               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.10.2019
            COM(2019) 440 final
            2019/0206(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelisele tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alasele koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Lisatud ettepanek on õiguslik vahend Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelise tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu protokolli allkirjastamiseks, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

               Bulgaaria Vabariigi, Rumeenia ja Horvaatia Vabariigi ühinemisaktide kohaselt ühinevad need kolm liikmesriiki rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               23. oktoobril 2006 ja 14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi asjaomaste kolmandate riikidega, et sõlmida kõnealused protokollid vastavalt Bulgaaria Vabariigi, Rumeenia ning Horvaatia Vabariigi ühinemiseks.

               Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane koostööleping (edaspidi „leping“) allkirjastati 1. detsembril 2005 ja see jõustus 1. detsembril 2013.

               Läbirääkimised Ukrainaga lõppesid edukalt verbaalnootide vahetusega.

               Komisjon peab läbirääkimiste tulemusi rahuldavaks ning teeb nõukogule ettepaneku protokoll Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastada. Pärast allkirjastamist peaks nõukogu sõlmima protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel.

               2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Kavandatud protokolliga saavad Bulgaaria Vabariik, Rumeenia ja Horvaatia Vabariik lepingu osalisteks ja Euroopa Liidule tehakse kohustuseks esitada lepingu autentsed versioonid bulgaaria, rumeenia ja horvaadi keeles.

               Komisjon teeb nõukogule ettepaneku anda luba kirjutada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel alla Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelise tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu protokollile, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

               Kui protokoll on allkirjastatud, kaalub nõukogu mõistliku aja jooksul teist ettepanekut protokolli sõlmimise kohta.

               2019/0206 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelisele tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alasele koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

               võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ning Horvaatia Vabariigi ühinemisakte, eriti nende artikli 6 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane koostööleping (edaspidi „leping“) allkirjastati 1. detsembril 2005 ja see jõustus 1. detsembril 2013.

               (2)Bulgaaria ja Rumeenia said liidu liikmesriikideks 1. jaanuaril 2007 ning Horvaatia sai liidu liikmesriigiks 1. juulil 2013.

               (3)Bulgaaria, Horvaatia ja Rumeenia ühinemisaktide artikli 6 lõike 2 kohaselt lepitakse lepinguga ühinemises kokku kõnealusele lepingule lisatava protokolliga. Ühinemisakti artikli 6 lõike 2 kohaselt kohaldatakse sellise ühinemise suhtes lihtsustatud menetlust, mille alusel protokoll sõlmitakse liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomaste kolmandate riikide vahel.

               (4)23. oktoobril 2006 ja 14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi asjaomaste kolmandate riikidega, et sõlmida kõnealused protokollid liidu ja selle liikmesriikide poolt sõlmitud rahvusvahelistele lepingutele.

               (5)Komisjon viis verbaalnootide vahetusega edukalt lõpule Ukrainaga peetud läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelise tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu protokolli üle, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

               (6)Seetõttu tuleks protokollile Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada, tingimusel et see hiljem sõlmitakse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu ja selle liikmesriikide nimel kiidetakse käesolevaga heaks Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelisele tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alasele koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli allkirjastamine.

               Artikkel 2

               Nõukogu peasekretariaat annab liidu ja selle liikmesriikide nimel protokolli allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud protokolli üle läbirääkija, tingimusel et protokoll sõlmitakse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.10.2019
            COM(2019) 440 final
            LISA
            järgmisele dokumendile:
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelisele tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alasele koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise kohta

               EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE

               NING UKRAINA VAHELISELE TSIVIILOTSTARBELISE GLOBAALSE

               NAVIGATSIOONISATELLIITIDE SÜSTEEMI (GNSS) ALASELE KOOSTÖÖLEPINGULE

               BULGAARIA VABARIIGI, HORVAATIA VABARIIGI JA RUMEENIA EUROOPA LIIDUGA ÜHINEMISE

               ARVESSE VÕTMISEKS LISATUD

               PROTOKOLL

               EUROOPA LIIT

               ning

               BELGIA KUNINGRIIK,

               BULGAARIA VABARIIK,

               TŠEHHI VABARIIK,

               TAANI KUNINGRIIK,

               SAKSAMAA LIITVABARIIK,

               EESTI VABARIIK,

               IIRIMAA,

               KREEKA VABARIIK,

               HISPAANIA KUNINGRIIK,

               PRANTSUSE VABARIIK,

               HORVAATIA VABARIIK,

               ITAALIA VABARIIK,

               KÜPROSE VABARIIK,

               LÄTI VABARIIK,

               LEEDU VABARIIK,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

               UNGARI,

               MALTA VABARIIK,

               MADALMAADE KUNINGRIIK,

               AUSTRIA VABARIIK,

               POOLA VABARIIK,

               PORTUGALI VABARIIK,

               RUMEENIA,

               SLOVEENIA VABARIIK,

               SLOVAKI VABARIIK,

               SOOME VABARIIK,

               ROOTSI KUNINGRIIK,

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

               edaspidi „liikmesriigid“,

               ühelt poolt ning

               UKRAINA

               teiselt poolt,

               MEENUTADES Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelist tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alast koostöölepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati 1. detsembril 2005 ja mis jõustus 1. detsembril 2013, eriti selle artikli 17 lõiget 3,

               VÕTTES ARVESSE Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 ning Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013,

               SOOVIDES Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia ühinemist

               lepinguga,

               ARVESTADES, et vastavalt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimusi käsitleva akti artikli 6 lõikele 2, Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi käsitleva akti artikli 6 lõikele 2 ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavatele muudatustele, lepitakse nimetatud riikide ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Bulgaaria Vabariik, Horvaatia Vabariik ja Rumeenia on Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelise tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu osalised ning võtavad nagu teisedki liikmesriigid vastu ja teadmiseks lepingu teksti.

               ARTIKKEL 2

               Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 3

               Käesolevale protokollile on lisatud lepingu tekst bulgaaria, horvaadi ja rumeenia keeles.

               ARTIKKEL 4

               Käesolev protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval, mil osalised on diplomaatiliste nootidega teatanud lepingu hoiulevõtjale protokolli jõustumiseks vajalike õiguslike sisemenetluste lõpuleviimisest.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

               KOOSTATUD [koht] [kuupäev] [kuu] kahe tuhande... aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja ukraina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

                        EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NIMEL

                        UKRAINA NIMEL


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.10.2019
            COM(2019) 441 final
            LISA
            järgmisele dokumendile
            Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelisele tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alasele koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

               EUROOPA

               ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE

               NING UKRAINA VAHELISELE TSIVIILOTSTARBELISE GLOBAALSE

               NAVIGATSIOONISATELLIITIDE SÜSTEEMI (GNSS) ALASELE

               KOOSTÖÖLEPINGULE BULGAARIA VABARIIGI, HORVAATIA VABARIIGI JA RUMEENIA

               EUROOPA LIIDUGA ÜHINEMISE ARVESSE VÕTMISEKS LISATUD PROTOKOLL

               EUROOPA LIIT

               ning

               BELGIA KUNINGRIIK,

               BULGAARIA VABARIIK,

               TŠEHHI VABARIIK,

               TAANI KUNINGRIIK,

               SAKSAMAA LIITVABARIIK,

               EESTI VABARIIK,

               IIRIMAA,

               KREEKA VABARIIK,

               HISPAANIA KUNINGRIIK,

               PRANTSUSE VABARIIK,

               HORVAATIA VABARIIK,

               ITAALIA VABARIIK,

               KÜPROSE VABARIIK,

               LÄTI VABARIIK,

               LEEDU VABARIIK,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

               UNGARI,

               MALTA VABARIIK,

               MADALMAADE KUNINGRIIK,

               AUSTRIA VABARIIK,

               POOLA VABARIIK,

               PORTUGALI VABARIIK,

               RUMEENIA,

               SLOVEENIA VABARIIK,

               SLOVAKI VABARIIK,

               SOOME VABARIIK,

               ROOTSI KUNINGRIIK,

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

               edaspidi „liikmesriigid“,

               ühelt poolt ning

               UKRAINA

               teiselt poolt,

               MEENUTADES Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelist tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alast koostöölepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati 1. detsembril 2005 ja mis jõustus 1. detsembril 2013, eriti selle artikli 17 lõiget 3,

               VÕTTES ARVESSE Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 ning Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013,

               SOOVIDES Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia ühinemist

               lepinguga,

               ARVESTADES, et vastavalt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimusi käsitleva akti artikli 6 lõikele 2, Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi käsitleva akti artikli 6 lõikele 2 ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavatele muudatustele, lepitakse nimetatud riikide ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ARTIKKEL 1

               Bulgaaria Vabariik, Horvaatia Vabariik ja Rumeenia on Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelise tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu osalised ning võtavad nagu teisedki liikmesriigid vastu ja teadmiseks lepingu teksti.

               ARTIKKEL 2

               Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

               ARTIKKEL 3

               Käesolevale protokollile on lisatud lepingu tekst bulgaaria, horvaadi ja rumeenia keeles.

