               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.4.2022
            COM(2022) 158 final
            2022/0103(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes seoses sellise kuupäeva kindlaksmääramisega ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõike 2 alusel, millest alates võivad liikmesriigid edastada Ühendkuningriigile kõnealuse lepingu artiklites 530, 531, 534 ja 536 osutatud isikuandmeid

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu otsust liidu deklaratsiooni kohta, milles määratakse kindlaks kuupäev, millest alates liikmesriigid võivad edastada Ühendkuningriigile DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmetega seotud isikuandmeid vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) artikli 540 lõikele 2.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Kaubandus- ja koostööleping

               Kaubandus- ja koostöölepinguga (edaspidi „leping“) pannakse alus laiaulatuslikele suhetele liidu ja Ühendkuningriigi vahel heaolu ja heanaaberlikkuse piirkonnas, kus valitsevad tihedad rahumeelsed suhted, mis põhinevad koostööl ning milles järgitakse poolte sõltumatust ja suveräänsust. Kaubandus- ja koostöölepingut kohaldati ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021 ja see jõustus 1. mail 2021.

               Leping näeb ette lepinguosaliste koostöö DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud võrdlemise alal. Selline koostöö võib siiski alata alles pärast seda, kui liit on kindlaks teinud, et Ühendkuningriik on täitnud lepingu artiklis 539 ja 39. lisas sätestatud tingimused. Pärast 24. ja 25. novembril 2021 Ühendkuningriiki tehtud hindamiskülastust jõudis ELi hindamisrühm oma aruannetes järeldusele, et Ühendkuningriigiga tehtav koostöö DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmete valdkonnas vastab asjakohastele nõuetele. Need aruanded esitati nõukogule 17. märtsil 2022.

               Ühendkuningriik ei ole seni teatanud valmisolekust lasta end hinnata sõidukite registreerimisandmete osas.

               2.2.Kavandatud liidu õigusakt

               Lepingu artikli 540 lõikes 2 on sätestatud, et lähtudes üldisest hindamisaruandest, mis on koostatud hindamiskülastuse ja asjakohasel juhul katselise kasutamise kohta, määrab liit kindlaks kuupäeva, millest alates võivad liikmesriigid edastada II jaotise „DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine“ kohaselt Ühendkuningriigile isikuandmeid.

               Lepingu 39. lisa kohaselt otsustab nõukogu hindamise põhjal, kas Ühendkuningriik on täitnud automatiseeritud andmevahetuseks nõutavad tingimused. Otsuse tegemisel lähtutakse üldisest hindamisaruandest, milles võetakse kokku asjakohase küsimustiku, hindamiskülastuse ja vajaduse korral katselise kasutamise tulemused.

               Otsus muutub rahvusvahelise õiguse kohaselt Ühendkuningriigi jaoks siduvaks liidu ühepoolse deklaratsiooniga, nagu nähtub lepingu artikli 540 lõikest 2. Liidu ühepoolne deklaratsioon tuleb Ühendkuningriigile teatavaks teha.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               3.1.Taust

               Leping võimaldab teha koostööd DNA-profiilide, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud võrdlemisel. Selleks et neid võimalusi saaks kasutada, tuli kõigepealt korraldada Ühendkuningriigis hindamine.

               Pärast 24. ja 25. novembril 2021 Ühendkuningriiki tehtud hindamiskülastust jõudis ELi hindamisrühm oma aruannetes järeldusele, et Ühendkuningriigiga tehtav koostöö DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmete valdkonnas vastab asjakohastele nõuetele. Need aruanded esitati nõukogule x. märtsil 2022 ja nõukogu saab nende alusel anda liidule loa deklareerida, et liikmesriigid võivad edastada Ühendkuningriigile DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmetega seotud isikuandmeid, nagu on osutatud lepingu artikli 540 lõikes 2.

               3.2.Kavandatud seisukoht

               Eespool esitatut arvesse võttes teeb komisjon ettepaneku määrata XXXXX kuupäevaks, millest alates võivad liikmesriigid edastada Ühendkuningriigile lepingu artiklites 530, 531, 534 ja 536 osutatud DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmetega seotud isikuandmeid.

               Liidu liikmena osales Ühendkuningriik DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmete vahetamises liikmesriikide vahel vastavalt nõukogu otsustele 2008/615/JSK
                  1
                ja 2008/616/JSK
                  2
               . Selleks et vältida katkestusi käimasolevas koostöös DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmete valdkonnas, on lepinguga ette nähtud vaheperiood, mille jooksul liikmesriigid võivad edastada selliseid andmeid Ühendkuningriigile kuni lepingu artikli 540 lõikes 1 sätestatud hindamiste tulemuste selgumiseni. Kõnealune vaheperiood kestis esialgu kuni 30. septembrini 2021 ja seda pikendati õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee 28. septembri 2021. aasta otsusega
                  3
                30. juunini 2022. Edasine pikendamine ei ole võimalik. Seepärast peab liit selleks, et käimasolev koostöö ei katkeks, esitama nõutava ühepoolse deklaratsiooni 30. juuniks 2022.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud, et „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ alla kuuluvad aktid, millel on õiguslik toime kõnealuse organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õigusinstrumendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  4
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Lepingu artikli 540 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et kui Ühendkuningriik on täitnud lepingu artiklis 539 ja 39. lisas sätestatud tingimused, määrab liit kindlaks kuupäeva või kuupäevad, millest alates liikmesriigid võivad edastada Ühendkuningriigile DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmetega seotud isikuandmeid. Kuigi selline kindlaksmääramine on liidu ühepoolne akt, mitte lepinguga loodud organi poolt vastu võetav akt, on sellel siiski õiguslikud tagajärjed. Seepärast tuleks kindlaksmääramise aluseks olev liidu seisukoht kehtestada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9, mida kohaldatakse analoogia alusel.

               Deklaratsiooni õiguslikud tagajärjed on rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad ja langevad täielikult liidule, kes on kaubandus- ja koostöölepingu osaline. Seega on ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt liidul selles küsimuses ainupädevus.

               Lepingu artikli 540 lõikes 2 osutatud asjaomase kuupäeva kindlaksmääramine ei too kaasa selle lepingu raamistiku täiendamist või muutmist.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõikes 2 osutatud kuupäeva või kuupäevade kindlaksmääramisega taotletakse eesmärke andmekaitse ja politseikoostöö valdkonnas ja reguleeritakse neid valdkondi.

               Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 16 lõige 2 ja artikli 87 lõike 2 punkt a.

               Kaubandus- ja koostööleping on kõikidele liikmesriikidele siduv vastavalt otsusele (EL) 2021/689,
                  5
                mille materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 217.

               4.3.Järeldus

               Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 16 lõige 2 ja artikli 87 lõike 2 punkt a koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

               2022/0103 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes seoses sellise kuupäeva kindlaksmääramisega ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõike 2 alusel, millest alates võivad liikmesriigid edastada Ühendkuningriigile kõnealuse lepingu artiklites 530, 531, 534 ja 536 osutatud isikuandmeid

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2 ja artikli 87 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsust (EL) 2021/689 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta,
                  6

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) vaheline kaubandus- ja koostööleping
                  7
                (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) näeb ette vastastikuse koostöö ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi pädevate õiguskaitseasutuste vahel DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud võrdlemisel. Sellise koostöö eeltingimusena peab Ühendkuningriik kõigepealt võtma vajalikud rakendusmeetmed ja läbima liidupoolse hindamise.

               (2)Lähtudes üldisest hindamisaruandest, milles võetakse kokku asjakohase küsimustiku, hindamiskülastuse ja vajaduse korral katselise kasutamise tulemused, määrab liit kindlaks kuupäeva või kuupäevad, millest alates liikmesriigid võivad kaubandus- ja koostöölepingu kohaselt selliseid andmeid Ühendkuningriigile edastada.

               (3)Ühendkuningriik teatas 23. juuli 2021. aasta kirjas komisjonile õiguskaitse ja õigusalase erikomitee kaudu, et ta on täitnud kaubandus- ja koostöölepingu 3. osa II jaotise alusel kehtestatud kohustused DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmete osas. Ühendkuningriik esitas ka kaubandus- ja koostöölepingu 39. lisa 0 peatüki artikli 22 kohased deklaratsioonid ja määratud kontaktpunkte käsitleva teabe ning teatas, et on valmis laskma end hinnata Ühendkuningriigi ja liikmesriikide vahelise DNA-profiile ja daktüloskoopilisi andmeid käsitleva teabevahetuse eesmärgil.

               (4)Komisjon saatis Ühendkuningriigile 14. oktoobril 2021 küsimustikud DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmete automaatse vahetamise kohta. Ühendkuningriik esitas 8. novembril 2021 komisjonile vastused nendele küsimustikele. Vastused esitati hindamisrühmale ning need edastati nõukogu justiits- ja siseküsimuste alase teabevahetuse töörühmale ja nõukogu Ühendkuningriigi töörühmale 11. novembril 2021.

               (5)Nõukogu jõudis 9. novembril 2021 kaubandus- ja koostöölepingu 39. lisa 4. peatüki alusel otsusele, et DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmete puhul ei ole katseline kasutamine nõutav.

