               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2017
            COM(2017) 431 final
            2017/0197(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            sõlmida Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               30. mail 2017 andis nõukogu komisjonile loa alustada liidu nimel läbirääkimisi Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigiga (edaspidi „Alžeeria“) liidu ja Alžeeria vahelise lepingu üle, milles sätestatakse Alžeeria osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

                  Nõukogu lubava otsuse tingimuste kohaselt saab läbirääkimisi alustada alles pärast seda, kui on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

                  Läbirääkimisi alustati 26. juunil 2017 ja need viidi edukalt lõpule 11. juulil 2017, kui tulevaste lepinguosaliste esindajad parafeerisid lepingu eelnõu teksti. Käesolevale ettepanekule lisatud lepingu eelnõu on kooskõlas nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistega. Eelkõige sätestab see otseselt liidu õigusaktile osutades, et Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud otsuses (EL) 2017/1324
                     1
                  .

                  Liidu finantshuvide, eelkõige komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, kontrollikojale ja PRIMA rakendusstruktuurile (PRIMA-IS) asjaomaste liidu õigusaktide kohaste auditite ja juurdluste tegemiseks antud volituste kaitse tagamiseks osutab leping konkreetselt otsuse (EL) 2017/1324 asjakohastele sätetele ning kohustab lepinguosalisi osutama nende rakendamise tagamiseks igasugust vajalikku abi. Peale selle sätestatakse tulevase lepinguga, et lepinguosalised peavad kokku leppima üksikasjaliku korra abi andmiseks, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nagu esitatud ka mõjuhinnangu aruandes PRIMA kohta,
                     2
                   on PRIMA avatus kolmandatele riikidele, näiteks Alžeeriale osalemiseks kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö eesmärkidega, nagu neid kirjeldatakse komisjoni 2012. aasta teatises „ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis“
                     3
                   ja raamprogrammis „Horisont 2020“, mis aitab edendada koostööd kolmandate riikidega teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas, et lahendada ülemaailmseid sotsiaalprobleeme ja toetada liidu välispoliitikat. Käesolev leping on kooskõlas ka olemasoleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel)
                     4
                   ning Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga,
                     5
                   millega nähakse ette liidu ja Alžeeria koostöö teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas ning soodustatakse uurimis- ja arendustegevust ühist huvi pakkuvates valdkondades.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  PRIMA rakendamine tihedas koostöös kolmandate riikidega nagu Alžeeria on samuti asjakohane liidu muude poliitikate, näiteks migratsioonipoliitika, arengupoliitika ja naabruspoliitika seisukohast ning nendega kooskõlas.

               2.Ettepaneku õiguslik külg

                  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 186 ning artikli 218 lõike 6 punktil a.

               Eelnevalt arvestades teeb komisjon nõukogule ettepaneku sõlmida Euroopa Liidu nimel leping.

               2017/0197 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               sõlmida Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2017/1324
                  6
                on sätestatud liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               (2)Alžeeria Demokraatlik Rahvavabariik (edaspidi „Alžeeria“) väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel liikmesriikidega ja PRIMAs osalevate riikidega, kes on liitunud programmiga „Horisont 2020“.

               (3)Otsuse (EL) 2017/1324 artikli 1 lõike 2 kohaselt saab Alžeeria PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused.

               (4)Kooskõlas nõukogu otsusega <XXX>
                  7
                kirjutati XX.X.20XX Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), eeldusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

               (5)Leping tuleks liidu nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), kiidetakse liidu nimel heaks.

               Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel esitama lepingu punktis 5.2 sätestatud teate, et väljendada liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub [selle vastuvõtmise kuupäev].

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

                     (2)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (3)
                  COM(2012) 497 final.

                     (4)
                  ELT L 265, 10.10.2005, lk 2.

                     (5)
                  ELT L 99, 5.4.2012, lk 1–8.

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,11.8.2017
            COM(2017) 431 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            sõlmida Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, millega sätestatakse Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

               Euroopa Liit (edaspidi „liit“)

               ühelt poolt

               ning

               Alžeeria Demokraatlik Rahvavabariik (edaspidi „Alžeeria“)

               teiselt poolt

               (edaspidi „lepinguosalised“),

               arvestades, et 1. septembril 2005 jõustunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel nähakse ette teadus-, tehnika- ja tehnoloogiaalane koostöö;

               arvestades, et 11. juunil 2013 jõustunud Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga nähakse ette lepinguosaliste teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö ametlik raamistik;

               arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), reguleerib algatuses osalevate ELi liikmesriikide ja programmiga „Horisont 2020” liitunud riikide osalemistingimusi, eelkõige nende rahalisi kohustusi ja algatuse juhtimisstruktuurides osalemist;

               arvestades, et otsuse (EL) 2017/1324 sätete kohaselt saab Alžeeria PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused;

               arvestades, et Alžeeria väljendas soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina võrdsel alusel ELi liikmesriikidega ja PRIMAs osalevate riikidega, kes on assotsieerunud programmiga „Horisont 2020“;

               arvestades, et Alžeeria kui PRIMAs osaleva riigi õiguste ja kohustuste reguleerimiseks on vaja sõlmida liidu ja Alžeeria vaheline rahvusvaheline leping,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Lepingu objekt ja eesmärk

               Käesoleva lepingu eesmärk on sätestada Alžeeria osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

               Artikkel 2

               Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused

               Alžeeria PRIMAs osalemise tingimused on needsamad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA). Lepinguosalised täidavad kõnealuse otsusega ette nähtud kohustusi ja võtavad asjakohaseid meetmeid, eelkõige andes igasugust vajalikku abi kõnealuse otsuse artikli 10 lõike 2 ning artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaldamise tagamiseks. Lepinguosalised lepivad kokku abi andmise üksikasjaliku korra, sest selline kord on nende käesoleva lepingu raames tehtava koostöö seisukohast oluline.

               Artikkel 3

               Territoriaalne kohaldamisala

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, ning teiselt poolt Alžeeria territooriumi suhtes.

               Artikkel 4

               Allkirjastamine ja ajutine kohaldamine

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

               Artikkel 5

               Jõustumine ja kestus

               1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

               2. Käesolev leping jõustub päeval, mil mõlemad lepinguosalised teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu teatavad, et esimeses lõikes osutatud menetlused on lõpule viidud.

               3. Käesolev leping jääb jõusse seni, kuni kehtib otsus (EL) 2017/1324, juhul kui kumbki lepinguosaline ei lõpeta seda artikli 6 kohaselt.

               Artikkel 6

               Lepingu lõpetamine

               1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu mis tahes ajal lõpetada, esitades teisele lepinguosalisele kirjaliku teate oma kavatsuse kohta leping lõpetada.

               Lõpetamine jõustub kuue kuu möödumisel kuupäevast, mil kõnealune kirjalik teade on jõudnud adressaadini.

               2. Käesoleva lepingu lõpetamise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

               3. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigi muude lepingu lõpetamise tagajärgede suhtes.

