title: Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta

text:
                    EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                        Brüssel 15.2.2007
                                                        KOM(2007) 58 lõplik
                                                        2007/0025 (CNS)
                                                        2007/0026 (CNS)
                                                        2007/0027 (CNS)
                                            Ettepanek:
                                    NÕUKOGU DIREKTIIV
   millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult
                        või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta
                                            Ettepanek:
                                      NÕUKOGU MÄÄRUS
        millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise
                                         korralduse kohta
                                            Ettepanek:
                                      NÕUKOGU MÄÄRUS
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad
               piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas
                                        (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                       SELETUSKIRI
   I.  SISSEJUHATUS
       Käesolev ettepanekute pakett sisaldab järgmiste õigusaktide muudatusi:
       –     nõukogu direktiiv 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult või
             osaliselt veetustatud piimakonservide kohta,
       –     nõukogu määrus (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse
             kohta ja
       –     nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse joogipiima tootmise ja
             turustamise ühiseeskirjad.
       Eelkõige võimaldavad kavandatud muudatused piimasektoris mitmeid eeskirju kõigi
       sidusrühmade huvides lihtsamaks teha.
   II. NÕUKOGU DIREKTIIV 2001/114/EÜ
       Ühenduse piimatööstus ning piimapulbrite ja kondenspiima eksportijad on pikka
       aega taotlenud nimetatud toodete valgusisaldust reguleerivate ühenduse eeskirjade
       muutmist. Praegu peaks piimavalgu looduslik sisaldus kogutud piimas säilima ka
       piimakonservides. Valgusisalduse reguleerimine standardtasemele ei ole lubatud.
       Alates 1999. aastast on Codex Alimentarius’e komitee lubanud valgusisalduse
       kõnealust standardimist komisjoni kehtestatud rahvusvahelises kuivpiimastandardis.
       Selle tagajärjel on väljaspool ühendust asuvatel konkurentidel, kes toodavad
       vastavalt nimetatud standarditele, ühenduse tootjate ees majanduslik eelis. Lisatud
       ettepanekute eesmärk on olukorda muuta, lubades valgusisalduse standardimist
       ühenduses kooskõlas Codex’i standarditega (minimaalne sisaldus rasvata kuivaines
       34%).
       Arvestades, et piimapulbri loomulik valgusisaldus on vahemikus 31–37%, toob 34%
       muutmine standardiks tõenäoliselt kaasa suurte valgukoguste viimise ühenduse
       turule. Tuginedes piimavalkude prognoositavale turule, kus valitseb suur nõudlus, ei
       ole siiski oodata, et saadaolevate koguste suurenemine tooks ühenduse jaoks kaasa
       mingeid sekkumise, eksporditoetuste või kasutamisabiga seotud suuremaid või üldse
       mingeid lisakulusid. Valkude kõrgem üldine kaubanduslik väärtus koos tugevnenud
       konkurentsivõimega maailmaturul võib isegi piimahinda tõsta, kui kaubanduslikud
       hüved kanduvad edasi piimatootjatele.
       Lõssipulbri sekkumishinna aluseks on praegu valgusisaldus 35,6%. Seoses 34%
       standardi kehtestamisega ühenduses tuleks loogiliselt viia sekkumisstandard
       sekkumishinna edasiste kohanduste abil selle tasemega vastavusse (vt III jao
       punkt a).
ET                                           2                                              ET
 ---pagebreak---    III. NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 1255/1999
        a)     Lõssipulbri sekkumishinna vähendamine
        Eespool osutatud lõssipulbri sekkumishinna kohandamine on rangelt matemaatiline
        ja järgib kehtivaid hinnavähendusreegleid, kui lõssipulbri valgusisaldus on väiksem
        kui 35,6%line sekkumisstandard. Iga standardist madalama protsendipunkti kohta
        kohaldatakse 1,75%list vähendust.
        Uue 34%lise sekkumisstandardiga kaasneks seega uus sekkumishind, mis oleks
        praegusest 2,8% (1,6% x 1,75) madalam. Lisaks sellele on lõssipulbri standardimise
        uue võimalusega seoses asjakohane lubada sekkumist üksnes standardse lõssipulbri
        puhul, mille valgusisaldus on 34%. Seepärast tuleks artiklit 7 vastavalt muuta.
        b)     Või sekkumisajendi kaotamine
        Võiga seotud sekkumise praegustes eeskirjades nähakse ette, et alates 1. märtsist
        kuni 31. augustini on liikmesriigis sekkumine lubatud, kui keskmine turuhind langeb
        või on alla 92% sekkumishinnast kahel järjestikusel nädalal. Liikmesriigis
        otsustatakse kokkuostu peatamise üle, kui keskmine võihind on kahel järjestikusel
        nädalal 92% või kõrgem. Tegelik fikseeritud kokkuostuhind moodustab 90%
        sekkumishinnast. See süsteem on liikmesriikidele ja komisjonile halduslikust
        vaatenurgast koormav ning on oma praktilise väärtuse minetanud.
        Sekkumissüsteemi väärtust kahandamata tuleks seega eeskirju lihtsustada,
        kõrvaldades 92%lise käivitusmehhanismi. Sekkumisametid võivad alates 1. märtsist
        kuni ühenduse üldise ülemmäära saavutamiseni osta võid lihtsalt 90%ga
        sekkumishinnast. Pärast seda võib komisjon sekkumiskokkuostu peatada või lasta
        sellel jätkuda pakkumissüsteemis, mis on eeskirjadega juba ette nähtud. Seepärast
        tuleks artikli 6 lõiget 1 vastavalt muuta.
        c)     Või siseriikliku kvaliteediklassi kaotamine
        Viide „siseriiklikule kvaliteediklassile” võeti ühenduse õigusaktides kasutusele ajal,
        mil või kohta puudusid ühenduse standardid.