               (6)24. ja 25. novembril 2021 läbis Ühendkuningriik hindamise DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmete otsingute ja võrdlemise alal. DNA-profiile käsitlevas hindamisaruandes jõuti järeldusele, et eelhindamise tulemuste põhjal on Ühendkuningriik DNA-profiilide automaatse võrdlemise ja sellega seotud teabevoo rakendamise edukalt lõpule viinud nii õiguslikul kui ka tehnilisel tasandil. Daktüloskoopilisi andmeid käsitlevas hindamisaruandes jõuti järeldusele, et eelhindamise tulemuste põhjal on Ühendkuningriik daktüloskoopiliste andmete automaatse menetlemise ja sellega seotud daktüloskoopiliste andmete automaatse edastamise rakendamise edukalt lõpule viinud nii õiguslikul kui ka tehnilisel tasandil.

               (7)Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu 39. lisa 4. peatüki artiklile 5 esitati 17. märtsil 2022 nõukogule hindamisaruanded, milles võeti kokku küsimustike ja hindamiskülastuse tulemused.

               (8)Kuna Ühendkuningriik on täitnud kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 539 ja 39. lisas sätestatud tingimused, peaks liit kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõike 2 kohaselt kindlaks määrama kuupäeva või kuupäevad, millest alates võivad liikmesriigid edastada Ühendkuningriigile DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmetega seotud isikuandmeid, millele on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklites 530, 531, 534 ja 536. Liit peaks selle seisukoha Ühendkuningriigile teatavaks tegema õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitees.

               (9) Kaubandus- ja koostööleping on kõikidele liikmesriikidele siduv vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2021/689, mille materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 217.

               (10)Nõukogu otsuse (EL) 2021/689 alusel on kaubandus- ja koostöölepingu artikkel 540 Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning nad osalevad seetõttu käesoleva otsuse (millega rakendatakse kaubandus- ja koostöölepingut) vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel väljendatav seisukoht kuupäeva või kuupäevade kohta, millest alates võivad liikmesriigid edastada Ühendkuningriigile DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmetega seotud isikuandmeid, millele on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklites 530, 531, 534 ja 536, põhineb käesolevale otsusele lisatud liidu ühepoolse deklaratsiooni eelnõul.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 sätestatud liidu seisukoht tehakse Ühendkuningriigile teatavaks õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitees.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1).

                     (2)

                        Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi‑ ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

                     (3)

                        Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga r loodud erikomitee 28. septembri 2021. aasta otsus nr 1/2021, seoses artikli 540 lõikes 3 nimetatud perioodi pikendamisega, mille jooksul võib vahetada Ühendkuningriigiga DNA-profiile ja daktüloskoopilisi andmeid (2021/1946) [(Kaubandus- ja koostöölepingu 1. lisa reegli 9 lõike 2 kohaselt registreerib sekretariaat iga otsuse või soovituse ning lisab seerianumbri ja vastuvõtmise kuupäeva.)] (ELT L 397, 10.11.2021, lk 32).

                     (4)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (5)

                        Nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsus (EL) 2021/689 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 149, 30.4.2021, lk 2).

                     (6)

                        ELT L 149, 30.4.2021, lk 2.

                     (7)

                        ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.4.2022
            COM(2022) 158 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus
            seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes seoses sellise kuupäeva kindlaksmääramisega ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõike 2 alusel, millest alates võivad liikmesriigid edastada Ühendkuningriigile kõnealuse lepingu artiklites 530, 531, 534 ja 536 osutatud isikuandmeid

               LISA

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punkti r alusel loodud erikomitees artikli 540 lõike 2 alusel esitatav liidu deklaratsioon kuupäeva kohta, millest alates liikmesriigid võivad edastada Ühendkuningriigile DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmetega seotud isikuandmeid, millele on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklites 530, 531, 534 ja 536

                  Euroopa Liidu deklaratsioon

               Liikmesriigid võivad DNA-profiilide ja daktüloskoopiliste andmetega seotud isikuandmeid, millele on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklites 530, 531, 534 ja 536, edastada Ühendkuningriigile alates [<=30. juunist 2022].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.4.2022
            COM(2022) 164 final
            2022/0107(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) seoses ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht, mis käsitleb ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide kavandatavat vastuvõtmist ajavahemikuks 2021–2027.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.Euroopa – Vahemere piirkonna leping

               Euroopa – Vahemere piirkonna leping (assotsieerimisleping) sõlmiti 24. novembril 1997 Brüsselis ning see jõustus 1. mail 2002 (edaspidi „leping“). Leping on ELi ja Jordaania vaheliste kahepoolsete suhete õiguslik alus.

               Lepingu eesmärk on:

               –luua sobiv raamistik poliitiliseks dialoogiks, mis võimaldab arendada lepinguosaliste vahelisi tihedaid poliitilisi suhteid;

               –luua tingimused kaubavahetuse, teenuste ja kapitali kaubanduse järkjärguliseks liberaliseerimiseks;

               –edendada lepinguosaliste vaheliste tasakaalustatud majandus- ja sotsiaalsete suhete arengut dialoogi ja koostöö abil;

               –parandada elu- ja töötingimusi ning edendada tootlikkuse kasvu ja finantsstabiilsust;

               –toetada piirkondlikku koostööd, pidades silmas rahumeelse kooseksisteerimise tugevdamist ning majanduslikku ja poliitilist stabiilsust;

               –edendada koostööd muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

               2.2.ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu

               ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu loodi Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (artikkel 89), millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, mis allkirjastati 24. novembril 1997 ja jõustus 1. mail 2002
                  1
               .

               Assotsiatsiooninõukogul on õigus teha lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel. Tehtud otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad. Vastavalt töökorrale juhivad assotsiatsiooninõukogu tööd 12 kuu kaupa vaheldumisi EL ja Jordaania. Assotsiatsiooninõukogu tuleb kokku ministrite tasandil korrapäraselt üks kord aastas.

               2.3.ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu kavandatav õigusakt

               ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu võtab oma XIV kohtumisel vastu otsuse, mis käsitleb ELi ja Jordaania partnerluse prioriteete ajavahemikuks 2021–2027 („kavandatav õigusakt“).

               Kavandatava õigusakti eesmärk on suunata ELi ja Jordaania partnerlust ajavahemikus 2021–2027 ning anda selle jaoks teavet.

               Läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas,
                  2
                mis võeti vastu 2015. aasta novembris, sätestatakse raamistik, mis piiritleb kahepoolsed suhted partneritega. Need tuleks loetleda poliitilises dokumendis, mida nimetatakse „Partnerluse prioriteetideks“ ja mis on peamine võrdlusalus, mida kasutada naabritega eelolevateks aastateks piiratud arvu sihtprioriteetide kokkuleppimisel. ELil ja Jordaanial on tugev partnerlus. Jordaania on ELi oluline partner ja EL omistab suurt tähtsust Jordaania olulisele stabiliseerivale rollile piirkonnas. Kahe partneri kindla ja mitmekülgse suhte edasiseks tugevdamiseks on määratud kindlaks partnerluse prioriteedid, mis toetavad ELi-Jordaania assotsieerimislepingu rakendamist.

               Partnerluse prioriteedid kajastavad jagatud huve ja keskenduvad valdkondadele, milles ELi ja Jordaania koostöö on mõlemale poolele kasulik. ELi ja Jordaania suhetes aastateks 2021–2027 kindlaks määratud peamised poliitilised prioriteedid on järgmised: i) koostöö tugevdamine piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku, sh terrorismivastase võitluse vallas; ii) majanduse taastumise ja stabiilsuse, keskkonnahoidliku, digitaalse, kaasava ja teadmistepõhise majanduskasvu, hariduse kvaliteedi ja inimväärsete töökohtade loomise edendamine, sh noorte jaoks; iii) heade valitsemistavade, õigusriigi põhimõtete, demokraatliku reformi ja inimõiguste, sh sotsiaal- ja töötaja õiguste tugevdamine. Selle raames kohustuvad EL ja Jordaania edendama koostööd valdkondadevahelistes küsimustes alates stabiliseerimisest ja julgeolekust kuni õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse ja naiste võimestamise, kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi, rände ja liikuvuse ning võitluseni vägivaldse äärmuslusega. Valdkondadevaheliseks prioriteediks on edusammud liikuvuspartnerluse erinevate komponentide tulemusliku rakendamise alal.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetav seisukoht peaks seisnema käesolevale ettepanekule lisatud ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide eelnõu heakskiitmises.

               ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid hõlmavad Euroopa naabruspoliitika jagatud eesmärke, milleks on ühine rahu, heaolu ja stabiilsuse ala. Need kehastavad selle põhilisi tunnuseid – diferentseerimist ja ühist vastutust, kuid ka paindlikkust, et võimaldada kohandumist muutuvatele oludele, nagu EL ja Jordaania on kokku leppinud. Lisaks sellele on need kooskõlas eesmärkidega, mis on märgitud Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta järeldustes
                  3
                demokraatlikuma, stabiilsema, keskkonnahoidlikuma ja jõukama lõunanaabruse kui ELi strateegilise prioriteedi kohta.

