               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.2.2016
            COM(2016) 84 final
            2016/0051(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

               SELETUSKIRI

               Euroopa Majanduspiirkonna leping (edaspidi „leping”) lubab Norral, Islandil ja Liechtensteinil (edaspidi „EMP EFTA riigid”) osaleda täiel määral ühtsel turul. Seoses sellega on kolm nimetatud riiki alates lepingu jõustumisest 1994. aastal aidanud kooskõlas lepingu artikliga 115 leevendada majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust Euroopa Majanduspiirkonnas. Norra on peale selle andnud oma panuse eraldiseisva Norra finantsmehhanismi kaudu. Viimatine finantsmehhanism aegus 30. aprillil 2014.

               Võttes arvesse jätkuvat vajadust leevendada majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust Euroopa Majanduspiirkonnas, volitas nõukogu 7. oktoobril 2013 komisjoni alustama läbirääkimisi Islandi, Liechtensteini ja Norraga lepingu sõlmimiseks EMP EFTA riikide tulevaste rahaliste osamaksete kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse parandamiseks Euroopa Majanduspiirkonnas
                  1
               . Ametlikud läbirääkimised avati 2014. aasta jaanuaris. Paralleelselt, kuid sõltumatult finantsmehhanismi läbirääkimistest, algatati Norra ja Islandiga sõlmitud vabakaubanduslepingute lisaprotokollide
                  2
                läbivaatamisklausli alusel ELi ja Islandi ning ELI ja Norra kalakaubandusprotokollide läbivaatamine.

               Läbirääkimised viidi läbirääkijate tasandil lõpule 17. juulil 2015, parafeerides:

               lepingu Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021 (edaspidi „EMP finantsmehhanismi leping”);

               lepingu Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021 (edaspidi „Norra leping”);

               Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli (edaspidi „Norra protokoll”) ning

               Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli (edaspidi „Islandi protokoll”).

               Lisatud ettepanek on seotud EMP finantsmehhanismi lepingu, Norra lepingu, Norra protokolli ja Islandi protokolli allakirjutamise ja ajutise kohaldamisega.

               EMP finantsmehhanismi leping ja Norra leping koos tagavad aastatel 2014–2021 2,8 miljardi euro suuruse rahalise toetuse EMP majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele EMP EFTA riikidelt. Nendega eraldatakse ka teatav hulk rahalisi ressursse võitlusele noorte tööpuuduse vastu. See tulemus peegeldab nõukogu poolt kokku lepitud läbirääkimissuuniseid, milles viidatakse a) rahalise toetuse „üldisele suurenemisele” (11,3 % suurenemine võrreldes aastatega 2009–2014); b) võimalikule uuele eraldisele võitluseks noorte tööpuuduse vastu; c) Ühtekuuluvusfondi jaotuskvoodi kasutamisele; d) uue finantsperioodi ühildamisele ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendi (2014–2020) ajastusega; e) prioriteetide vähendatud arvule võrreldes eelmise finantsperioodiga ning f) ühtlustatud rakendussätetele.

               ELi ja Islandi ning ELi ja Norra kalakaubandusprotokollide läbivaatamine viis uute soodustuste andmiseni mõlemale riigile aastateks 2014–2021. Need soodustused kujutavad endast sisuliselt aastate 2009–2014 soodustuste uuendamist koos: a) Islandi puhul kahe tariifikvoodi tagasihoidliku suurenemisega; ning b) Norra puhul mõne tariifirea soodustuste tagasihoidliku suurenemise ning varasemate soodustuste uuendamisega muudel tariifiridadel. Norra uuendab kalatransiidikorda seitsmeks aastaks alates uute kontsessioonide ajutise kohaldamise alguskuupäevast.

               Lepinguid ja protokolle kohaldatakse nende artiklites sätestatud kuupäevadest kuni nende ratifitseerimise või sõlmimise jaoks vajalike menetluste lõpuleviimise ning jõustumiseni ajutiselt.

               Komisjon hindas läbirääkimiste tulemused rahuldavaks ja teeb ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu lisatud otsuse EMP finantsmehhanismi lepingu, Norra lepingu, Norra protokolli ja Islandi protokolli allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta.

               2016/0051 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Püsib vajadus leevendada majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust Euroopa Majanduspiirkonnas ja seetõttu tuleks kehtestada uus EMP EFTA riikide rahalisi osamakseid käsitlev mehhanism ja uus Norra finantsmehhanism.

               (2)7. oktoobril 2013. aastal volitas nõukogu komisjoni algatama läbirääkimised Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigiga lepingu sõlmimiseks EMP EFTA riikide tulevaste osamaksete kohta Euroopa Majanduspiirkonna majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks. Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021. Leping sõlmitakse EMP lepingu protokolli nr 38c vormis. Samuti on komisjon pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021.

               (3)Erisätted, mida kohaldatakse teatavate Norrast pärinevate kalade ja kalandustoodete importimisel Euroopa Liitu, olid sätestatud nimetatud riikide ja Euroopa Majandusühenduse vaheliste vabakaubanduslepingute 30. aprillil 2014 aegunud lisaprotokollides, ja need tuleks läbi vaadata kooskõlas nimetatud protokollide artikliga 1. Seepärast pidas komisjon läbirääkimisi Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu uute lisaprotokollide sõlmimiseks.

               (4)Igas eelnimetatud lepingus ja protokollis nähakse ette nende ajutine kohaldamine enne nende jõustumist.

               (5)Iga leping ja protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel alla kirjutada ja neid ajutiselt kohaldada, tingimusel et need hiljem sõlmitakse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Lepingu Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021, lepingu Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014-2021, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli allakirjutamine on käesolevaga liidu nimel heaks kiidetud, eeldusel et nimetatud lepingud ja protokollid sõlmitakse.

               Allakirjutatavate lepingute ja protokollide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab lepingute ja protokollide allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud läbirääkimisi pidav lepinguosaline, eeldusel et need sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Eeldusel et lepingud hiljem sõlmitakse, kohaldatakse lepingut Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021 ning lepingut Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahel Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2014–2021 kuni nende jõustumiseni ajutiselt vastavalt lepingute artiklile 3 ja artikli 11 lõikele 3 alates viimase vastavasisulise teate saabumisele järgneva kuu esimesest päevast.

               Eeldusel et protokoll hiljem sõlmitakse, kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli kuni selle jõustumiseni ajutiselt vastavalt protokolli artikli 5 lõikele 3 alates viimase vastavasisulise teate saabumisele järgneva kolmanda kuu esimesest päevast.

               Eeldusel et protokoll hiljem sõlmitakse, kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli kuni selle jõustumiseni ajutiselt vastavalt protokolli artikli 4 lõikele 3 alates viimase vastavasisulise teate saabumisele järgneva kolmanda kuu esimesest päevast.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub ….

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu dokument 12239/13 ADD 1.

                     (2)
                  ELT L 291, 9.11.2010, lk 14 ja 18.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.2.2016
            COM(2016) 84 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA LIIDU, ISLANDI, LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIGI JA NORRA KUNINGRIIGI VAHELINE LEPING EMP FINANTSMEHHANISMI KOHTA AASTATEKS 2014–2021

               EUROOPA LIIT,

               ISLAND,

               LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK,

               NORRA KUNINGRIIK,

               ARVESTADES et Euroopa Majanduspiirkonna lepingu („EMP leping”) lepinguosalised leppisid kokku vajaduses vähendada piirkondade vahelist majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, eesmärgiga edendada omavaheliste kaubandus- ja majandussuhete järjepidevat ja tasakaalustatud tugevdamist,

               ARVESTADES et EFTA riigid on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks loonud Euroopa Majanduspiirkonna kontekstis finantsmehhanismi,

               ARVESTADES et EMP finantsmehhanismi aastateks 2004–2009 reguleerivad sätted on esitatud EMP lepingu protokollis 38a ja protokolli 38a lisandis,

               ARVESTADES et EMP finantsmehhanismi aastateks 2009–2014 reguleerivad sätted on esitatud EMP lepingu protokollis 38b ja protokolli 38b lisandis,

               ARVESTADES et vajadus leevendada majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust Euroopa Majanduspiirkonnas ei ole kadunud ja et seetõttu tuleks kehtestada uus EMP EFTA riikide rahalisi osamakseid käsitlev mehhanism aastateks 2014–2021,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA JÄRGMISE LEPINGU:

               ARTIKKEL 1

               EMP lepingu artikli 117 tekst asendatakse järgmisega:

               „Finantsmehhanisme reguleerivad sätted on esitatud protokollis nr 38, protokollis nr 38a, protokolli nr 38a lisandis, protokollis 38b, protokolli nr 38b lisandis ja protokollis 38c”.

