               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.10.2016
            COM(2016) 693 final
            2016/0342(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu muutmise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise koha

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               1.1.Taustteave

               Vastavalt nõukogu otsusele Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu sõlmimise kohta
                  1
                (edaspidi „leping“) jõustus kõnealune leping
                  2
                1. mail 2011. Lepingu üle peetavate läbirääkimiste aluseks oli nõukogu 9. märtsi 2004. aasta otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi.

               Lepingu eesmärk on muu hulgas jätkuvalt tagada kõrgetasemeline koostöö ja õigusaktide ühtlustamine Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahel küsimustes, mis kuuluvad kõnealuse lepingu kohaldamisalasse.

               Praegu hõlmab lepingu kohaldamisala vastavalt artikli 2 punktile B järgmist:

               lennukõlblikkuse kinnitused ja tsiviillennundustoodete järelevalve;

               keskkonnakõlblikkuse kontroll ja tsiviillennundustoodete kinnitused ning

               hooldusüksuste kinnitused ja järelevalve.

               Ameerika Ühendriikide Föderaalne Lennuamet (edaspidi „FAA“) ja komisjon on lepingu rakendamise käigus, eelkõige lepinguga loodud kahepoolse järelevalvenõukogu (loe: „ühiskomitee“) raames toimunud arutelude käigus jõudnud järeldusele, et mõlemad lepinguosalised soovivad minna lennundusohutusalase koostöö valdkonnas lepingu praegustest sätetest kaugemale.

               Mõlemad lepinguosalised märkisid, et prioriteediks tuleks seada veelgi tihedam koostöö piloodilubade ja -koolituse valdkonnas ning nad on palunud ekspertidel uurida asjakohaseid võimalusi ja töötada välja tehnilised ettepanekud. Eksperditöö tulemused osutavad ka sellele, et lepingu laiendamine täiendavatele koostöö ja vastastikuse tunnustamise valdkondadele on võimalik ja vajalik.

               Toetudes lepingu jõustumisele järgnenud kolme aasta jooksul saadud kogemustele ja kasule ning võttes nõuetekohaselt arvesse kahepoolses järelevalvenõukogus peetud arutelusid, mille käigus kaaluti täiendava koostöö tegemist lepingu laiendatud kohaldamisala raames, esitas komisjon 3. septembril 2014 soovituse võtta vastu nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni pidama läbirääkimisi lepingu muutmiseks. Vastavalt nõukogus 25. septembril 2014 vastu võetud asjakohasele otsusele on Ameerika Ühendriikidega alustatud ametlikke läbirääkimisi. Läbirääkimiste tulemused on esitatud allpool ja need on inkorporeeritud lepingu kavandatud muudatusse 1, mis on lisatud käesolevale ettepanekule.

               1.2.Kohaldamisala

               Vastavalt läbirääkimiste käigus kokkulepitud tekstile asendatakse artikli 2 punkt B nii, et see hõlmaks järgmisi valdkondi, kus lepingu asjakohastele lisadele tuginedes võiks alustada koostööd:

               (1)lennukõlblikkuse kinnitused ja tsiviillennundustoodete järelevalve;

               (2)keskkonnakõlblikkuse kontroll ja tsiviillennundustoodete kinnitused;

               (3)hooldusüksuste kinnitused ja järelevalve;

               (4)lennundusspetsialistidele lubade väljaandmine ja nende koolitamine;

               (5)õhusõidukite käitamine;

               (6)lennuväljad ning

               (7)lennuliiklusteenused ja lennuliikluse korraldamine.

               Tehnilisest seisukohast tuleks märkida, et artikli 2 punkti B uus tekst tingib vajaduse muuta artiklit 5. Artikli 2 punkti B ümbersõnastamine tähendab seda, et praeguse artikli 5 punktidega A ja B ette nähtud valdkondadeks jaotamine enam ei kehti. Selleks et tagada artikli 5 ja artikli 2 punkti B uue versiooni ühine tõrgeteta kohaldamine, tehakse ettepanek jätta alles vaid artikli 5 punkti B sisu ja kohandada seda nii, et sellest saaks üldeeskiri. Nii oleks võimalik praegu kehtivaid sätteid eelkõige artikli 5 punktide A ja B konsolideerimisega veelgi lihtsustada. Olemasolevaid lisasid, milles käsitletakse konkreetset koostööd, eespool nimetatud muudatused muidugi ei mõjuta. Artikli 5 punkti C aga ei peetud enam vajalikuks.

               1.3.Muudatuse lõpuleviimise ajakava

               Eespool nimetatud muudatuse lõpuleviimisel on ülimalt oluline õige ajastus, arvestades ettevalmistusi, mis on tehtud selleks, et võtta vastu uusi piloodilube käsitlev lisa ja inkorporeerida see lepingusse.

               Vastavalt määrusele (EÜ) nr 216/2008
                  3
                peab Euroopa Liidu elanikust piloodil olema liikmesriigi väljaantud piloodiluba. Komisjoni määrusega (EL) nr 1178/2011
                  4
                on ette nähtud lahendus kolmanda riigi loaomanikele, mille kohaselt piloot võib lasta loa kehtivuse üheks aastaks kinnitada või selle alaliselt ümber muuta. Komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 üle peetavate läbirääkimiste käigus selgus, et liikmesriikide eeskirjades, mida on küll teatava määrani ühtlustatud, käsitletakse kolmandate riikide väljaantud piloodilube väga erinevalt. Seetõttu võib tekkida olukord, kus paljude erapiloodiloa omanike (rohkem kui 10 000) välismaal väljaantud juhiload ei ühildu Euroopa süsteemiga. Tuleb märkida, et selline olukord võib eelkõige tekkida nende loaomanike puhul, kes elavad küll Euroopas, kuid kelle erapiloodiloa (PPL) on välja andnud Ameerika Ühendriigid. Nende lubade muutmine vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1178/2011 võib põhjustada eespool nimetatud erapiloodiloaomanikele märkimisväärseid rahalisi ja organisatoorseid lisakulusid.