               ARTIKKEL 4

               Käesolev protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval, mil osalised on diplomaatiliste nootidega teatanud lepingu hoiulevõtjale protokolli jõustumiseks vajalike õiguslike sisemenetluste lõpuleviimisest.

               SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

               KOOSTATUD [koht] [kuupäev] [kuu] kahe tuhande... aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja ukraina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

                        EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NIMEL

                        UKRAINA NIMEL

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.10.2019
            COM(2019) 441 final
            2019/0207(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelisele tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alasele koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Lisatud ettepanek on õiguslik vahend Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelise tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu protokolli sõlmimiseks, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

               Bulgaaria Vabariigi, Rumeenia ja Horvaatia Vabariigi ühinemisaktide kohaselt ühinevad need kolm liikmesriiki rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane koostööleping (edaspidi „leping“) allkirjastati 1. detsembril 2005 ja see jõustus 1. detsembril 2013.

               Tulenevalt nõukogu [kuupäev] otsusest allkirjastada lepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi, Rumeenia ja Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, kirjutati koos Ukraina esindajaga protokollile alla [kuupäev].

               Kavandatud protokolliga saavad Bulgaaria Vabariik, Horvaatia Vabariik ja Rumeenia lepingu osalisteks ja ELile tehakse kohustuseks esitada lepingu autentsed versioonid bulgaaria, horvaadi ja rumeenia keeles.

               2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Pärast protokolli allkirjastamist teeb komisjon nõukogule ettepaneku anda luba sõlmida Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia ühinemist ELiga.

               2019/0207 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelisele tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alasele koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 koostoimes artikli 218 lõikega 6,

               võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ning Horvaatia Vabariigi ühinemisakte, eriti nende artikli 6 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane koostööleping (edaspidi „leping“) allkirjastati 1. detsembril 2005 ja see jõustus 1. detsembril 2013.

               (2)Bulgaaria ja Rumeenia said liidu liikmesriikideks 1. jaanuaril 2007 ning Horvaatia sai liidu liikmesriigiks 1. juulil 2013.

               (3)Bulgaaria, Horvaatia ja Rumeenia ühinemisaktide artikli 6 lõike 2 kohaselt lepitakse lepinguga ühinemises kokku kõnealusele lepingule lisatava protokolliga. Ühinemisakti artikli 6 lõike 2 kohaselt kohaldatakse sellise ühinemise suhtes lihtsustatud menetlust, mille alusel protokoll sõlmitakse liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomaste kolmandate riikide vahel.

               (4)23. oktoobril 2006 ja 14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi asjaomaste kolmandate riikidega, et sõlmida kõnealused protokollid liidu ja selle liikmesriikide poolt sõlmitud rahvusvahelistele lepingutele.

               (5)Komisjon viis verbaalnootide vahetusega edukalt lõpule Ukrainaga peetud läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelise tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu protokolli üle, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

               (6)Vastavalt nõukogu otsusele [XXX]
                  1
                allkirjastati protokoll [kuupäev], tingimusel et see sõlmitakse hiljem.

               (7)Seega tuleks protokoll liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Liidu ja selle liikmesriikide nimel kiidetakse käesolevaga heaks Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelisele tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alasele koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll.

               Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud liidu ja selle liikmesriikide nimel esitama protokolli artiklis 4 sätestatud teate, et väljendada liidu ja selle liikmesriikide nõusolekut end protokolliga siduda.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelisele tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alasele koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise kohta (ELT L , , lk )).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.10.2019
            COM(2019) 442 final
            Ettepanek:
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
            Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta(Belgia taotlus – EGF/2019/001 BE/Carrefour)

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
                  1
                (edaspidi „EGFi määrus“).

               2.Belgia ametiasutused esitasid 20. juunil 2019 taotluse EGF/2019/001 BE/Carrefour, et saada EGFist rahalist toetust seoses ettevõttes Carrefour Belgique SA toimunud koondamistega
                  2
                Belgias.

               3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

               TAOTLUSE KOKKUVÕTE

                        EGFi taotlus

                        EGF/2019/001 BE/Carrefour

                        Liikmesriik

                        Belgia

                        Asjaomased piirkonnad (NUTS
                           3
                         2. tasand)

                        Koondamised puudutavad kogu Belgiat

                        Taotluse esitamise kuupäev

                        20. juuni 2019

                        Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev

                        20. juuni 2019

                        Lisateabe nõudmise kuupäev

                        4. juuli 2019

                        Lisateabe esitamise tähtaeg

                        15. august 2019

                        Hindamise lõpuleviimise tähtaeg

                        7. november 2019

                        Sekkumiskriteerium

                        EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

                        Põhiettevõtja

                        Carrefour Belgique SA

                        Asjaomaste ettevõtjate arv

                        1

                        Majandussektor

                        (NACE Revision 2 osa)
                           4

                        Osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad)