        1995. aasta ühistes kvaliteedinõuetes sätestati võid hõlmavate sekkumismeetmete
        ühised kvaliteedinõuded. Leiti, et need nõuded on väga ranged, samas kui nende
        järgimist on tülikas kontrollida, ning seetõttu lähtuti mitmesugustes abikavades võiga
        seoses jätkuvalt siseriiklikest klassidest. Kuna siseriiklikke klasse on nüüd 25/27, on
        ilmselge oht, et toetuste andmisega on seotud erinevad kvaliteedinäitajad ja
        kontrollisüsteemid. Seepärast tehakse ettepanek võtta või kvaliteedi kriteeriumina
        selle siseriikliku klassi asemel kasutusele ühenduse nõuded toetusega eksporditud
        võile. Need nõuded ei ole sekkumisnõuetest mitte üksnes leebemad, vaid ka
        kergemini kontrollitavad. Artikli 6 lõikeid 2 ja 3 tuleks vastavalt muuta.
        d)     Teatava eraladustusabi kaotamine
        Kuna ettevõtjad ei ole varasemal ajal koore ja lõssipulbri eraladustusabi piimaturu
        toetuseks kasutanud, võib need kaks meedet iganenuks tunnistada ning need tuleks
        piima käsitlevast põhimäärusest välja jätta.
ET                                              3                                               ET
 ---pagebreak---        e)      Sõjaväele võimaldatava kasutamisabi kaotamine
       Samavõrra iganenud on võimalus anda abi sõjaväe ostetava või jaoks (artikli 13
       lõike 1 punkt b) ning tuleks määrusest välja jätta.
       f)      Koolipiima ühtse abimäära kehtestamine
       Artiklis 14 nähakse ette ühenduse abi, mida antakse koolipiima süsteemis. Ehkki nii
       toitumise kui propageerimise seisukohast on tegemist väärt süsteemiga, leiavad
       liikmesriigid, et selle rakendamine on komplitseeritud ja vaevaline. Süsteemi
       lihtsustamiseks tehakse ettepanek kasutada vaid ühte abimäära, mis ei sõltu õpilastele
       jagatava piima sordist. Ühtse abimäära kehtestamisel tuleks lähtuda erinevate
       piimasortide varasemast tarbimisest koolipiima süsteemis. Muude abikõlblike
       piimatoodete puhul tuleks nimetatud lihtsustamist abisummade määramisel silmas
       pidada.
       g)      Impordilitsentsi kohustuslikust kasutamisest loobumine
       Artiklis 26 nähakse ette impordilitsentsi kasutamise kohustus artikli 1 toodete
       importimisel. Seoses impordikvootidega on komisjoni maksunduse ja tolliliidu
       peadirektoraat mõnda aega kontrollinud mitmesuguste põllumajandustoodete importi
       saabumise järjekorras teenindamise süsteemi abil. Süsteem tugineb imporditud
       koguste igapäevasele kontrollimisele liikmesriikides usaldusväärse arvutivõrgu abil.
       Sidusrühmadele suunatud teabeallikana annab maksustamise ja tolli peadirektoraadi
       järelevalvesüsteem täpsemat, ajakohasemat ja läbipaistvamat teavet kui praegune
       litsentseerimissüsteem. Selle taustal tehakse ettepanek vabastada ettevõtjad
       impordilitsentsi esitamisest, kui impordikvoodid on või ei ole edaspidi maksustamise
       ja tolli peadirektoraadi järelevalve all.
   IV. NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 2597/97
       Selle määrusega on praegu ette nähtud, et ühenduses võib toota ja turustada üksnes
       kolme joogipiima kategooriat:
       –      lõss (rasvasisaldus 0,5% või väiksem),
       –      madala rasvasisaldusega piim (rasvasisaldus 1,5–1,8%)
       –      täispiim (rasvasisaldus 3,5% või suurem).
       Seoses mitmete ühinemislepingutega on varem aktsepteeritud suurt hulka erandeid
       eeltoodust. Kõik need erandid aeguvad 2009. aastal, välja arvatud Eestis, kus erand
       aegub 2007. aasta aprillis. Eesti on ametlikult taotlenud erandi pikendamist ja võrdse
       kohtlemise tagamiseks soovitatakse eraldi ettepanekus see taotlus rahuldada, andes
       ajapikendust 2009. aastani.
       Lisaks sellele on ühenduses aastaid valitsenud selge ja püsiv suundumus väiksema
       piimarasvasisaldusega piimatoodete tarbimisele, eriti joogipiima osas.
       Et reageerida nimetatud muutustele toitumisharjumustes ja järgida üldist eesmärki
       soosida turul valitsevale nõudlusele vastavate põllumajandustoodete tootmist,
       tehakse ettepanek vabastada joogipiima turg, andes loa toota ja turustada ühenduses
ET                                              4                                             ET
 ---pagebreak---       piima, mille rasvasisaldus jääb väljapoole kolme eespool nimetatud kategooriat,
      tingimusel et etiketil on kirjas selge ja loetav teave rasvasisalduse kohta.
      Niisugune vabastamine muudaks mõned eespool nimetatud erandid ülearuseks,
      võimaldades samas suuremat läbipaistvust ja liikmesriikidevahelist kaubandust.
   V. FINANTSTAGAJÄRJED
      Piimakonservide standardimine koos lõssipulbri sekkumishinna vähendamisega 2,8%
      võrra toob tõenäoliselt kaasa lõssipulbri tootmise vähese tõusu, samas kui suurem
      osa standardimise tulemusena saadud valgukogusest kulub juustu ja värskete
      piimatoodete tootmiseks. Nimetatud kasv suurendaks nendes toodetes rasva
      kasutamist ning vastavalt sellele väheneks või tootmine ja eksport. Kokkuvõttes
      kaasneks standardimisega seega eelarvekokkuhoid.