               Artikkel 7

               Vaidluste lahendamine

               Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel) artiklis 100 sätestatud vaidluste lahendamise menetlust kohaldatakse kõigi vaidluste suhtes, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

               Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

               [EL: allkiri]                                                                       [Alžeeria: allkiri]


Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0365

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu 20. jaanuari 2009. aasta otsust, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi  /* KOM/2009/0365 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 8.7.2009KOM(2009) 365 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse nõukogu 20. jaanuari 2009. aasta otsust, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abiEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse nõukogu 20. jaanuari 2009. aasta otsust, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abiEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, eriti selle artikli 5 teist lõiku koostoimes artikliga 8,võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja rahanduskomiteega,ning arvestades järgmist:(1) Otsusega 2009/289/EÜ otsustas nõukogu anda Lätile vastastikust abi. Otsusega 2009/290/EÜ otsustas nõukogu anda Lätile keskmise tähtajaga rahalist abi.(2) Lätit tabanud finantskriisi ulatuse ja ägeduse tõttu on vaja läbi vaadata ühenduse finantsabi osamaksete väljamaksmise majanduspoliitilised tingimused, et võtta arvesse SKP olulisest vähenemisest tingitud mõjusid eelarvele.(3) Seepärast tuleks nõukogu otsust 2009/290/EÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu otsust 2009/290/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 3 lõike 5 punkt a asendatakse järgmisega:„Keskpika perioodi selge eelarveprogrammi rakendamine, et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst ajakava ja konsolideerimiskava kohaselt, mis on kooskõlas nõukogu soovitusega Lätile seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega”.2. Artikli 3 lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega:„2009. aasta eelarve täitmine ja 2010. aastaks sellise eelarve vastuvõtmine, mis sisaldab eelarve konsolideerimiskavaga kooskõlas olevaid säästumeetmeid.”Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.Artikkel 3Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja


				|

		52012PC0502

			Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas
eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi,
nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
punktiga 28 (taotlus EGF/2012/003 DK/Vestas, Taani) /*  */