                        Vaatlusperiood (neli kuud)

                        30. november 2018 – 30. märts 2019

                        Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)

                        751

                        Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)

                        268

                        Koondamisi kokku (a + b)

                        1 019

                        Rahastamisnõuetele vastavate töötajate koguarv

                        1 019

                        Sihtrühma kuuluvate töötajate koguarv

                        400

                        Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv

                        330

                        Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)

                        2 665 047

                        EGFi rakendamise eelarve
                           5
                         (eurodes)

                        55 000

                        Kogueelarve (eurodes)

                        2 720 047

                        EGFi toetus (60 %) (eurodes)

                        1 632 028

               TAOTLUSE HINDAMINE

               Menetlus

               4.Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGF/2019/001 BE/Carrefour 20. juunil 2018, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Belgia ametiasutustelt lisateavet 4. juulil 2018. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 7. novembril 2019.

               Taotluse rahastamiskõlblikkus

               Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad

               5.Taotlus puudutab ettevõtja Carrefour Belgique SA juures koondatud 751 töötajat. Ettevõtja tegutseb NACE Revision 2 osasse 47 („Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad“) kuuluvas majandussektoris. Ettevõtja Carrefour Belgique SA juures toimunud koondamised puudutavad kogu Belgiat.

               Sekkumiskriteeriumid

               6.Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

               7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 30. novembrist 2018 kuni 30. märtsini 2019. Vaatlusperioodil koondas ettevõtja Carrefour Belgique SA 751 töötajat.

               Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

               8.Kõik vaatlusperioodil toimunud 751 koondamist on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise või selle kehtivuse lõppemise kuupäevast.

               Rahastamisnõuetele vastavad toetusesaajad

               9.Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 268 töötajat, kes koondati enne või pärast vaatlusperioodi. Need töötajad koondati pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist 25. jaanuaril 2018
                  6
               . On võimalik kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis põhjustas töötajate koondamise.

               10.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 1 019.

               Seos koondamiste ja üleilmastumise tagajärjel maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

               11.Belgia ametiasutused väidavad, et jaekaubanduses on üleilmastumisest (e-kaubandusest) tulenevalt suurte muutuste aeg, mis põhjustaski koondamised. Tarbijate harjumuste muutumine ja digiteerimine avaldab samuti jaekaubandusele mõju.

               12.Kogu maailmas on internetimüük aastaid pidevalt kasvanud. 2015. aastal moodustas üleilmne e-kaubanduse jaemüük 7,4 % jaemüügi kogukulutustest. 2017. aastal ulatus e-kaubanduse jaemüük 2 382 triljoni USA dollarini, suurenedes eelneva aastaga võrreldes 28 % ja moodustades kogu maailma jaemüügist 10,4 %. 2019. aasta osas eeldatakse, et internetimüük kasvab 20,7 % ja moodustab 14,1 % jaemüügi kogukulutustest
                  7
               .

               Üleilmne e-kaubanduse jaemüük aastatel 2017–2019
                  (triljonites USA dollarites, muutus protsentides ja protsent kogu jaemüügist)

                        E-kaubanduse jaemüük

                        Muutus protsentides

                        Protsent kogu jaemüügist

               13.Prognooside kohaselt jätkub see kasvusuundumus ka edaspidi. 2023. aasta osas eeldatakse, et üleilmne internetimüük on 2018. aasta müügiga võrreldes kolmekordistunud ja moodustab 22 % jaemüügi kogukulutustest
                  8
               .

               Üleilmne e-kaubanduse jaemüük aastatel 2020–2023. Prognoos
               (triljonites USA dollarites, muutus protsentides ja protsent kogu jaemüügist)

                        E-kaubanduse jaemüük

                        Muutus protsentides

                        Protsent kogu jaemüügist

               14.ELis suurenes ajavahemikus 2013–2018 interneti teel ostlevate inimeste osakaal 47 %-lt 69 %-le
                  9
               . E-ostlejate arvu kasvuga paralleelselt toimus muutus ka e-müüjate valikus. Oma riigi müüjatelt interneti teel oste tegevate inimeste hulk vähenes küll vaid ühe protsendipunkti võrra (89 %-lt 2013. aastal 88 %-le 2018. aastal), kuid ELi piiriülese ostlemise osakaal suurenes 26 %-lt 36 %-le ning e-ostude tegemine väljaspool ELi tegutsevatelt müüjatelt muutub järjest populaarsemaks. See suurenes samas ajavahemikus 14 % -lt 26 %-le
                  10
               .

