomitees

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu võttis 30. aprilli 1958. aasta resolutsiooniga vastu resolutsiooni ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee loomise kohta.

               (2)Resolutsiooni kohaselt tegutseb ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee nõuandva organina seoses pagulaste rahvusvahelist kaitset käsitlevate õigusnormide ja poliitikaga.

               (3)ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee kavatseb 2.–6. oktoobril 2017 toimuval 68. istungil võtta vastu järelduse masinloetavate reisidokumentide väljastamise kohta pagulastele ja kodakondsuseta isikutele (edaspidi „kavandatud järeldus“).

               (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitees võetav seisukoht, kuna kavandatud järeldusel pagulastele ja kodakondsuseta isikutele väljastatavate masinloetavate reisidokumentide kohta on tõenäoliselt juriidiline mõju ja see võib igal juhul oluliselt mõjutada liidu õigusaktide sisu, eelkõige nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrust nr 2252/2004
                  10
               , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EÜ
                  11
                ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2016. aasta kavandatud määrust
                  12
                (asendab direktiivi 2011/95/EÜ).

               (5)Liit peaks toetama kavandatud järelduse vastuvõtmist masinloetavate reisidokumentide väljastamise kohta pagulastele ja kodakondsuseta isikutele.

               (6)On soovitav, et reisidokumentidel, mille riigid väljastavad nende territooriumil seaduslikult viibivatele pagulastele ja kodakondsuseta isikutele, on turvaelemendid, mis vastavad rahvusvahelistele standarditele, eelkõige ICAO standardile 3.12 ja dokumendile nr 9303 masinloetavate reisidokumentide kohta. See muudab reisidokumendid turvalisemaks ning aitab neid kaitsta võltsimise ja kuritahtliku kasutamise eest.

               (7)Liidu seisukoha esitavad koos need liidu liikmesriigid, kes on ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee liikmed.

               (8)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]

               VÕI

               [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.]

               VÕI

               [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud (... kirjaga) oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]

               VÕI

               [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik teatanud (... kirjaga) oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.]

               (9)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee 68. istungil võetav seisukoht seoses pagulastele ja kodakondsuseta isikutele masinloetavate reisidokumentide väljastamist käsitleva järelduse vastuvõtmisega on esitatud lisas.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 nimetatud seisukoha esitavad koos need liidu liikmesriigid, kes on ÜRO pagulaste ülemvoliniku programmi täitevkomitee liikmed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 385, 29.12.2004, lk 1, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 444/2009, ELT L 142, 6.6.2009, lk 1.

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (ELT L 337, 20.12.2011, lk 9).

                     (3)
                  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule ning millega muudetakse nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (COM(2016) 466 final); kõnealuse ettepaneku puhul kiitis nõukogu 19. juulil 2017 heaks osalise üldise lähenemisviisi.

                     (4)
                  Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.

                     (5)
                  Kohtuasi C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (6)
                  1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja/või selle 1967. aasta protokolli osalisriikide 13. detsembri 2001. aasta deklaratsiooni punkt 7.

                     (7)
                  Resolutsioon A/RES/57/187, punkt 4, 18.12.2001.

                     (8)
                  Euroopa Inimõiguste Kohus (suurkoda), 29.1.2008, Saadi vs.. Ühendkuningriik (avaldus nr 13229/03).

                     (9)
                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõige 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 18. Kohtuasi C-57/09: Saksamaa vs. B ja D, ECLI:EU:C:2010:661, punkt 78. Vt ka kohtuasi C-31/09 Nawras Bolbol, ECLI:EU:C:2010:351, punktid 36–38.

                     (10)
                  Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrus nr 2252/2004 liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (ELT L 385, 29.12.2004, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 444/2009 (ELT L 142, 6.6.2009, lk 1).

                     (11)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (uuesti sõnastatud) (ELT L 337, 20.12.2011, lk 9).

                     (12)
                  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule ning millega muudetakse nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (COM(2016) 466 final).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.9.2017
            COM(2017) 544 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti programmi täitevkomitees

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti programmi täitevkomitees

               Toetatakse täitevkomitee pagulastele ja kodakondsuseta isikutele masinloetavate reisidokumentide väljastamist käsitleva järelduse vastuvõtmist.