      Algmääruse (määrus (EÜ) nr 1255/1999) kavandatud muudatused, välja arvatud
      lõssipulbri sekkumishind, on oma olemuselt tehnilised/iganenud ning nendega ei
      kaasne eelarvekokkuhoidu ega uusi eelarvekulusid. Koolipiimatoetuse ühtse
      abimäära kehtestamine ei muuda kava rahaliste vahendite koguhulka.
      Eeldatakse, et joogipiima määruse (määrus (EÜ) nr 2597/97) liberaliseerimisel ei
      muutu madalama rasvasisaldusega joogipiima tarbimisele ülemineku kiirus. Kuna
      võib eeldada, et keskmise rasvasisaldusega seotud tendents ei muutu, ei avalda see
      praeguste õigusaktidega võrreldes eelarvele mõju.
ET                                             5                                         ET
 ---pagebreak---                                                                2007/0025 (CNS)
                                                    Ettepanek:
                                         NÕUKOGU DIREKTIIV
     millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult
                           või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,2
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Pidades silmas kasvavat vajadust rahvusvahelise kaubanduse ühtlustamise järele,
           tuleks ette näha võimalus lõssipulbri, täispiimapulbri ja kondenspiima valgusisalduse
           standardimiseks, määrates minimaalseks sisalduseks rasvata kuivaines 34%.
   (2)     Standardimist lubades on tarvis määratleda                     valgusisalduse  reguleerimiseks
           kasutatavad toorained ja nende koostis.
   (3)     Nõukogu direktiivi 2001/114/EÜ3 tuleks vastavalt muuta,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
                                                    Artikkel 1
   Direktiivi 2001/114/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
                                                    Artikkel 2
   1.        Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid
             hiljemalt 1. jaanuariks 2008. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning
             kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata
             komisjonile.
   1
           ELT C …, …, lk ….
   2
           ELT C …, …, lk ….
   3
           EÜT L 15, 17.1.2002, lk 19. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
ET                                                       6                                                ET
 ---pagebreak---             Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse
            või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
            Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.       Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas
            valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
                                              Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
                                              Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                 7                                           ET
 ---pagebreak---                                                   LISA
   Direktiivi 2001/114/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:
   1)       punktis 1 „Osaliselt veetustatud piim” asendatakse esimene lõik järgmisega:
            „See on magustatud või magustamata vedel toode, mis on saadud vee osalise
            eemaldamise teel piimast, lõssist või väherasvasest piimast või nende toodete segust
            ja millele võib olla lisatud koort või täielikult veetustatud piima või mõlemaid,
            seejuures ei ületa täielikult veetustatud piima kogus valmistootes 25% kogu piima
            kuivainest.”;
   2)       punktis 2 „Osaliselt veetustatud piim” asendatakse esimene lõik järgmisega:
            „See on tahke toode, mille veesisaldus ei ületa 5% valmistoote massist ja mis on
            saadud vee eemaldamise teel piimast, täielikult või osaliselt kooritud piimast, rõõsast
            koorest või nende toodete segust.”;
   3)       punkti 3 „Töötlemisviisid” muudetakse järgmiselt:
            a)    Punktis b asendatakse sissejuhatavad sõnad järgmistega:
                  „Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta
                  määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu
                  hügieeni erireeglid*) kohaldamist, säilitatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud tooteid
                  järgmiselt:
                  *     ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Parandatud ELT L 226, 25.6.2004,
                        lk 22.”;b)         Lisatakse järgmine punkt c:
                  „Minimaalse taseme 34% (rasvata kuivaines) saavutamiseks võib piima
                  valgusisaldust muuta, et viia see vastavusse käesoleva lisa punktides 1 ja 2
                  esitatud koostisnõuetega, lisades ja/või eemaldades piima koostisosi viisil, mis
                  ei muuda vadakuvalgu ja kaseiini vahekorda töödeldavas piimas.”;
   4)       punkt 4 „Lubatud lisandid” asendatakse järgmisega:
            „4.   Lubatud lisandid ja toorained
                  a)    artikli 2 kohaselt võib käesolevas lisas osutatud toodete puhul lubada
                        vitamiinide lisamist vastavalt direktiivile 90/496/EMÜ;
                  b)    punkti 3 alapunktis c osutatud valgusisalduse reguleerimiseks on lubatud
                        kasutada järgmisi tooraineid:
                        i)     piimaretentaat
                               Piimaretentaat on toode, mis on saadud                  piimavalgu
                               kontsentreerimisel piima, väherasvase piima             või lõssi
                               ultrafiltreerimise teel;
                        ii)    piimapermeaat
                               Piimapermeaat on toode, mis on saadud piimast, väherasvasest
                               piimast või lõssist piimavalkude ja piimarasva eemaldamisel; ning
ET                                                   8                                              ET
 ---pagebreak---    iii) laktoos
        Laktoos on piima looduslik koostisosa, mida saadakse tavaliselt
        vadakust, mille veevaba laktoosi sisaldus kuivaines on vähemalt
        99,0% m/m. See võib olla veevaba või sisaldada üht kristallivee
        molekuli või olla mõlema vormi segu.”
ET                         9                                            ET
 ---pagebreak---                                                               2007/0026 (CNS)
                                                 Ettepanek:
                                         NÕUKOGU MÄÄRUS
        millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise
                                            korralduse kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut4,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust5,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/19996 artikli 7 lõikes 1 sätestatakse
           miinimumnõudena sekkumiskokkuostu lõssipulbri valgusisalduse kohta 35,6% rasvata
           kuivekstrakti massist. Pärast teatud veetustatud piimakonservidele ühenduses 34%lise
           standardi kehtestamist on sekkumisvarude hea juhtimise seisukohalt asjakohane
           fikseerida sekkumise kvaliteet sellel tasemel. Kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1
           sätestatud lõssipulbri sekkumishinda tuleks valgusisalduse uut standardit silmas
           pidades muuta.