               ARTIKKEL 2

               EMP lepingusse lisatakse protokolli nr 38b järele uus protokoll nr 38c. Protokolli nr 38c tekst on esitatud käesoleva lepingu lisas.

               ARTIKKEL 3

               Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               Protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

               Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui toimus vastav teatamine, kuni selle sõlmimiseks vajalike lõikes 1 ja 2 osutatud menetluste lõpuleviimiseni.

               ARTIKKEL 4

               Käesolev leping, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ning islandi ja norra keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

               Brüssel, …

               Euroopa Liidu nimel

               Islandi nimel

               Liechtensteini Vürstiriigi nimel

               Norra Kuningriigi nimel

               LISA

                  PROTOKOLL nr 38 C

               EMP finantsmehhanismi (2014–2021) kohta

               Artikkel 1

               1. Island, Liechtenstein ja Norra („EFTA riigid”) panustavad sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamisse Euroopa Majanduspiirkonnas ja abisaavate riikidega suhete tugevdamisse, toetades sel eesmärgil rahaliselt artiklis 3 nimetatud esmatähtsaid valdkondi.

               2. Kõik EMP finantsmehhanismi (2014–2021) kaudu rahastatavate programmide ja meetmete aluseks on ühised väärtused – inimväärikus, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, k.a vähemuste õiguste austamine.

               Artikkel 2

               1. Artiklis 1 ettenähtud rahalise toetuse kogusumma on 1548,1 miljonit eurot, mis tehakse kättesaadavaks iga-aastaste 221,16 miljoni euro suuruste osamaksetena ajavahemikus 1.mai 2014 – 30. aprill 2021, viimane kaasa arvatud.

               2. Kogusumma koosneb riigipõhistest eraldistest, nagu on kirjeldatud artiklis 6, ja üldisest piirkondliku koostöö fondist, nagu on kirjeldatud artiklis 7.

               Artikkel 3

               1.
                     Riigipõhised eraldised tehakse kättesaadavaks järgmistele esmatähtsatele valdkondadele:

               (a)innovatsioon, teadusuuringud, haridus ja konkurentsivõime;

               (b)
                     sotsiaalne kaasatus, noorte tööhõive ja vaesuse vähendamine;

               (c)
                     keskkond, energia, kliimamuutus ja vähese CO2-heitega majandus;

               (d)
                     kultuur, kodanikuühiskond, hea valitsemistava, põhiõigused ja -vabadused;

               (e)
                     justiits- ja siseküsimused.

               Esmatähtsatesse valdkondadesse kuuluvad programmitöö suunad, koos eesmärkide ja toetatavate valdkondade kirjeldusega on esitatud käesoleva protokolli lisas.

               2.
                     a) Vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud menetlusele valitakse, suunatakse ja kohandatakse esmatähtsad valdkonnad iga abisaava riigi vajadustele, võttes arvesse riigi ja toetuse suurust.

               b) 10 % kogu riigipõhistest eraldistest antakse kodanikuühiskonna fondi, mis tehakse kättesaadavaks kooskõlas artiklis 6 esitatud jaotusele.

               Artikkel 4

               1.
                     Et tagada keskendumine esmatähtsatele valdkondadele ja tõhus rakendamine kooskõlas artiklis 1 osutatud üldeesmärkidega ja võttes arvesse aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”, sh keskendudes tööhõivele, riiklikele prioriteetidele, riigipõhistele soovitustele ja ELi ühtekuuluvuspoliitika raames Euroopa Komisjoniga sõlmitud partnerluslepingutele, sõlmivad EFTA riigid iga abisaava riigiga artikli 10 lõike 3 kohaselt vastastikkuse mõistmise memorandumi.

               2.
                     Konsultatsioonid Euroopa Komisjoniga toimuvad strateegilisel tasandil ja neid peetakse läbirääkimiste käigus artikli 10 lõikes 3 määratletud vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimiseks, et edendada täiendavust ja koostoimet ELi ühtekuuluvuspoliitikaga ning uurida võimalusi kasutada rahastamisvahendeid rahaliste osamaksete mõju suurendamiseks.

               Artikkel 5

               1.
                     EFTA panus ei ületa riigipõhiste eraldiste raames rakendatavate programmide puhul, mille rakendamise eest vastutavad abisaavad riigid, 85 % programmi maksumusest, kui EFTA riigid ei ole otsustanud teisiti.

               2.
                     Järgitakse riigiabi suhtes kohaldatavaid eeskirju.

               3.
                     EFTA riikide vastutus seoses projektiga piirdub rahaliste vahendite andmisega vastavalt kooskõlastatud kavale. Vastutust kolmandate isikute suhtes ei kohaldata.

               Artikkel 6

               Riigipõhised eraldised tehakse kättesaadavaks järgmistele abisaavatele riikidele: Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari, järgmiselt:

                        Abisaav riik

                        Vahendid (miljonit eurot)

                        Bulgaaria

                        115,0

                        Horvaatia

                        56,8

                        Küpros

                        6,4

                        Tšehhi Vabariik

                        95,5

                        Eesti

                        32,3

                        Kreeka

                        116,7

                        Ungari

                        108,9

                        Läti

                        50,2

                        Leedu

                        56,2

                        Malta

                        4,4

                        Poola

                        397,8

                        Portugal

                        102,7

                        Rumeenia

                        275,2

                        Slovakkia

                        54,9

                        Sloveenia

                        19,9

               Artikkel 7

               1.
                     Üldine piirkondliku koostöö fond tehakse kättesaadavaks summas 55,25 miljonit eurot. See aitab saavutada EMP finantsmehhanismi eesmärke, mis on määratletud artiklis 1.

               2.
                     70 % fondist tehakse kättesaadavaks noorte jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive edendamiseks, pöörates erilist tähelepanu järgmistele valdkondadele:

               (a)
                     noorte töö ja väljaõppe liikuvusprogrammid, mis keskenduvad eelkõige neile, kes ei tööta ega õpi;

               (b)duaalse õppe programmid, õpipoisiõpe, noorte kaasamine;

               (c)teadmiste jagamine, parimate poliitiliste tavade vahetamine ning noortele tööturuteenuseid osutavate organisatsioonide/institutsioonide vastastikune õpe.

               Fondi see osa eraldatakse projektidele, milles osalevad abisaavad riigid ja muud ELi liikmesriigid, kus noorte töötuse tase on üle 25 % (Eurostati viiteaasta 2013), ning hõlmavad vähemalt kaht riiki, sh üht abisaavat riiki. EFTA riigid võivad osaleda partneritena.

               3.
                     30 % fondist tehakse kättesaadavaks piirkondliku koostöö jaoks artiklis 3 loetletud esmatähtsates valdkondades, eelkõige teadmiste jagamise, parimate poliitiliste tavade vahetamise ja institutsioonide ülesehitamise valdkonnas

               See osa fondist tehakse kättesaadavaks projektidele, milles osalevad abisaavad riigid ja naabruses asuvad kolmandad riigid. Projektides osaleb vähemalt kolm riiki, sealhulgas vähemalt kaks abisaavat riiki. EFTA riigid võivad osaleda partneritena.