               „Täitevkomitee järeldus

               pagulastele ja kodakondsuseta isikutele masinloetavate reisidokumentide väljastamise kohta

               PP1. Tuletades meelde 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni (edaspidi „1951. aasta konventsioon“) ja 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni (edaspidi „1954. aasta konventsioon“), eriti nende konventsioonide artiklit 28 ning lisasid,

               PP1a. Rõhutades, et pagulaste kaitse eest vastutavad esmajoones kõik riigid, ning rõhutades sellega seoses tungivalt aktiivse rahvusvahelise solidaarsuse ning koormuse ja vastutuse jagamise tähtsust,

               PP2. Tuletades meelde täitevkomitee varasemaid järeldusi reisidokumentide kohta, eelkõige järeldust nr 13 (1978), järelduse nr 18 (1980) punkti i ja järeldust nr 49 (1987), aga ka järeldust nr 112 (2016), milles käsitletakse rahvusvahelist koostööd kaitse ja lahenduste perspektiivist,

               PP3. Teadvustades pagulaste varajase ja tõhusa registreerimise ja nende kohta toimiku pidamise tähtsust, eeldades, et seda tehakse kooskõlas õigusraamistikega ja võttes arvesse iga olukorra eripära,

               PP4. Hinnates kõrgelt vastuvõtvate riikide panust suure hulga pagulaste vastuvõtmisel ja neile rahvusvahelise kaitse võimaldamisel, sageli pikemat aega järjest ja piiratud ressursside juures,

               PP5. Teadvustades reisidokumentide tähtsust pagulaste ja kodakondsuseta isikute reisimise hõlbustamiseks ning nende reisidokumentide omanikele viisade andmise tähtsust, kui seda on vaja pagulaste jaoks kestlike lahenduste rakendamiseks ning pagulastele ja kodakondsuseta isikutele täiendavate kaitsevõimaluste, lahenduste ja muu reisimise võimaldamiseks, vähendades seejuures ebaseaduslikku rännet, millega võib kaasneda ärakasutamise, kuritarvitamise, vägivalla ja inimkaubanduse oht,

               PP6. Märkides, et pärast 1951. konventsiooni ja 1954. aasta konventsiooni koostamist on reisidokumentide rahvusvahelised standardid ja tehnilised kirjeldused märkimisväärselt edasi arenenud ning et nende konventsioonide artiklis 28 sätestatud õigust saab kõige paremini ellu rakendada, võimaldades pagulastele ja kodakondsuseta isikutele juurdepääsu reisidokumentidele, mis vastavad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO“) vastuvõetud rahvusvahelistele standarditele, mis sisalduvad 1944. aasta rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsioon“) 9. lisas („Lihtsustamine“),

               PP7. Osutades 1944. aasta Chicago konventsiooni 9. lisa 25. muudatusele, mille ICAO võttis vastu 2015. aasta juunis ja milles nõutakse, et pagulastele ja kodakondsuseta isikutele väljastatavad reisidokumendid (edaspidi „konventsioonile vastavad reisidokumendid“) peavad olema masinloetavad kooskõlas dokumendiga nr 9303
                  1
               ,

               PP8. Avaldades tunnustust läbivaadatud dokumendile „Juhend konventsioonile vastavate masinloetavate reisidokumentide väljastamiseks pagulastele ja kodakondsuseta isikutele“, mille andsid 2017. aasta veebruaris ühiselt välja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR) ja ICAO ning millesse on lisatud juhtnöörid ICAO standardi 3.12 rakendamise kohta,

               PP8a. Viidates mõne riigi tavale väljastada biomeetrilise tuvastamise võimalusega elektroonilisi, konventsioonile vastavaid masinloetavaid reisidokumente,