			   	SELETUSKIRI
Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset
finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai
2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib
paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada igal aastal Globaliseerumisega Kohanemise
Euroopa Fondi (EGF) mahus, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem
finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust.
EGFist toetuse saamise tingimused on
sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta
määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa
Fondi loomise kohta[2].
14. mail 2012 esitas Taani
taotluse EGF/2012/003 DK/Vestas, et saada EGFist rahalist toetust
seoses koondamistega ettevõttes Vestas Group Taanis.
Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist
otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10,
et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on
täidetud.
TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS
 Põhiandmed: ||
 EGFi viitenumber || EGF/2012/003
 Liikmesriik || Taani
 Artikkel 2 || punkt a
 Põhiettevõtja || Vestas
 Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 0
 Vaatlusperiood || 8.2.2012–8.6.2012
 Individuaalsete teenuste osutamise alguskuupäev || 13.8.2012
 Taotluse kuupäev || 14.5.2012
 Koondamisi vaatlusperioodil || 720
 Koondamisi enne ja pärast vaatlusperioodi || 0
 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 720
 Eeldatav meetmetes osalevate koondatute arv || 720
 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 14 398 000
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 578 000
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 3,9
 Kogueelarve (eurodes) || 14 976 000
 Fondi toetus eurodes (50 %) || 7 488 000
1.           Taotlus esitati komisjonile 14. mail 2012
ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 10. juulini 2012.
2.           Taotlus vastab fondi vahendite
kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 2 punktis a, ja see esitati kõnealuse määruse artiklis 5
sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.
Seos koondamiste ja maailmakaubanduses
üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel
3.           Tõendamaks seost koondamiste
ning maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste
vahel väidab Taani, et tuuleturbiinide tootmist ELis (mis on hõlmatud NACE Rev. 2
osaga 28 „Masinate ja seadmete tootmine”) on tugevalt mõjutanud muutused
maailma kaubanduses, eelkõige ELi turuosa oluline vähenemine. Taani selgitab,
et kuigi tuuleturbiinide tootmine Euroopas on viimastel aastatel suurenenud, on
ülemaailmne tuuleturbiinide turg kasvanud veelgi kiiremini, eriti Aasias ja
Põhja-Ameerikas. 2010. aastal lisandus esmakordselt enam kui pool kogu uuest
tuuleenergia tootmise võimsusest mujalt kui traditsioonilistelt Euroopa ja
Põhja-Ameerika turgudelt. Sellise arengu peamiseks põhjuseks oli Hiinas jätkuv
majandusbuum ning Hiina tuuleenergiarajatised moodustasid uuest ülemaailmsest
tuuleenergia tootmise võimsusest poole[4].
Sektori ülemaailmse dünaamilise kasvu tõttu vähenes Euroopa osakaal
koguvõimsuses 65,5 %lt 2006. aastal 43,7 %le 2010. aastal[5].
4.           Lisaks väidab Taani, et
tegemist on püsiva suundumusega. Nõudlus taastuvenergia, sealhulgas tuulenergia
järele kasvab järsult, kuid turud siiski muutuvad. Kui tuuleenergiasektoris
domineeris 2006. aastani Euroopa ning siiani valitses Euroopa, Aasia ja
USA vahel tasakaalus kasvutrend, tekib suur nõudlus tuuleenergia järele
lähitulevikus Aasias ja Põhja-Ameerikas, seejärel Lõuna-Ameerikas ja pikas perspektiivis
Aafrikas. Tootmine ja teenindamine hakkavad toimuma seal, kus nende järele on
vajadus, ning kiire majanduskasvuga piirkondades. Lisaks märkimisväärselt
madalamatele tööjõukuludele peavad Euroopa tootjad tuuleturbiinide suuremõõtmeliste
osade transportimisega kaasnevate suurte kulude tõttu viima tootmise lähemale lõppkasutajatele
suunatud kõige dünaamilisematele turgudele, et tagada oma konkurentsivõime ja
turupositsioon. Selle tulemusel viiakse tootmist järk-järgult EList välja.
5.           Ettevõtja Vestas Group on
eespool kirjeldatud suundumusega kaasa läinud. Selleks et säilitada turul oma
juhtpositsioon, on ettevõtja hiljuti rakendanud uut strateegiat, mille raames
lähtutakse põhimõttest „piirkonnas piirkonna jaoks” eesmärgiga vähendada
tootmis- ja transpordikulusid, tagades nii lühemad vahemaad klientide ja
turgudeni jõudmiseks ning muutes ettevõtja sel viisil vähem vastuvõtlikuks
vahetuskursi muutustest tulenevatele mõjudele[6].
Globaliseerumisprotsessi tulemusel hakatakse tuuleturbiine tootma seal, kus
neid vajatakse (juba 2011. aastal oli 80‑90 % tuuleturbiinide
tootmine piirkondlik). Peale selle, kui varem toodeti enamik tuuleturbiinide komponente
ettevõttesiseselt, siis nüüd antakse komponentide tootmine üha sagedamini edasi
piirkondlikele partneritele ning selle tulemusel vajab ettevõtja Vestas vähem
investeeringuid ja töötajaid.
6.           Käesolev juhtum on kolmas
EGFi toetusega seotud juhtum tuuleturbiinide sektoris. Kahe varasema juhtumiga
(EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery[7]
ja EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber[8])
seoses esitatud argumendid kehtivad jätkuvalt.
Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus
artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele
7.           Taani esitas kõnealuse
taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a
sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et
liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat,
kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate ja
tootmisahela järgmise etapi tootjate juures.
8.           Taotluses antakse teada 720 koondamisest
ettevõttes Vestas Group neljakuulise vaatlusperioodi jooksul ajavahemikul 8. veebruarist 2012
kuni 8. juunini 2012. Koondamiste arv määrati kindlaks määruse
(EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu kolmanda taande
kohaselt. Komisjon on saanud artikli 2 teise lõigu kolmanda taande
kohaselt nõutava kinnituse, et tegemist on koondamiste tegeliku arvuga.
Selgitus koondamiste ettenägematuse
kohta
9.           Taani ametiasutused tuletavad
meelde, et koondamised, mille ettevõtja Vestas Group viis Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksuses
läbi aastatel 2009–2010, olid ettenägematud ülemaailmse
tuuleenergiasektori kiire laienemise tõttu. 2009. aastal mõjutasid koondamised
peamiselt väheste oskustega või oskusteta töötajaid ning need leidsid aset pärast
maailmamajanduses esile kerkinud uut suundumust anda tootmine edasi väiksemate
tööjõukuludega riikidesse. Samas 2012. aastal ettevõttes Vestas Group aset
leidnud koondamised mõjutasid suurel määral kõrgelt kvalifitseeritud,
spetsialiseerunud ja hea koolituse saanud töötajaid. Seda ei suudetud ette
näha, sest Taani oli teinud märkimisväärseid investeeringuid teadus- ja
arendustegevusse taastuv- ja tuuleenergia sektoris. Lisaks oli Taani valitsus
pidanud läbirääkimisi aastaid 2012–2020 hõlmava laiaulatusliku energiapoliitika
üle sooviga aidata kaasa rohkema arvu tuuleturbiinide kasutuselevõtule. Peale
selle oli Ringkøbing-Skjerni omavalitsus teinud suuremahulisi investeeringuid
ettevõtja Vestas tuulikute transportimiseks ettenähtud rajatistesse. Eeldati,
et ettevõtja Vestas tuulikute uus põlvkond toodetakse nimetatud
omavalitsusüksuses.
Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed
ning abi vajavate töötajate kirjeldus
10.         Taotlus on seotud 720 koondamisega
ettevõttes Vestas Group ning kõik need koondamised kavatsetakse hõlmata EGFi
meetmetega.
11.         Toetust vajavad töötajad
jagunevad järgmiselt:
 Kategooria || Arv || Protsent
 Mehed || 452 || 62,78
 Naised || 268 || 37,22
 ELi kodanikud || 717 || 99,58
 Kolmanda riigi kodanikud || 3 || 0,42
 15–24aastased || 3 || 0,42
 25–54aastased || 630 || 87,50
 55–64aastased || 81 || 11,25
 üle 64aastased || 6 || 0,83
12.         Ametikohtade lõikes on
jagunemine järgmine:
 Kategooria || Arv || Protsent
 Direktorid, tegevjuhid Tootmisosakonna juhid || 45 || 6,25
 Insenerid, sealhulgas projektijuhid, osakonnajuhatajad || 155 || 21,53
 Inseneriteaduste tehnikud || 223 || 30,97
 Ametnikud || 50 || 6,94
 Teenindajad || 67 || 9,31
 Metalli- ja masinatöölised ning seotud valdkondade töötajad || 2 || 0,28
 Masinaoperaatorid ja -koostajad || 144 || 20,00
 Tootmistöölised || 34 || 4,72
13.         Kooskõlas määruse
(EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Taani kinnitanud, et EGFi
toetuse rakendamise eri etappide ja eelkõige sellele juurdepääsu tagamise puhul
on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse
ning mittediskrimineerimise põhimõtteid.
Asjaomase territooriumi ning selle
asutuste ja sidusrühmade kirjeldus
14.         Koondamised mõjutavad viit
omavalitsusüksust, mis paiknevad kõrvuti asuvates piirkondades, nimelt Kesk-Jüütimaal
(Randers, Favrskov, Århus ja Ringkøbing-Skjern) and Lõuna-Taanis (Varde). Mõned
koondamised leidsid aset ka Sjællandi piirkonnas ja Kopenhaageni
pealinnapiirkonnas. Kõikidele mõjutatud omavalitsusüksustele on iseloomulik
kiire töötuse kasv (eelkõige pikaajalise töötuse kasv) ning vabade töökohtade
järsk vähenemine (eelkõige tööstus- ja tootmissektoris).
15.         Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksus
tegi märkimisväärseid investeeringuid ettevõtjale Vestas mõeldud
infrastruktuuri ja tuuleenergiasektorisse. Muud olulisemad tööd pakkuvad
sektorid on turismi-, põllumajandus- ja ehitussektor ning avalik sektor.
16.         Peamine sidusrühm on
Ringkøbing-Skjerni omavalitsus. Nimetatud omavalitsus vastutab töötute
toetamise eest uue töö otsingutel, sealhulgas selliste tegevuste korraldamise
eest, millega värskendatakse ja parandatakse töötajate oskusi, parandatakse
tööotsimisoskusi ja aidatakse seada eesmärke. Teiste sidusrühmade hulka
kuuluvad Varde, Favrskovi, Randersi, Århusi, Roskilde ja Kopenhaageni
omavalitsusüksused, ametiühingud, töötuskindlustusfondid (A-kasser),
tööandjate esindajad, Kesk-Jüütimaa, Lõuna-Taani ja Sjællandi piirkond ning pealinnapiirkond,
piirkondlikud tööhõivenõukogud, tööhõiveministeerium, ettevõtlus- ja
majanduskasvu ministeerium ning kohalikud äriühingud.
Koondamiste oodatav mõju kohalikule,
piirkondlikule ja riigi tööhõivele
17.         Pärast aastatel 2009–2010
aset leidnud laiaulatuslikke kollektiivseid koondamisi, mis mõjutasid umbes 800
ettevõtja Vestas töötajat Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksuses ja sellega
piirnevates omavalitsusüksustes, on mõjutatud omavalitsusüksustel uue
koondamiste lainega keeruline toime tulla. Seekord koondati peamiselt kõrgelt
haritud töötajaid. Vaid Varde omavalitsusüksuses mõjutab koondamine suurt hulka
keskmise kvalifikatsiooniga ja kvalifitseeritud töötajaid, sest 2012. aasta
augustis suletakse tehas täielikult. Koondamiste mõju on piirkonnas
märkimisväärne, eelkõige kui võtta arvesse asjaolu, et ettevõtja Vestas Group
koondab kokku 1300 töötajat (paljud töötajad olid palgatud tähtajaliste lepingute
alusel ning neid ei uuendatud või ei kavatseta uuendada).
18.         Meelitada piirkonda selline
innovatiivne äriühing nagu ettevõtja Vestas, mis pakkus palju kõrget
kvalifikatsiooni nõudvaid ja väga kvaliteetseid töökohti tööstussektoris, oli
asjaomaste omavalitsusüksuste jaoks suur saavutus. Nende töökohtade kaotus on
viinud piirkonna raskustesse. Kõik asjaomased omavalitsusüksused on teada
andnud, et tekkiva toetust vajava sihtrühma jaoks puuduvad sobivad vabad töökohad
ning selle tulemusel peavad kõrgelt kvalifitseeritud koondatud töötajad tööotsingute
käigus piirkonnast lahkuma. See aga muudab uute ettevõtjate piirkonda
meelitamise veelgi keerulisemaks.
19.         Koondamised toimuvad ajal, mil
töötus kasvab kiiresti. 2012. aasta veebruaris oli Kesk-Jüütimaal 36 426 koondamist
ning Lõuna-Taanis 40 004 koondamist (võrreldes 2011. aasta
augustis neis piirkondades vastavalt aset leidnud 28 402 ja 29 751 koondamisega).