               Artikkel 8

               EFTA riigid viivad 2020. aastaks läbi vahehindamise, et jagada võimalikud kasutamata jäänud rahalised vahendid ümber üksikutele asjaomastele abisaavatele riikidele.

               Artikkel 9

               1.
                     Käesolevas protokollis sätestatud rahaline toetus kooskõlastatakse Norra finantsmehhanismiga ettenähtud Norra kahepoolse toetusega.

               2.
                     Eelkõige tagavad EFTA riigid, et mõlema eelmises lõikes osutatud finantsmehhanismi taotlemisprotseduurid ja rakendustingimused on põhimõtteliselt samasugused.

               3.
                     Mis tahes asjakohaseid muudatusi Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikas arvestatakse vastavalt vajadusele.

               Artikkel 10

               EMP finantsmehhanismi rakendamise suhtes kohaldatakse järgmist.

               1.
                     Kõigis rakendusetappides kohaldatakse maksimaalselt läbipaistvuse, vastutuse ja kulutasuvuse, samuti hea valitsemistava, partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise, säästva arengu, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.

               EMP finantsmehhanismi eesmärke püütakse saavutada abisaavate riikide ja EFTA riikide vahelises tihedas koostöös.

               2.
                     a) Nagu on sätestatud artikli 7 lõikes 1, juhivad üldist piirkondliku koostöö fondi EFTA riigid, kes vastutavad rakendamise, sh halduse ja kontrolli eest.

               b) Nagu on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis b, juhivad kodanikuühiskonna fondi EFTA riigid, kes vastutavad rakendamise, sh halduse ja kontrolli eest, v.a juhul kui vastastikkuse mõistmise memorandumis on teisiti kokku lepitud, nagu on sätestatud artikli 10 lõikes 3.

               3.
                     EFTA riigid sõlmivad iga abisaava riigiga vastastikkuse mõistmise memorandumi vastava riigi konkreetse eraldise kohta, v.a lõike 2 punktis a osutatud fond, mis sätestatakse mitmeaastases programmraamistikus ning programmide juhtimise ja kontrollimise struktuurides.

                  a) Vastastikuse mõistmise memorandumi alusel esitavad abisaavad riigid konkreetsete programmide ettepanekud EFTA riikidele, kes hindavad ja kiidavad ettepanekud heaks ning sõlmivad abisaavate riikidega iga programmi kohta eraldi toetuslepingu. Euroopa Komisjon vaatab asjaomase EFTA riigi või abisaava riigi sõnaselgel nõudmisel konkreetse programmi ettepaneku enne selle vastuvõtmist läbi, tagamaks selle kokkusobivuse Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikaga.

               b) Kokkulepitud programmide rakendamise eest vastutavad abisaavad riigid, kes loovad sujuva rakendamise ja haldamise tagamiseks asjakohase haldus- ja kontrollisüsteemi.

               c) EFTA riigid võivad korraldada kontrolle vastavalt riiklikele eeskirjadele. Abisaavad riigid peavad selleks osutama igakülgset abi ning esitama vajaduse korral teavet ning andmeid.

               d) EFTA riigid võivad eeskirjade rikkumise tuvastamise korral rahastamise peatada ning nõuda vahendite tagastamist.

                  e) Laiaulatusliku osaluse tagamiseks sõlmitakse võimaluse korral partnerlusi rahalise toetuse ettevalmistamiseks, rakendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks. Partnerite hulka võivad kuuluda muu hulgas abisaavate riikide ja EFTA riikide kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi osalejad, samuti erasektori ja kodanikuühiskonna esindajad ning sotsiaalpartnerid.

                  f) Vastavalt riigihangete suhtes kohaldatavatele eeskirjadele võib mitmeaastasesse programmiraamistikku kuuluvaid abisaavate riikide projekte rakendada muu hulgas abisaavates riikides ja EFTA riikides asuvate üksuste vahelises koostöös.

               4.
                     EFTA riikide halduskulud kaetakse artikli 2 lõikes 1 osutatud kogusummast ning neid täpsustatakse lõikes 5 osutatud rakendussätetes.

               5.
                     EFTA riigid moodustavad EMP finantsmehhanismi üldiseks juhtimiseks komitee. Täiendavad sätted EMP finantsmehhanismi rakendamiseks kehtestavad EFTA riigid pärast konsulteerimist abisaavate riikidega, keda võib abistada komisjon. EFTA riigid püüavad esitada nimetatud sätted enne vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamist.

               6.
                     EFTA riigid esitavad aruandeid oma panuse kohta EMP finantsmehhanismi eesmärkide saavutamisse, ja kui see on asjakohane, siis 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide üheteistkümnesse temaatilisse eesmärki
                  1
               .

               Artikkel 11

               Ilma et see piiraks lepingujärgseid õigusi ja kohustusi, vaatavad lepinguosalised artiklis 2 kindlaks määratud perioodi lõpul lepingu artikli 115 kohaselt läbi vajaduse võidelda Euroopa Majanduspiirkonna piires majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsusega.

               Protokolli 38C lisa

               Innovatsioon, teadusuuringud, haridus ja konkurentsivõime

               1.Ettevõtluse arendamine, innovatsioon ja VKEd

               2.Teadusuuringud

               3.Haridus, stipendiumid, õpipoisiõpe ja noorte ettevõtlus

               4.Töö- ja eraelu tasakaalustatus

               Sotsiaalne kaasatus, noorte tööhõive ja vaesuse vähendamine

               1.Euroopa rahvatervise probleemid

               2.Romade kaasamine ja nende võimaluste parandamine

               3.Riskigruppi kuuluvad lapsed ja noored

               4.Noorte osalemine tööturul

               5.Kohalik areng ja vaesuse vähendamine

               Keskkond, energia, kliimamuutus ja vähese CO2-heitega majandus

               1.Keskkond ja ökosüsteemid

               2.Taastuvenergia, energiatõhusus, energiajulgeolek

               3.Kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine

               Kultuur, kodanikuühiskond, hea valitsemistava, põhiõigused ja -vabadused

               1.Kultuuriettevõtlus, kultuuripärand ja kultuurikoostöö

               2.Kodanikuühiskond

               3.Hea valitsemistava, vastutustundlikud institutsioonid, läbipaistvus

               4.Inimõigused – rakendamine kohapeal

               Justiits- ja siseküsimused

               1.Varjupaik ja ränne

               2.Korrektsiooniteenused ja eelvangistus

               3.Rahvusvaheline politseikoostöö ja võitlus kuritegevuse vastu

               4.Kohtusüsteemi mõjusus ja tõhusus, õigusriigi põhimõtete tugevdamine

               5.Koduvägivald ja sooline vägivald

               6.Suurõnnetuste ennetamine ja nendeks valmisolek

                     (1)
                  1) teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine; 2) info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine; 3) põllumajandus- ning kalandus- ja vesiviljelussektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate („VKE”) konkurentsivõime suurendamine; 4) vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites; 5) kliimamuutustega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine; 6) keskkonnahoid ja keskkonnakaitse ning ressursitõhususe edendamine; 7) säästva transpordi ja tähtsate võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamise edendamine; 8) püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine; 9) sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse ja mis tahes diskrimineerimise vastu võitlemine; 10) investeerimine haridusse, koolitusse ja oskuste omandamiseks kutsekoolitusse ja pidevõppesse; 11) riigiasutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse ja tõhusa avaliku halduse edendamine.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.2.2016
            COM(2016) 84 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

               NORRA KUNINGRIIGI JA EUROOPA LIIDU VAHELINE LEPING NORRA FINANTSMEHHANISMI KOHTA AASTATEKS 2014–2021

               Artikkel 1

               1. Norra Kuningriik panustab sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamisse Euroopa Majanduspiirkonnas ja abisaavate riikidega suhete tugevdamisse eraldi Norra finantsmehhanismi kaudu artiklis 3 nimetatud esmatähtsates valdkondades.