               PP9. Viidates samuti masinloetavate reisidokumentide paremate turvaelementide eelistele ning turvaliste reisidokumentide olulisele rollile reisijate tõhusal tuvastamisel, dokumendipettuste, dokumentide lubamatu muutmise ja nende võltsimise ohu vähendamisel ning reisidokumentide üleilmse ja vastastikuse tunnustamise edendamisel,

               PP10. Toonitades, kui tähtis on kaitsta keerulises olukorras olevate inimeste isikuandmeid kaitsemeetmetega, näiteks nendega, millele osutatakse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti asjaomase poliitika raames,

               OP1. Rõhutatakse, et kõik riigid ja teised asjaomased sidusrühmad peavad tugevdama oma jõupingutusi pagulastele ja kodakondsuseta isikutele sobivate kestlike lahenduste ja täiendavate võimaluste pakkumiseks või selliste lahenduste/võimaluste laiendamiseks või neile juurdepääsu hõlbustamiseks, eelkõige selleks, et toetada neid vastuvõtvaid kogukondi ja riike, kes võtavad vastu suurel hulgal pagulasi,

               OP1a. Rõhutatakse, et pagulaste ja kodakondsuseta isikute päritoluriigid peavad aitama luua tingimusi, mis võimaldaksid nende kodanikel vabatahtlikult repatrieeruda ja tagasi pöörduda – selleks peavad nad muu hulgas tegelema rände algpõhjuste kõrvaldamisega ja väljastama oma kodanikele vajalikud reisidokumendid;

               OP2. Väljendatakse heameelt nende riikide edusammude üle, kes on juba üle läinud ICAO standardiga 3.12 ja dokumendiga nr 9303 kooskõlas olevate, konventsioonile vastavate masinloetavate reisidokumentide kasutamisele, ning kutsutakse 1951. aasta konventsiooni ja 1954. aasta konventsiooni osalisriike üles võtma oma õigusraamistiku ja suutlikkuse piires kõik vajalikud õigus-, haldus- ja tehnilised meetmed konventsioonile vastavate masinloetavate reisidokumentide kasutuselevõtmiseks nende territooriumil seaduslikult viibivate pagulaste ja kodakondsuseta isikute jaoks,

               OP2a. Tunnustatakse 1951. aasta konventsiooni ja/või 1967. aasta protokolli ja/või 1954. aasta konventsiooni osalisriikide häid tavasid seoses pagulastele ja kodakondsuseta isikutele masinloetavate reisidokumentide väljastamisega – need tavad hõlmavad menetluste ja muude haldusnõuete lihtsustamist ja hõlbustamist, aga ka masinloetavate reisidokumentide valmistamise süsteeme –, ning kutsutakse neid osalisriike üles jagama oma häid tavasid teiste huvitatud osalisriikidega,

               OP3. Tunnustatakse nende riikide häid ja vabatahtlikke tavasid, kes ei ole1951. aasta konventsiooni ja/või 1967. aasta protokolli ja/või 1954. aasta konventsiooni osalised, ent kes väljastavad pagulastele ja kodakondsuseta isikutele masinloetavaid reisidokumente, ning kutsutakse neid üles jagama oma tavasid, et julgustada teisi riike, kes ei ole eespool nimetatud konventsioonide osalised, võimaldama oma õigusraamistiku ja suutlikkuse piires pagulastele ja kodakondsuseta isikutele juurdepääsu asjakohastele reisidokumentidele ning püüdma neile pakkuda kestlikke lahendusi ja täiendavaid võimalusi,

               OP7. Võetakse kohustus jätkata vastuvõtvatele riikidele avalduva surve vähendamiseks rahvusvahelise solidaarsuse tugevdamist ning vastutuse ja koormuse õiglase jagamise toetamist, sealhulgas hõlbustades üleminekut pagulastele ja kodakondsuseta isikutele masinloetavate reisidokumentide väljastamisele ja selle tava püsivat järgimist, mobiliseerides sel eesmärgil koostöös ICAO ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga finantsvahendeid ning toetades suutlikkuse suurendamist ja pakkudes vajaduse korral tehnilist tuge.“