               15.E-kaubanduse maailmas on internetiplatvormidel oma kindel koht. Kolm suurimat platvormi on Amazon, AliExpress ja eBay, kes tegutsevad ülemaailmselt.

               Jaemüüja valik
                  (Piiriülese e-kaubanduse uusimad andmed)
                  11

               16.Hinnakaalutlustest lähtuvalt kalduvad tarbijad pöörduma selliste rahvusvaheliste veebipoodide poole, mis asuvad väljaspool ELi. ELi-väline e-kaubandus mõjutab oluliselt ELis paiknevaid traditsioonilisi jaemüügikauplusi.

               17.See üleilmne suundumus kehtib ka Belgia kohta. Comeose
                  12
                andmete kohaselt ostis 2018. aastal interneti teel kaupa 67 % belglastest (2012. aastal tegi seda vaid 46 % belglastest). See tähendab, et kuue aasta jooksul oli suurenemine 21 protsendipunkti. Belgia e-ostlejatest moodustavad 44 % kõigist ostlejatest need, kes teevad e-oste korra kuus, ja 9 % need, kes teevad seda iga nädal. Tavaline kuu eelarve e-ostude jaoks on üle 150 euro 42 % Belgia e-ostleja puhul. 39 % Belgia e-ostlejatest väidab, et 2019. aastal kulutavad nad rohkem või palju rohkem raha kui eelmisel aastal. Poolte vastajate jaoks ei ole oluline, kas veebipood asub Belgias või mitte
                  13
               .

               18.Praeguseks on jaemüügisektorilt laekunud EGFile 10 taotlust, kaks neist põhinesid kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul
                  14
                ja kaheksa üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel
                  15
               .

               Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

               19.Carrefour Belgium AS tegutseb kolme tootemargi kaudu: Carrefour Express (väiksemad kohalikud poed) on kasumlik tootemark ja laieneb pidevalt (aastas avatakse 20–25 poodi), Carrefour Market (supermarketid) on värsketele toodetele suunatud tootemark, mis samuti laieneb ja kavatseb avada aastas 10 poodi, ja Carrefour Hypermarkets (hüpermarketid). 45 Carrefouri hüpermarketist 19 ei ole kasumlikud
                  16
               .

               20.Koondamisi põhjustanud sündmusteks on ühe Carrefouri hüpermarketi sulgemine ja osa kaupluste pinna väljarentimine teistele jaemüüjatele, kes mõnes hüpermarketis siiani tegutsevad. Nagu eespool märgitud, mõjutab e-kaubandus väljaspool ELi asuvatelt müüjatelt oluliselt ELis paiknevaid traditsioonilisi kauplusi.

               21.Need tooted, mille puhul internetimüügi osakaal on juba suur või mille internetimüük lähitulevikus eeldatavasti kasvab, on samad tooted, mis hüpermarketites pakutavad muud tooted kui toit. Rõivad on e-kaubanduses väga levinud toode. Suureneva läbimüügiga tooted
                  17
                on raamatud ja e-raamatud, arvutid ja muu elektroonika, tervise- ja ilutooted ning meelelahutustooted. Vastupidise tendentsina ostavad veebist toiduaineid vaid vähesed Belgia tarbijad, ehkki e-ostlejad väidavad, et nad kavatsevad seda tulevikus sagedamini teha
                  18
               .

               22.Carrefouri jaoks on internetimüügi kasv toonud kaasa toidust erineva kauba müügi vähenemise talle kuuluvates hüpermarketites (muu kui toidukaupade käive vähenes 2017. aastal 6 % ja alates 2010. aastast on see vähenenud 19 %), mis omakorda on vähendanud seda liiki kaupluste kasumlikkust. Belgia ametiasutused märkisid, et koondamised on peamiselt tingitud eespool kirjeldatud raskustest muu kui toidukauba sektoris.

               Carrefouri hüpermarketite käive. Muu kui toidukaup
                  19
               .
               (Maksud kaasa arvatud)
                  (Protsentuaalne muutus aastast-aastasse)

               Carrefouri hüpermarketite kasumlikkus
                  20

               (Tarbijate tekitatud tasuvus
                  21
                miljonites eurodes)

               Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule ning riigi majandusele ja tööhõivele

               23.Kuigi koondamised toimusid kogu riigis, eeldavad Belgia ametiasutused, et eriti märgatav on kahjulik mõju tööhõive olukorrale ja seeläbi ka piirkonna majandusele Valloonias. Eeldatav mõju on seotud piirkonna töökohtade vähesusega, suhteliselt kõrge töötuse määraga ning seetõttu uue töö leidmise eeldatava keerukusega koondatud töötajate jaoks, eriti üle 50aastaste puhul, sest üks neljandik Valloonia tööotsijatest on üle 55aastased.