               Partnerluse prioriteedid kajastavad ka uue, kõrgelennulise ja uuendusliku Vahemere piirkonna tegevuskava eesmärke, mis on märgitud komisjoni ja kõrge esindaja 9. veebruari 2021. aasta ühisteatises lõunapoolsete naaberriikide kohta,
                  4
                ning sellele järgnenud nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldustes uuendatud partnerluse kohta lõunanaabrusega,
                  5
                mille eesmärk on taasalustada koostööd ja rakendada suhte veel kasutamata võimalusi. See toetab lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskava
                  6
                ühiselt kokkulepitud juhtalgatuste tõhusat ja õigeaegset rakendamist, mis tugevdab ELi partnerlust Jordaaniaga ja aitab kaitsta meie Vahemere piirkonna ühist vara.

               Vahemere piirkonna uus tegevuskava võimaldab luua uusi partnerlusi rohe- ja digipöörde strateegiliste prioriteetide valdkonnas, mis suurendab kestlikkust, jõukust ja vastupidavust. EL ja Jordaania tuginevad selle tegevuse käigus partnerlusele Jordaaniaga ning Jordaania reformikava jätkuvale rakendamisele. EL ja Jordaania jätkavad konstruktiivset koostööd Vahemere Liidu kaaseesistujatena, et edendada tugevat partnerlust Vahemere piirkonnas.

               EL ja Jordaania on kinnitanud jagatud eesmärke ja ühiseid huve nii rahuprotsessis kui ka stabiilsuse ja rahu taastamisel Süürias. See võimaldaks lõppkokkuvõttes pagulaste vabatahtlikku, turvalist ja väärikat tagasipöördumist. Seni on oluline säilitada Jordaanias Süüria pagulastele antava abi taset ning juurdepääsu kaitsele, haridusele, elatusvahenditele ja teenustele.

               ELi ja Jordaania partnerlus põhineb kooskõlas Vahemere piirkonna uue tegevuskavaga jätkuvalt ühistel väärtustel ja dialoogil ning areneb kooskõlas ühise sotsiaal-majandusliku ja poliitilise tegevuskavaga, mis käsitleb muu hulgas reforme näiteks heade valitsemistavade, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste, kõigile sotsiaalse ühtekuuluvuse ja võrdsete võimaluste tagamise, mittediskrimineerimise, keskkonna- ja kliimakaitse, makromajandusliku stabiilsuse ja ettevõtluskeskkonna valdkonnas ning nende rakendamist. Selle eesmärk on tagada keskkonnahoidlik, digitaalne, vastupidav ja õiglane taastumine pärast COVID-19 kriisi kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030, Pariisi kliimakokkuleppe ja Euroopa rohelise kokkuleppega.

               Pikaajalise kestliku sotsiaal-majandusliku taastumise ja töökohtade loomise ergutamine lõunanaabruses on peamine ühine prioriteet ja Vahemere piirkonna uue tegevuskava uuenduslik nurgakivi. Ühisteatisele lisatud talituste ühine töödokument, mis käsitleb lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskava ja milles Jordaaniat palju käsitletakse, osutab sihipärasele tegevusele, mille eesmärk on omistada sellele partnerlusele suuremat tähtsust ja keskenduda olulistele projektidele, mis tugevdavad ELi partnerlust Jordaaniaga. Vahemere piirkonna uue tegevuskava majandus- ja investeerimiskava juhtalgatuste rakendamine aitab saavutada partnerluse prioriteete ja on oluline osa ELi koostööst Jordaaniaga.

               Partnerlust ja prioriteetseid koostöövaldkondi toetatakse jätkuvalt regulaarsete kõrgetasemeliste poliitiliste kohtumistega, majanduse, tööhõive, sotsiaalküsimuste, kaubanduse, õigusküsimuste, inimõiguste, demokraatlike protsesside, kliima ja keskkonna alaste dialoogidega, ELi ja Jordaania vahelise liikuvuspartnerlusega, ELi ja Jordaania teadus- ja tehnoloogiavaldkonna koostöölepingu ja muudes valdkondades tehtava koostööga, ELi ja Jordaania kohustusega tugevdada dialoogi ja koostööd julgeoleku, sh vägivaldse äärmusluse ja terrorismi vastase võitluse ning küberturvalisuse valdkonnas, ning Jordaaniat toetava jätkuva kahepoolse koostööga.

               Partnerluse prioriteetide dokumendis võetakse muu hulgas arvesse inimõiguste ja hea valitsemistava edendamist, ELi rändepoliitika välismõõdet, suurenenud tähelepanu rahvusvahelisele koostööle võitluses terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu ning kaubanduse potentsiaali genereerida õiglast majanduskasvu ja inimväärset tööhõivet.

               ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid koostati pärast põhjalikku konsulteerimist komisjoni asjaomaste talituste ja ELi liikmesriikide esindajatega nõukogu Magribi ja Mašriki töörühmades ning arutelusid Jordaania partneritega. ELi delegatsiooni kaudu Jordaanias korraldati konsultatsioonid mitmesuguste kodanikuühiskonna sidusrühmadega, sh nendega, kes tegutsevad sotsiaal-, majandus-, inimõiguste ja demokratiseerimise valdkonnas ning ettevõtlussektoris.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud võtta vastu otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  7
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu on organ, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, mis allkirjastati 24. novembril 1997 ja jõustus 1. mail 2002.

               Akt, mille ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt võib otsustavalt mõjutada järgmiste ELi õigusaktide sisu: Jordaaniaga tehtava arengukoostöö poliitika. Selle põhjus on, et ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid suunavad ELi ja Jordaania tulevasi suhteid ning annavad nende jaoks teavet, sh ajavahemikus 2021–2027 uue naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi raames arengukoostööks antava abi kavandamisel. Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seepärast on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on assotsiatsioonilepingu ja Euroopa naabruspoliitika raames kolmanda riigiga tehtav koostöö. Üldjoontes on kavas võtta meetmeid kõigis assotsieerimislepinguga hõlmatud valdkondades ning meetmete eesmärk on veelgi paremini rakendada ja süvendada lepinguosaliste vahelist assotsiatsiooni. Sellest tulenevalt tuleb vaidlustatud otsuse valdkonna kindlaksmääramisel lähtuda assotsieerimislepingust kui tervikust. Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 217.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu aktiga asendatakse ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu 19. detsembri 2016. aasta otsusega nr 1/2016 vastu võetud varasemad ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid, on asjakohane avaldada akt pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2022/0107 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) seoses ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel (edaspidi „leping“) allkirjastati 24. novembril 1997
                  8
                ja see jõustus 1. mail 2002.

               (2)Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 91 lõike 1 kohaselt võib assotsiatsiooninõukogu teha lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid. ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu võtab oma XIV kohtumisel vastu ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid.

               (3)On asjakohane määrata kindlaks ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogus liidu nimel võetav seisukoht, sest otsus on liidu jaoks siduv.

               (4)Kavandatava õigusakti eesmärk on suunata ELi ja Jordaania partnerlust ajavahemikus 2021–2027 ning anda selle jaoks teavet. ELil ja Jordaanial on tugev partnerlus. Jordaania on ELi oluline partner ja EL omistab suurt tähtsust Jordaania olulisele stabiliseerivale rollile piirkonnas. Kahe partneri kindla ja mitmekülgse suhte edasiseks tugevdamiseks on määratud kindlaks partnerluse prioriteedid, mis toetavad ELi-Jordaania assotsieerimislepingu rakendamist, mis suunab partnerlust ajavahemikus 2021–2027,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu XIV kohtumisel võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõul, millega võetakse vastu ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel; EÜT L 129/3, 15.5.2002.

                     (2)

                        Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa naabruspoliitika ülevaade“ (SWD(2015) 500).

                     (3)

                        EUCO 22/20, 11.12.2020.

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (5)

                        https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7931-2021-INIT/et/pdf

                     (6)

                        Talituste ühine töödokument: „Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega. Lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskava“ SWD(2021) 23 final.

                     (7)

                        Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (8)

                        Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel; EÜT L 129/3, 15.5.2002.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.4.2022
            COM(2022) 164 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) seoses ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide vastuvõtmisega

               LISA

               ELi-Jordaania ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU PP.KK.2022 14. ISTUNGI OTSUS nr [---],

               millega lepitakse kokku ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetides

               ELi-JORDAANIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania vahel

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania vahel, sõlmiti 24. novembril 1997 ja see jõustus 1. mail 2002.

               (2)Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikliga 91 on antud assotsiatsiooninõukogule õigus teha lepingu eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid otsuseid.

               (3)Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 101 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise.

               (4)Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena tehti ettepanek alustada partneritega tehtava koostöö uut etappi, mis tekitaks mõlemal poolel suuremat isevastutuse tunnet.

               (5)EL ja Jordaania on leppinud kokku tugevdada oma partnerlust, määrates ühiselt kindlaks prioriteedid aastateks 2021–2027 eesmärgiga toetada ja tugevdada Jordaania vastupidavust ja stabiilsust, püüdes samal ajal toime tulla pikaleveninud Süüria konflikti mõjuga.

               (6)Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu osalised on leppinud kokku ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide teksti, mis toetab Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu rakendamist, keskendudes koostööle ühiselt kindlaks määratud huvide valdkonnas,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               Assotsiatsiooninõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada lisas esitatud ELi ja Jordaania partnerluse prioriteete.

               Artikkel 2

               Assotsiatsiooninõukogu otsustab, et ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid, millele on osutatud artiklis 1, asendavad varasemad ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid, mis võeti vastu ELi-Jordaania assotsiatsiooninõukogu 19. detsembri 2016. aasta otsusega nr 1/2016.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               [koht], [päev kuu aasta].