               2. Kõik Norra finantsmehhanismi (2014–2021) kaudu rahastatavate programmide ja meetmete aluseks on ühised väärtused – inimväärikus, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, k.a vähemuste õiguste austamine.

               Artikkel 2

               1. Artiklis 1 ettenähtud rahalise toetuse kogusumma on 1253,7 miljonit eurot, mis tehakse kättesaadavaks iga-aastaste 179,1 miljoni euro suuruste osamaksetena ajavahemikus 1.mai 2014 – 30. aprill 2021, viimane kaasa arvatud.

               2. Kogusumma koosneb riigipõhistest eraldistest, nagu on kirjeldatud artiklis 6, ja üldisest piirkondliku koostöö fondist, nagu on kirjeldatud artiklis 7.

               Artikkel 3

               1. Riigipõhised eraldised tehakse kättesaadavaks järgmistele esmatähtsatele valdkondadele:

               (a)innovatsioon, teadusuuringud, haridus ja konkurentsivõime;

               (b)
                     sotsiaalne kaasatus, noorte tööhõive ja vaesuse vähendamine;

               (c)
                     keskkond, energia, kliimamuutus ja vähese CO2-heitega majandus;

               (d)
                     kultuur, kodanikuühiskond, hea valitsemistava, põhiõigused ja -vabadused;

               (e)
                     justiits- ja siseküsimused.

               Esmatähtsatesse valdkondadesse kuuluvad programmitöö suunad, koos eesmärkide ja toetatavate valdkondade kirjeldusega on esitatud käesoleva lepingu lisas.

               2.
                     a) Vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud menetlusele valitakse, suunatakse ja kohandatakse esmatähtsad valdkonnad iga abisaava riigi vajadustele, võttes arvesse riigi ja toetuse suurust.

               b) 1 % kogu riigipõhistest eraldistest antakse inimväärse töö edendamise ja kolmepoolse dialoogi fondi, mis tehakse kättesaadavaks kooskõlas artiklis 6 esitatud jaotuskvoodile.

               c) Kutsutakse üles tegema koostööd kodanikuühiskonnaga, piiriülest koostööd ja koostööd naabruses asuvate kolmandate riikidega.

               Artikkel 4

               1.
                     Et tagada keskendumine esmatähtsatele valdkondadele ja tõhus rakendamine kooskõlas artiklis 1 osutatud üldeesmärkidega ja võttes arvesse aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”, sh keskendudes tööhõivele, riiklikele prioriteetidele, riigipõhistele soovitustele ja ELi ühtekuuluvuspoliitika raames Euroopa Komisjoniga sõlmitud partnerluslepingutele, sõlmib Norra Kuningriik iga abisaava riigiga artikli 10 lõike 3 kohaselt vastastikuse mõistmise memorandumi.

               2.
                     Konsultatsioonid Euroopa Komisjoniga toimuvad strateegilisel tasandil ja neid peetakse läbirääkimiste käigus artikli 10 lõikes 3 määratletud vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimiseks, et edendada täiendavust ja koostoimet ELi ühtekuuluvuspoliitikaga ning uurida võimalusi kasutada rahastamisvahendeid rahaliste osamaksete mõju suurendamiseks.

               Artikkel 5

               1.
                     Norra Kuningriigi panus ei ületa riigipõhiste eraldiste raames rakendatavate programmide puhul, mille rakendamise eest vastutavad abisaavad riigid, 85 % programmi maksumusest, kui Norra Kuningriik ei ole otsustanud teisiti.

               2.
                     Järgitakse riigiabi suhtes kohaldatavaid eeskirju.

               3.
                     Norra Kuningriigi vastutus seoses projektiga piirdub rahaliste vahendite andmisega vastavalt kooskõlastatud kavale. Vastutust kolmandate isikute suhtes ei kohaldata.

               Artikkel 6

               Riigipõhised eraldised tehakse kättesaadavaks järgmistele abisaavatele riikidele: Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari, järgmiselt:

                        Abisaav riik

                        Vahendid (miljonit eurot)

                        Bulgaaria

                        95,1

                        Horvaatia

                        46,6

                        Küpros

                        5,1

                        Tšehhi Vabariik

                        89,0

                        Eesti

                        35,7

                        Ungari

                        105,7

                        Läti

                        51,9

                        Leedu

                        61,4

                        Malta

                        3,6

                        Poola

                        411,5

                        Rumeenia

                        227,3

                        Slovakkia

                        58,2

                        Sloveenia

                        17,8

               Artikkel 7

               1.
                     Üldine piirkondliku koostöö fond tehakse kättesaadavaks summas 44,75 miljonit eurot. See aitab saavutada Norra finantsmehhanismi eesmärke, mis on määratud kindlaks artiklis 1.

               2.
                     60 % fondist tehakse kättesaadavaks noorte jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive edendamiseks, pöörates erilist tähelepanu järgmistele valdkondadele:

               a) noorte töö ja väljaõppe liikuvusprogrammid, mis keskenduvad eelkõige neile, kes ei tööta ega õpi;

               b) duaalse õppe programmid, õpipoisiõpe, noorte kaasamine;

               c) teadmiste jagamine, parimate poliitiliste tavade vahetamine ning noortele tööturuteenuseid osutavate organisatsioonide/institutsioonide vastastikune õpe.

               Fondi see osa eraldatakse projektidele, milles osalevad abisaavad riigid ja muud ELi liikmesriigid, kus noorte töötuse tase on üle 25 % (Eurostati viiteaasta 2013), ning hõlmavad vähemalt kaht riiki, sh üht abisaavat riiki. Norra üksused võivad osaleda partneritena.

               3.
                     40 % fondist tehakse kättesaadavaks piirkondliku koostöö jaoks artiklis 3 loetletud esmatähtsates valdkondades, eelkõige teadmiste jagamise, parimate poliitiliste tavade vahetamise ja institutsioonide ülesehitamise valdkonnas

               See osa fondist tehakse kättesaadavaks projektidele, milles osalevad abisaavad riigid ja naabruses asuvad kolmandad riigid. Projektides osaleb vähemalt kolm riiki, sealhulgas vähemalt kaks abisaavat riiki. Norra üksused võivad osaleda partneritena.

               Artikkel 8

               Norra Kuningriik viib 2020. aastaks läbi vahehindamise, et jagada võimalikud kasutamata jäänud rahalised vahendid ümber üksikutele asjaomastele abisaavatele riikidele.

               Artikkel 9

               1.
                     Artiklis 1 ettenähtud rahaline toetus kooskõlastatakse EMP finantsmehhanismiga ettenähtud EFTA riikide toetusega.

               2.
                     Eelkõige tagab Norra Kuningriik, et mõlema eelmises lõikes osutatud finantsmehhanismi taotlemisprotseduurid ja rakendustingimused on põhimõtteliselt samasugused.

               3.
                     Mis tahes asjakohaseid muudatusi Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikas arvestatakse vastavalt vajadusele.

               Artikkel 10

               Norra finantsmehhanismi rakendamise suhtes kohaldatakse järgmist:

               1.
                     Kõigis rakendusetappides kohaldatakse maksimaalselt läbipaistvuse, vastutuse ja kulutasuvuse, samuti hea valitsemistava, partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise, säästva arengu, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.

               Norra finantsmehhanismi eesmärke püütakse saavutada abisaavate riikide ja Norra Kuningriigi vahelises tihedas koostöös.