               Seepärast kehtestati liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja lennundussektori kokkuleppel komisjoni määrusega (EL) nr 1178/2011 üleminekuperiood, mis võimaldab pidada läbirääkimisi eespool nimetatud kahepoolse lennundusohutusalase lepingu lisa üle, et hõlbustada Ameerika Ühendriikides väljaantud erapiloodilubade muutmist.

               Võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomaseid sätteid ja komisjoni määrusega (EL) nr 1178/2011 kehtestatud tähtaega (8. aprill 2017), jõuti seisukohale, et uus piloodilube käsitlev lisa on vaja kiiresti inkorporeerida lepingusse. Seega tuleb lepingut viivitamata muuta ja muudatust 1 tuleks kuni lepingu muutmiseni kohaldada ajutiselt.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Komisjon ja FAA on pidanud muudatuse 1 üle läbirääkimisi, lähtudes lepingu artikli 2 punktist C ja artikli 19 punktist B.

               Kogu lennundussektoris rõhutatakse järjekindlalt seisukohta, et kaks juhtivat turgu, st Ameerika Ühendriigid ja EL, peaksid astuma samme tihedama koostöö, tunnustamise ja ühtlustamise suunas, et vähendada tarbetuid tehingukulusid, mis lennundusohutuse suurendamisele märkimisväärselt kaasa ei aita, kuid vähendavad sektori üldist konkurentsivõimet. Need hüved on eriti huvipakkuvad ajal, mil teistes maailma piirkondades on tekkinud uusi turulesisenejaid.

               Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide õigusraamistiku võrdlemine osutab sellele, et regulatiivseid nõudeid ja menetlusi oleks soovitav lihtsustada mõlemal pool Atlandi ookeani kõikides eespool punktis 1.2 osutatud valdkondades. Kahe süsteemi lähendamine võimaldab märkimisväärselt vähendada kulutusi nii organisatsioonilise struktuuri, ressursside, koolitusprogrammide, sisemiste protsesside kui ka järelevalveprogrammide osas.

               Lepingut täiendavad lisad, mis on vajalikud selleks, et vastastikust tunnustamist konkreetses valdkonnas tõhusalt kohaldada, töötatakse välja ja võetakse vastu lepingus ja otsuses 2011/719/EL sätestatud konkreetsete protseduuride kohaselt. Nende puhul esitab komisjon eraldi täiendavad ettepanekud nõukogu otsuse kohta.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Kavandatud meetmete kokkuvõte

               Lepingu muudatus 1 annaks võimaluse teha täiendavat koostööd valdkondades, mida lepinguosalised vastastikku soovitavaks peavad, tingimusel et järelevalvenõukogu võtab iga uue valdkonna kohta vastu asjakohase lisa vastavalt ettepaneku muudetud artiklile 5 ja lepingu artikli 19 punktile B.

               Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5.

               Taustteabe osana võiks ära märkida ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) artikli 12 lõike 1. Selles on sätestatud võimalus, et liikmesriikide lennundusametid võivad sertifikaate välja anda kolmanda riigi lennundusameti poolt välja antud sertifikaadi alusel vastavalt liidu ning asjaomase kolmanda riigi vahel sõlmitud tunnustamislepingute sätetele.

               4.MÕJU EELARVELE

               Mõju ELi eelarvele puudub.

               2016/0342 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu muutmise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise koha

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu volitas 25. septembril 2014 komisjoni alustama läbirääkimisi Ameerika Ühendriikidega, et muuta Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelist tsiviillennundusohutuse reguleerimise alast koostöölepingut, mis jõustus 1. mail 2011. Läbirääkimised viidi e-kirjavahetuse teel edukalt lõpule ja mõlemad pealäbirääkijad märkisid, et on läbiräägitud tekstis kokkuleppele jõudnud.

               (2)Läbirääkimiste tulemusel koostatud lepinguga laiendatakse koostöövaldkondi, kus on võimalik vastastikku tunnustada kinnitusi ja järeldusi nõuetele vastavuse kohta, et optimeerida ressursside kasutamist ja vähendada kulusid, säilitades samas lennutranspordi ohutuse kõrge taseme.

               (3)Seepärast tuleks lepingu muudatus 1 Euroopa Liidu nimel allkirjastada tingimusel, et see sõlmitakse mõnel hilisemal kuupäeval.

               (4)Selleks et piloodilubade väljaandmist käsitleva uue lisa saaks vastu võtta lepingu laiendatud kohaldamisala põhjal, mille tähtsust tuleb vaadelda seoses komisjoni 3. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1178/2011 (millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused) sätetega kolmandate riikide piloodilubade muutmise kohta, tuleks lepingu muudatust 1 kohaldada ajutiselt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu muutmise lepingu muudatuse 1 liidu nimel allkirjastamine kiidetakse heaks tingimusel, et muudatus 1 sõlmitakse.

               Lepingu muudatuse 1 tekst, mis tuleb allkirjastada, on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu muudatuse 1 allkirjastamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud läbirääkimisi pidav lepinguosaline.

               Artikkel 3

               Lepingu muudatust 1 kohaldatakse kooskõlas lepingu muudatuse 1 artikliga 2 ajutiselt alates muudatuse 1 allkirjastamise kuupäevast kuni selle jõustumise kuupäevani.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Otsus 2011/719/EL, ELT L 291, 9.11.2011, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 291, 9.11.2011, lk 1.