Rahastatav individuaalsete teenuste
kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle
täiendatavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega
20.         Taani näeb koondatud töötajate
toetamiseks ette meetmete paketi, mis on kooskõlas aruka, jätkusuutliku ja
kaasava majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020”. Paketiga pakutakse personaalset,
suunatud, paindlikku ja innovaatilist abi eesmärgiga valmistada koondatud
töötajad ette uutele töökohtadele asumiseks valdkondades, kus tulevikus leiab
aset majanduskasv.
21.         Mentorlus ja juhendamine.
Hinnanguliselt saavad sellest meetmest projekti kestel kasu kõik toetust
vajavad töötajad. Meetme eesmärk on toetada töötajaid, kui nad määratlevad oma
vajadusi, korraldavad oma õpinguid, valivad õigeid kvalifikatsiooni tõstmise
pakette eesmärgiga maksimeerida oma potentsiaali ning arendavad oma personaalseid,
sotsiaalseid ja professionaalseid oskuseid. Üldiselt on eesmärk teha kindlaks
ja kaardistada meetmega hõlmatud inimeste pädevused, pakkuda individuaalset
nõustamist, säilitada kogu projekti vältel motivatsioon pideva juhendamise
abil, töötada välja ja kindlaks teha parimaid tavasid esindavad juhtumid ning
vahetada teavet koolitajate ja äriühingutega. Meetme rakendamise alguses toimub
põhjalik tutvustav kohtumine ning sellele järgneb individuaalne nõustamine,
mille käigus tehakse kindlaks ja kaardistatakse osalejate pädevused. Protsessi
jälgitakse pidevalt, et hinnata selle mõju küsimustike ja intervjuude kaudu. Teenuseid
pakutakse koostöös koolituskeskusega UddannelesesCenter Ringkøbing-Skjern,
projektijuhtimismeeskonnaga ja asjaomaste omavalitsusüksuste tööhõiveasutuste
esindajatega.
Personaalsed suunatud koolituspaketid. Need paketid hakkavad olema kättesaadavad kõigile sihtrühma
kuuluvatele töötajatele. Samas leiavad nii mõnedki koondatud töötajad
tõenäoliselt pärast juhendamist uue töökoha. Seega osaleb selles meetmes hinnanguliselt
umbes 600 töötajat. Projektimeeskonna ja koondatud töötajate ühiselt
kavandatud koolituspaketid, mida pakuvad haridusasutused kogu Taanis, hõlmavad
järgmist:
– kultuuridevahelisi
erinevusi käsitlevad kursused (ühepäevane töötuba eesmärgiga muuta osalejad
teadlikuks vajadusest omandada mitmekultuurilisi oskusi globaliseerunud
keskkonnas);
– keelekursused
(sealhulgas inglise ärikeel; keelekasutus kohtumistel, aruteludel ja esitlusi
tehes; tehniline keel; võimalus välja töötada konkreetsele rühmale suunatud
keeleõppepakette);
– ettevõtluskoolitus
(sissejuhatav ettevõtluse alane töötuba eesmärgiga motiveerida osalejaid
hakkama füüsilisest isikust ettevõtjateks või looma oma ettevõtet; osalejad
õpivad koostama äriplaani ning saavad teavet õigusküsimuste, maksunduse ja
käibemaksu, müügi ja turunduse ning e-kaubanduse teemal);
– standardsed
kursused ja koolitusprogrammid (kõigil osalejatel on võimalus registreeruda
enda valitud kursustele ja koolitusprogrammidele).
Ettevõtlustoetust kuni
25 000 eurot ühe alustava ettevõtte kohta pakutakse pärast seda, kui
on põhjalikult analüüsitud 25 isikut, kes osalesid ettevõtluskursustel ja
koostasid usaldusväärse äriplaani. Äriplaani hindamisel lähtutakse loovuse,
innovatsiooni ja jätkusuutlikkuse kriteeriumidest. Kõik toetuse saajad peavad
korrapäraselt osalema jälgimiskohtumistel ning koostama EGFi projekti lõpus
olukorda kajastava aruande. Alustavate ettevõtete edusamme jälgitakse
põhjalikult.
Suunamist pakutakse projekti viimase kuue kuu jooksul neile, kes ei ole veel uut
töökohta leidnud (umbes 70 inimest). Kuna need inimesed on oma vanuse, õpiraskuste,
soo või reisimisvõimaluste puudumise tõttu kõige kehvemas olukorras, pakuvad
tööhõiveasutused ja koostööpartnerid neile praktikavõimalust teatavates
ettevõtetes, mis võivad anda neile pärast praktika lõppemist tööd. Neisse
ettevõtetesse tööle suunatud inimestele pakutakse intensiivset mentorlust ja
nõustamist.
Päevarahasid/õppetoetusi pakutakse kõigile koondatud töötajatele rangel tingimusel, et nad
osalevad aktiivsetes tööturumeetmetes. Sellise toetuse suuruseks prognoositakse
keskmiselt 10 400 eurot inimese kohta.
22.         Fondi toetuse rakendamisega
seotud kulud, mis on taotlusega hõlmatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006
artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-,
haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks. Ringkøbing-Skjerni
omavalitsusüksus ja kõiki asjaomaseid omavalitsusüksuseid hõlmav haldamisega
tegelev projektimeeskond võtab kasutusele mitmeid meetmeid eesmärgiga
propageerida EGFi toetust ja edastada selle kohta teavet. Omavalitsusüksuste
portaalides avatakse vastavad veebilehed. Korrapäraselt avaldatakse
pressiteateid, korraldatakse kohtumisi ajakirjanikega ning koostatakse
uudiskirju. Kõigile projektis osalejatele ja sidusrühmadele korraldatakse lõpliku
mõju teemaline töötuba. Avaldatakse reklaammaterjalid.
23.         Taani ametiasutuste
väljapakutud individuaalsed teenused on aktiivsed tööturumeetmed, mis kuuluvad
määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 3 määratletud abikõlblike
meetmete hulka. Taani ametiasutuste hinnangul on kogukulu 14 976 000 eurot,
millest individuaalsete teenustega seotud kulud on 14 398 000 eurot
ning EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud on 578 000 eurot (3,9 %
kogusummast). Fondilt taotletav kogusumma on 7 488 800 eurot (50 %
kogukuludest).
 Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust vajava töötaja kohta (eurodes) || Kulud kokku (EGF ja riiklik kaasrahastamine) (eurodes)
 Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik)
 Mentorlus ja juhendamine || 720 || 1500 || 1 080 000
 Personaalsed suunatud koolituspaketid || 600 || 8500 || 5 100 000
 Ettevõtlustoetused || 25 || 25 000 || 625 000
 Suunamine || 70 || 1500 || 105 000
 Päevarahad/õppetoetused || 720 || 10 400 || 7 488 000
 Individuaalsed teenused kokku ||   || 14 398 000
 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik)
 Ettevalmistav tegevus ||   || 28 000
 Haldus ||   || 220 000
 Teavitamine ja reklaam ||   || 80 000
 Kontrollimeetmed ||   || 250 000
 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku ||   || 578 000
 Eeldatavad kulud kokku ||   || 14 976 000
 EGFi toetus (50 % kogukuludest) ||   || 7 488 000
24.         Taani kinnitab, et eespool
kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning et
igasugust topeltrahastamist suudetakse vältida.
Kuupäev(ad), millal alustati või millal
kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste pakkumist asjaomastele
töötajatele
25.         Taani alustab asjaomastele
töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 13. augustil 2012.
Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist,
mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Seega kujutab kõnealune
kuupäev endast fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust.
Menetlused tööturu osapooltega
konsulteerimiseks
26.         Kõik koondamistest mõjutatud
omavalitsusüksused on olnud kaasatud meetmete ettevalmistamisse. 2012. aasta
jaanuaris omavalitsusüksuse tööhõivekomiteega toimunud kohtumise jooksul
konsulteeriti erinevate tööturu osapoolte organisatsioonidega (ametiühingud,
ettevõtja Vestas esindajad, tööandjate organisatsioonid). Lisaks korraldati 2012. aasta
veebruaris ja märtsis Skjernis koos kõigi mõjutatud omavalitsusüksustega kaks
töötuba, kus olid esindatud ka tööturu osapooled. Neid tööturu osapooli
hoitakse korrapäraselt kursis projekti hetkeseisuga igal kuul toimuvate komitee
kohtumiste käigus.
27.         Taani ametiasutused
kinnitasid, et siseriiklikes ja ELi õigusnormides sätestatud kollektiivse
koondamise nõuded on täidetud.
Teave meetmete kohta, mis on
siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud
28.         Seoses määruse
(EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Taani
ametiasutused oma taotluses:
·      kinnitanud, et EGFist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on
siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas;
·      kinnitanud, et meetmed on ette nähtud töötajate individuaalseks
toetamiseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite restruktureerimiseks;
·      kinnitanud, et eespool osutatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta
toetust ELi muudest rahastamisvahenditest.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
29.         Taani on komisjonile teatanud,
et rahalist abi hakkavad haldama ja kontrollima samad organid, kes teevad seda
ka Euroopa Sotsiaalfondi puhul. Ka viimase korraldusasutuseks on Taani
ettevõtlusamet. Sertifitseerimisasutuseks nimetatakse sama organi teine
osakond. Auditeerimisasutuseks on Taani ettevõtlusametis tegutsev ELi
kontrollitalitus.
Rahastamine
30.         Taani taotluse põhjal on kavas
fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas
EGFi toetuse rakendamise kulud) 7 488 000 euro ulatuses, mis
moodustab 50 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav eraldis EGFist põhineb
Taani esitatud teabel.
31.         Arvestades määruse
(EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel EGFist
eraldatava toetuse võimalikku maksimumsummat ja assigneeringute
ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid
eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku
rubriigist 1a.
32.         Kavandatava rahalise toetuse
puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks
aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 12 lõikega 6.
33.         Tehes käesoleva ettepaneku
fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud
kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt
institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon
kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise
eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama
oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui
eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik
kolmepoolne kohtumine.
34.         Samuti esitab komisjon
ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2012. aasta eelarvesse
konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.
Makseassigneeringute allikad
35.         Fondi eelarverealt eraldatavat
summat kasutatakse kõnealuse taotluse jaoks vajamineva 7 488 000 euro
suuruse summa katmiseks.
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi
kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset
finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai
2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28
(taotlus EGF/2012/003 DK/Vestas, Taani)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet
eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[9] eriti selle punkti 28,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri
2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[10]
eriti selle artikli 12 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[11]
ning arvestades järgmist:
(1)       Globaliseerumisega Kohanemise
Euroopa Fond (edaspidi „EGF”) on asutatud selleks, et anda täiendavat abi
töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud suurte
struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi
pöörduda.
(2)       17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on EGFi kasutamise ülemmäär 500 miljonit
eurot aastas.
(3)       Taani esitas 14. mail 2012
taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõttes
Vestas Group, ning täiendas taotlust lisateabega kuni 10. juulini 2012.
Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud
määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon
ettepaneku 7 488 000 euro eraldamiseks.
(4)       Sellest tulenevalt tuleks
võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Taani taotluse põhjal rahalist toetust,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvest
võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kasutusele 7 488 000 eurot
kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.
Artikkel 2
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu
Teatajas.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
[1]               ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
[2]               ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.
[3]               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 3 kolmanda lõiguga.
[4]               Global wind report. Annual market update 2010,
Ülemaailmne Tuuleenergia Nõukogu (GWEC), Brüssel, aprill 2011.
[5]               World Wind Energy Report 2010, Maailma
Tuuleenergia Assotsiatsioon (WWEA).
[6]               Ettevõtja Vestas 2011. aasta
majandusaasta aruanne.
[7]               KOM(2011) 421 lõplik.
[8]               KOM(2011) 258 lõplik.
[9]               ELT C 139, 14.6.2006,
lk 1.
[10]             ELT L 406, 30.12.2006,
lk 1.
[11]             ELT C […], […],
lk […].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.7.2015
            COM(2015) 333 final
            2015/0145(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi ja Tšiili assotsiatsioonikomitees seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu III lisa artikliga 12, milles käsitletakse otsevedu