                     (1)
                  Märkus: Kõik riigid, kes on 1951. aasta konventsiooni ja/või selle protokolli ja 1954. aasta konventsiooni osalised, on samuti Chicago konventsiooni osalised, välja arvatud kaks erandit (Püha Tool ja Tuvalu).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2017
            COM(2017) 436 final
            2017/0202(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            sõlmida liidu nimel Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Pärast komisjoni ettepanekut ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase PRIMA algatuse kohta
                     1
                   võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1324,
                     2
                   mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

                  PRIMA eesmärk on viia ellu ühine programm, et edendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse tõhususe, ohutuse, turvalisuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks. PRIMA võtavad ühiselt kasutusele mitu liikmesriiki ja kolmandat riiki (edaspidi „PRIMAs osalevad riigid“), et jõudsalt edendada teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, tehes seda samadel tingimustel.

                  Jordaania Hašimiidi Kuningriik (edaspidi „Jordaania“) väljendas 7. novembri 2016. aasta ja 30. veebruari 2017. aasta kirjaga soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina, kohustudes toetama algatust 30 miljoni euroga.

                  Selleks et Jordaania osaleks PRIMAs võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja kolmandate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“, peab liiduga sõlmitud rahvusvahelise lepinguga laiendama otsusega (EL) 2017/1324 kehtestatud õiguskorra kohaldamisala Jordaaniale.

                  30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada liidu nimel läbirääkimisi Jordaaniaga liidu ja Jordaania vahelise rahvusvahelise lepingu üle, milles sätestatakse Jordaania PRIMAs osalemise tingimused, kui otsus (EL) 2017/1324 on vastu võetud.

                  Läbirääkimisi alustati 26. juunil 2017 ja need viidi edukalt lõpule 10. juulil 2017, kui tulevaste lepinguosaliste esindajad parafeerisid lepingu eelnõu teksti. Käesolevale ettepanekule lisatud lepingu eelnõu on kooskõlas nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistega. Eelkõige sätestab see otseselt liidu õigusaktile osutades, et Jordaania PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud otsuses (EL) 2017/1324.

                  Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevase lepinguga, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nagu esitatud ka mõjuhinnangu aruandes PRIMA kohta,
                     3
                   on PRIMA avatus kolmandatele riikidele, näiteks Jordaaniale osalemiseks kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö eesmärkidega, nagu neid kirjeldatakse komisjoni 2012. aasta teatises „ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis“
                     4
                   ja raamprogrammis „Horisont 2020“, mis aitab edendada koostööd kolmandate riikidega teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas, et lahendada ülemaailmseid sotsiaalprobleeme ja toetada liidu välispoliitikat. Käesolev leping on kooskõlas ka olemasoleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel)
                     5
                   ning Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga,
                     6
                   millega nähakse ette liidu ja Jordaania koostöö teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas ning soodustatakse uurimis- ja arendustegevust ühist huvi pakkuvates valdkondades.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  PRIMA rakendamine tihedas koostöös kolmandate riikidega nagu Jordaania on samuti asjakohane liidu muude poliitikate, näiteks migratsioonipoliitika, arengupoliitika ja naabruspoliitika seisukohast ning nendega kooskõlas.

               2.Ettepaneku õiguslik külg

                  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 186 ning artikli 218 lõikel 5.

               Eelnevalt arvestades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu

               – teeks otsuse Euroopa Liidu nimel lepingu allkirjastamise kohta;

               – volitaks lepingu läbirääkijat Euroopa Liidu nimel allkirjastama Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut, milles sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               2017/0202 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               sõlmida liidu nimel Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2017/1324
                  7
                on sätestatud liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               (2)PRIMA eesmärk on viia ellu ühine programm, et edendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi Vahemere piirkonna põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide ning integreeritud veevarustuse ja -majanduse tõhususe, ohutuse, turvalisuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks.

               (3)PRIMA võtavad ühiselt kasutusele mitu liikmesriiki ja kolmandat riiki (edaspidi „PRIMAs osalevad riigid“), et jõudsalt edendada teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, tehes seda samadel tingimustel.

               (4)Jordaania Hašimiidi Kuningriik (edaspidi „Jordaania“) väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel liikmesriikidega ja PRIMAS osalevate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“.