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (ELT L 79/1, 19.3.2008).

                     (4)
                  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,28.10.2016
            COM(2016) 693 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu muutmise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus

               Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu muutmise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

               AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE

               JA

               EUROOPA ÜHENDUSE

               VAHELISE

               TSIVIILLENNUNDUSE OHUTUSE

               REGULEERIMISE ALASE KOOSTÖÖLEPINGU

               MUUDATUS 1

               ARTIKKEL 1 – ÜLDNÕUDED

               Vastavalt Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse (edaspidi koos „lepinguosalised“, või eraldi „lepinguosaline“) vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu (edaspidi „leping“) artikli 19 punktis B sätestatud tingimustele lepivad lepinguosalised kokku lepingu muutmises järgmiselt.

               (a)Artikli 2 punkt B jäetakse tervikuna välja ja asendatakse järgmisega:

               „Käesolev leping hõlmab järgmist koostööd:

               (1)lennukõlblikkuse kinnitused ja tsiviillennundustoodete järelevalve;

               (2)keskkonnakõlblikkuse kontroll ja tsiviillennundustoodete kinnitused;

               (3)hooldusüksuste kinnitused ja järelevalve;

               (4)lennundusspetsialistidele lubade väljaandmine ja nende koolitamine;

               (5)õhusõidukite käitamine;

               (6)lennuväljad ning

               (7)lennuliiklusteenused ning lennuliikluse korraldamine.“.

               (b)Artikkel 5 jäetakse tervikuna välja ja asendatakse järgmisega:

               „ARTIKKEL 5

               Lisad

               .Käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate küsimuste puhul koostavad osalised või nende esindajad järelevalvenõukogus uued lisad, milles kirjeldatakse nõuetele vastavuse järelduste ja kinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, kui nad lepivad kokku, et mõlema lepinguosalise tsiviillennundusstandardid, eeskirjad, tavad ja protseduurid on piisavalt ühildatavad, et võimaldada kinnituste ja nõuetele vastavuse järelduste tunnustamist, mida üks osaline esitab teise osalise nimel vastavalt kokkulepitud normidele. Lepinguosalised on nõus ka sellega, et nende tsiviillennundussüsteemide tehnilistele erinevustele viidatakse lisades.“

               ARTIKKEL 2 – AJUTINE KOHALDAMINE

               Lepinguosalised lepivad kokku, et käesolevat muudatust kohaldatakse kuni selle jõustumiseni ajutiselt alates muudatuse allkirjastamise kuupäevast.

               ARTIKKEL 3 – JÕUSTUMINE

               Käesolev muudatus jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on vahetanud viimase diplomaatilise noodi, milles nad kinnitavad, et kõik käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud protseduurid on lõpule viidud.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesoleva lepingu allkirjastanud.

               AMEERIKA ÜHENDRIIGID:

                     EUROOPA LIIT:

                  _____________________________

                     __________________________

               AMETINIMETUS:
                     Administraator,
                     AMETINIMETUS:

                     Föderaalne lennuamet

               KUUPÄEV: ___________________
                     KUUPÄEV:  __________________________


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.8.2016
            COM(2016) 503 final
            2016/0246(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) allakirjutamise ning ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ,
                  1
                jõustus 21. mail 2014 ja seda hakati kohaldama 1. jaanuarist 2014.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted,
                  2
                jõustus samuti 21. mail 2014 ja seda hakati kohaldama 1. jaanuarist 2014. Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 19 alusel kohaldatakse Sisejulgeolekufondi alla kuuluva välispiiride ja viisade rahastamisvahendi (edaspidi „välispiiride ja viisade rahastamisvahend“) suhtes määruse (EL) nr 514/2014 sätteid.

               Välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eesmärk on luua solidaarsusmehhanism, millega kohustada osalevad riigid rakendama üksteise huvides ja üksteise nimel välispiiride kontrollimisel ühesuguseid Euroopa norme. Välispiiride ja viisade rahastamisvahend aitab kaasa Schengeni acquis' ühe olulise eesmärgi saavutamisele, nimelt sellele, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 artikli 15 kohaselt ette nähtud „tõhus, kõrge ja ühtlase tasemega piirikontroll oma välispiiril“ tagatakse ühiselt vastutades. Seega on see Schengeni acquis' edasiarendus.

               Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikes 7 on sätestatud, et Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid osalevad rahastamisvahendis kooskõlas kõnealuse määrusega ning et (kuna asjaomastes assotsieerimislepingutes ei ole vastavaid eeskirju ette nähtud) tuleks kehtestada nende riikide rahalise osaluse kord ja täiendavad normid sellise osalemise kohta, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja Euroopa Kontrollikoja auditeerimisalased pädevused.

               Liechtensteiniga sõlmitava lepingu eelnõu eesmärk on kehtestada määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikes 7 osutatud kord ning võimaldada komisjonil võtta lõplik vastutus kõnealuses assotsieerunud riigis rahastamisvahendi eelarve rakendamise eest ja määrata kindlaks riigi poolt rahastamisvahendi jaoks liidu eelarvesse tehtava makse suurus.

               Eelarve- ja finantskontrollide valdkonnas kehtivad liikmesriikide suhtes horisontaalsed kohustused (nt kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti pädevus), mis tulenevad kas otse aluslepingust või teisestest liidu õigusaktidest. Neid kohustusi kohaldatakse liikmesriikide suhtes vahetult, mistõttu neid ole sätestatud määruses (EL) nr 515/2014. Siiski on kooskõlas määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikega 7 vaja need kohustused assotsieerunud riikide hõlmamiseks lepingu eelnõuga kehtestada.