               Assotsiatsiooninõukogu nimel

               eesistuja

               ***

               ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid aastateks 2021–2027

               Sissejuhatus

               ELil ja Jordaanial on tugev partnerlus. Jordaania on ELi oluline partner ja EL omistab suurt tähtsust Jordaania olulisele stabiliseerivale rollile piirkonnas. Kahe partneri kindla ja mitmekülgse suhte edasiseks tugevdamiseks on määratud kindlaks prioriteedid, mis toetavad ELi-Jordaania assotsieerimislepingu rakendamist, mis suunab partnerlust ajavahemikus 2021–2027.

               ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid hõlmavad Euroopa naabruspoliitika jagatud eesmärke, milleks on ühine rahu, heaolu ja stabiilsuse ala. Need kehastavad selle põhilisi tunnuseid – diferentseerimist ja ühist vastutust, kuid ka paindlikkust, et võimaldada kohandumist muutuvatele oludele, nagu EL ja Jordaania on kokku leppinud. Lisaks sellele on need kooskõlas eesmärkidega, mis on märgitud Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta järeldustes
                  1
                demokraatlikuma, stabiilsema, keskkonnahoidlikuma ja jõukama lõunanaabruse kui ELi strateegilise prioriteedi kohta.

               Partnerluse prioriteedid kajastavad ka uue, kõrgelennulise ja uuendusliku Vahemere piirkonna tegevuskava eesmärke, mis on märgitud komisjoni ja kõrge esindaja 9. veebruari 2021. aasta ühisteatises lõunapoolsete naaberriikide kohta,
                  2
                ning sellele järgnenud nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldustes uuendatud partnerluse kohta lõunanaabrusega,
                  3
                mille eesmärk on taasalustada koostööd ja rakendada suhte veel kasutamata võimalusi. See toetab lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskava
                  4
                ühiselt kokkulepitud juhtalgatuste tõhusat ja õigeaegset rakendamist, mis tugevdab ELi partnerlust Jordaaniaga ja aitab kaitsta meie Vahemere piirkonna ühist vara. Uus tegevuskava võimaldab luua uusi partnerlusi rohe- ja digipöörde strateegiliste prioriteetide valdkonnas, mis suurendab kestlikkust, jõukust ja vastupidavust. EL ja Jordaania tuginevad selle tegevuse käigus partnerlusele Jordaaniaga ning Jordaania reformikava jätkuvale rakendamisele. EL ja Jordaania jätkavad konstruktiivset koostööd Vahemere Liidu kaaseesistujatena, et edendada tugevat partnerlust Vahemere piirkonnas.

               ELi ja Jordaania partnerlus põhineb kooskõlas uue tegevuskavaga jätkuvalt ühistel väärtustel ja dialoogil ning areneb kooskõlas ühise sotsiaal-majandusliku ja poliitilise tegevuskavaga, mis käsitleb muu hulgas reforme näiteks heade valitsemistavade, õigusriigi põhimõtte, inimõiguste, kõigile sotsiaalse ühtekuuluvuse ja võrdsete võimaluste tagamise, mittediskrimineerimise, keskkonna- ja kliimakaitse, makromajandusliku stabiilsuse ja ettevõtluskeskkonna valdkonnas ning nende rakendamist. Selle eesmärk on tagada keskkonnahoidlik, digitaalne, vastupidav ja õiglane taastumine pärast COVID-19 pandeemiat kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030, Pariisi kliimakokkuleppega ja Euroopa rohelise kokkuleppega.

               Pikaajalise kestliku sotsiaal-majandusliku taastumise ja töökohtade loomise ergutamine lõunanaabruses on peamine ühine prioriteet ja Vahemere piirkonna uue tegevuskava uuenduslik nurgakivi. Teatisele lisatud talituste ühine töödokument, mis käsitleb lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskava ja milles Jordaaniat palju käsitletakse, osutab sihipärasele tegevusele, mille eesmärk on omistada sellele partnerlusele suuremat tähtsust ja keskenduda olulistele projektidele, mis tugevdavad ELi partnerlust Jordaaniaga. Vahemere piirkonna uue tegevuskava majandus- ja investeerimiskava juhtalgatuste rakendamine aitab saavutada partnerluse prioriteete ja on oluline osa ELi koostööst Jordaaniaga.

               EL tegutseb lähtuvalt ühisteatisest, selle majandus- ja investeerimiskavast ning nõukogu järeldustest ka selle nimel, et teha ELi liikmesriikidega koostööd Euroopa tiimi algatuste edendamiseks vastastikkust huvi pakkuvates olulistes valdkondades, tuginedes Euroopa tiimi edukale reageerimisele COVID-19 kriisile nii üleilmselt kui ka Jordaanias.

               Partnerluse prioriteedid moodustavad elava dokumendi ja eeldavad vastastikuste kohustuste täitmist.

               Partnerlust ja prioriteetseid koostöövaldkondi toetatakse jätkuvalt regulaarsete kõrgetasemeliste poliitiliste kohtumiste, majandust, tööhõive- ja sotsiaalküsimusi, kaubandust, õigusküsimusi, inimõigusi, demokraatlikke protsesse, kliimat ja keskkonda käsitlevate dialoogide, ELi ja Jordaania vahelise liikuvuspartnerluse, ELi ja Jordaania teadus- ja tehnoloogiavaldkonna koostöölepingu ja muude praeguste koostöövaldkondade kaudu, ELi ja Jordaania kohustuse kaudu tugevdada dialoogi ja koostööd julgeoleku, sh vägivaldse äärmusluse ja terrorismi vastase võitluse ning küberturvalisuse valdkonnas, samuti Jordaania toetuseks praegu tehtava kahepoolse koostöö kaudu.

               Partnerluse prioriteedid kinnitavad ELi ja Jordaania vahelisi sidemeid ning nendega määratakse kindlaks omavahelise suhte süvendamise võimalused.

               Kirjeldatud taust on eriti soodne ELi ja Jordaania vaheliste suhete tugevdamiseks, lähtudes jagatud eesmärkidest, väärtustest ja huvidest ühiste probleemide lahendamisel.

               COVID-19 pandeemia on veelgi suurendanud tervishoiu-, haridus- ja majandussektorile avalduvat survet ning tekitanud märkimisväärseid sotsiaal-majanduslikke probleeme. EL ja Jordaania taastuvad kriisist veelgi tugevamana, muu hulgas tänu oma majanduse digi- ja rohepöördele, vastupidavuse suurendamisele ning oma kogukondadele jõukuse ja inimväärse töö võimaluste tagamisele kaasaval viisil. EL ja selle partnerid hakkavad aktiivsemalt tõkestama kõiki diskrimineerimise, sh usul ja veendumustel põhineva diskrimineerimise vorme ning edendama soolist võrdõiguslikkust kõigis poliitikavaldkondades, et COVID-19 pandeemiast kaasaval viisil taastuda.

               Süüria kriis on alates 2011. aastast mõjutanud tugevasti Jordaaniat, kogu piirkonda ja ka ELi. EL ja Jordaania on kinnitanud jagatud eesmärke ja ühiseid huve nii rahuprotsessis kui ka stabiilsuse ja rahu taastamisel Süürias. See võimaldaks lõppkokkuvõttes pagulaste vabatahtlikku, turvalist ja väärikat tagasipöördumist. Seni on oluline säilitada Jordaanias Süüria pagulastele antava abi taset ning juurdepääsu kaitsele, haridusele, elatusvahenditele ja teenustele.

               EL tunnustab olulist rolli, mis Jordaanial on olnud riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel areenil, ning toetab Jordaania osalemist mitmepoolses süsteemis. EL tunnustab Jordaania heldet ja jätkuvat panust suure arvu pagulaste majutamisel ja kaitsel, kelle hulka kuuluvad Jordaaniast turvalist elupaika otsivad süürlased, palestiinlased, iraaklased, liibüalased ja jeemenlased, ning neile hariduse, tervishoiu, elatusvahendite ja sotsiaalkaitseteenuste tagamisel. EL aitab Jordaanial jätkuvalt toetada kaitset otsivaid pagulasi ja suurendada Jordaania vastupidavust, sh aidates jätkuvalt maandada COVID-19 pandeemiast tekkivat mõju. Nagu ka varem, lisandub ELi toetus Jordaaniale pagulastega seotud tegevuseks kahepoolsete toetusprogrammide raames antavale toetusele. On ülioluline vähendada vaesust, diskrimineerimist ja soolist ebavõrdsust, tagada piisav sissetulekutoetus, mittediskrimineeriv juurdepääs sotsiaalkaitsele kooskõlas selliste riiklike raamistikega nagu Jordaania riiklik sotsiaalkaitse strateegia, edendada kestlikku arengut ja majanduskasvu, kaitsta inimõigusi ning tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsetele teenustele. Lisaks sellele on Jordaania jätkuvalt teinud eeskujulikke jõupingutusi Lähis-Idas rahu ja julgeoleku edendamiseks ning tal on selles eesrindlik ja tasakaalustatud roll, eelkõige Lähis-Ida rahuprotsessi raames. Lisaks sellele on Jordaania roll osutunud väga väärtuslikuks radikaliseerumise, terrorismi ja vägivaldse äärmusluse tõkestamisel ning nendevastases võitluses. Veel üks näide Jordaania juhtivast stabiliseerivast rollist on asjaolu, et Jordaania on koos ELiga Vahemere Liidu kaaseesistuja, mille kaudu ta edendab poliitilisi lahendusi piirkonna mitmesugustele kriisidele ning piirkondlikku integratsiooni ja arengut, kestlikku, keskkonnahoidlikku, vähese kasvuhoonegaaside heitega ja ressursitõhusat ringmajandust.