               2.
                     Norra Kuningriik vastutab järgmiste fondide rakendamise, sh halduse ja kontrolli eest:

               (a)üldine piirkondliku koostöö fond, nagu on sätestatud artikli 7 lõikes 1;

               (b)inimväärse töö edendamise ja kolmepoolse dialoogi fond, nagu on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis b;

               3.
                     Norra Kuningriik sõlmib iga abisaava riigiga vastastikkuse mõistmise memorandumi vastava riigi konkreetse eraldise kohta, v.a lõikes 2 osutatud fondid, mis sätestatakse mitmeaastases programmraamistikus ning programmide juhtimise ja kontrollimise struktuurides.

                  a) Vastastikuse mõistmise memorandumi alusel esitavad abisaavad riigid konkreetsete programmide ettepanekud Norra Kuningriigile, kes hindab ja kiidab ettepanekud heaks ning sõlmib abisaavate riikidega iga programmi kohta eraldi toetuslepingu. Euroopa Komisjon vaatab Norra Kuningriigi või asjaomase abisaava riigi sõnaselgel nõudmisel konkreetse programmi ettepaneku enne selle vastuvõtmist läbi, tagamaks selle kokkusobivuse Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikaga.

               b) Kokkulepitud programmide rakendamise eest vastutavad abisaavad riigid, kes loovad sujuva rakendamise ja haldamise tagamiseks asjakohase haldus- ja kontrollisüsteemi.

                  c) Norra Kuningriik võib korraldada kontrolle vastavalt oma riiklikele eeskirjadele. Abisaavad riigid peavad selleks osutama igakülgset abi ning esitama vajaduse korral teavet ning andmeid.

                  d) Norra Kuningriik võib eeskirjade rikkumise tuvastamise korral rahastamise peatada ning nõuda vahendite tagastamist

               e) Laiaulatusliku osaluse tagamiseks sõlmitakse võimaluse korral partnerlusi rahalise toetuse ettevalmistamiseks, rakendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks. Partnerite hulka võivad kuuluda muu hulgas abisaavate riikide ja Norra Kuningriigi kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi osalejad, samuti erasektori ja kodanikuühiskonna esindajad ning sotsiaalpartnerid.

                  f) Vastavalt riigihangete suhtes kohaldatavatele eeskirjadele võib mitmeaastasesse programmiraamistikku kuuluvaid abisaavate riikide projekte rakendada muu hulgas abisaavates riikides ja Norra Kuningriigis asuvate üksuste vahelises koostöös.

               4.
                     Norra Kuningriigi halduskulud kaetakse artikli 2 lõikes 1 osutatud kogusummast ning neid täpsustatakse lõikes 5 osutatud rakendussätetes.

               5.
                     Norra finantsmehhanismi üldise haldamise eest vastutab Norra Kuningriik või tema määratud üksus. Täiendavad sätted Norra finantsmehhanismi rakendamiseks kehtestab Norra Kuningriik pärast konsulteerimist abisaavate riikidega, keda võib abistada komisjon. Norra Kuningriik püüab esitada nimetatud sätted enne vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamist.

               6.
                     Norra Kuningriik esitab aruandeid oma panuse kohta Norra finantsmehhanismi eesmärkide saavutamisse, ja kui see on asjakohane, siis 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide üheteistkümnesse temaatilisse eesmärki
                  1
               .

               Artikkel 11

               1.Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               2.Protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

               3.Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui toimus vastav teatamine, kuni selle sõlmimiseks vajalike lõikes 1 ja 2 osutatud menetluste lõpuleviimiseni.

               Artikkel 12

               Käesolev leping, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja norra keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

               Brüssel, … [aasta]

               Euroopa Liidu nimel

               Norra Kuningriigi nimel

               LISA

               NORRA KUNINGRIIGI JA EUROOPA LIIDU

               VAHELISE LEPINGU JUURDE

               NORRA FINANTSMEHHANISMI KOHTA AASTATEKS 2014–2021

               Innovatsioon, teadusuuringud, haridus ja konkurentsivõime

               4.Ettevõtluse arendamine, innovatsioon ja VKEd

               5.Teadusuuringud

               6.Haridus, stipendiumid, õpipoisiõpe ja noorte ettevõtlus

               7.Töö- ja eraelu tasakaalustatus

               8.Sotsiaalne dialoog – inimväärne töö

               Sotsiaalne kaasatus, noorte tööhõive ja vaesuse vähendamine

               1.Euroopa rahvatervise probleemid

               2.Romade kaasamine ja mõjuvõimaluste parandamine

               3.Riskigruppi kuuluvad lapsed ja noored

               4.Noorte osalemine tööturul

               5.Kohalik areng ja vaesuse vähendamine

               Keskkond, energia, kliimamuutus ja vähese CO2-heitega majandus

               1.Keskkond ja ökosüsteemid

               2.Taastuvenergia, energiatõhusus, energiajulgeolek

               3.Kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine

               Kultuur, kodanikuühiskond, hea valitsemistava, põhiõigused ja -vabadused

               1.Kultuuriettevõtlus, kultuuripärand ja kultuurikoostöö

               2.Kodanikuühiskond

               3.Hea valitsemistava, vastutustundlikud institutsioonid, läbipaistvus

               4.Inimõigused – rakendamine kohapeal

               Justiits- ja siseküsimused

               1.Varjupaik ja ränne

               2.Korrektsiooniteenused ja eelvangistus

               3.Rahvusvaheline politseikoostöö ja võitlus kuritegevuse vastu

               4.Kohtusüsteemi mõjusus ja tõhusus, õigusriigi põhimõtete tugevdamine

               5.Koduvägivald ja sooline vägivald

               6.Suurõnnetuste ennetamine ja nendeks valmisolek

                     (1)
                  1) Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine; 2) info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine; 3) põllumajandus- ning kalandus- ja vesiviljelussektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete („VKE”) konkurentsivõime suurendamine; 4) vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites; 5) kliimamuutustega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine; 6) keskkonnahoid ja keskkonnakaitse ning ressursitõhususe edendamine; 7) säästva transpordi ja tähtsate võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamise edendamine; 8) püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine; 9) sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse ja mis tahes diskrimineerimise vastu võitlemine; 10) investeerimine haridusse, koolitusse ja oskuste omandamiseks kutsekoolitusse ja pidevõppesse; 11) riigiasutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse ja tõhusa avaliku halduse edendamine.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.2.2016
            COM(2016) 84 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA ISLANDI VABARIIGI VAHELISE LEPINGU LISAPROTOKOLL

               EUROOPA LIIT

               ning

               ISLAND,

               VÕTTES ARVESSE 22. juulil 1972. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel alla kirjutatud lepingut ning Islandi ja ühenduse vahel kehtivat kala ja kalatoodetega kauplemise korda,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli, milles käsitletakse ajavahemikul 2009–2014 teatavate kalade ja kalandustoodete liitu importimise suhtes kohaldatavaid erisätteid, eriti selle artiklit 1,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu lisaprotokolli, mis tuleneb Horvaatia Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga ja eelkõige selle artiklit 2,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA PROTOKOLLI:

               ARTIKKEL 1

               1. Käesolevas protokollis ja selle lisas on sätestatud erisätted, mida kohaldatakse teatavate Islandilt pärinevate kalade ja kalatoodete importimisel Euroopa Liitu. Iga-aastased tollimaksuvabad tariifikvoodid on sätestatud käesoleva protokolli lisas. Neid tariifikvoote hakatakse kohaldama päevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama artikli 4 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt, kuni 30. aprillini 2021.

               2. Nimetatud perioodi lõpus hindavad lepinguosalised lõikes 1 osutatud erisätete säilitamise vajadust, ning vaatavad vajaduse korral kvoodid läbi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid huve.

               ARTIKKEL 2

               1. Tariifikvoote hakatakse kohaldama päevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama artikli 4 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt.

               2. Tariifikvootide mahud on sätestatud käesoleva protokolli lisas. Esimene tariifikvoot on kasutatav kuupäevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, kuni 30. aprillini 2017. Alates 1. maist 2017 määratakse igal aastal alates 1. maist 30. aprillini järgmised tariifikvoodid, kuni käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud perioodi lõpuni.

               3. Tariifikvootide mahud alates 1. maist 2014 kuni kuupäevani, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, eraldatakse proportsionaalselt ja tehakse kasutatavaks ülejäänud käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud perioodiks.