               Liidu finantshuvide pettuste ja muude eeskirjade eiramiste eest kaitsmiseks on määrusega (EL) nr 514/2014 antud komisjoni töötajatele, kontrollikojale ja Euroopa Pettustevastasele Ametile kontrollide tegemiseks vajalikud juurdepääsuõigused. Määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõikes 9 on lisaks sätestatud, et kolmandate riikidega sõlmitud koostöölepingutega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus teha selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi. Seega on see ette nähtud ka lepingu eelnõus.

               2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               •Õiguslik alus

               Kuna eesmärk on leppida liidu ja Liechtensteini vahel kokku Liechtensteini rahaline osalus välispiiride ja viisade rahastamisvahendis aastatel 2014–2020 ning osalemiseks vajalikud täiendavad normid, põhineb käesolev lepingu allakirjutamise ettepanek Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõikel 2 ja artikli 218 lõikel 5.

               •Kavandatava otsuse vajalikkus

                  Tuginedes määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikele 7, on vaja sõlmida Liechtensteiniga leping, et näha ette kord, mis käsitleb Liechtensteini rahalist osalust välispiiride ja viisade rahastamisvahendis aastatel 2014–2020 ning selliseks osalemiseks vajalikke täiendavaid norme.

                  Lepingu artikli 19 lõiget 4 kohaldades tuleb lepingut, v.a artiklit 5, kohaldada ajutiselt alates selle allakirjutamisele järgnevast päevast.

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

               Ei kohaldata.

               3.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Läbirääkimiste tulemus

               Komisjon esitas 28. mail 2014 nõukogule soovituse volitada komisjoni alustama Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteiniga läbirääkimisi täiendavate normide kehtestamiseks rahvusvahelise lepingu sõlmimise üle.

               Komisjon sai 14. juulil 2014 nõukogult volituse alustada Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteiniga läbirääkimisi, et leppida kokku, kuidas need riigid välispiiride ja viisade rahastamisvahendis täpselt osalevad.

               Läbirääkimisi peeti ühiselt kõigi assotsieerunud riikidega. Toimus kaks läbirääkimiste vooru. Liechtensteiniga sõlmitava lepingu eelnõu lõplik tekst parafeeriti 30. märtsil 2016.

               Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

               Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomastes nõukogu töörühmades.

               Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta alljärgnevalt.

               Lepingu eelnõus on ette nähtud Liechtensteini iga-aastased osamaksud välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eelarvesse, arvutatuna sisemajanduse koguprodukti (SKP) osakaalust kõigi fondis osalevate riikide SKPs [artikkel 10 ja I lisa]. Iga-aastased osamaksud on täpsustatud artiklis 11.

               Lisaks on lepingu eelnõus ette nähtud vastutava asutuse määramise ja aastaaruandluse süsteemi kord.

               Leping sisaldab ka liidu finantshuvide pettuse vastu kaitsmise sätteid ning finantsjuhtimise ja -kontrolli seisukohast asjakohaste sätetega vastavuse tagamise meetmeid, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus ja sellel põhinevas liidu õiguses.

               Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata, kuna ettepanek seondub programmijuhtimisega ja selle eesmärk on kirjutada alla rahvusvahelisele lepingule, mille üle peetud läbirääkimistel lähtuti nõukogu läbirääkimisjuhistest.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Lepingu eelnõu artiklis 10 ja I lisas on kirjeldatud sätteid, mis seonduvad assotsieerunud riigi poolt välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eelarvesse makstavate iga-aastaste osamaksudega ning nende võimaliku oludele kohandamisega, nagu kirjeldatud I lisas.

               5.MUU TEAVE

               •Territoriaalne kohaldatavus

                  Määrusega (EL) nr 515/2014 arendatakse edasi Schengeni acquis'd. Sellega seoses tugineb ka kõnealune Liechtensteiniga sõlmitav leping Schengeni acquis'le.

                  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Kooskõlas eelnimetatud protokolli artikliga 4 otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on võtnud vastu käesoleva ettepaneku, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

                  Kuna käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis'd, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa vastavalt nõukogu otsustele 2000/365/EÜ
                     3
                   ja 2002/192/EÜ
                     4
                   ei osale, ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav.

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Lepingu artiklis 17 sätestatakse kohaldatav aruandlus- ja seirekord. Liechtenstein esitab iga aasta 15. veebruariks ja kuni 2022. aastani (k.a) komisjonile eelmise majandusaasta kohta iga-aastase rakendusaruande.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus

               Ei ole vaja.

               Arvestades eespool nimetatud kaalutlusi, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu otsuse kirjutada liidu nimel lepingule alla ja volitaks nõukogu eesistuja määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama.

               Komisjon on teinud eraldi ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus käesolevale dokumendile lisatud Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) sõlmimise kohta
                  5
               . Nõukogu võtab käesoleva otsuse vastu pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

               2016/0246 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) allakirjutamise ning ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõiget 2 ja artikli 218 lõiget 5,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 515/2014
                  6
                artikli 5 lõikes 7 on sätestatud, et Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid peaksid osalema rahastamisvahendis kooskõlas kõnealuse määrusega, ning et tuleks kehtestada nende riikide rahalise osaluse kord ja täiendavad normid sellise osalemise kohta, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja Euroopa Kontrollikoja auditeerimisalased pädevused.

               (2)Nõukogu volitas 14. juulil 2014 komisjoni alustama läbirääkimisi Norra Kuningriigi, Islandi Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga, et leppida kokku, kuidas nad välispiiride ja viisade rahastamisvahendis täpselt osalevad. Liechtensteini Vürstiriigiga peetud läbirääkimised viidi edukalt lõpule ning Liechtensteini Vürstiriigiga parafeeriti leping 30. märtsil 2016.