   (2)     Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 1 nähakse ette või kokkuost
           sekkumisametite poolt, kui või turuhinnad on kahe nädala jooksul alla 92%
           sekkumishinnast. Sellise korra haldamine on vaevanõudev. Sekkumissüsteemi
           viimaste muudatuste valguses ja arvestades kõnealuse süsteemi lihtsustamise vajadust
           tuleks käivituskord kaotada.
   (3)     Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et või eraladustusabi
           antakse ainult siseriiklike kvaliteediklasside kohaselt liigitatud võile. Erinevate
           kvaliteeditasemete kohaldamine liikmesriikides toob kaasa toetuste erineva käsitluse.
           Võrdse kohtlemise tagamiseks ja eraladustusabi haldamise hõlbustamiseks tuleks
           liikmesriikide kriteeriumid asendada ühenduse teiste turutoetuste puhul kasutatavate
           kriteeriumidega.
   (4)     Vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikele 3 antakse eraladustusabi koorele
           turutoetusmeetmena. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt on võimalik
           eraladustusabi anda samuti lõssipulbrile. Võttes arvesse, et nimetatud kahte
   4
           ELT C …, …, lk ….
   5
           ELT C …, …, lk ….
   6
           EÜT L 160, 26.6.199, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307,
           25.11.2005, lk 2).
ET                                                    10                                                   ET
 ---pagebreak---          toetusmeedet ei ole praktikas isegi piimarasva ja valkude turu tõsise
         tasakaalustamatuse juhtudel pikka aega kasutatud, võib lugeda need kaks meedet
         tarbetuks ja tühistada.
   (5)   Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 13 lõike 1 punktis b nähakse sõjaväe jaoks ette
         võimalus osta võid alandatud hindadega. Kõnealust sätet ei ole siiski alates 1989.
         aastast kohaldatud ja kirjeldatud toetuskava ei peeta vajalikuks.
   (6)   Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 14 sätestatakse haridusasutuste õpilastele antava
         piima toetustase ja kehtestatakse teiste abikõlblike toodete toetustaseme kohandamine.
         Koolipiima programmi lihtsustamise eesmärgil tänapäevaseid tervishoiu ja toitumise
         alaseid suundumusi silmas pidades tuleks kõikidele piimakategooriatele kehtestada
         kindla suurusega toetused.
   (7)   Koolipiima programmi raames rakendatavaid toetussummasid kohaldatakse igal aastal
         juulist juunini, samal ajal kui mõnes liikmesriigis lõpeb kooliaasta juulis. Kahe erineva
         määra kohaldamine ühe kooliaasta jooksul tekitab programmi rakendamisel tõsiseid
         probleeme. Kirjeldatud olukorra ärahoidmiseks tuleks abisummat kohaldada augustist
         juulini. Järelikult tuleks praegu kehtivate 2006/2007 õppeaastaks ettenähtud
         abisummade maksmist pikendada kuni 31. juulini 2007.
   (8)   Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 26 sätestatakse kohustuslikud impordilitsentsid
         kõikide kõnealuse määruse artiklis 1 nimetatud toodete importimisel. Käesoleval ajal
         on lisaks litsentsisüsteemile kättesaadavad teisedki järelevalvesüsteemid, mis tagavad
         täpsema, ajakohastatud ja läbipaistva teabe kogumise. Vajaduse korral tuleks
         kõnealuseid süsteeme kohaldada ka piimatoodete importimisel. Impordilitsentsi nõue
         ei tohiks olla seetõttu kohustuslik, samal ajal kui komisjonile tuleks anda õigus
         litsentsisüsteemi kasutuselevõtuks, kui see on vajalik.
   (9)   Määrust (EÜ) nr 1255/1999 tuleks vastavalt muuta,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                               Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 1255/1999 muudetakse järgmiselt:
   1)      artikli 4 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:
           „b)    lõssipulbrile: 169,80 alates 1. septembrist 2007.”;
   2)      artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
           a)     lõige 1 asendatakse järgmisega:
           „1.    Sekkumisametid ostavad igal aastal ajavahemikul 1. märtsist 31. augustini või
                  kokku lõikes 2 sätestatud korras 90%ga sekkumishinnast edaspidi
                  kindlaksmääratavate tingimuste kohaselt.
ET                                                 11                                              ET
 ---pagebreak---              Komisjon võib katkestada sekkumisostu niipea, kui eespool nimetatud
             ajavahemikul sekkumiseks pakutavad kogused ületavad alates 2008. aastast
             30 000 tonni.
             Sellisel juhul on sekkumisametitel õigus korraldada kokkuost avatud
             pakkumiskutse alusel edaspidi kindlaksmääratavate tingimuste kohaselt.";
      b)     lõikes 2 jäetakse teine lõik välja;
      c)     lõiget 3 muudetakse järgmiselt:
             i)    esimene lõik asendatakse järgmisega:
                   „Eraladustusabi antakse järgmistele toodetele:
                   –      ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud
                          mage või, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82% massist,
                          rasvata kuivekstrakti sisaldus kõige enam 2% massist ja veesisaldus
                          kõige enam 16% massist;
                   –      ühenduse tunnustatud ettevõttes koorest või piimast valmistatud
                          soolavõi, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80% massist,
                          rasvata kuivekstrakti sisaldus kõige enam 2% massist, veesisaldus
                          kõige enam 16% massist ja soolasisaldus kõige enam 2% massist.”;
             ii)   teine lõik jäetakse välja;
   3) artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
      a)     lõige 1 asendatakse järgmisega:
             „1.   Tingimustel, mis määratakse kindlaks edaspidi, ostab iga liikmesriigi
                   määratud sekkumisamet sekkumishinnaga kokku kõrgeima kvaliteediga
                   lõssipulbrit, mis on valmistatud pihustusmenetlusel ja saadud ühenduses
                   tunnustatud ettevõttes lehmapiimast, mida talle pakutakse ajavahemikul
                   1. märtsist 31. augustini ja mis:
                   –      sisaldab valku vähemalt 34,0% rasvata kuivekstrakti massist;
                   –      vastab kindlaksmääratavatele säilitusnõuetele;
                   –      vastab miinimumkoguse ja pakendi suhtes kindlaksmääratavatele
                          tingimustele.