               Jordaania ja EL jätkavad samuti tegevust kõigi rände aspektidega tervikliku, mõlemale poolele kasuliku ja sihtotstarbelise partnerluse ning liikuvuspartnerluse raames, millega määratakse kindlaks rände, liikuvuse ja julgeoleku valdkonna meetmete sidus raamistik, lahendades piiride haldamise, ebaseadusliku rände tõkestamise ja rahvusvahelise kaitsega seotud küsimusi
                  5
               .

               Partnerluse prioriteedid tuginevad ühistele saavutustele vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, sh eesmärk edendada reformide jätkuvat rakendamist, suurendades seeläbi Jordaania makromajanduslikku stabiilsust kooskõlas läbivaadatud IMFi programmi prioriteetidega ja võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju. Samuti tuginevad need 2016. aastal Londonis toimunud Süüria ja piirkonna toetamise alasele konverentsile ning Jordaania ja nimetatud konverentsi kaaskorraldajate poolt sõnastatud rahvusvahelise kokkuleppe kohustustele, mille eesmärk on säilitada Jordaanias saavutatud arengut jätkuva humanitaarabi andmise ja vastuvõtva kogukonna piisava toetamise käigus. Viis järgnevat Brüsselis toimunud konverentsi teemal „Süüria ja piirkonna tuleviku toetamine“ uuendasid ja tugevdasid rahvusvahelise kogukonna poliitilist, humanitaarset ja rahalist panust konfliktist kõige enam mõjutatud Süüria inimeste, naaberriikide ja vastuvõtvate kogukondade toetamiseks ning nende raames vaadati läbi edusammud, mida valitsused, rahastajad ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO) on teinud kõnealustel konverentsidel võetud kohustuste ja antud lubaduste täitmisel. Võttes arvesse Süüria pagulaste jätkuvat eriti suurt haavatavust ja haavatavaid vastuvõtvaid kogukondi, mida veelgi võimendab COVID-19 pandeemia, kinnitavad EL ja Jordaania oma võetud kohustust anda abi kõigile pagulastele Jordaanias ja tagada nende tulemuslik kaitse. On oluline veelgi parandada nende juurdepääsu teenustele, tagada nende inimõiguste austamine ning jätkata tööd, et suurendada nende iseseisva hakkamasaamise potentsiaali ning luua neile võimalus panustada Jordaania majandusarengusse. EL ja Jordaania võtavad pagulaste, sh Süüria pagulaste toetamisel kasutusele haavatavusel põhineva lähenemisviisi, pöörates piisavalt tähelepanu haavatavate vastuvõtvate kogukondade olukorrale.

               EL on jätkuvalt pühendunud sellele, et tagada ka edaspidi abi ja kaitse Palestiina pagulastele, sh Jordaanias. Sellega seoses rõhutasid EL ja Jordaania üliolulist rolli, mis on ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonil Lähis-Idas, et tagada julgeolek ja stabiilsus piirkonnas kooskõlas organisatsiooni ÜRO mandaadiga, mis on sätestatud asjaomastes ÜRO resolutsioonides, ja võtsid kohustuse anda sellele organisatsioonile jätkuvalt poliitilist ja rahalist toetust. Nad kinnitavad, et ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonil Lähis-Idas on jätkuvalt oluline roll, ja võtavad kohustuse toetada organisatsiooni tema mandaadi täitmisel tema tegevusvaldkondades ning suurema läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärgil haldus- ja juhtimisreformide tegemisel, mis on organisatsioonil kavas, ning ajendavad rahastajaid tagama kestlikuma ja ennustatavama mitmeaastase rahastamise ja jagama koormust õiglaselt.

               Prioriteedid

               Partnerluse prioriteedid kajastavad jagatud huve ja keskenduvad valdkondadele, milles ELi ja Jordaania koostöö on mõlemale poolele kasulik. EL ja Jordaania on võtnud kooskõlas ühisteatise ja nõukogu järeldustega kohustuse edendada mitme meetme puhul tehtavat koostööd järgmistes olulistes poliitilistes valdkondades: vastupidavuse ja maailma majandusega seotuse või selles osalemise suurendamine, jõukuse suurendamine ning rohe- ja digipöörde pakutavate võimaluste kasutamine; inimareng, head valitsemistavad, õigusriigi põhimõtted ja inimõigused; rahu ja julgeolek; ränne ja liikuvus; kliimameetmed, energia ja keskkond.

               Eespool märgitu põhjal on määratud ajavahemikuks 2021–2027 kindlaks kolm prioriteeti.

               ELi ja Jordaania eesmärk on tugevdada koostööd piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku, sh terrorismivastase võitluse valdkonnas. EL ja Jordaania on kindlad partnerid välis- ja julgeolekupoliitika vallas. Strateegilist ja operatiivkoostööd tehakse nii kahepoolselt, mitmepoolsetel foorumitel kui ka piirkondlikult, sh ELi ja Jordaania tegevuse kaudu Vahemere Liidu kaaseesistujatena ning võttes arvesse kavandatud ELi ja lõunanaabruse välisministrite iga-aastastest kohtumistest ning võimalikest sektoripõhiste ministrite kohtumistest saadavaid eeliseid. ELi ja Jordaania vastastikustes huvides on edendada rahu ja stabiilsust piirkonnas ning kõikjal maailmas, tehes Lähis-Ida rahuprotsessis koostööd kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega ning toetades poliitilist üleminekut ja rahuloomet Süürias, muu hulgas lähtuvalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist 2254. Nii EL kui ka Jordaania püüavad saada salliva ühiskonna mudeliks, mis on veel üks põhjus laiendada koostööd välispoliitika vallas.

               Partnerlus keskendub majanduse taastumise ja stabiilsuse, keskkonnahoidliku, digitaalse, kaasava ja teadmistepõhise majanduskasvu, kvaliteetse hariduse ja inimväärsete töökohtade loomise edendamisele, sh noorte jaoks, kooskõlas valitsuse prioriteetide, hinnangulise arengu rakendusprogrammi, strateegia „Jordaania 2025 – Riiklik visioon ja strateegia“ ning sektoripõhiste poliitikameetmete ja strateegiatega. Toetuse eesmärk on suurendada Jordaania vastupidavust, et tulla toime Süüria kriisi mõju ja piirkondliku ebastabiilsuse ning COVID-19 pandeemia majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega, kasutades kriisijärgselt parema taastamise põhimõtte võimalusi.

               EL ja Jordaania tihendavad koostööd kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise leevendamiseks, tehes ühiseid jõupingutusi, et edendada keskkonnahoidlikku majanduskasvu ja energiasüsteemi ümberkujundamist kliimaneutraalsuse suunas kooskõlas Jordaania energiasektori strateegiaga (2020–2030) ning Jordaania riikliku kindlaksmääratud panuste kava ja riikliku kohanemiskavaga. Tugev, kaasav, keskkonnahoidlik ja ühendatud Jordaania majandus, mida toetavad ELi-Jordaania assotsieerimislepingu alusel loodud vabakaubanduspiirkond, lihtsustatud päritolureeglite kava ja soodne investeerimiskeskkond (tänu ettevõtluskeskkonna reformidele) ning ettevõtjate ja eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääs rahastamisele, sh edendades avaliku ja erasektori dialoogi ning tehes otsesemat koostööd erasektoriga, on tugev stiimul inimväärsete töökohtade loomiseks. Majanduse moderniseerimine, keskkonnahoidlikuks muutmine ja mitmekesistamine hoogustub veelgi tänu innovatsioonipõhise majanduskasvu toetamisele ja teadmiste jagamisele. Samuti toetab piirkondlikku ja majanduslikku integratsiooni kestliku, aruka ja vastupidava transpordiühenduse (sh ELi-Jordaania lennunduslepingu) nimel tehtav koostöö ning pikaajalise riikliku transpordistrateegia 2015–2030 rakendamine.

               Eritähelepanu pööratakse noorte ja naiste majanduses osalemise ning tööalase konkurentsivõime suurendamisele. Samuti pööratakse tähelepanu kestlike ja võrdsete majandusvõimaluste loomisele, mis põhinevad muu hulgas kvaliteetsel haridusel ja kutseõppel ning sobilike ühistransporditeenuste osutamisel, ning ettevõtlus- ja innovatsioonikultuuri edendamisele ning üleminekule keskkonnahoidlikule ja digitaalsele ringmajandusele. Kaaluda tuleks algatusi kultuurisektoris, sh neid, mis on suunatud kultuuri ja loomemajanduse arendamisele, võttes arvesse sektori märkimisväärset panust kultuuridevahelise dialoogi ja sotsiaal-majandusliku arengu edendamisse.