               (3)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

               (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes; seetõttu ei osale Ühendkuningriik otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav
                  7
               .

               (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’
                  8
                sätetes; seetõttu ei osale Iirimaa otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (6)Lepingule tuleks liidu nimel alla kirjutada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

               (7)Lepingu artikli 19 lõiget 4 arvestades tuleb lepingut, v.a artiklit 5, kohaldada ajutiselt alates selle allakirjutamisele järgnevast päevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel antakse luba allkirjastada liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline leping täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Allakirjutatava lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija poolt nimetatud isiku(te)le täisvolitused lepingu allakirjutamiseks, eeldusel et leping sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Kooskõlas artikli 19 lõikega 4 kohaldatakse lepingut, v.a artiklit 5, kuni selle jõustumiseni ajutiselt alates allakirjutamisele järgnevast päevast.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 150, 20.5.2014, lk 143.

                     (2)
                  ELT L 150, 20.5.2014, lk 112.

                     (3)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (4)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

                     (5)
                  Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) sõlmimise kohta, COM(2016) 504 final.

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

                     (7)
                  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

                     (8)
                  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.8.2016
            COM(2016) 503 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:
            Nõukogu otsus
            Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) allakirjutamise ning ajutise kohaldamise kohta

               LISA

               järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:

               Nõukogu otsus

               Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) allakirjutamise ning ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIT (edaspidi „liit“)

               ning

               LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK (edaspidi „Liechtenstein“),

               edaspidi „lepinguosalised“,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’
                  1
                sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll“),

               NING ARVESTADES JÄRGMIST:

               (1)Liit lõi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 515/2014
                  2
                Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahendi.

               (2)Määrus (EL) nr 515/2014 on Schengeni acquis' edasiarendus Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli tähenduses.

               (3)Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 514/2014
                  3
                on määruse (EL) nr 515/2014 sätete kohaldamisele otsene mõju, mõjutades seega tolle õigusraamistikku, ning Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokollis sätestatud korda on kohaldatud ka Liechtensteinile teatatud määruse (EL) nr 514/2014 vastuvõtmisel, tunnistavad lepinguosalised, et niivõrd, kui see on määruse (EL) nr 515/2014 rakendamiseks vajalik, on määrus (EL) nr 514/2014 Schengeni acquis' edasiarendus Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli tähenduses.

               (4)Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõikes 7 on sätestatud, et Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid (sh Liechtenstein) osalevad rahastamisvahendis kooskõlas kõnealuse määrusega ning et tuleks kehtestada nende riikide rahalise osaluse kord ja täiendavad normid sellise osalemise kohta, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja Euroopa Kontrollikoja auditeerimisalased pädevused.

               (5)Sisejulgeolekufondi alla kuuluv välispiiride ja viisade rahastamisvahend (edaspidi „välispiiride ja viisade rahastamisvahend“) on Schengeni acquis' eriotstarbeline vahend, mille kaudu soovitakse tagada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides välispiiride ja viisapoliitika valdkonnas koormuse jagamine ning rahaline tugi.

               (6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
                  4
                artiklis 60 on sätestatud kaudse eelarve täitmise eeskirjad, mida kohaldada, kui eelarve täitmise ülesanded delegeeritakse kolmandatele riikidele, sh assotsieerunud riikidele.

               (7)
                     Määruse (EL) nr 514/2014 artikli 17 lõikes 4 on sätestatud veel ametlikult määramata vastutava asutuse 2014. aastal kantud kulude rahastamiskõlblikkus, tagades seeläbi Välispiirifondi ja Sisejulgeolekufondi kontekstis sujuva ülemineku. Samamoodi on oluline, et samu kaalutlusi arvestataks ka käesolevas lepingus. Pidades silmas, et käesolev leping ei jõustunud enne 2014. aasta lõppu, on ülioluline tagada kuni vastutava asutuse määramiseni kantud kulude rahastamiskõlblikkus, eeldusel et enne määramist kohaldatud haldus- ja kontrollisüsteemid on üldjoontes samasugused nagu pärast vastutava asutuse ametlikku määramist jõus olevad süsteemid.

               (8)Selleks et lihtsustada Liechtensteini poolt välispiiride ja viisade rahastamisvahendisse makstavate iga-aastaste osamaksude arvutamist ja kasutamist, tasub Liechtensteini 2014.–2020. aasta osamaksud 2016.–2020. aastal viie iga-aastase osamaksega. 2016.–2018. aasta kohta on iga-aastane osamaks sätestatud kindlaksmääratud summana, kuid 2019. ja 2020. aasta osamaksud määratakse kindlaks 2019. aastal kõigi välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevate riikide sisemajanduse koguprodukti alusel, võttes arvesse juba tasutud osamaksusid,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               Artikkel 1

               Kohaldamisala

               Käesoleva lepinguga sätestatakse täiendavad normid, mis on vajalikud Liechtensteini osalemiseks välispiiride ja viisade rahastamisvahendis kooskõlas määrusega (EL) nr 515/2014.

               Artikkel 2

               Finantsjuhtimine ja -kontroll

               1.Liechtenstein rakendab kõik vajalikud meetmed, et tagada vastavus finantsjuhtimise ja -kontrolli seisukohast asjakohastele sätetele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus ja sellel põhinevas liidu õiguses.

               Esimeses lõigus osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja teiseste õigusaktide sätted on järgmised:

               (a)Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõiked 1, 2 ja 3;

               (b)määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklid 30, 32 ja 57, artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkt i, artikkel 60, artikli 79 lõige 2 ja artikli 108 lõige 2;

               (c)komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012
                  5
                artiklid 32, 38, 42, 84, 88, 142 ja 144;

               (d)nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96
                  6
               ;

               (e)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013
                  7
               .