               24.Kuigi piirkonnas vähenes tööotsijate arv 2018. aastal eelmise aastaga võrreldes 1,5 %, on Valloonia töötuse määr (8,6 %
                  22
               ) rohkem kui kaks korda suurem Flandria töötuse määrast (3,5 %
                  23
               ) ja ületab ELi keskmist (6,9 %). Lisaks on Valloonia muud näitajad tööturu olukorra osas väiksemad: ajutise töötamise osakaal kahanes (–2,3 % töötundidest alates 2017. aasta detsembrist kuni 2018. aasta detsembrini), ajutine töötus suurenes (+5,8 % aastas) ja 2018. aasta viimases kvartalis suurenes pankrottide arv (+5 % võrreldes 2017. aasta viimase kvartaliga). Arvatakse ka, et 2019. aastal väheneb uute töökohtade teke (umbes 15 000 töökohta vähem kui 2018. aastal)
                  24
               .

               25.2018. aastal oli 57 % Valloonia tööotsijatest pikaajalised töötud (> 12 kuud), kusjuures 67 % neist olid olnud töötud üle kahe aasta
                  25
               .

               26.Comeos väidab, et kuigi Belgia jaemüügisektori tööhõive ei ole praegu veel vähenenud, jääb mure, et digiteerimine ja kaubaladude automatiseerimine mõjutavad peagi tuhandeid suhteliselt väheste oskustega töötajaid
                  26
               .

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ning kavandatavad meetmed

               Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

               27.Valloonia eriti keerulise tööturuolukorra tõttu eeldavad Belgia ametiasutused, et selles piirkonnas koondatud töötajatest vaid 400 osaleb meetmetega pakutavas tegevuses. Need töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

                        Kategooria

                        Sihtrühma kuuluvate
                           toetusesaajate arv
                           (töötajad)

                        Sugu:

                        Mehed:

                        118

                        (29,5 %)

                        Naised:

                        282

                        (70,5 %)

                        Kodakondsus:

                        ELi kodanikud:

                        379

                        (94,8 %)

                        ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:

                        21

                        (5,2 %)

                        Vanuserühm:

                        15–24aastased:

                        0

                        (0,0 %)

                        25–29aastased:

                        7

                        (1,7 %)

                        30–54aastased:

                        68

                        (17,0 %)

                        55–64aastased:

                        325

                        (81,3 %)

                        üle 64aastased:

                        0

                        (0,0 %)

               28.Veel tuleb märkida, et Belgia ametiasutused osutavad EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid kuni 330 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 25aastased, arvestades, et punktis 5 osutatud 240 koondamist toimusid NUTS 2. tasandi piirkondades Hainaut´ provintsis (BE32) ja Liège´i provintsis (BE33), kus 2018. aasta kohta kättesaadavate andmete
                  27
                põhjal oli 15–24aastaste noorte töötuse määr vähemalt 20 %
                  28
               .

               29.Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes seega eeldatavasti 730 rahastamise nõuetele vastavat toetusesaajat, sh mittetöötavad ja mitteõppivad noored.

               Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus

               30.Koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele pakutavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmisi tegevusi.

               –Toetus, juhendamine, integratsioon. Kõnealune teenuste pakett laieneb standardmeetmetele, millega Valloonia riikliku tööhõiveasutuse (Forem) ümberpaigutamistalitus toetab koondava ettevõtja nimel Carrefouri endisi töötajaid. Standardmeetmeid pakutakse kohustuslikust perioodist
                  29
                kauem ja lisaks osutatakse spetsiaalselt koondatud töötajatele suunatud teenuseid, näiteks aktiivse tööotsimise ja töövahendusteenuseid.

               Mittetöötavate ja mitteõppivate noorte toetus- ja kaasamismeetmeid rakendab Forem koos partnerametiühingutega.

               Mittetöötavad ja mitteõppivad noored saavad üheksa kuud osaleda projektis „Coup de boost“ (intensiivne ühiskondlik-ametialane toetuskava). Osalejatele pakutakse mitmesuguseid kollektiivseid ja individuaalseid tegevusi valdkondades, mis on seotud tööotsimisega (töövestluseks valmistumine, töövestlusele pääsemise küsimine jne), enesekindluse ja suhtlusoskuse arendamisega; tegevusi, mille käigus tutvutakse töökeskkonnaga ja pakutakse koolitust (külastused, praktikad, töökogemuse omandamine jne); individuaalseid vestlusi nõustajate ja/või sotsiaaltöötajatega, millega igal noorel aidatakse oma kutsealast projekti kujundada; kohandatud teavet tööõiguse ja sotsiaalsete õiguste ning haldusmenetluste kohta; vahetustegevusi, kus noored saavad üksteist toetada ja oma ametialaseid kogemusi, tööotsimise ja koolitusega seonduvat jagada, jne.