               Assotsieerimislepingu nõuete täitmise täielik tagamine ja jätkuv töö olemasolevate kaubandus- ja investeerimissuhete tugevdamiseks suurendaks samuti Jordaania integreerimist ELi turule ning looks uusi võimalusi kaubanduseks, investeerimiseks ja arenguks. EL teeb kooskõlas kaubanduspoliitika läbivaatamise teatisega
                  6
                lõunanaabruse ja Aafrika huvitatud partneritele ettepaneku uue kestlike investeeringute algatuse kohta.

               Partnerlus keskendub nende Jordaania jõupingutuste ja kohustuste toetamisele, mille eesmärk on tugevdada head valitsemistava, õigusriigi demokraatlikku reformi ja inimõigusi, sh sotsiaal- ja töötaja õigusi. Jagatud väärtusteks on siinjuures rahvusvahelises, piirkondlikus ja riiklikus õiguses sätestatud inimõigused ja põhivabadused. Demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine on ELi ja Jordaania vaheliste suhete ning Jordaania kestliku sotsiaal-majandusliku arengu ja stabiilsuse ülioluline osa.

               Rände ja liikuvuse valdkonnas on rände- ja varjupaigalepet käsitlevat Euroopa Komisjoni teatist
                  7
                ning Jordaania õigusakte arvesse võttes valdkondadevaheliseks prioriteediks edusammud liikuvuspartnerluse erinevate komponentide tulemusliku rakendamise alal, mis aitaks samuti tagada, et isikud saavad korrapärasemalt ja lihtsamini Jordaania ja ELi vahel reisida, muu hulgas et tihendada turismi, lihtsustada haridusalaseid vahetusprogramme ja suhelda Jordaania kogukondadega välisriikides. Terviklik ja kestlik lähenemisviis rändele ja varjupaigale, sh tagasipöördumisalane koostöö kooskõlas ELi ja selle liikmesriikide pädevusega võiks olla kasulik nii ELile kui ka Jordaaniale.

               1.Koostöö tugevdamine piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku, sealhulgas terrorismivastase võitluse vallas

               EL tunnustab Jordaania kõiki asjaomaseid jõupingutusi. EL ja Jordaania peaksid jätkama tihedat koostööd piirkonna ebastabiilsuse, sh Dae'shi ja muude terrorirühmituste tõttu suurenenud julgeolekuohu kõrvaldamiseks. Sel puhul on EL võtnud kohustuse aidata Jordaaniat tema jõupingutustes tagada oma välispiiril stabiilsus ja julgeolek. EL ja Jordaania toetavad mõlemad vajadust Süüria kriisile püsivate ja kestlike lahenduste leidmise järele kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2254 (2015). Tuleks jätkata tööd Süüria kriisi lahendamiseks asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, samuti koostööd ELi ja Jordaania laiendatud julgeoleku / terrorismivastase võitluse tegevuskava raames, pöörates erilist tähelepanu ühisprojektidele ja teabejagamisele.

               EL ja Jordaania peaksid tõhustama ka lepitamist muude konfliktide raames, k.a Lähis-Ida rahuprotsess. EL tunnustab Jordaania hädavajalikku ja konstruktiivset rolli piirkonna stabiilsuse tagamisel ning kordab Jeruusalemma pühapaikade ajaloolise hetkeolukorra säilitamise olulisust, sh seoses Hašimiidi järelevalvega. EL ja Jordaania jätkavad tihedat suhtlust, et leida Iisraeli ja Palestiina konfliktile kahe riigi kooseksisteerimisel, rahvusvaheliselt kokkulepitud tingimustel ja rahvusvahelisel õigusel põhinev õiglane ja täielik lahendus. Väljaspool vahetu konflikti mõõdet tugevdavad nad liidu elanikkonnakaitse mehhanismi raames koostööd ja vastupidavust katastroofiohu juhtimise ja elanikkonnakaitse valdkonnas, võtavad täiendavaid meetmeid kliimamuutustele vastupanu võime ja nendega kohanemise valdkonnas ning investeerivad ennetavatesse meetmetesse.

               EL ja Jordaania on partnerid religioonide ja kultuuride vaheliste dialoogide edendamisel üleilmsel ja piirkondlikul tasandil, kus Jordaanial on juhtroll. EL ja Jordaania teevad koostööd ning teevad kindlaks viisid, kuidas kaitsta ja säilitada kultuuripärandit rahu, demokraatia ja kestliku arengu ning positiivse dialoogi ja kaasamise edendamise vahendina ning teevad ettepanekuid vastavate meetmete kohta.

               Pikaajalise stabiilsuse tagamiseks on oluline ka juurdepääs loodusvaradele, eelkõige puhtale joogiveele. Jordaania ja EL jätkavad koostööd, et täiustada veemajanduse tõhusust ja kestlikkust.

               Terrorismi, vägivaldse äärmusluse ja radikaliseerumise tõkestamine ning selle vastane võitlus peab püsima päevakorras olulisel kohal. Seda arvestades ning täienduseks tavapärasele poliitilisele ja temaatilisele dialoogile tihendavad EL ja Jordaania konkreetset koostööd ja teabevahetust nimetatud probleemide lahendamiseks õigusriigi põhimõtte raames ning austades täielikult inimõigusi ja põhivabadusi. EL ja Jordaania teevad koostööd, et kõrvaldada radikaliseerumise, terrorismi ja vägivaldse äärmusluse algpõhjused, mis on seotud sotsiaalse ühtekuuluvuse, naiste ja noorte ning hariduse olulise rolli, sh vastastikku kokkulepitud haridusprogrammide ja Jordaania kodanikuühiskonna ulatusliku kaasamisega.

               EL ja Jordaania on samuti loonud raamistiku, mis võimaldab Jordaanial osaleda ELi kriisiohjamisoperatsioonides, mis on veel üks näide julgeolekuküsimustes tehtavast tihedast koostööst, mida saab edasi arendada.

               2.Kestliku majandusliku stabiilsuse, keskkonnahoidliku, digitaalse, kaasava ja teadmistepõhise majanduskasvu, hariduse kvaliteedi ja inimväärsete töökohtade loomise edendamine

               Süüria kriis ja selle põhjustatud pikaleveninud pagulaste kohalolek on mõjutanud tugevasti Jordaania majandusolukorda, tema nappe loodusvarasid ja põhiteenuste pakkumist, mis raskendab niigi habrast majanduslikku olukorda. COVID-19 pandeemia on märkimisväärselt võimendanud sotsiaal-majanduslikke probleeme, haavatavusi ja ebavõrdsust. Seetõttu arendatakse edasi ja rakendatakse majandusdialoogi, reforme ja makromajanduslikes küsimustes tehtavat koostööd, et edendada kindlaid makromajanduslikke ja struktuurseid poliitikameetmeid, mis stimuleerivad kestliku ja kaasava majanduskasvu potentsiaali, suurendavad Jordaania majanduse vastupanuvõimet majandusšokkidele ning riigi rahanduse kestlikkust, kooskõlastades tegevust mitmepoolsete ja kahepoolsete rahastajatega. Tuleks jätkata makromajandusliku stabiilsuse säilitamiseks tehtavaid jõupingutusi kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) läbivaadatud programmiga ning kohustustega, mille Jordaania on rahvusvahelise kogukonna ees võtnud pärast 2019. aasta Londoni konverentsi ja Jordaania reformimudeli alusel. EL toetab neid jõupingutusi koostööabi ja märkimisväärsete makromajandusliku finantsabi programmide teel.

               Lisaks usaldusväärsele maksu- ja eelarvehaldusele tehakse täiendavat koostööd Jordaania avaliku sektori reformide alal, et parandada riigi rahanduse haldamist, aga ka selle üldist tõhusust ja teenuste osutamise võimet.

               Jordaania peamine sotsiaal-majanduslik probleem, mille on muu hulgas põhjustanud pikaaegsed piirkondlikud kriisid, on ebavõrdne juurdepääs tööhõivele, sh naiste ja noorte jaoks, aeglane majanduskasv, suur töötuse määr ja suurenev võlg. Seda probleemi peaks olema võimalik lahendada, luues inimväärseid töökohti, toetades ettevõtlust ja innovatsiooni (eelkõige seoses keskkonnahoidliku, digitaalse ja sotsiaalmajandusega), suurendades oskusi ja kvalifikatsioone (edendades sihipärast koolitust, haridust ja teadusuuringuid) ning töötades välja sihipärase ja tervikliku sotsiaalkaitsesüsteemi. Partnerluse prioriteedid püüavad neid küsimusi lahendada erinevate poliitiliste vahenditega: kaubandus; ettevõtete areng; haridus, koolitus ja elukestev õpe; suurem liikuvus. Nimetatud vahendite ühine eesmärk on tugevdada kõigi ühiskonnaliikmete majanduslikke võimalusi ja osalust.

               (a)Kaubandus arengu nimel on partnerluse prioriteetide oluline element. Jordaaniat aitab töökohtade loomine, mida toetab ELi-suunalise ekspordi suurenemine tänu lihtsustatud päritolureeglite kavale ja sellega kaasnevatele meetmetele. EL ja Jordaania teevad ühiselt kindlaks sobilikud lähenemisviisid, et ajakohastada paremini kahepoolseid kaubandus- ja investeerimissuhteid. Lisaks sellele teevad EL ja Jordaania koostööd VKEde, arengu, tehnoloogia ja oskusteabe valdkonnas, et tugevdada kahepoolseid ja majandussidemeid.