               Lepinguosalised võivad seda loetelu omavahelisel kokkuleppel muuta.

               2.Liechtenstein kohaldab oma territooriumil lõikes 1 osutatud sätteid kooskõlas käesoleva lepinguga.

               Artikkel 3

               Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinnipidamine

               Välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames Liechtensteinile eraldatavaid vahendeid kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

               Artikkel 4

               Huvide konflikti vältimise põhimõttest kinnipidamine

               Kõigil Liechtensteini territooriumil tegutsevatel finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise ja haldamisega, sh sellise tegevuse ettevalmistamisega, ning eelarve auditeerimise või kontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu liidu huvidega.

               Artikkel 5

               Täitmine

               Komisjoni otsused, millega kehtestatakse rahaline kohustus muudele isikutele peale riikide, on Liechtensteini territooriumil täitmisele pööratavad.

               Täitmisel lähtutakse Liechtensteinis kehtivatest tsiviilmenetluse normidest. Korralduse otsuse täitmise tagamise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele riiklik ametiasutus, kelle Liechtensteini valitsus selleks otstarbeks määrab ning komisjonile teatavaks teeb.

               Kui need formaalsused on komisjoni avalduse põhjal lõpetatud, võib komisjon taotleda täitmist kooskõlas riigi õigusaktidega, saates küsimuse otse pädevale asutusele.

               Täitmise võib peatada ainult Euroopa Liidu Kohtu otsusega. Siiski kuuluvad otsuse ebaõiget täitmist käsitlevad kaebused Liechtensteini kohtute pädevusse.

               Artikkel 6

               Liidu finantshuvide kaitsmine pettuse vastu

               1.Liechtenstein

               (a)võitleb pettuse ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu niisuguste meetmetega, mis toimivad tõkestavalt ja tagavad Liechtensteinis tõhusa kaitse;

               (b)võtab liidu finantshuve kahjustava pettuse vastu samu meetmeid, mida ta kasutab omaenda finantshuve kahjustava pettuse vastu, ning

               (c)kooskõlastab oma tegevust liidu finantshuvide kaitsmisel liikmesriikide ja komisjoniga.

               2.Liechtenstein võtab vastu meetmed, mis on samaväärsed käesoleva lepingu allakirjutamise ajal jõus olevate ja liidu poolt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõikega 4 vastu võetud meetmetega.

               Lepinguosalised võivad kooskõlas käesoleva artikliga ja vastastikusel kokkuleppel võtta tulevikus meetmeid, mis on samaväärsed tulevikus liidu võetavate meetmetega.

               Artikkel 7

               Komisjoni (OLAFi) korraldatav kohapealne kontroll ja inspekteerimine

               Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõike 8 kohaseid õiguseid, on komisjon (Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)) määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud tingimustel volitatud korraldama välispiiride ja viisade rahastamisvahendi suhtes Liechtensteini territooriumil kohapealset kontrolli ja inspekteerimist.

               Liechtensteini ametiasutused aitavad kaasa kohapealsele kontrollimisele ja inspekteerimisele, mida võib nende asutuste soovil korraldada ka nendega ühiselt.

               Artikkel 8

               Kontrollikoda

               Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikega 3 ja määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 esimese osa X jaotise 1. peatükiga on kontrollikojal võimalik teha auditeid Liechtensteini territooriumil välispiiride ja viisade rahastamisvahendi suhtes liidu nimel tulusid ja kulusid haldava mis tahes asutuse ruumides, sealhulgas iga eelarvest makseid saava füüsilise või juriidilise isiku ruumides.

               Kontrollikoja auditid Liechtensteinis korraldatakse koostöös riigi auditeerimisasutustega, või kui neil puuduvad vajalikud volitused, siis koos riigi pädevate talitustega. Kontrollikoda ja Liechtensteini auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samal ajal oma sõltumatuse. Need asutused või talitused teatavad kontrollikojale, kas nad kavatsevad auditeerimisest osa võtta.

               Kontrollikojal on kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõikes 7 ning käesoleva lepingu artiklis 7 sätestatuga vähemalt samasugused õigused kui komisjonil.

               Artikkel 9

               Riigihanked

               Liechtenstein kohaldab oma riigihankeõiguse sätteid kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu
                  8
                XVI lisaga.

               Artikkel 10

               Osamaksud

               1.Liechtensteini iga-aastased osamaksud välispiiride ja viisade rahastamisvahendi eelarvesse 2016.–2018. aastal on ette nähtud järgmises tabelis:

               (Summad eurodes)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Liechtenstein

                        218 815

                        218 815

                        218 815

               2.Liechtensteini 2019. ja 2020. aasta osamaksud tuletatakse riigi sisemajanduse koguprodukti (SKP) osakaalust kõigi välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevate riikide SKPs, kasutades lisas esitatud valemit.

               3.
                     Liechtenstein tasub käesolevas artiklis osutatud osamaksud, olenemata määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 14 osutatud riikliku programmi vastuvõtmise kuupäevast.

               Artikkel 11

               Osamaksude kasutamine

               1.2016. ja 2017. aasta kogumaksed eraldatakse järgmiselt:

               (a)
                     75 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 8 osutatud vaheläbivaatuseks;

               (b)
                     15 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 15 osutatud IT-süsteemide väljatöötamiseks, kui asjaomased liidu õigusaktid on 30. juuniks 2017 vastu võetud;

               (c)
                     10 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 13 osutatud liidu meetmete ja määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 14 osutatud erakorralise abi jaoks.

               Kui punktis b osutatud summat ei jaotata või ei kasutata, jaotab komisjon määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punkti b teises lõigus sätestatud menetluse kohaselt selle ümber määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 7 osutatud erimeetmetele.