               Toetuse lõppedes on eesmärk, et noor saab esimese töökoha või integreerub talle sobivasse koolitusprogrammi. Pärast projekti „Coup de Boost“ lõppemist on ette nähtud täiendav toetus, millega tagatakse, et mittetöötavad ja mitteõppivad noored on koolitustele või tööturule hästi integreerunud ja võimalikest raskustest üle saanud.

               –Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe. Töötajad ning mittetöötavad ja mitteõppivad noored saavad osaleda Foremi ja tema partnerite standardkoolitusel ning lisaks töötatakse välja spetsiaalsed tööotsimismoodulid. Lisaks sellele pakutakse pärast oma profiili kujundamist ja individuaalsete kutsealaste projektide kinnitamist koostöös kutsenõustajaga spetsiaalset, igaühe isiklikele vajadustele vastavat koolitust. Noortele, kes seda vajavad, pakutakse ka põhioskuste (keeleoskus, matemaatika, IT-oskus jne) koolitusi.

               –Ettevõtlusega alustamise toetus. See meede on suunatud töötajatele ning hõlmab kitsaskohtade kindlakstegemise ja suunamise etappi, ettevõtlusalase teadlikkuse suurendamise meetmeid, infosessioone ettevõtlusega alustamise potentsiaali kohta (arvestades kohalikku majandusprognoosi) ning suhete loomist asjaomaste ettevõtjate ja sertifitseeritud start-up-treeneritega.

               –Ettevõtlusega alustamise rahaline toetus. Oma ettevõtte asutavad töötajad või FIEna alustajad saavad toetust kuni 15 000 eurot. Toetus makstakse välja kahe osamaksena pärast seda, kui dokumendid tegevuse tõhusa toimimise kohta on esitatud.

               –Rahalised toetused. 1) Tööotsimis- ja koolitustoetus. Töötajad ning mittetöötavad ja mitteõppivad noored saavad koolitusel või Foremi ümberpaigutamistalituse tööotsimismeetmetes osalemise eest ühe euro tunnis
                  30
               . 2) Toetus transpordikulude katteks. Piirkondliku ja piirkondadevahelise liikuvuse toetamiseks saavad töötajad ning mittetöötavad ja mitteõppivad noored, kes leiavad töökoha 60 km kaugusel kodust või kelle tööl käimise vahemaa (edasi-tagasi) läbimiseks kulub üle nelja tunni, ühekordse maksena 500 või 750 eurot
                  31
               . 3) Ettevõtlusega alustamise rahaline toetus. Et toetada töötajaid oma ettevõtte asutamisel,
                  32
                antakse igakuist toetust 350 eurot maksimaalselt 12 kuud. 4) Kooli tagasipöördumise toetus. Töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele, kes alustavad vähemalt aasta kestvaid täisajaga õpinguid (études de plein exercice), antakse igakuist toetust 350 eurot.

               31.Eespool kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.

               32.Belgia ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Belgia ametiasutused on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.

               Hinnanguline eelarve

               33.Hinnangulised kogukulud on 2 720 047 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 2 665 047 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 55 000 eurot.

               34.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 632 028 eurot (60 % kogukuludest).

                        Meetmed

                        Osalejate hinnanguline arv

                        Hinnanguline kulu osaleja kohta
                        (eurodes)
                           33

                        Hinnanguline kogukulu

                        (eurodes)
                           34

                        Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)

                        Toetus, juhendamine, integratsioon
                           (Accompagnement, orientation, mobilisation et insertion)

                        730

                        2 241

                        1 636 130

                        Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe
                           (Formation et modules specifiques)

                        460

                        941

                        432 710

                        Ettevõtlusega alustamise toetus
                           (Dispositif d'accompagnement à l'entreprenariat)

                        250

                        463

                        115 743

                        Ettevõtlusega alustamise rahaline toetus
                           (Bourse de lancement)

                        10

                        10 000

                        100 000

                        Vahesumma (a):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        2 284 583

                        (85,72 %)

                        Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)

                        Rahalised toetused
                           (Allocations et primes)

                        730

                        521

                        380 464

                        Vahesumma (b):

                        Protsent individuaalsete teenuste paketist:

                        –

                        380 464

                        (14,28 %)

                         EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed

                        1. Ettevalmistav tegevus

                        –

                        0

                        2. Haldamine

                        –

                        10 000

                        3. Teavitamine ja reklaam

                        –

                        15 000

                        4. Kontroll ja aruandlus

                        –

                        30 000

                        Vahesumma (c):

                        Protsent kogukuludest:

                        –

                        55 000

                        (2,02 %)

                        Kogukulud (a + b + c):

                        –

                        2 720 047

                        EGFi toetus (60 % kogukuludest)

                        –

                        1 632 028

               35.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Belgia ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.