                   Sekkumishind on hind, mis kehtib lõssipulbri tootmispäeval, ja seda
                   kohaldatakse lõssipulbri suhtes, mis on tarnitud sekkumisameti poolt
                   määratud lattu. Tingimustel, mis määratakse kindlaks edaspidi, kannab
                   kindla suurusega transpordikulud sekkumisamet, kui lõssipulber
                   tarnitakse lattu, mis asetseb lõssipulbri senisest ladustamispaigast
                   kaugemal, kui on kindlaks määratud.
                   Lõssipulbrit võib ladustada ainult ladudes, mis vastavad tingimustele,
                   mis määratakse kindlaks edaspidi.”;
      b)     lõige 3 jäetakse välja;
ET                                            12                                              ET
 ---pagebreak---    4)       artikli 10 punkt a asendatakse järgmisega:
            „a) käesoleva        peatüki     kehtestamist    käsitlevate      sätete   üksikasjalikud
            rakenduseeskirjad;”;
   5)       artikli 13 lõike 1 punkt b jäetakse välja;
   6)       artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:
            „3.    Ühenduse abi moodustab
                   –     täispiima puhul      18,61    EUR/100 kg     ajavahemikul     1. juulist 2006
                         31. juulini 2007;
                   –     kogu piima puhul 16,11 EUR/100 kg alates 1. augustist 2007.
                   Muude abikõlblike piimatoodete puhul määratakse abi suurus asjaomaste
                   toodete piimasisaldust arvestades.”;
   7)       artiklit 26 muudetakse järgmiselt:
            a)     lõige 1 asendatakse järgmisega:
                   „1.   Artiklis 1 loetletud toodete importimisel ühendusse ja eksportimisel
                         ühendusest võidakse nõuda impordi- või ekspordilitsentsi esitamist.”
            b)     lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:
                   „a)   nende toodete nimekirja, mille suhtes nõutakse ekspordilitsentsi, ja
                         impordiprotseduurid, mille puhul impordilitsentsi ei nõuta;”.
                                               Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2007. Artikli 1 lõiget 1, lõiget 2, lõike 3 punkti a ja lõiget 4
   kohaldatakse alates 1. septembrist 2007.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
ET                                                 13                                                   ET
 ---pagebreak---                                                           2007/0027 (CNS)
                                               Ettepanek:
                                        NÕUKOGU MÄÄRUS
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad
                 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut7,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust8,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/979 artiklis 3 sätestatakse joogipiimana käsitletavad
           tooted, võttes aluseks eelkõige nende rasvasisalduse.
   (2)     Kehtivatelt liitumiseelsetelt riiklikelt eeskirjadelt ühenduse eeskirjadele ülemineku
           hõlbustamiseks on seoses viimaste liitumistega vastu võetud mitmed
           üleminekupiirangud.
   (3)     Silmas pidades nii erinevate liikmesriikide mitmekesiseid tarbimisharjumusi kui ka
           piirangute lõpulejõudmist tundub asjakohane lubada turustada joogipiimana tooteid,
           mille rasvasisaldus erineb käesoleval ajal kehtivast kolmest kategooriast.
   (4)     Tarbijate jaoks selguse loomise huvides ei tohiks siiski nimetada kõnealust piima
           täispiimaks, madala rasvasisaldusega piimaks või kooritud piimaks, vaid selle
           rasvasisalduse protsent peab olema pakendil selgelt ära märgitud.
   (5)     Määrust (EÜ) nr 2597/97 tuleks vastavalt muuta,
   7
           ELT C …, …, lk ….
   8
           ELT C …, …, lk ….
   9
           ELT L 351, 23.12.1997, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1602/1999 (EÜT L 189,
           22.7.1999, lk 43).
ET                                                 14                                                ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                               Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 2597/97 artikli 3 lõikele 1 lisatakse järgmine teine lõik:
   „Kuumtöödeldud piima, mis ei vasta esimese lõigu punktides b, c ja d kehtestatud
   rasvasisalduse nõuetele, võib lugeda joogipiimaks tingimusel, et rasvasisaldus on pakendil
   selgelt ära märgitud ja kergesti loetav kujul „rasvasisaldus ...%””. Kõnealust piima ei nimetata
   täispiimaks, madala rasvasisaldusega piimaks ega kooritud piimaks. Liikmesriigid võivad
   anda tootjatele õiguse märkida rasvasisaldus ära kujul „rasvasisaldus …% + 0,2%.”
                                               Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2007.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel,
                                                 Nõukogu nimel
                                                 eesistuja
ET                                                 15                                               ET
 ---pagebreak---                     FINANTSSELGITUS
   1.     EELARVERUBRIIK:                                                          ASSIGNEERINGUD (2007.
                                                                                aasta kirjalik muutmisettepanek):
          05 02 12                                                                 587 000 000 eurot
   2.    PEALKIRI:
          – nõukogu direktiiv millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud
             täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta,
          – nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise
             korralduse kohta,
          – nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad
             eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas.
   3.     ÕIGUSLIK ALUS:
          Asutamislepingu artikkel 37
   4.     EESMÄRGID:
          Esitatud muudatuste eesmärgiks on eelkõige terve rea piimandussektori eeskirjade lihtsustamine.