               Kui käesolev leping ei jõustu hiljemalt 1. juuniks 2017 või seda ei kohaldata sellel kuupäeval ajutiselt, kasutatakse Liechtensteini osamaksu täies ulatuses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt.

               2.2018., 2019. ja 2020. aasta kogumaksed eraldatakse järgmiselt:

               (a)
                     40 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 7 osutatud erimeetmeteks;

               (b)
                     50 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 15 osutatud IT-süsteemide väljatöötamiseks, kui asjaomased liidu õigusaktid on 31. detsembriks 2018 vastu võetud;

               (c)
                     10 % määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 13 osutatud liidu meetmete ja määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 14 osutatud erakorralise abi jaoks.

               Kui punktis b osutatud summat ei jaotata või ei kasutata, jaotab komisjon määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punkti b teises lõigus sätestatud menetluse kohaselt selle ümber määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 7 osutatud erimeetmetele.

               3.Vaheläbivaatuse, erimeetmete või liidu meetmete jaoks või IT-süsteemide väljatöötamise programmi jaoks eraldatud lisasummasid kasutatakse kooskõlas asjaomase menetlusega, mis on sätestatud kas

               (a)määruse (EL) nr 514/2014 artikli 6 lõikega 2;

               (b)määruse (EL) nr 515/2014 artikli 8 lõikega 7;

               (c)määruse (EL) nr 515/2014 artikli 7 lõikega 3 või

               (d)määruse (EL) nr 515/2014 artikli 15 teise lõiguga.

               4.Komisjon võib igal aastal kasutada kuni 1 581 eurot Liechtensteini maksetest laekunud vahendeid, et katta koosseisuliste või mittekoosseisuliste töötajate halduskulud, mis on vajalikud määruse (EL) nr 515/2014 ja käesoleva lepingu täitmiseks Liechtensteini poolt.

               Artikkel 12

               Konfidentsiaalsus

               Käesoleva lepingu alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitatakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset teavet liidu institutsioonide suhtes kehtivate sätete ja Liechtensteini õigusaktidega. Sellist teavet võib edastada üksnes liidu institutsioonides, liikmesriikides või Liechtensteinis olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada üksnes selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tulemuslik kaitse.

                  Artikkel 13

               Vastutava asutuse määramine

               1.
                     Liechtenstein teavitab komisjoni niipea kui võimalik pärast riikliku programmi heakskiitmist välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames kulude juhtimise ja kontrollimise eest vastutatava asutuse ametlikust määramisest ministrite tasandil.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud määramine sõltub sellest, kas asutus vastab määruses (EL) nr 514/2014 või selle alusel sätestatud määramiskriteeriumidele, mis käsitlevad sisekliimat, kontrollitegevust, teavet ja teavitamist ning järelevalvet.

               3.
                     Vastutava asutuse määramine põhineb auditeerimisorgani arvamusel; selliseks organiks võib olla auditeerimisasutus, kes hindab, kas vastutav asutus täidab määramiskriteeriume. Nimetatud organ võib olla sõltumatu avalik-õiguslik asutus, kes vastutab haldamise järelevalve, hindamise ja auditeerimise eest. Auditeerimisorgan on sõltumatu vastutavast asutusest ning teeb oma tööd kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega. Liechtenstein võib asutuse määramise kohta otsuse tegemisel lähtuda sellest, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemid on üldjoontes samasugused nagu eelnenud perioodi jooksul kasutatud ja kas need on toiminud tulemuslikult. Kui auditi- ja kontrollitulemustest selgub, et määratud asutus ei täida enam määramiskriteeriume, võtab Liechtenstein vajalikud meetmed selle asutuse ülesannete täitmisel esinevate puuduste kõrvaldamise tagamiseks, sealhulgas määramise lõpetamisega.

               Artikkel 14

               Eelarveaasta määratlus

               Käesolevas lepingus hõlmab määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 osutatud eelarveaasta kantud kulusid ja saadud tulusid, mis kantakse vastutava asutuse raamatupidamisarvestusse ajavahemikul aasta „N–1“ 16. oktoobrist kuni aasta „N“ 15. oktoobrini.

               Artikkel 15

               Kulude rahastamiskõlblikkus

               Erandina määruse (EL) nr 514/2014 artikli 17 lõike 3 punktist b ja lõikest 4 on kulud rahastamiskõlblikud ka juhul, kui vastutav asutus on need kandnud enne käesoleva lepingu artikli 13 kohast ametlikku määramist, tingimusel et enne ametlikku määramist kohaldatavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid on üldjoontes samasugused nagu need, mida kohaldatakse pärast vastutava asutuse ametlikku määramist.

               Artikkel 16

               Aastabilansimakse maksetaotlus

               1.
                     Eelarveaastale järgneva aasta 15. veebruariks esitab Liechtenstein komisjonile dokumendid ja teabe, mida on nõutud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 esimese lõigu punktides b ja c.

               Erandina määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 lõikest 1 ja kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 kolmanda lõiguga esitab Liechtenstein komisjonile määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 teises lõigus osutatud arvamuse eelarveaastale järgneva aasta 15. märtsiks.

               Käesolevas lõigus osutatud dokumente kasutatakse aastabilansimakse maksetaotlusena.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud dokumendid koostatakse mudelite alusel, mille komisjon on vastu võtnud vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 lõikele 3.

               Artikkel 17

               Rakendusaruanne

               Erandina määruse (EL) nr 514/2014 artikli 54 lõikest 1 ja kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 kolmanda lõiguga esitab Liechtenstein komisjonile kuni 2022. aastani (k.a) iga aasta 15. veebruariks aastaaruande eelmisel eelarveaastal riikliku programmi rakendamise kohta ja võib selle teabe sobival tasemel avaldada.