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vaheline assotsieerimisleping allkirjastati Brüsselis 18. novembril 2002 ja see jõustus 1. veebruaril 2003.

               Assotsieerimislepingu III lisas on sätestatud päritolustaatusega tooteid käsitlevad eeskirjad ja III lisa artiklis 12 on sätestatud eeskirjad nende toodete otseveoks lepinguosaliste vahel. Sooduskohtlemise kohaldamiseks peab toodete vedu toimuma otse kahe lepinguosalise vahel, kuid teatavatel tingimustel võib vedu toimuda kolmanda riigi kaudu.

               Tšiili ja Euroopa Liit on kokku leppinud teatavate muudatuste tegemise assotsieerimislepingu III lisa artiklis 12, milles käsitletakse otseveo eeskirju. Eesmärk on täpsustada, et kui artiklis 12 sätestatud tingimustele vastav kaubasaadetis läbib kolmandat riiki, võidakse saadetis enne lepinguosalisele edasitoimetamist osadeks jagada, ilma et see mõjutaks nende toodete suhtes kohaldatavat sooduskohtlemist. Saadetiste osadeks jagamine ei tohiks iseenesest tekitada toodete päritoluga seotud kahtlusi, välja arvatud juhul, kui on tõendeid vastupidise kohta.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)

               Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

               Ettepanek piirdub sellega, mis on oodatud eesmärkide saavutamiseks vajalik või asjakohane.

               3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Ei ole asjakohane. Käesoleva ettepanekuga muudetakse olemasolevat teksti.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

               •Mõju hindamine

               Ei ole asjakohane. Käesoleva ettepanekuga muudetakse olemasolevat kahepoolset kaubanduslepingut. Muid võimalusi kaaluma ei pea.

               4.MÕJU EELARVELE

               Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

               5.MUUD KÜSIMUSED

               Puuduvad

               2015/0145 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi ja Tšiili assotsiatsioonikomitees seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu III lisa artikliga 12, milles käsitletakse otsevedu

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu (ELi–Tšiili assotsieerimisleping) artikli 3 kohaselt moodustatud assotsiatsiooninõukogu eesmärk on vaadata läbi ja võtta vastu lepinguosaliste ettepanekud ELi–Tšiili assotsieerimislepingu parandamiseks. Assotsiatsiooninõukogul aitab tema ülesandeid täita assotsiatsioonikomitee, kellele on antud õigus võtta vastu otsuseid.

               (2)Assotsiatsiooninõukogu on loonud tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee, mis abistab teda ülesannete täitmisel. Erikomitee, kelle kohtumine toimus 4. novembril 2014 Tšiilis Santiagos, otsustas soovitada muuta ELi–Tšiili assotsieerimislepingu III lisa artiklit 12, milles käsitletakse otsevedu.

               (3)Saadetiste vedu, mis peaks toimuma otse ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu osaliste vahel, võib kulgeda ka kolmanda riigi kaudu ning sel juhul kohaldatakse teatavaid piiranguid. Kolmanda riigi kaudu toimuva veo tingimusi on täpsustatud, et selgesõnaliselt lubada saadetise osadeks jagamist ilma kehtivate piirangute leevendamiseta.

               (4)ELi–Tšiili assotsieerimislepingu III lisa artikli 12 muudatus annab importijatele ja eksportijatele õiguskindluse ning tagab ühesuguse tõlgendamise lepingupoolte poolt.