   5.     FINANTSMÕJU                                       12 KUUD             KÄESOLEV             JÄRGMINE
                                                                            EELARVEAASTA EELARVEAASTA
                                                                                2007                 2008
                                                       (miljonites eurodes) (miljonites eurodes) (miljonites eurodes)
   5.0    KULUD                                                  –                    –                 –16,1
          –        EÜ EELARVEST
          (TOETUSED / SEKKUMISED)
          –        RIIGIASUTUSED
          –        MUUD
   5.1    TULUD
          –        EÜ OMAVAHENDID                                –                    –                    –
          (LÕIVUD / TOLLIMAKSUD)
          –        RIIGI TULUD
                                                            2009          2010            2011              2012
   5.0.1 KAVANDATUD KULUD                                   –22,4         –19,5           –21,2            –19,6
   5.1.1 KAVANDATUD TULUD                                     –             –               –                 –
   5.2    ARVUTAMISMEETOD:
          vt I ja II lisa.
   6.0    KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES
          PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST?                                                           JAH EI
   6.1    KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE
          ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?                                             JAH EI
   6.2    KAS ON VAJA LISAEELARVET?                                                                        JAH EI
   6.3    KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KAVANDADA TULEVASTES EELARVETES?                                     JAH EI
   MÄRKUSED:
   Ettepanek ei mõjuta halduskulusid.
ET                                                          16                                                        ET
 ---pagebreak---                                                 I LISA: ETTEPANEKU FINANTSMÕJU ARVUTAMINE (miljonites eurodes)
                                                              Eelarveaasta                                                               2008       2009     2010       2011        2012       2013
   A.    Lihtsustamismeetmed ja tehnilised kohandused, mis eelarvele mõju ei avalda:
         –   või sekkumisostu käivitussüsteemi kõrvaldamine (1)                                                                          p.m.       p.m.      p.m.      p.m.        p.m.       p.m.
         –   koore eraladustusabi kaotamine
         –   lõssipulbri eraladustusabi kaotamine
         –   või riikliku kvaliteediklassi kaotamine ühenduse abikõlblikkuse kriteeriumina
         –   või alandatud hindadega ostmise võimaluse kaotamine sõjaväe jaoks
         –   ühenduse toetus koolipiimale kehtestatakse samal tasemel kogu õppeaasta jooksul
         –   kohustuslike impordilitsentside kasutamine ainult juhul, kui seda nõuavad juhtimiseesmärgid.
   B.    Meetmed, mis võivad eelarvele mõju avaldada:
   1.    Standardse valgusisalduse kehtestamine 34% tasemel (vt II lisa)
         Standardite kehtestamise võimalikku mõju piimandusturule on analüüsitud põllumajanduse peadirektoraadis
         kasutusel oleva keskpika prognoosimudeli alusel(2). Modelleerimise tulemused näitavad, et standardite
         kehtestamine toob kaasa valkude suurema kättesaadavuse piimatoodete jaoks. Suurim osa valkudest leiab
         kasutamist juustus ja värsketes piimatoodetes, samal ajal kui lõssipulbri tootmises on kasv tagasihoidlik.
         Lisaks kasutatakse juustu ja värskete piimatoodete ulatuslikuma tootmise käigus rohkem rasva, mis
         vähendab või tootmist ja eksportimist, mis vähendab võiekspordiga seotud kulutusi.
         Lõssipulbri sekkumishind väheneb alates 2008. aastast 2,8% võrra.                                                               –16,1      –22,4    –19,5      –21,2       –19,6      –18,5
   2.    Kindla suurusega määra kasutamine koolipiima arvestustes
         Esitatud meede jääb tervikuna eelarvepaketi raamesse.                                                                             –          –         –         –           –          –
   3.    Joogipiima määruse lihtsustamine
         Hinnangute kohaselt ei too joogipiima tootmise ja turustamise liberaliseerimine kaasa kiiremat liikumist                          –          –         –         –           –          –
         madalama rasvasisaldusega joogipiima suunas.
                                                                KOKKU                                                                    –16,1      –22,4    –19,5      –21,2       –19,6      –18,5
   (1) Käivitussüsteemi kaotamine ei tohiks kaasa tuua suuremaid kulutusi või sekkumisostule, vaatamata sellele, et ettevõtjatele antaks võimalus teha sekkumisostu pakkumisi riikides, kus keskmised
       turuhinnad jäävad alla 92%. Kokkuost 90%ga sekkumishinnast on juba piiratud 30 000 tonniga ja ei ole ette näha, et pärast käivitussüsteemi kaotamist sekkumisostude pakkumiste kogumaht
       suureneks. Juhul kui pakkumisi teevad nende riikide ettevõtjad, kus keskmised turuhinnad ületavad 92%, siis saavutatakse 30 000 tonni piirmäär kiiremini. Lisaks on käesoleval ajal selle
       liikmesriigi ettevõtjatel, kus sekkumine ei ole avatud, võimalus teha pakkumisi liikmesriigis, kus sekkumine on avatud.
   (2) Modelleerimise lähtestsenaarium tugineb turutasakaalule 2006. aasta juulis „Põllumajandusturu ja sissetulekute väljavaated aastatel Euroopa Liidus aastatel 2006–2013” (põllumajanduse
       peadirektoraat).