               ARTIKKEL 3

               Käesoleva protokolli lisas loetletud tariifikvootide suhtes kohaldatavad päritolureeglid on samad, mis sätestati Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise 22. juuli 1972. aasta lepingu protokollis nr 3.

               ARTIKKEL 4

               1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kinnitavad käesoleva protokolli oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               2. Protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

               3. Kuni käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud menetluste lõpuleviimiseni kohaldatakse käesolevat protokolli ajutiselt alates viimase vastavasisulise teate saabumisele järgneva kolmanda kuu esimesest päevast.

               ARTIKKEL 5

               Käesolev protokoll, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja islandi keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

               Brüssel, … 2016

               Euroopa Liidu nimel

               Fyrir Ísland

               LISA

               PROTOKOLLI ARTIKLIS 1 OSUTATUD ERISÄTTED

               Lisaks olemaolevatele püsivatele tollimaksuvabadele kvootidele avab Euroopa Liit järgmised tollimaksuvabad aastakvoodid Islandilt pärinevatele toodetele:

                        CN-kood

                        Toote kirjeldus

                        Aastane (1.5–30.4) tariifkvoodi maht (netokaal), kui ei ole teisiti määratletud *

                        0303 51 00

                        Heeringad liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasii, külmutatud, v.a kalamaks, -mari ja –niisk (1)

                        950 tonni

                        0306 15 90

                        Külmutatud norra salehomaarid (Nephorops norvegicus)

                        1000 tonni

                        0304 49 50

                        Meriahvena filee (Sebastes spp.), värske või jahutatud

                        2000 tonni

                        1604 20 90

                        Muud kalatooted

                        2500 tonni

                        (1) Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.

                * Kogused lisatakse vastavalt lisaprotokolli artikli 2 lõikele 3.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.2.2016
            COM(2016) 84 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: nõukogu otsus
            Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

               EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA NORRA KUNINGRIIGI VAHELISE LEPINGU LISAPROTOKOLL

               EUROOPA LIIT

               ning

               NORRA KUNINGRIIK,

               VÕTTES ARVESSE 14. mail 1973. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahel alla kirjutatud lepingut, edaspidi „leping”, ning Norra ja ühenduse vahel kehtivat kala ja kalandustoodetega kauplemise korda,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli, milles käsitletakse ajavahemikul 2009–2014 teatavate kalade ja kalandustoodete liitu importimise suhtes kohaldatavaid erisätteid, eriti selle artiklit 1,

               VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli, mis tuleneb Horvaatia Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga, ja eelkõige selle artikleid 2 ja 3,

               ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA PROTOKOLLI:

               ARTIKKEL 1

               1.Käesolevas protokollis ja selle lisas on sätestatud erisätted, mida kohaldatakse teatavate Norrast pärinevate kalade ja kalatoodete importimisel Euroopa Liitu.

               2.Iga-aastased tollimaksuvabad tariifikvoodid on sätestatud käesoleva protokolli lisas. Kõnealused tariifikvoodid hõlmavad ajavahemikku 1. mai 2014 kuni 30. aprill 2021. Kõnealuse ajavahemiku möödudes vaadatakse kvoodid läbi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid huve.

               ARTIKKEL 2

               1.Tariifikvoote hakatakse kohaldama päevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama artikli 5 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt.

               2.Esimene tariifikvoot on kasutatav kuupäevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, kuni 30. aprillini 2017. Alates 1. maist 2017 määratakse igal aastal alates 1. maist 30. aprillini järgmised tariifikvoodid, kuni käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud perioodi lõpuni.

               3.Tariifikvootide mahud alates 1. maist 2014 kuni kuupäevani, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, eraldatakse proportsionaalselt ja antakse kasutusse ülejäänud käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud perioodiks.

               ARTIKKEL 3

               Norra teeb vajalikke samme, et tagada korra kehtivuse jätkumine, mille kohaselt võimaldatakse Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatelt laevadelt Norras mahalaaditud kalade ja kalatoodete vaba transiiti.

               Võttes arvesse, et ajavahemikul 1. maist 2014 kuni päevani, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, transiidikord ei kehtinud, jääb kõnealune kord kehtima seitsmeks aastaks alates päevast, mil käesolevat protokolli hakatakse ajutiselt kohaldama.

               ARTIKKEL 4

               Käesoleva protokolli lisas loetletud tariifikvootide suhtes kohaldatavad päritolureeglid on samad, mis sätestati Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise 14. mai 1973. aasta lepingu protokollis nr 3.

               ARTIKKEL 5

               1.Lepinguosalised ratifitseerivad või kinnitavad käesoleva protokolli oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               2.Protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

               3.Kuni käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud menetluste lõpuleviimiseni kohaldatakse käesolevat protokolli ajutiselt alates viimase vastavasisulise teate saabumisele järgneva kolmanda kuu esimesest päevast.

               ARTIKKEL 6

               Käesolev protokoll, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja norra keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

               Brüssel, … 2016

               Euroopa Liidu nimel

               Norra Kuningriigi nimel

               Lisa

               PROTOKOLLI ARTIKLIS 1 OSUTATUD ERISÄTTED

               Lisaks olemaolevatele püsivatele tollimaksuvabadele kvootidele avab Euroopa Liit järgmised tollimaksuvabad aastakvoodid Norrast pärinevatele toodetele:

                        CN-kood

                        Toote kirjeldus

                        Aastane (01.05-30.04) tariifkvoodi maht (netokaal), kui ei ole teisiti sätestatud *

                        0303 19 00

                        Muud külmutatud lõhelased

                        2 000 tonni

                        0303 51 00

                        Heeringad liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasii, külmutatud, v.a kalamaks, -mari ja -niisk,
                           1

                        26 500 tonni

                        0303 54 10

                        Makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus, külmutatud, terve kala, v.a kalamaks, -mari ja -niisk,
                           2

                        25 000 tonni

                        Ex 0304 89 49
                           Ex 0304 99 99

                        Külmutatud makrelli fileed ja liblikfileed

                        11 300 tonni

                        0303 55 30

                        Ex 0303 55 90

                        0303 56 00

                        0303 69 90

                        0303 82 00

                        0303 89 55

                        0303 89 90

                        Tšiili stauriid (Trachurus murphyi), külmutatud

                        Muu kala, külmutatud , v.a  hobumakrell (stauriid) (Caranx trachurus)

                        Seersantkala (Rachycentron canadum)

                        Muu kala, külmutatud

                        Railased (Rajidae)

                        Kuld-merikoger (Sparus aurata)

                        Muu kala, külmutatud

                        kõik tooted, v.a kalamaks, -mari ja -niisk

                        2 200 tonni

                        0304 86 00

                        Ex 0304 99 23

                        Külmutatud heeringafileed liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasi

                        Külmutatud heeringa liblikfileed liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasi
                           3

                        55 600 tonni

                        Ex 0304 49 90

                        Ex 0304 59 50

                        Värsked heeringafileed liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasi

                        Värsked heeringa liblikfileed liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasi

                        9 000 tonni

                        Ex 1605 21 10

                        Ex 1605 21 90

                        Ex 1605 29 00

                        Garneelid ja krevetid, kooritud ja külmutatud, töödeldud või konserveeritud

                        7 000 tonni

                        Ex 1604 12 91

                        Ex 1604 12 99

                        Heeringas, vürtsitatud ja/või äädikas ning soolvees säilitatud

                        11 400 tonni (vedelikuta netomass)

                        0305 10 00

                        Inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

                        1 000 tonni

               * Kogused lisatakse vastavalt lisaprotokolli artikli 2 lõikele 3,

                     (1)
                  Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.

                     (2)
                  Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.