               (5)Liidu seisukoht ELi–Tšiili assotsiatsioonikomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Seisukoht, mis võetakse liidu nimel assotsiatsioonikomitees seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu III lisa artikliga 12, põhineb assotsiatsioonikomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

               Väiksemaid muudatusi nimetatud assotsiatsioonikomitee otsuse eelnõus võivad liidu esindajad assotsiatsioonikomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Assotsiatsioonikomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.7.2015
            COM(2015) 333 final
            LISA
            Manus
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi ja Tšiili assotsiatsioonikomitees seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu III lisa artikliga 12, milles käsitletakse otsevedu

               Eelnõu:

               ELi-TŠIILI ASSOTSIATSIOONIKOMITEE OTSUS nr …,

               [kuupäev],

               millega muudetakse Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise otsevedu käsitleva assotsieerimislepingu III lisa III jaotise artiklit 12

               ASSOTSIATSIOONIKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerimislepingut, eriti selle III lisa artiklit 38,

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     III lisa III jaotise artiklis 12 on sätestatud, et sooduskohtlemist kohaldatakse ainult nende III lisa nõuetele vastavate toodete suhtes, mida veetakse otse Tšiili ja Euroopa Liidu vahel.

               (2)
                     Pärast seda, kui jõustus Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerimisleping, mis andis ettevõtjatele võimaluse kohandada oma ekspordistrateegiat, et hoida kokku kulusid ja vastata paremini turunõudlusele, on Tšiili ja Euroopa Liit on sõlminud mitu kaubandust käsitlevat lepingut.

               (3)
                     Tšiili ja Euroopa Liit on kokku leppinud muuta III lisa III jaotise artikli 12 sätteid, et võimaldada ettevõtjatele suuremat paindlikkust,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               III lisa III jaotise artikkel 12, milles käsitletakse otsevedu, asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub üheksakümmend (90) päeva pärast kuupäeva, mil on esitatud viimane teatis, milles lepinguosalised on teatanud asjakohaste siseriiklike juriidiliste menetluste lõpuleviimisest.

               Koht: … Kuupäev: ….

               Assotsiatsioonikomitee nimel

               president

               Lisa

               Artikkel 12

               Otsevedu

               1. Käesoleva lepinguga ette nähtud sooduskohtlemist kohaldatakse ainult käesoleva lisa nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse Euroopa Liidu ja Tšiili vahel. Tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, neid kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et need jäävad transiidi- või ladustamisriigis tolliasutuse järelevalve alla ega läbi muid toiminguid peale märkide, etikettide või pitserite lisamise, maha- või uuesti pealelaadimise, saadetiste osadeks jagamise või kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.

               2. Lõike 1 tingimused loetakse täidetuks, v.a juhul, kui tolliasutustel on alust selles kahelda; sel juhul võivad tolliasutused paluda importijalt nõuete täitmist mis tahes asjakohasel viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või kaupadega seotud mis tahes muude tõenditega.