ET                                                                                17                                                                                ET
 ---pagebreak---          II LISA: VALGUSTANDARDITE KEHTESTAMISE FINANTSMÕJU ARVUTAMINE EKSPORDITOETUSTELE
                                                      EELARVE    EELARVE EELARVE EELARVE EELARVE EELARVE
                                                        2008       2009    2010    2011    2012    2013
   VÕI eksport
   esialgsed kogused          1 000 t        a           236        260     257     254     244     226
   ettepaneku kogused         1 000 t        b           228        248     244     241     231     213
   varieeruvad kogused        1 000 t    c=b–a            –8        –12     –13     –13     –13     –13
   esialgsed toetused           €/t          d         1 030      1 020     980     970     910     870
   stsenaariumi toetused        €/t          e         1 010      1 010     980     960     900     860
   varieeruvad toetused         €/t      f=e–d           –20        –10        0    –10     –10     –10
   madalamate koguste mõju     Mln €  g = c * d /1000    –8,2     –12,2   –12,7   –12,6   –11,8   –11,3
   tulenevate koguste mõju     Mln €  h= b * f /1000     –4,6       –2,5     0,0    –2,4    –2,3    –2,1
                        KOKKU  Mln €     i=g+h          –12,8      –14,7   –12,7   –15,0   –14,1   –13,4
   LÕSSIPULBRI eksport
   esialgsed kogused          1 000 t        a           110        100      91      85      80      77
   ettepaneku kogused         1 000 t        b           113         94      85      79      74      71
   varieeruvad kogused        1 000 t    c=b–a              3        –6      –6      –6      –6      –6
   esialgsed toetused           €/t          d           400        340     280     240     170     140
   stsenaariumi toetused        €/t          e           360        280     220     180     110      80
   varieeruvad toetused         €/t      f=e–d           –40        –60     –60     –60     –60     –60
   esialgsete koguste mõju     mln €  g = a * f /1000    –4,4       –6,0    –5,5    –5,1    –4,8    –4,6
   täiendavate koguste mõju    mln €  h = c * e /1000     1,1       –1,7    –1,3    –1,1    –0,7    –0,5
                        KOKKU  mln €     i=g+h           –3,3       –7,7    –6,8    –6,2    –5,5    –5,1
            MÕJU VÕILE JA LÕSSIPULBRILE                –16,1      –22,4   –19,5   –21,2   –19,6   –18,5
ET                                                            18                                         ET


Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et tagada vastupidav energialiit ning täita Pariisi kokkuleppe alusel võetud kohustused, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu teabe esitamise kohta


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0647

Ettepanek Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) millega korrigeeritakse alates 1. jaanuarist 2007 hüvitisskaalat, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate lähetuste suhtes Bulgaariasse ja Rumeeniasse  /* KOM/2006/0647 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 31.10.2006KOM(2006)647 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM)millega korrigeeritakse alates 1. jaanuarist 2007 hüvitisskaalat, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate lähetuste suhtes Bulgaariasse ja Rumeeniasse(komisjoni esitatud)ETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vastavalt personalieeskirjade artiklile 71 on Euroopa ühenduste ametnikel ja muudel teenistujatel õigus saada hüvitist ametikohustuste täitmise käigus või sellega seoses tekkinud kulude eest. |120 | Üldine taust Bulgaariasse ja Rumeeniasse toimuvate lähetuste hüvitissummad kehtestati vastavalt kolmandate riikide suhtes kohaldatavatele tingimustele ning neid ei ole alates 2001. aastast korrigeeritud. Euroopa Liidu 25 liikmesriigi hüvitissummasid korrigeeriti 2006. aastal. Lisaks sellele on kahe eespool nimetatud riigi hüvitiste kindlaksmääramisel kasutatud 2006. aasta korrigeerimisest erinevat arvutusmeetodit. |130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Personalieeskirjade VII lisa artiklis 13 (töötasud ja kulude hüvitamine) sätestatakse, et Euroopa ühenduste ametnikele ja muudele teenistujatele liikmesriikidesse toimunud lähetuste eest makstavad hüvitissummad tuleb korrapäraselt läbi vaadata. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Ettepaneku aspektide üle konsulteeriti töötajate esindajatega vastavalt kehtivale korrale. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettepanekus võetakse arvesse konsulteeritud isikute arvamust. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine - Ettepaneku eesmärk on korrigeerida lähetuste päevarahasid ja majutuskulude ülemmääri vastavalt kehtivatele õigusaktidele; – kehtivates õigusaktides ei nähta ette muid võimalusi. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Kuna Bulgaaria ja Rumeenia peaksid 1. jaanuaril 2007 kavade kohaselt ühinema Euroopa Liiduga, hakatakse nendesse riikidesse lähetusse saadetud ametnike ja muude teenistujate lähetuskulusid alates sellest kuupäevast hüvitama vastavalt personalieeskirjade VII lisa artiklis 13 osutatud õiguskorrale. Kuna 2006. aastal korrigeeriti praeguste liikmesriikide hüvitisskaalat, tuleks ka nimetatud kahe riigi puhul teha sama, et võtta arvesse alates 2001. aastast toimunud hindade arengut ning vältida praegustesse liikmesriikidesse toimuvate lähetuste ja nimetatud kahte riiki toimuvate lähetuste hüvitismeetodite lahknevust. |310 | Õiguslik alus Õiguslik alus on personalieeskirjade VII lisa artikkel 13. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |331 | - personalieeskirjade VII lisas on sätestatud, et nõukogu teeb hüvitisskaala muutmise kohta otsuse komisjoni ettepanekul ja kvalifitseeritud häälteenamusega; |332 | - rahalised kohustused tulenevad otseselt personalieeskirjades ette nähtud korrektsioonide kohaldamisest. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks kohased järgmistel põhjustel: - personalieeskirjade VII lisa artiklis 13 on ette nähtud nõukogu määrus. |MÕJU EELARVELE |401 | Lähetuste hüvitisskaala korrigeerimise mõju halduskuludele on üksikasjalikult kirjeldatud lisas olevas finantsselgituses (päevaraha vähendamine keskmiselt 15% toob kaasa kõigi institutsioonide aastakulude vähenemise kokku 0,08 miljoni euro võrra, millest komisjoni aastakulude vähenemise 0,06 miljoni euro võrra). |1.  EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM)millega korrigeeritakse alates 1. jaanuarist 2007 hüvitisskaalat, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate lähetuste suhtes Bulgaariasse ja Rumeeniasse[1]EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse lepingut Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liiduga ning eelkõige Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolli artiklit 2,võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68[2] ja mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr.…[3], eriti personalieeskirjade VII lisa artiklit 13,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Kuna Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad 1. jaanuaril 2007 Euroopa Liiduga, hakatakse nendesse riikidesse lähetusse saadetud ametnike ja muude teenistujate lähetuskulusid hüvitama vastavalt personalieeskirjade VII lisa artiklis 13 osutatud õiguskorrale.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Personalieeskirjade VII lisa artikli 13 lõikes 2 toodud lähetuskulude tabel asendatakse järgmise tabeliga.[pic]Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Nõukogu määrus (EÜ, Euratom), millega korrigeeritakse alates 1. jaanuarist 2007 hüvitisskaalat, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate lähetuste suhtes Bulgaariasse ja Rumeeniasse.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKAsjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:Kõik valdkonnad ja meetmed võivad osutuda asjaomaseks.3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised BA read), sh järgmised rubriigid:Komisjoni kulud: | XX.010211 (vahendite kogusumma) |XX.0104yy, kohaldatava XX ja yy puhul |XX.010503 (Teadustegevus), kohaldatavate XX puhul |24.010600 (OLAF) |25.010203 (Erinõunikud) |25.010213 (Volinikud) |25.010901 (OPOCE) |26.012x00 (Haldusasutused), kohaldatavate x puhul |26.015002 (ADMIN – osalemine valikukomisjonides) |26.015006 (ADMIN – lähetuses viibivad ametnikud ja praktika) |06.xxxxxx (read xxxxxx, millelt rahastatakse tuumainspektorite lähetuskulusid) |11.xxxxxx (sama kalandusinspektorite puhul) |17.xxxxxx (sama veterinaar- ja fütosanitaarinspektorite puhul) |Teiste institutsioonide kulud : | Artikkel 130 (Euroopa Parlament, nõukogu, Euroopa Kohus, kontrollikoda jm) |Artikkel 104 (Euroopa Kohtu, kontrollikoja liikmed) |3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:Määratlemata.3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |Vt. punkt 3.1 | Mittekohustuslik | Liigendamata[4] | EI | EI | EI | Nr [5] |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | aasta n | n +1 | n + 2 | n +3 | n +4 | n + 5 jj | Kokku |Tegevuskulud[5]: ei kohaldata. |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[6]: ei kohaldata. |VÕRDLUSSUMMA KOKKU: ei kohaldata. |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[7]: |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud)[8] | 8.2.6 | e | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | e.k. |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | e.k. |MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | e.k. |Komisjoni vajadus inim- ja haldusressursside järele kaetakse haldavale peadirektoraadile tehtud eraldise piires iga-aastase eraldusprotseduuri raames.Kaasrahastamise andmedKui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamine[9] (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGIDSeletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusPersonalieeskirjade kohane kohustus.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoimeEi kohaldata.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEi kohaldata.5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[10].( Tsentraliseeritud haldamineX otse, haldajaks on komisjon: PMO-  ( kaudselt, haldamine on delegeeritud:-  ( täitevasutustele,-  ( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185,-  ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös-  ( liikmesriikidega-  ( kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvekordEi kohaldata.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEi kohaldata.6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)Ei kohaldata.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusIga kahe aasta järel.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDEi kohaldata.8. ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi: ei kohaldata.8.2. Halduskulud8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid: ei kohaldata.8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus8.2.3. Ametikohtade jaotus (personalieeskirjade kohaselt)(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)-  ( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud-  ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud-  ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus-  ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)-  ( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud(XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludArvestus – Ametnikud ja ajutine personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalVajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused[11] | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | - 0.08 (- 0,06) | e.k. |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[12] |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |Arvestus – Võrdlussummast VÄLJA jäävad muud halduskuludMääruse ettepanek käsitleb lähetuskulude hüvitamise kahte komponenti: 1) majutuskulude ülemmäära ja 2) päevarahasid.Mis puutub majutuskuludesse, korrigeeritakse ettepanekuga Bulgaaria ja Rumeenia majutuse ülemmäärasid nii, et ajavahemikus 1. aprill 2005 – 30. märts 2006 Euroopa Liidu töötajatele hüvitatud (hotelliarvetele märgitud tegelikult kulutatud) summadest 90% on väiksemad, kui nähakse ette üldiste ülemmääradega. Nimetatud meetodi kohaldamisel on vaid 10% lähetuste puhul vaja teha erandeid majutuskulu ülemmäära ületamise tõttu. Kulude ülemmäära arvutamise meetod on sama, mida kohaldatakse muudesse Euroopa Liidu liikmesriikidesse toimuvate lähetuste suhtes. Majutuskulude ülemmäära kavandatud korrigeerimise aastane mõju eelarvele puudub, sest kavandatud ülemmäärad põhinevad täheldatud tegelikel kuludel.Ettepanekus võetakse päevarahade arvutamise aluseks Belgia päevaraha (92 eurot), mille suhtes kohaldatakse Bulgaariale ja Rumeeniale kehtestatud paranduskoefitsiente (mis ei sisalda majutuskulusid). Sama meetodit kasutatakse ka 25 liikmesriigi päevarahade arvutamisel.Päevarahade korrigeerimise ettepanekuga vähendatakse päevarahakulusid keskmiselt 15%, mis vähendab kõigi institutsioonide aastakulusid kokku 0,08 miljoni euro võrra, millest komisjoni aastakulusid 0,06 miljoni euro võrra.[1] Käesoleva ettepaneku eelduseks on Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007. Olukorra muutumisel muudetakse vastavalt ettepanekut.[2] EÜT L 56, 4.3.1968, lk. 1.[3] ELT ..., ........., lk 1.[4] Liigendamata assigneeringud[5] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.[6] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.[7] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.[8] Sulgudes esitatud arv hõlmab vaid komisjoni reformi mõju eelarvele.[9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[10] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste“ all.[11] Sulgudes esitatud arv hõlmab vaid komisjoni reformi mõju eelarvele.[12] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.