                     (3)
                  Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele CN-koodiga 0304 99 23, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.8.2016
            COM(2016) 508 final
            2016/0248(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kehtestatakse liidu seisukoht seoses ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR) lisades ja ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveeteedel vedamise Euroopa kokkuleppele (ADN) lisatud eeskirjades tehtavate muudatustega

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

                  Nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk on kehtestada Euroopa Liidu seisukoht seoses ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR) lisades ja ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveeteedel vedamise Euroopa kokkuleppele (ADN) lisatud eeskirjades tehtavate muudatustega, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

                  Eespool nimetatud lisade ja eeskirjadega (mida üldiselt tuntakse ADRi lisade ja ADNile lisatud eeskirjadena) reguleeritakse ohtlike kaupade rahvusvahelist autovedu ning vedu siseveeteedel nende ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) liikmete vahel, kes on ühtlasi ka ADRi ja ADNi osalisriigid.

               Ohtlike kaupade autoveo ja siseveeteedel vedamise areng nii liidus kui ka liidu ja selle naaberriikide vahel on Euroopa ühise transpordipoliitika keskne teema, millega tagatakse kõikide selliste tööstusharude nõuetekohane toimimine, mis toodavad või kasutavad kaupu, mis on ADRi ja ADNi alusel klassifitseeritud ohtlikeks kaupadeks. Seepärast on eespool nimetatud kokkulepete kohandamine tehnika ja teaduse edusammudega ülimalt oluline, et tagada transpordi ja asjaomaste tööstusharude areng majandusahela raames. Muudatuste eesmärk on viia ADR ja ADN vastavusse ÜRO näidiseeskirjadega nii uute mõistete, klassifitseerimiskriteeriumide ja ÜRO tunnusnumbrite, pakkimis- ja märgistusnõuete, kohaldatavate standardite ja tehniliste sätete ajakohastamise kui ka keeleliste paranduste osas.

               2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

                  Ohtlike kaupade vedu käsitlevaid rahvusvahelisi sätteid koostab mitu rahvusvahelist organisatsiooni, nagu ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UNECE), ÜRO mitu spetsiaalset asutust, Rahvusvahelise Raudteeveo Valitsustevaheline Organisatsioon (OTIF) ning Reini laevaliikluse keskkomisjon (CCNR). Kuna eeskirjad peavad üksteisega ühilduma, on selle valdkonnaga seotud organisatsioonide vahel välja töötatud keeruline rahvusvaheline kooskõlastamis- ja ühtlustamissüsteem. Sätteid kohandatakse iga kahe aasta järel.

                  Kõnealuste muudatuste ettevalmistamisel konsulteeriti paljude avaliku ja erasektori ekspertidega. Kõnealuste muudatuste väljatöötamise jooksul peeti järgmised tehnilised kohtumised:

                  ohtlike kaupade veo alase ÜRO ekspertide allkomitee kohtumised:

               1) 43. istungjärgul Genfis (24.–28. juuni 2013);

               2) 44. istungjärgul Genfis (25. november – 4. detsember 2013);

               3) 45. istungjärgul Genfis (23. juuni – 2. juuli 2014) ja

                  4) 46. istungjärgul Genfis (1.–9. detsember 2014);

                  RIDi eksperdikomitee ja ohtlike kaupade veo küsimuste töörühma UNECE–OTIFi ühiskoosolekud:

                  1) 2014. aasta sügisesel istungjärgul Genfis (15.–19. september 2014);

                  2) 2015. aasta kevadisel istungjärgul Bernis (23.–27. märts 2015);

                  3) 2015. aasta sügisesel istungjärgul Genfis (15.–25. september 2015) ja

                  4) 2016. aasta kevadisel istungjärgul Bernis (14.–18. märts 2016);

                  ohtlike kaupade veo küsimuste töörühma kohtumised:

                  1) 2014. aasta kevadisel istungjärgul Genfis (6.–9. mai 2014);

                  2) 2014. aasta sügisesel istungjärgul Genfis (3.–7. november 2014);

                  3) 2015. aasta kevadisel istungjärgul Genfis (4.–7. mai 2015);

                  4) 2015. aasta sügisesel istungjärgul Genfis (9.–13. november 2015) ja

                  5) 2016. aasta kevadisel istungjärgul Genfis (9.–13. mai 2016);

                  rahvusvahelise ohtlike kaupade siseveeteedel vedamise Euroopa kokkuleppe halduskomitee kohtumised ohutuse komitee esitatud ettepanekute alusel:

                  1) 2014. aasta suvisel istungjärgul Genfis (25.–29. august 2014);

                  2) 2015. aasta talvisel istungjärgul Genfis (27.–30. jaanuar 2015);

                  3) 2015. aasta suvisel istungjärgul Genfis (24.–28. august 2015);

                  4) 2016. aasta talvisel istungjärgul Genfis (25.–29. jaanuar 2016).

                  Kõnealustel kohtumistel analüüsisid ja töötlesid eksperdikomiteed üksikuid muudatusettepanekuid. Enamikul juhtudel lepiti soovitatud meetmetes kokku ühehäälselt. Teatavaid ettepanekuid soovitati ekspertide enamuse seisukoha põhjal. Ohtlike kaupade veo küsimuste töörühm võttis kõikidel eespool nimetatud istungjärkudel vastu asjaomaseid ettepanekuid käsitleva otsuse.

               ADRi ja ADNi lisade muutmise kord

                  Vastavalt ohtlike kaupade veo küsimuste töörühma pädevuse ja töökorra VII peatükile „Hääletamine“ on töörühmas üks hääl vaid täisliikmetel ning töörühma otsused võetaks üldjuhul vastu konsensuse alusel. Ohtlike kaupade veo küsimuste töörühm hääletab käetõstmisega.

                  ADRi artikli 14 kohaselt käsitatakse vastuvõetuna kõiki ADRi lisade muutmise ettepanekuid, kui ohtlike kaupade veo küsimuste töörühm on teinud sellekohase otsuse, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks kolmandik kokkuleppeosalistest (või vähemalt viis kokkuleppeosalist, kui ühe kolmandiku moodustav kokkuleppeosaliste arv on sellest suurem) esitavad kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil ÜRO peasekretär teatab muudatuse ettepanekust, talle kirjaliku teate selle kohta, et neil on kavandatava muudatuse kohta vastuväiteid.

                  Ohtlike kaupade veo küsimuste töörühmas praeguseks vastu võetud muudatused, mis on esitatud käesoleva ettepaneku lisas sisalduvates dokumentides ja mis on kättesaadavad ka internetis,
                     1
                   saadetakse ÜRO peasekretärile, kes edastab need 1. juulil 2016 ADRi kokkuleppeosalistele vastuvõtmiseks vastavalt ADRi artiklis 14 sätestatud korrale.

                  ADNi artikli 20 kohaselt käsitatakse vastuvõetuna kõiki muudatusi, mille kohta ADNi halduskomitee on otsuse teinud, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks kolmandik kokkuleppeosalistest (või vähemalt viis kokkuleppeosalist, kui ühe kolmandiku moodustav kokkuleppeosaliste arv on sellest suurem) esitavad kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil ÜRO peasekretär teatab muudatuse ettepanekust, talle kirjaliku teate selle kohta, et neil on kavandatava muudatuse kohta vastuväiteid.

                  ADNi halduskomitees praeguseks vastu võetud muudatused, mis on esitatud käesoleva ettepaneku lisas sisalduvates dokumentides ja mis on kättesaadavad ka internetis,
                     2
                   saadetakse ÜRO peasekretärile, kes edastab need 1. juulil 2016 ADNi kokkuleppeosalistele vastuvõtmiseks vastavalt ADNi artiklis 20 sätestatud korrale.

               3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

                   Euroopa Liit ei ole ADRi ega ADNi kokkuleppeosaline. Asjaolu, et Euroopa Liit ei ole rahvusvahelise kokkuleppe osaline, ei takista tal teostamast oma pädevust nii, et ta kehtestab oma institutsioonidega selle kokkuleppega loodud organis liidu nimel võetava seisukoha eelkõige asjaomase kokkuleppe osaliseks olevate liikmesriikide vahendusel, kes tegutsevad ühiselt liidu huvides (vt kohtuotsus Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12 („OIV“), punkt 52 ja osutatud kohtupraktika).