				|

		52014PC0528

			Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) seoses teatavate hääletamisele tulevate resolutsioonidega /* COM/2014/0528 final - 2014/0245 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
ETTEPANEKU TAUST
Rahvusvaheline Viinamarja- ja
Veiniorganisatsioon (OIV) on valitsustevaheline teaduslik ja tehniline
organisatsioon, mis tegutseb laua- ja muude viinamarjade kasvatamise ning
veinide, veinijookide, rosinate ja muude viinamarjasaaduste tootmise sektoris.
OIV eesmärgid on i) levitada teavet trükiste, ürituste ja sümpoosionide kaudu,
ii) abistada standardimisega tegelevaid muid rahvusvahelisi organisatsioone
ning iii) aidata kaasa olemasolevate tavade ja standardite rahvusvahelisele
ühtlustamisele. OIV liikmeteks on 45 riiki, kellest 21 on Euroopa
Liidu liikmesriigid. Euroopa Liit ei ole OIV liige.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013.
aasta määruse (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete
ühine turukorraldus (ÜTK määrus, ELT L 347, lk 671), kohaselt mõjutavad
teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid ELi õigust. ÜTK
määrusega on ette nähtud viidata OIV resolutsioonidele sätetes, milles
käsitletakse järgmist:
-             veinisektori toodete koostise
kindlaksmääramise teatavad analüüsimeetodid, mille OIV on vastu võtnud ja
avaldanud ning millele komisjon peab tuginema, välja arvatud juhul, kui need
oleksid liidu poolt seatud eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad
(ÜTK määruse artikli 80 lõige 5);
-             teatavate veinivalmistamisel
kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded, mis muudavad OIV
poolt vastu võetud ja avaldatud eeskirjad ELis ipso facto kõnealuses
valdkonnas siduvaks (komisjoni 10. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 606/2009,
millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad
rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade
ja asjaomaste piirangutega (ELT L, 193, lk 1) artikkel 9);
-             OIV poolt vastu võetud ja avaldatud
veinivalmistustavad, mida komisjon peab arvesse võtma selliste tavade
kasutamist lubades (ÜTK määruse artikli 80 lõike 3 punkt a) ning
-             samad veinivalmistustavad, kui neid
kasutati enne ÜTK määruse artikli 80 lõike 3 kohase loa saamist
veinide tootmiseks kolmandates riikides (ÜTK määruse artikli 90
lõige 2).
Ka vastavalt komisjoni 19. detsembri 2000.
aasta määrusele (EÜ) nr 2870/2000, millega sätestatakse ühenduse
standardmeetodid piiritusjookide analüüsimiseks (ELT L 333, lk 20), mõjutavad
teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid ELi õigust. Määruse
(EÜ) nr 2870/2000 artiklis 3 on viidatud, et kui teatavas piiritusjoogis
sisalduvate ainete avastamiseks ja kvantitatiivseks määramiseks ei ole ette
nähtud ühenduse standardanalüüsimeetodeid, järgitakse OIV resolutsioone.
OIV üldkogu ettevalmistamiseks
eksperdirühmades peetud arutelude põhjal võib eeldada, et üldkogu täiskogul on
päevakorras esitada vastuvõtmiseks järgmised ELi õigustiku jaoks siduvate
resolutsioonide eelnõud:
-             resolutsioon OENO-TECHNO 12-504,
millega kehtestatakse uued veinivalmistustavad. Määruse (EÜ) nr 1308/2013
artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 kohaselt mõjutab see
resolutsioon ELi õigustikku;
-             resolutsioon OENO-SCMA 03-262,
millega kehtestatakse teatava veinivalmistamistava puhul kasutatava aine puhtus-
ja identifitseerimisnõuded.
OIV on nimetatud veinivalmistustava avaldanud ja
soovitab seda tingimusel, et kasutatava aine suhtes kehtivad nõuded on vastu
võetud (OIV rahvusvahelise veinivalmistamistavade koodeksi § 2.1.20 ja § 3.4.14).
Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2
ning komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 artikli 9 kohaselt mõjutab
kõnealune resolutsioon ELi õigustikku;
-             resolutsioonid OENO-SCMA 10-457, 10-458,
11-480 ja 12-512, millega kehtestatakse analüüsimeetodid. Määruse (EL) nr 1308/2013
artikli 80 lõike 3 punkti a ja lõike 5 kohaselt mõjutavad need resolutsioonid
ELi õigustikku.
Eespool nimetatud resolutsioone on
veinisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult arutanud. Need
resolutsioonid aitavad kaasa veinistandardite rahvusvahelisele ühtlustamisele
ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents veinisektori toodetega
kauplemisel. Seepärast tuleks neid resolutsioone toetada.
Kogemustele tuginedes võib eeldada, et OIV
üldkogu päevakorda muudetakse ja sellesse lisatakse täiendavaid resolutsioone,
mis mõjutavad ELi õigustikku. Üldkogu tõhusa, aluslepingute eeskirjadele
vastava töö tagamiseks täiendab ja/või muudab komisjon õigel ajal käesolevat
ettepanekut, et nõukogu saaks ka nende resolutsioonide suhtes seisukoha võtta.
2014/0245 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS,
millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu
nimel võetav seisukoht Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis
(OIV) seoses teatavate hääletamisele tulevate resolutsioonidega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)       Rahvusvaheline Viinamarja- ja
Veiniorganisatsioon (OIV) on valitsustevaheline teaduslik ja tehniline
organisatsioon, mis tegutseb laua- ja muude viinamarjade kasvatamise ning
veinide, veinijookide, rosinate ja muude viinamarjasaaduste tootmise sektoris.
OIV eesmärgid on i) levitada teavet trükiste, ürituste ja sümpoosionide kaudu,
ii) abistada standardimisega tegelevaid muid rahvusvahelisi organisatsioone
ning iii) aidata kaasa olemasolevate tavade ja standardite rahvusvahelisele
ühtlustamisele. OIV liikmeteks on 45 riiki, kellest 21 on Euroopa
Liidu liikmesriigid. Euroopa Liit ei ole OIV liige.
(2)       Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruse (EL) nr 1308/2013[1]
kohaselt mõjutavad teatavad OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonid
ELi õigust. ÜTK määrusega on ette nähtud viidata OIV resolutsioonidele sätetes,
milles käsitletakse järgmist:
-        veinisektori toodete koostise
kindlaksmääramise teatavad analüüsimeetodid, mille OIV on vastu võtnud ja
avaldanud ning millele komisjon peab tuginema, välja arvatud juhul, kui need
oleksid ebatõhusad või ebasobivad ÜTK määruse artikli 80 lõike 5
kohase liidu eesmärgi saavutamiseks;
-        teatavate veinivalmistamisel
kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise nõuded, mis muudavad OIV
poolt vastu võetud ja avaldatud eeskirjad ELis ipso facto kõnealuses
valdkonnas siduvaks (komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009[2] artikkel 9);
-        OIV poolt vastu võetud ja avaldatud
veinivalmistustavad, mida komisjon peab arvesse võtma selliste tavade
kasutamist lubades (ÜTK määruse artikli 80 lõike 3 punkt a) ning
-        samad veinivalmistustavad, kui neid
kasutati enne ÜTK määruse artikli 80 lõike 3 kohase loa saamist
veinide tootmiseks kolmandates riikides (ÜTK määruse artikli 90
lõige 2).
(3)       OIV üldkogu järgmine istung
toimub 14. novembril 2014. Istungil vaatab üldkogu läbi resolutsioonid, mis
avaldavad kõnealust siduvat mõju, ja võimaluse korral võtab need vastu.
(4)       Seepärast on vaja enne OIV
üldkogu istungit võtta vastu seisukoht, mis tuleks OIV liikmeks olevatel, ELi
huvides ühiselt tegutsevatel ELi liikmesriikidel võtta OIV üldkogul järgmiste
resolutsioonide eelnõude suhtes:
(5)       resolutsioon OENO-TECHNO 12-504,
millega kehtestatakse uued veinivalmistustavad. Määruse (EL) nr 1308/2013
artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 kohaselt mõjutab see
resolutsioon ELi õigustikku;
(6)       resolutsioon OENO-SCMA 03-262,
millega kehtestatakse teatava veinivalmistamistava puhul kasutatava aine
puhtus- ja identifitseerimisnõuded. See veinivalmistustava on OIVi poolt
avaldatud ja soovitatud tingimusel, et kasutatava aine suhtes kehtivad nõuded
on vastu võetud (OIVi rahvusvahelise veinivalmistamistavade koodeksi § 2.1.20
ja § 3.4.14). Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja
artikli 90 lõike 2 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 artikli 9
kohaselt mõjutab kõnealune resolutsioon ELi õigustikku;
(7)       resolutsioonid OENO-SCMA 10-457,
10-458, 11-480 ja 12-512, millega kehtestatakse analüüsimeetodid. Määruse (EL)
nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja lõike 5 kohaselt mõjutavad need
resolutsioonid ELi õigustikku.
(8)       Eespool nimetatud
resolutsioone on veinisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult
arutanud. Need resolutsioonid aitavad kaasa veinistandardite rahvusvahelisele
ühtlustamisele ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents
veinisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid resolutsioone
toetada.
(9)       Selleks et võimaldada
vajalikku paindlikkust enne OIV üldkogu istungit toimuvatel läbirääkimistel,
tuleks OIV liikmeks olevatel ELi liikmesriikidel lubada nõustuda kõnealuste
resolutsioonide muudatustega, tingimusel et need muudatused ei muuda
resolutsioonide sisu,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
ELi seisukoht OIV 2014. aasta üldkogul on
esitatud käesoleva otsuse lisas ning seda väljendavad OIV liikmeks olevad
liikmesriigid, kes tegutsevad ühiselt ELi huvides.
Artikkel 2
1.           Kui on tõenäoline, et
artiklis 1 osutatud seisukohta võib mõjutada enne OIV istungeid või nende ajal
esitatud uus teaduslik või tehniline teave, taotlevad OIV liikmeks olevad
liikmesriigid, et OIV üldkogul lükataks hääletamist edasi seni, kuni
kehtestatakse ELi seisukoht uute üksikasjade alusel.
2.           OIV liikmeks olevad, ELi
huvides ühiselt tegutsevad ELi liikmesriigid võivad pärast kooskõlastamist,
eelkõige pärast kohapealset kooskõlastamist, nõustuda käesoleva otsuse lisas
osutatud resolutsioonide eelnõudes tehtavate selliste muudatustega, mis ei
muuda resolutsioonide sisu, ilma et nõukogu peaks vastu võtma täiendava otsuse
ELi seisukoha kehtestamise kohta.
Artikkel 3
Käesolev otsus
on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17.
detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete turgude ühine
korraldus (ÜTK määrus, ELT L 347, lk 671).
[2]               Komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2009, 10. juuli 2009,
millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad
rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade
ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, lk 1).
LISA
Ühiselt ELi huvides tegutsevad liikmesriigid
toetavad 7. etapis üksnes järgmisi resolutsioonide eelnõusid, milles
käsitletakse veinisektori toodete koostise määramise analüüsimeetodeid,
teatavate veinivalmistamistavade puhul kasutatavate ainete puhtuse ja
identifitseerimise nõudeid ning veinivalmistamistavasid, jättes endale õiguse
resolutsioonid edaspidi olukorra muutumisel läbi vaadata:
OENO-TECHNO 12-504, veinide töötlemine,
kasutades membraanitehnoloogiat ja aktiivsütt ülemäärase 4-etüülfenooli ja 4-etüülguajakooli
vähendamiseks;
OENO-SCMA 03-262, PVI/PVP, adsorbeerivad
kopolümeerid – CODEX;
OENO-SCMA 10-457, meetod biogeeniliste
amiinide määramiseks veinis kõrgefektiivse vedelikkromatograafia fotodioodrivi
detektori abil;
OENO-SCMA 10-458, lüsosüümide määramine veinis
kõrgefektiivse vedelikkromatograafia abil;
OENO-SCMA 11-480, metanooli määramine veinis
gaasikromatograafia abil;
OENO-SCMA 12-512, süsinikuisotoopide suhte 13C/12C
määramine vahuveinis leiduvas süsihappegaasis, kasutades modifitseeritud
massispektromeetria (IRMS) meetodit – isotoopide suhte määramiseks.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0816