               (b)Samal ajal jätkavad EL ja Jordaania dialoogi ühtlustamise stimuleerimiseks sellistes valdkondades nagu sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, tehnilised kaubandustõkked ja teenused, et edendada kaubandust ja suurendada Jordaaniasse investeerimise atraktiivsust. Lisaks sellele teeb EL tarbijate tervise ja ohutuse paremaks kaitseks ning kaubanduse soodustamiseks Jordaaniaga koostööd, et toetada tulemuslike tooteohutuse raamistike väljatöötamist kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, vältides samal ajal mittetariifseid tõkkeid.

               (c)EL ja Jordaania suurendavad oma jõupingutusi järgmistes prioriteetsetes valdkondades: ettevõtluskeskkonna parandamine ja investeeringute ligimeelitamine, eelkõige kui need toetavad üleminekut vähese heitega ja vastupidavale ringmajandusele; erasektori tootlikkuse ja konkurentsivõime toetamine ning ettevõtluse edendamine (sh õigusliku, regulatiivse ja haldusreformi kaudu, mis hõlmab konkurentsipoliitikat ja subsiidiumide kontrolli norme, laenuandmist ettevõtjatele ning digi- ja rohepöörde kõigi võimaluste kasutamist); Jordaania tööturu ning keskkonnahoidliku, digitaalse ja sotsiaalmajanduse jaoks vajalike teadmiste ja oskuste tagamine. Neid eesmärke võib aidata saavutada eespool nimetatud uus kestlike investeeringute algatus. EL ja Jordaania teevad samuti koostööd, et tugevdada teadmistepõhiseid sektoreid, mis on oluline eelkõige noorte ja naiste jaoks inimväärsete töökohtade loomiseks ning ettevõtjate toetamiseks ja nende võimaluste suurendamiseks, eriti COVID-19 pandeemiast kõige enam mõjutatud majandussektorites.

               (d)Veel üks tugev sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamise vahend on haridus. See on keskse tähtsusega Jordaania jaoks, kes teeb ELiga koostööd, et saavutada kõnealune prioriteet, millest saavad kasu kõik Jordaanias elavad inimesed, ning kõrvaldada probleemid, mis on seotud COVID-19 kriisiga ning õpilünkade ületamisega. ELi ja Jordaania koostöö põhineb laste, noorte ja noorte täiskasvanute juurdepääsul turvalisele ja kvaliteetsele riiklikule haridusele kõigil tasanditel, et tagada kõigile võimalus õppida, rajada enda tulevik ning panustada majanduskasvu ja riigi arengusse. Eritähelepanu tuleb pöörata tööturu vajadustele vastavale kutseõppele ja -haridusele ning kõrgharidusele ja elukestvale õppele.

               EL ja Jordaania teevad samuti kahepoolselt ja Vahemere Liidu kontekstis koostööd teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni strateegia valdkonnas, sh rakendades tegevuskavasid, et saavutada ühiseid prioriteete näiteks kliimamuutuste, tervishoiu ja taastuvenergia valdkonnas.

               EL ja Jordaania edendavad innovaatilisi teadusuuringuid, teadmistepõhiseid lahendusi ja koostööd taastuvenergia, energiatõhususe (kooskõlas Jordaania energiasektori strateegiaga aastateks 2020-2030) ja loodusvarade kestliku majandamise, sh kestlike põllumajandustavade, kestliku veemajanduse ja jäätmekäitluse alal, sh puhta joogivee tagamine. Nende koostöö on kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja Pariisi kliimakokkuleppega, sh Euroopa rohelise kokkuleppe kontekstis, tugevdades meetmeid, mille eesmärk on edendada üleminekut kliimaneutraalsele ja vastupidavale ringmajandusele. Programmi „Euroopa horisont“, programmi „Partnerlus Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas“ (PRIMA) ja Vahemere Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni piirkondliku platvormi kaudu jätkatakse teadusuuringute ja innovatsiooni alast koostööd.

               EL ja Jordaania loovad foorumi tulevaste investeerimisprojektide kindlaksmääramiseks ja koostamiseks kooskõlas Jordaania riiklike prioriteetidega ning kooskõlastades tegevust kahe- ja mitmepoolsete rahastajatega. ELi eesmärk on muu hulgas toetada koostöös muude rahastajatega Jordaania kavasid rakendada Al-‘Aqabah’-Ammani vee magestamise ja ülekande projekti, mis on strateegilise tähtsusega riiklik projekt ja mille eesmärk on vähendada riigi ülioluliste veevarude puudujääki.

               EL ja Jordaania teevad koostööd, et tagada energia, vee, toidu, tervishoiu ja kliimamuutuste prioriteetide sidusus, edendada nende rakendamist ning tagada osalemine piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil.

               3.Heade valitsemistavade, õigusriigi põhimõtete, demokraatliku reformi ja inimõiguste austamise tugevdamine

               Kooskõlas Jordaania kindla pühendumisega jätkuvale reformiprotsessile, mida edendab poliitilise süsteemi moderniseerimise kuninglik komitee, jätkavad EL ja Jordaania koostööd, et tugevdada veelgi Jordaania demokraatlikku ja õigussüsteemi, õigusriigi põhimõtteid, soolist võrdõiguslikkust ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitset. EL ja Jordaania toetavad meetmeid, mille eesmärk on tõkestada kõiki diskrimineerimise vorme, ning toetavad kõiki aspekte, mis on seotud tulemusliku ja hästi toimiva kodanikuühiskonnaga, sh luues õigusliku töö- ja tegevuskeskkonna, mis soodustab aktiivse kodanikuühiskonna arengut.

               Koostöö keskendub terviklike ja kaasavate reformide rakendamisele, mis tugevdavad veelgi kohtute tulemuslikkust, tõhusust ja sõltumatust ning tagavad kõigile võrdse juurdepääsu õigusemõistmisele kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega. See hõlmab õigusalast koostööd tsiviil- ja kriminaalasjades, edendades ühinemist asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonidega ja nende rakendamist, ning tegevust kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitleva rahvusvahelise lepingu sõlmimise nimel koos Eurojustiga. Koostöö keskendub samuti valimisprotsessile (sh ELi valimisvaatlusmissiooni ja valmisekspertide missiooni soovituste järelmeetmed), soolise võrdõiguslikkuse toetamisele (sh soolise vägivalla tõkestamine), naiste ja noorte tähenduslikule poliitikas osalemisele ning naiste mõjuvõimu suurendamisele poliitilises ja avalikus elus. ELi ja Jordaania koostöö hõlmab ka majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi, kodanikuharidust, erakondade süsteemi ning parlamendi järelevalve ja seadusandliku rolli tugevdamist, kohaliku ja riikliku poliitika vahelisi seoseid, tähenduslikku sotsiaaldialoogi, detsentraliseerimisprotsessi, pluralistlikku ja sõltumatut meediat, läbipaistvust, sh finantsalast läbipaistvust, vastutust ja korruptsiooni tõkestamist.

               EL ja Jordaania jätkavad regulaarset dialoogi demokraatia ja hea valitsemistava, õigusküsimuste, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste üle. Dialoog põhineb Jordaania rahvusvahelistel, piirkondlikel ja riiklikel saavutustel ning kohustustel. Osalema kutsutakse ka kodanikuühiskonda

               Konkreetselt inimõiguste valdkonnas käsitleb regulaarne dialoog muu hulgas väljendusvabaduse kõiki vorme; ühinemisvabadust, sh kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite (nt ametiühingud ja kaubanduskojad) töökeskkonda; naiste õigusi ja nende mõjuvõimu suurendamist poliitilises, majanduslikus ja avalikus elus ning lapse õigusi. Nende eesmärkide saavutamiseks ning Jordaania demokraatia ja hea valitsemistava ning pettuste ja korruptsiooni tõkestamise edendamiseks ja tugevdamiseks on ülioluline aruandekohustuslik, läbipaistev, tõhus ja kaasav avalik haldus, sh Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa Prokuratuuriga tehtava tulemusliku ja tõhusa koostöö kaudu.

               Dialoogis võetakse arvesse kehtivaid kohustusi, mille Jordaania on võtnud mitmepoolsel tasandil. See hõlmab ka majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi, näiteks õigus haridusele ja tööle. Dialoog on seotud eelkõige partnerluse prioriteetides kajastatud valdkondadega.

               Selleks et tagada isikuandmete kaitse kõrge tase, jätkab EL tegevust, millega edendatakse täiendavat lähenemist ELi ja rahvusvahelistele andmekaitsestandarditele. Jordaania peaks võtma täiendavaid praktilisi meetmeid, et tagada privaatsuse ja isikuandmete kaitse õiguse austamine avalikus ja erasektoris, sh õiguskaitseasutuste puhul ja kriminaalõiguse valdkonnas.