               Riikliku programmi rakendamise esimene aastaaruanne esitatakse 15. veebruariks, mis järgneb käesoleva lepingu jõustumisele või selle ajutise kohaldamise alustamisele.

               Esimene aruanne hõlmab eelarveaastaid alates 2014. aastast kuni teises lõigus esimese aruande jaoks sätestatud tähtpäevale eelneva eelarveaastani. Liechtenstein esitab riikliku programmi rakendamise lõpparuande 31. detsembriks 2023.

               Artikkel 18

               Elektrooniline andmevahetussüsteem

               Kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 24 lõikega 5 toimub Liechtensteini ja komisjoni vaheline ametlik teabevahetus komisjoni poolt selleks otstarbeks ette nähtud elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu.

               Artikkel 19

               Jõustumine

               1.Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

               2.Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Nad teatavad teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest.

               3.Käesolev leping jõustub lõikes 2 osutatud viimase teatamise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval.

               4.Lepinguosalised kohaldavad lepingut, v.a selle artiklit 5, ajutiselt alates sellele allakirjutamise päevale järgnevast päevast, ilma et see piiraks põhiseadusest tulenevaid nõudeid.

               Artikkel 20

               Kehtivusaeg ja lõpetamine

               1.Liit või Liechtenstein võivad käesoleva lepingu lõpetada, teatades oma otsusest teisele lepinguosalisele. Leping kaotab kehtivuse kolme kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Lõpetamise otsusest teatamise ajal pooleli olevaid projekte ja meetmeid jätkatakse käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Lepinguosalised lahendavad lepingu lõpetamise muud võimalikud tagajärjed ühisel kokkuleppel.

               2.
                     Leping lõpetatakse, kui Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll lõpetatakse selle ühinemisprotokolli artikli 5 lõike 4, artikli 11 lõike 1 või artikli 11 lõike 3 kohaselt.

               Artikkel 21

               Keeled

               Käesolev leping koostatakse ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               LISA

               2019. ja 2020. aasta osamaksude arvutamise valem ja makseandmed

               2019. ja 2020. aasta kohta arvutatakse Liechtensteini rahaline osalus välispiiride ja viisade rahastamisvahendis, millele on osutatud määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 7 teises ja kolmandas lõigus, järgmise valemiga:

               2013.–2017. aastal iga aasta kohta eraldi: Liechtensteini sisemajanduse koguprodukti (SKP) 2019. aasta 31. märtsi seisuga lõplikud andmed jagatakse kõigi asjaomasel aastal välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevate riikide SKP andmete summaga. Välispiiride ja viisade rahastamisvahendi rakendamise kogukestuse jooksul Liechtensteini makstava kogusumma arvutamiseks kohaldatakse 2013.–2017. aasta kohta saadud viie protsendimäära keskmisi 2014.–2019. aastal välispiiride ja viisade rahastamisvahendile eraldatavate iga-aastaste tegelike assigneeringute suhtes ning komisjoni vastu võetud Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve projektis välispiiride ja viisade rahastamisvahendi jaoks ette nähtud 2020. aasta kulukohustuste assigneeringu suhtes. Sellest summast lahutatakse kooskõlas käesoleva lepingu artikli 10 lõikega 1 juba Liechtensteini tasutud iga-aastased osamaksud, et saada 2019. ja 2020. aasta kogusumma. Sellest summast pool tuleb tasuda 2019. aastal ja ülejäänud pool 2020. aastal.

               Osamaksud tasutakse eurodes.

               Liechtenstein tasub asjaomase osamaksu hiljemalt 45 päeva jooksul pärast sissenõudekorralduse saamist. Osamaksu tasumisega viivitamise korral peab Liechtenstein maksma laekumata summalt viivist maksetähtpäevast alates. Intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning mida on suurendatud 3,5 protsendipunkti võrra.

                     (1)
                  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), viimati muudetud 15. mai 2014. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 547/2014 (ELT L 163, 29.5.2014, lk 18).

                     (5)
                  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

                     (6)
                  Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

                     (8)
                  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 461.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.5.2017
            COM(2017) 270 final
            EMPTY
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2018. aasta üldeelarvest

               SELETUSKIRI

               Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,
                  1
                eriti selle artikli 10 kohaselt võib Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga (2011. aasta hinnad).

               Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  2
                punktis 11 on sätestatud fondi kasutuselevõtu kord.

               Fondist abi saamise tingimusi on kirjeldatud üksikasjalikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002
                  3
                ja nähakse ette, et eelarvesse lisatakse ettemaksete tegemiseks maksimaalselt 50 000 000 eurot nii maksete kui ka kulukohustuste assigneeringutes.

               Komisjon lisab need summad 2018. aasta eelarveprojekti.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2018. aasta üldeelarvest

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,
                  4
                eriti selle artikli 4a lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  5
                eriti selle punkti 11,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  6
                artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4a lõikes 4 on sätestatud, et kui see on vajalik selleks, et tagada eelarvevahendite õigeaegne olemasolu, võib võtta kasutusele fondi vahendid summas kuni 50 000 000 eurot ettemaksete tegemiseks ning kanda vastavad assigneeringud liidu üldeelarvesse.

               (4)Selleks et tagada piisavate eelarvevahendite õigeaegne olemasolu liidu 2018. aasta üldeelarves, tuleks võtta kasutusele fondi vahendid summas 50 000 000 eurot ettemaksete tegemiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu 2018. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames ettemaksete tegemiseks kasutusele 50 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (2)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (3)
                  ELT L 189, 27.6.2014, lk 143

                     (4)
                  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

                     (5)
                  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (6)
                  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).