Ettepanek Nõukogu otsus millega lubatakse MON863xMON810xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003  /* KOM/2007/0816 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 18.12.2007KOM(2007) 816 lõplikEttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse MON863xMON810xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb MON863xMON810xNK603 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turuleviimiseks esitas Monsanto Europe S.A. taotluse Belgia pädevatele asutustele 2. novembril 2004. aastal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka MON863xMON810xNK603 maisi sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et ei ole tõenäoline, et taotluses kirjeldatud MON863xMON810xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult[1].Oktoobris 2006 avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas oli liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel arvesse võetud.13. aprillil 2007 kinnitas toiduohutusamet uuesti, et nptII geeni kasutamine geneetilise markerina geneetiliselt muundatud taimedes ei kujuta endast ohtu inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale.Pärast teadusliku publikatsiooni avaldamist, mis sisaldas MON 863 maisiga rottidel läbiviidud 90-päevase uuringu uut analüüsi ja seadis kahtluse alla MON 863 ohutuse, kinnitas toiduohutusamet 28. juunil 2007 uuesti oma varasemat heakskiitvat arvamust MON 863 maisi ohutuse kohta.Seda arvesse võttes esitati 10. oktoobril 2007 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse MON863xMON810xNK603 geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete viimine ühenduse turule. Komitee ei esitanud oma arvamust: kaksteist liikmesriiki (149 häält) hääletasid eelnõu poolt, üksteist liikmesriiki (119 häält) selle vastu ja 4 liikmesriiki (77 häält) loobusid hääletamisest.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse ja teavitama Euroopa Parlamenti.EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega lubatakse MON863xMON810xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed) (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[2] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,ning arvestades järgmist:1.  Äriühing Monsanto Europe S.A esitas 2. novembril 2004 Belgia pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse MON863xMON810xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).2.  Taotlus hõlmab ka MON863xMON810xNK603 maisi sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[3] III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt läbiviidud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.3.  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) 31. märtsil 2006 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et ei ole tõenäoline, et lisas kirjeldatud MON863xMON810xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult[4]. Oma arvamuses esitas toiduohutusamet järelduse, et toodete ohutuse hindamisel oli aktsepteeritav toetuda ühekordsete juhtude andmetele, ning võttis arvesse kõiki konkreetseid küsimusi ja muresid, mis olid tõstatatud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4 ettenähtud konsultatsioonidel riiklike pädevate asutustega.4.  2006. aasta oktoobris avaldas toiduohutusamet komisjoni palvel üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas oli liikmesriikide pädevate asutuste märkusi arvamuse esitamisel arvesse võetud ning avaldas ka täiendavat teavet erinevate aspektide kohta, mida oli kaalunud toiduohutusameti geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjon.5.  Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosnes taotleja esitatud üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete sihtotstarbega.6.  Pärast üldsuselt saadud märkusi ja Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud raportit, milles on kanamütsiini ja neomütsiini nimetatud „inimmeditsiini ja mitte-inimkasutuse riskijuhtimise strateegiate seisukohast kriitilise tähtsusega antibakteriaalseteks aineteks”, pöördus komisjon 25. jaanuaril 2007 Euroopa Ravimiameti (EMEA) poole arvamuse saamiseks selliste antibiootikumide terapeutilise tähtsuse kohta inim- ja veterinaarmeditsiinis, mille suhtes nptII geen loob resistentsuse. Pärast vastuse saamist EMEA-lt arutas komisjon toiduohutusametiga nptII geeni ja nptII geeni sisaldavate geneetiliselt muundatud taimede ohutushinnanguid. 13. aprillil 2007 kinnitas toiduohutusamet oma varasemaid hinnanguid nptII geeni sisaldavate geneetiliselt muundatud taimede ohutuse kohta, esitades järelduse, et nptII geeni olemasolu toiduks ja söödaks kasutatavates geneetiliselt muundatud taimedes ei kujuta endast ohtu inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale.7.  Pärast teadusliku publikatsiooni avaldamist, mis sisaldas MON 863 maisiga rottidel läbiviidud 90-päevase uuringu uut analüüsi ja seadis kahtluse alla MON 863 maisi ohutuse, arutas komisjon 15. märtsil 2007 toiduohutusametiga uuringu analüüsi võimalikku mõju toiduohutusameti varasemale arvamusele MON 863 maisi kohta. 28. juunil 2007 märkis toiduohutusamet, et publikatsioonis ei tõstatata uusi küsimusi, mis oleksid toksikoloogiliselt olulised ning kinnitas oma varasemat heakskiitvat arvamust MON 863 maisi ohutuse kohta.8.  Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks.9.  Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[5].10.  Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole MON863xMON810xNK603 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja täiendavaid märgistusnõudeid lisaks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud erinõuetele. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate, GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (va toit ja sööt), millele luba taotletakse, märgistuses olema selgelt tähistatud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.11.  Samuti leiti toiduohutusameti arvamuses, et ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ja kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. Kogu asjakohane teave toodete turuleviimise lubade kohta tuleks sisestada määruses (EÜ) 1829/2003 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.12.  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[6] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.13.  Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[7] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.14.  Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud ning seepärast peab käesolevas otsuses sätestatud meetmed võtma vastu nõukogu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud maisile ( Zea mays L.) MON863xMON810xNK603, mis on saadud MON-ØØ863-5, MON-ØØ81Ø-6 ja MON-ØØ6Ø3-6 organisme sisaldava maisi ristamisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt kordumatu tunnus MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6.Artikkel 2 Loa andmine ja turuleviimineVastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;b) MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete etiketil ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „mitte viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loaomanikud tagavad käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.2. Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5 Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6 LoaomanikLoaomanik on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (USA).Artikkel 7 KehtivusKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.Artikkel 8 AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A. (Scheldelaan 460 – Haven 627 – B 2040 Antwerpen – Belgia).Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loaomanik:nimi: Monsanto Europe S.A.aadress: Scheldelaan 460, Haven 627 – B 2040 Antwerpen – Belgia,kes tegutseb järgmise äriühingu nimel: Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 – USAb) Toodete nimetus ja kirjeldus:1) MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;2) MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 maisi või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljeleta.Geneetiliselt muundatud mais MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6, mida on taotluses kirjeldatud, on toodetud MON-ØØ863-5, MON-ØØ81Ø-6 ja MON-ØØ6Ø3-6 organisme sisaldava maisi ristamise teel ja väljendab CryBb1 valku, mis kaitseb teatud mardikaliste taimekahjurite ( Diabrotica spp.) vastu, Cry 1 Ab valku, mis kaitseb teatud liblikaliste taimekahjurite ( Ostrinia nubilalis, Sesammia spp.) vastu ning CP4 EPSPS valku, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glüfosaat suhtes. Kanamütsiini resistentsust põhjustavat nptII geeni kasutati geneetilise muundamise protsessis geneetilise markerina.c) Märgistus:1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.2) Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 maisi sisaldavate või sellest koosnevate toodete etiketil ja nende toodetega kaasnevatel dokumentidel peavad olema sõnad „mitte viljelemiseks”.d) Tuvastusmeetod:-  Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod geneetiliselt muundatud maisi MON-ØØ863-5, MON-ØØ81Ø-6 ja MON-ØØ6Ø3-6 maisi jaoks, mis on valideeritud maisil MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6.-  Valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Etalonaine: ERM®-BF416 (MON-ØØ863-5 jaoks), ERM®-BF413 (MON-ØØ81Ø-6 jaoks) ja ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 jaoks), mida on võimalik tellida Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) kaudu Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudist (IRMM) aadressilhttp://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htme) Kordumatu tunnus:MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioloogilise ohutuse teabevõrgustik, kanne ID: vt [ täidetakse teatavakstegemisel ]g) Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) Seirekava:Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava[Link: Internetis avaldatud kava]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduks:Ei ole nõutud.Märkus: Aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.[1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784943.htm[2] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk. 99).[3] EÜT L 106, 17.4.2001, lk. 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk. 24).[4] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784943.htm[5] ELT L 10, 16.1.2004, lk. 5.[6] ELT L 268, 18.10.2003, lk. 24.[7] ELT L 287, 5.11.2003, lk. 1.