               (5)Otsuse (EL) 2017/1324 artikli 1 lõike 2 kohaselt saab Jordaania PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Jordaania PRIMAs osalemise tingimused.

               (6)30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada pärast otsuse (EL) 2017/1324 vastuvõtmist liidu nimel läbirääkimisi Jordaaniaga rahvusvahelise lepingu üle, milles sätestatakse Jordaania osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA). Läbirääkimised viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega.

               (7)Seepärast tuleks leping liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule, milles sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), allakirjutamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et kõnealune leping sõlmitakse.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija nimetatud isiku(te)le täisvolitused lepingule allakirjutamiseks, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub [selle vastuvõtmise kuupäev].

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

                     (3)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (4)
                  COM(2012) 497 final.

                     (5)
                  ELT L 129, 15.5.2002, lk 3.

                     (6)
                  ELT L 159, 17.6.2011, lk 108.

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2017
            COM(2017) 436 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            sõlmida liidu nimel Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               Euroopa Liit (edaspidi „liit“)

               ühelt poolt

               ning

               Jordaania Hašimiidi Kuningriik (edaspidi „Jordaania“)

               teiselt poolt

               (edaspidi „lepinguosalised“),

               arvestades, et 1. mail 2002 jõustunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel nähakse ette teadus- ja tehnoloogiaalane koostöö;

               arvestades, et 29. märtsil 2011 jõustunud Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga nähakse ette lepinguosaliste teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö ametlik raamistik;

               arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), reguleerib algatuses osalevate ELi liikmesriikide ja programmiga „Horisont 2020” liitunud riikide osalemistingimusi, eelkõige nende rahalisi kohustusi ja algatuse juhtimisstruktuurides osalemist;

               arvestades, et otsuse (EL) 2017/1324 sätete kohaselt saab Jordaania PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Jordaania PRIMAs osalemise tingimused;

               arvestades, et Jordaania väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja PRIMAs osalevate riikidega, kes on assotsieerunud programmiga „Horisont 2020“;

               arvestades, et Jordaania kui PRIMAs osaleva riigi õiguste ja kohustuste reguleerimiseks on vaja sõlmida liidu ja Jordaania vaheline rahvusvaheline leping;

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Eesmärk

               Käesoleva lepingu eesmärk on sätestada Jordaania osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               Artikkel 2

               Jordaania PRIMAs osalemise tingimused

               Jordaania PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA). Lepinguosalised täidavad kõnealuse otsusega ette nähtud kohustusi ja võtavad asjakohaseid meetmeid, eelkõige andes igasugust vajalikku abi kõnealuse otsuse artikli 10 lõike 2 ning artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaldamise tagamiseks. Lepinguosalised lepivad kokku abi andmise üksikasjaliku korra, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               Artikkel 3

               Territoriaalne kohaldamisala

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, ning teiselt poolt Jordaania territooriumi suhtes.

               Artikkel 4

               Jõustumine ja kestus

               1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

               2. Käesolev leping jõustub päeval, mil mõlemad lepinguosalised teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu teatavad, et esimeses lõikes osutatud menetlused on lõpule viidud.

               3. Käesolev leping jääb jõusse seni, kuni kehtib otsus (EL) 2017/1324, juhul kui kumbki lepinguosaline ei lõpeta seda artikli 5 kohaselt.

               Artikkel 5

               Lepingu lõpetamine

               1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu mis tahes ajal lõpetada, esitades teisele lepinguosalisele kirjaliku teate oma kavatsuse kohta leping lõpetada.

               Lõpetamine jõustub kuue kuu möödumisel kuupäevast, mil kõnealune kirjalik teade on jõudnud adressaadini.

               2. Käesoleva lepingu lõpetamise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

               3. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigi muude lepingu lõpetamise tagajärgede suhtes.

               Artikkel 6

               Vaidluste lahendamine

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) artiklis 97 sätestatud vaidluste lahendamise menetlust kohaldatakse kõigi vaidluste suhtes, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

               Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.