                  Praegu on ADRil 48 osalist, kelle hulka kuuluvad ka kõik ELi liikmesriigid. ADNil on 18 osalist, kelle hulgas on 13 ELi liikmesriiki.

                  Euroopa Liit on alates 1. jaanuarist 1997 kohaldanud ADRi sätteid ohtlike kaupade kõigi autovedude suhtes ELi territooriumil; algselt tehti seda vastavalt nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiivile 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
                     3
                  . 2008. aastal asendati direktiiv 94/55/EÜ direktiiviga 2008/68/EÜ, mis järgib eelkäija põhimõtteid. Euroopa Liit on alates 1. jaanuarist 2009 kohaldanud ADNi sätteid ohtlike kaupade vedamise suhtes siseveeteedel.

                  Direktiivi 2008/68/EÜ artiklis 4, milles käsitletakse kolmandaid riike, on sätestatud, et „ohtlike kaupade veoks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel antakse luba juhul, kui vedu vastab ADRi, RIDi või ADNi tingimustele, kui lisades ei ole sätestatud teisiti.“ Lisaks on direktiivi põhjenduses 12 sätestatud, et „kolmandates riikides registreeritud transpordivahendeid tuleks lubada liikmesriikide territooriumil ohtlike kaupade rahvusvaheliseks veoks kasutada juhul, kui on täidetud ADRi, RIDi, ADNi ning käesoleva direktiivi asjaomased sätted.“

                  Kui kokkuleppeosalised ei ole esitanud piisavalt vastuväiteid, peaksid käesoleva ettepaneku kohased muudatused jõustuma 1. jaanuaril 2017 ja muutuma siduvaks.

                  Nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.

                  Esildatud otsuse artiklis 1 on esitatud kavandatud muudatuste üksikasjalik loetelu ning märgitud, milliste muudatustega võib liit nõustuda. Kavandatud muudatusi peetakse asjakohaseks ohtlike kaupade ohutuks kulutõhusaks veoks, võttes arvesse tehnika arengut, ja seetõttu võib neid toetada.

                  4.
                        RAKENDAMINE EUROOPA LIIDUS

                  Eespool nimetatud muudatused tuleb inkorporeerida direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta), millega kohaldatakse ühtseid eeskirju ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedude suhtes liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel, niivõrd, kuivõrd need muudatused on liidu jaoks siduvad. Sel eesmärgil on komisjonil õigus kohandada direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotist I.1 ja III lisa jaotist III.1 teaduse ja tehnika arenguga. Kui ÜRO peasekretäri teatega seotud vastuväidete esitamise aeg on läbi, algatab komisjon kohandamisprotsessi.

               2016/0248 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kehtestatakse liidu seisukoht seoses ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR) lisades ja ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveeteedel vedamise Euroopa kokkuleppele (ADN) lisatud eeskirjades tehtavate muudatustega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liidu tegevuse eesmärk ohtlike kaupade transpordi sektoris peaks olema muuta transport ohutumaks ja turvalisemaks, kaitsta keskkonda ja hõlbustada rahvusvahelist transporti.

               (2)Liit ei ole ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (edaspidi „ADR“) ega ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveeteedel vedamise Euroopa kokkuleppe (edaspidi „ADN“) osaline. See ei takista tal aga teostamast oma pädevust ega kehtestamast oma institutsioonidega selle kokkuleppega loodud organis liidu nimel võetav seisukoht eelkõige asjaomase kokkuleppe osaliseks olevate liikmesriikide vahendusel, kes tegutsevad ühiselt liidu huvides.

               (3)ADRi kokkuleppega on ühinenud ja seda kohaldavad kõik liikmesriigid ning ADNi kokkuleppega on ühinenud ja seda kohaldavad ELi 13 liikmesriiki.

               (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/68/EÜ
                  4
                on sätestatud ühtsed eeskirjad ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedudeks liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel, viidates ADRile ja ADNile. Lisaks on kõnealuse direktiivi artiklis 4 sätestatud, et „ohtlike kaupade veoks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel antakse luba juhul, kui vedu vastab ADRi, RIDi või ADNi tingimustele, kui lisades ei ole sätestatud teisiti.“

               (5)Ohtlike kaupade veo küsimuste töörühm on ADRi artiklis 14 sätestatud korra kohaselt ja ADNi halduskomitee on ADNi artiklis 20 sätestatud korra kohaselt aastatel 2014–2016 vastu võtnud teatavad muudatused, mis peaksid jõustuma 1. jaanuaril 2017.

               (6)Nende tehnilisi standardeid või ühtseid tehnilisi nõudeid käsitlevate muudatuste eesmärk on tagada ohtlike kaupade ohutu ja tõhus vedu, võttes samal ajal arvesse teaduse ja tehnika arengut selles sektoris ning selliste uute ainete ja toodete väljatöötamist, mis kujutavad vedamise ajal endast ohtu. Ohtlike kaupade autoveo ja siseveeteedel vedamise areng nii liidus kui ka liidu ja selle naaberriikide vahel on Euroopa ühise transpordipoliitika keskne teema, millega tagatakse kõikide selliste tööstusharude nõuetekohane toimimine, mis toodavad või kasutavad kaupu, mis on ADRi ja ADNi alusel klassifitseeritud ohtlikeks kaupadeks.

               (7)Kõik kavandatud muudatused on õigustatud ja kasulikud ning seepärast peaks liit neid toetama,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu seisukoht, mis võetakse seoses ADRi lisade ja ADNile lisatud eeskirjade muutmisega, on kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

               Euroopa Liidu seisukoha väiksemates muudatustes võib kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

               Artikkel 2

               Artiklis 1 esitatud liidu seisukohta väljendavad ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid, kes on ADRi ja ADNi osalised.

               Artikkel 3

               Ohtlike kaupade veo küsimuste töörühma ja ADNi ohutuskomitee otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, ja neis märgitakse jõustumisaeg.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  http://www.unece.org/trans/main/dgdb/wp15/wp15rep.html.

                     (2)
                  http://www.unece.org/trans/main/dgdb/adn/adn_rep.html.

                     (3)
                  EÜT L 263, 4.11.1995, lk 18–19.

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.8.2016
            COM(2016) 508 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Ettepanek: Nõukogu otsus,
            millega kehtestatakse liidu seisukoht seoses ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR) lisades ja ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveeteedel vedamise Euroopa kokkuleppele (ADN) lisatud eeskirjades tehtavate muudatustega

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Ettepanek: Nõukogu otsus,

               millega kehtestatakse liidu seisukoht seoses ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR) lisades ja ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveeteedel vedamise Euroopa kokkuleppele (ADN) lisatud eeskirjades tehtavate muudatustega

                        Ettepanek

                        Viitedokument

                        Teavitamine

                        Teema

                        Märkused

                        ELi seisukoht

                        1

                        ECE/TRANS/WP.15/231

                        C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                        ADRi A ja B lisa muudatusettepaneku projektid

                        Ohtlike kaupade veo küsimuste töörühmas saavutatud tehniline konsensus.

                        Nõustuda muudatustega.

                        2

                        ECE/TRANS/WP.15/231/Corr.1

                        C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                        ADRi A ja B lisa muudatusettepaneku projektid

                        Ohtlike kaupade veo küsimuste töörühmas saavutatud tehniline konsensus.

                        Nõustuda muudatustega.

                        3

                        ECE/TRANS/WP.15/231/Corr.1

                        C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                        ADRi A ja B lisa muudatusettepaneku projektid

                        Ohtlike kaupade veo küsimuste töörühmas saavutatud tehniline konsensus.

                        Nõustuda muudatustega.

                        4

                        ECE/ADN/36

                        C.N.444.2016.TREATIES-XI.D.6

                        ADNile lisatud eeskirja muudatusettepaneku projektid

                        Halduskomitees saavutatud tehniline konsensus.

                        Nõustuda muudatustega.