               Reageerimine Süüria kriisile

               EL ja Jordaania jätkavad koostööd, et leida Süüria kriisile püsivad ja kestlikud lahendused kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2254 (2015) ning võimaldada pagulastel vabatahtlikult, ohutult ja väärikalt tagasi pöörduda. Tänu nende jõupingutustele tagatakse nii pagulastele kui ka haavatavatele vastuvõtvatele kogukondadele jätkuvalt juurdepääs kaitsele, elatusvahenditele ja teenustele, sh järgmiste meetmete abil:

               –pagulaste haldusliku seisundi jätkuv hõlbustamine ning tulemusliku kaitse, põhiteenustele juurdepääsu ja nende põhiliste inim- ja juriidiliste õiguste austamise tagamine;

               –juurdepääsu parandamine olulistele teenustele, sh sotsiaalabile, reoveeteenustele, tervishoiule (sh vaimne tervis ja psühhosotsiaalne toetus) ning formaalõppele ja mitteformaalsele õppimisele ning nende kvaliteedi parandamine;

               –pagulaste elatusvahendite ja iseseisva hakkamasaamise võime parandamine, luues võimalusi panustada Jordaania majandusarengusse muu hulgas järgmiste meetmetega: parandades ettevõtluskeskkonda ning täiustades tootlikkust ja tööturu tingimusi; toetades oskusi turuvajadustega vastavusse viivat poliitikat; soodustades juurdepääsu haridusele ja koolitusele; parandades ja laiendades juurdepääsu töövõimalustele, sh toetades kodust ettevõtlusega alustamist ja töölubade hankimist; tugevdades naiste ja noorte majanduslikke võimalusi ja osalust;

               –toetades eksporti ELi turule, sh rakendades tulemuslikult Jordaania jaoks mõeldud päritolureeglite kava, et stimuleerida investeeringuid ja töökohtade loomist, millest saavad kasu nii jordaanlased kui ka Süüria pagulased.

               Dialoogi- ja vastastikuse koostöö mehhanismid

               ELi ja Jordaania suhete üldise raamistiku moodustavad 2002. aastal jõustunud assotsieerimisleping ja 2010. aastal saavutatud edasijõudnud riigi staatus. Assotsieerimislepingu rakendamine on edukalt ratsionaliseeritud, koondades allkomiteed, et pidada üksikuid temaatilisi dialooge kooskõlas partnerluse prioriteetidega ning täiendada poliitilisi dialooge.

               Kooskõlas Vahemere piirkonna tegevuskava ja nõukogu järelduste läbivaatamisega 2024. aastal on samuti kavas teha vahekokkuvõte, et hinnata ELi ja Jordaania vahel vastastikku kokku lepitavate partnerluse prioriteetide mõju ning neid vajaduse korral kohandada.

               Samuti vaadatakse nendest prioriteetidest tulenevad asjaomased vastastikused kohustused korrapäraselt läbi ELi ja Jordaania kahepoolse koostöö ning muude asjaomaste dialoogide ja kohtumiste kontekstis ning Brüsseli konverentside järelmeetmete raames, et toetada ELi toetuse andmist Süüria pagulaskriisi kontekstis.

               Kooskõlas Euroopa naabruspoliitika suurema omaluspõhimõttega osaleb EL oma tegevust liikmesriikidega tihedalt kooskõlastades Jordaania valitsuse kesk- ja kohaliku tasandi koordineerimismehhanismides ning selliste partneritega, nagu kodanikuühiskond ja erasektor, koordineerimise mehhanismides.

               EL on võtnud partnerluse prioriteetides märgitud eesmärkide poole püüeldes kohustuse jätkata Jordaaniale rahalise toetuse andmist ja Jordaania toetamise eesmärgil rahvusvahelise kogukonnaga suhtlemist ning Jordaania võtab kohustuse jätkata oma reformikava rakendamist, mis on mõlema partneri edu tagamiseks keskse tähtsusega.

                     (1)

                        EUCO 22/20, 11. detsember 2020.

                     (2)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (3)

                        https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7931-2021-INIT/et/pdf.

                     (4)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/default/files/what-is-new/news/news/docs/20141009_joint_declaration_establishing_the_eu-jordan_mobility_partnership_en.pdf

                     (6)

                        COM(2021) 66 (final), 18.2.2021.

                     (7)

                        COM(2020) 609 final, 23.9.2020.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.4.2022
            COM(2022) 169 final
            2022/0113(NLE)

            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“ muutmise küsimuses
            (EMPs kohaldatav tekst)

               SELETUSKIRI

               1.Kavandatav reguleerimisese

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees tehtava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“ muutmist.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.EMP leping

               Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

               2.2.EMP ühiskomitee

               EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Ühiskomitee otsused võetakse vastu konsensuse alusel ja need on lepinguosalistele siduvad. EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel vastutab Euroopa Komisjoni peasekretariaat.

               2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

               EMP ühiskomiteel on kavas vastu võtta EMP ühiskomitee otsus (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“.

               Kavandatava õigusakti eesmärk on inkorporeerida EMP lepingusse komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/300, millega kehtestatakse kriisiohjamise üldkava toidu- ja söödaohutuse valdkonnas
                  1
               .

               Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Vastu võetud seisukoht tuleks esitada EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

               Lisatud EMP ühiskomitee otsusega kehtestatakse, et EMP EFTA riikidel on õigus osaleda liidu juhtorgani töös. See läheb kaugemale sellest, mida saab pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel õiguslik toime. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  2
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

               Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel ja koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 tehtava otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige EMP lepingusse inkorporeeritava ELi õigusakti materiaalõiguslikust alusest.

               Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud toiduohutusega. Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.

               4.3.Järeldus

               Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna EMP ühiskomitee otsusega muudetakse kaubanduslepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“, on asjakohane avaldada otsus pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2022/0113 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“ muutmise küsimuses

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta,
                  3
                eriti selle artikli 1 lõiget 3,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Majanduspiirkonna leping
                  4
                (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

               (2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu I lisa, mis sisaldab veterinaar- ja fütosanitaarküsimusi käsitlevaid sätteid.

               (3)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/300
                  5
               .

               (4)EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“ tuleks vastavalt muuta.

               (5)EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seega põhinema käesoleva otsuse lisas esitatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“ muutmise ettepaneku suhtes põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Komisjoni 19. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/300, millega kehtestatakse kriisiohjamise üldkava toidu- ja söödaohutuse valdkonnas (ELT L 50, 21.2.2019, lk 55).

                     (2)

                        Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (3)

                        EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

                     (4)

                        EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

                     (5)

                        Komisjoni 19. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/300, millega kehtestatakse kriisiohjamise üldkava toidu- ja söödaohutuse valdkonnas (ELT L 50, 21.2.2019, lk 55).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.4.2022
            COM(2022) 169 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“ muutmise küsimuses

               LISA

               EELNÕU: EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

               nr […],

               [kuupäev],

               millega muudetakse EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“

               EMP ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

               ning arvestades järgmist:

               (1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/300, millega kehtestatakse kriisiohjamise üldkava toidu- ja söödaohutuse valdkonnas
                  1
               .

               (2)Rakendusotsusega (EL) 2019/300 tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2004/478/EÜ, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

               (3)Käesolevas otsuses käsitletakse veterinaarküsimuste ja söödaga seotud õigusakte. Veterinaarküsimusi ja sööta käsitlevaid õigusakte ei kohaldata Liechtensteini suhtes seni, kuni Liechtensteini suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, nagu see on sätestatud EMP lepingu I lisa valdkondlikes kohandustes. Seetõttu käesolevat otsust Liechtensteini suhtes ei kohaldata.

               (4)Seetõttu tuleks EMP lepingu I lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               EMP lepingu I lisa muudetakse järgmiselt.

               1.I peatüki osas 7.2 lisatakse punkti 59 (komisjoni rakendusotsus 2013/503/EL) järele järgmine punkt:

               „60.32019 D 0300: komisjoni 19. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/300, millega kehtestatakse kriisiohjamise üldkava toidu- ja söödaohutuse valdkonnas (ELT L 50, 21.2.2019, lk 55).

               Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:

               Kui komisjon teeb kindlaks määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 56 lõikes 1 nimetatud olukorra, mis EFTA riiki otseselt mõjutab, ning loob vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 56 lõikele 2 kriisikeskuse, võtavad selle tööst osa otseselt mõjutatud EFTA riigi määratud kriisikoordinaator(id) ja EFTA järelevalveameti määratud kriisikoordinaator.“

               2.II peatüki punkti 47a (komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 16/2011) järele lisatakse järgmine tekst.

               „47b. 32019 D 0300: komisjoni 19. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/300, millega kehtestatakse kriisiohjamise üldkava toidu- ja söödaohutuse valdkonnas (ELT L 50, 21.2.2019, lk 55).

               Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:

               Kui komisjon teeb kindlaks määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 56 lõikes 1 nimetatud olukorra, mis EFTA riiki otseselt mõjutab, ning loob vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 56 lõikele 2 kriisikeskuse, võtavad selle tööst osa otseselt mõjutatud EFTA riigi määratud kriisikoordinaator(id) ja EFTA järelevalveameti määratud kriisikoordinaator.“

               3.I peatüki osa 7.2 punkti 31 (komisjoni otsus 2004/478/EÜ) ja II peatüki punkti 43 (komisjoni otsus 2004/478/EÜ) tekst jäetakse välja.

               Artikkel 2

               Rakendusotsuse (EL) 2019/300 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud
                  2*.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

               Brüssel, […]

                  EMP ühiskomitee nimel

                  eesistuja

                  […]

                  EMP ühiskomitee

                  sekretärid

                     […]

                     (1)

                        ELT L 50, 21.2.2019, lk 55.

                     (2)
                  *
                        [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]