               36.Belgia ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

               Kulude rahastamiskõlblikkuse periood

               37.Belgia ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. detsembril 2018. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 1. detsembrist 2018 kuni 20. juunini 2021.

               38.Belgia ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 25. jaanuaril 2018. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 25. jaanuarist 2018 kuni 20. detsembrini 2021.

               Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

               39.Riikliku eel- või kaasrahastamise allikas on Vallooni haldusüksus.

               40.Belgia ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.

               Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord

               41.Belgia ametiasutused on teatanud, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud sotsiaalpartneritega konsulteerides.

               42.Paralleelselt töötajate esindajate kohustusliku teavitamise ja konsulteerimisega loodi kriisiüksus, kes koostas täpse sotsiaalkava ja  koordineerib asjaomaste riiklike teenuste osutamist. Valloonia riiklik tööturuasutus konsulteeris ametiühingutega mitmesuguste ümberpaigutamislahenduste asjus
                  35
                ning ametiühingute, kutsenõustajate ja sotsiaaltöötajatega, kes suhtlesid otse koondatud töötajatega, konsulteeriti töötajate ümberõppe ja täiendõppe vajaduste üle
                  36
               .

               Haldus- ja kontrollisüsteemid

               43.Belgia ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid.

               Asjaomase liikmesriigi kohustused

               44.Belgia ametiasutused on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:

               –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

               –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;

               –Carrefour, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;

               –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;

               –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;

               –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.

               MÕJU EELARVELE

               Eelarvet käsitlev ettepanek

               45.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
                  37
                artiklis 12.

               46.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotlusele rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 632 028 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.

               47.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
                  38
                punktis 13.

               Seotud õigusaktid

               48.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 632 028 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

               49.Komisjon võtab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta.

               Ettepanek:

               EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

               Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
                  (Belgia taotlus – EGF/2019/001 BE/Carrefour)

               EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
                  39
                eriti selle artikli 15 lõiget 4,

               võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
                  40
                eriti selle punkti 13,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

               (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
                  41
                artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

               (3)Belgia ametiasutused esitasid 20. juunil 2019 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Belgias paikneva ettevõtja Carrefour Belgique SA juures toimunud koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

               (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Belgia teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka 330 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele.

               (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Belgia ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 1 632 028 eurot.

               (6)Selleks et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 632 028 eurot.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
                  42*.

               Brüssel,

                  Euroopa Parlamendi nimel
                        Nõukogu nimel

                  president
                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (2)

                        EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

                     (3)

                        Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

                     (4)

                        ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

                     (5)

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.

                     (6)

                  http://www.gondola.be/fr/news/food-retail/plan-de-transformation-carrefour-belgique-signature-du-protocole-daccord

                     (7)

                        Worldwide retail ecommerce sales (
                  https://www.emarketer.com/content/global-ecommerce-2019
                  )

                     (8)

                        Samas.

                     (9)

                        Eurostat. Internet purchases by individuals [isoc_ec_ibuy].

                     (10)

                        Eurostat.
                  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/pdfscache/46776.pdf

                     (11)

                        Piiriüleste e-ostlejate uuring, 2017.
                  https://www.eurocommerce.eu/media/159952/2018.07.02%20-%20ecommerce%20report_annex.pdf

                     (12)

                        Belgian Federation for Commerce and Services.

                     (13)

                        Comeos. E-commerce Belgium 2018.
                  https://static.comeos.be/E-commerce_Belgium_2018.pdf

                     (14)

                        Käesolev taotlus ja EGF/2017/005 FI/Retail, COM(2017) 618.

                     (15)

                        EGF/2010/010 CZ/Unilever, COM(2011) 61,
                     EGF/2010/016 ES/Aragón Retail, COM(2010) 615,
                     EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, COM(2011) 580,
                     EGF/2014/009 EL/Sprider Stores, COM(2014) 620,
                     EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, COM(2014) 702,
                     EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, COM(2016) 210,
                     EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail, COM(2016) 742 ja
                     EGF/2017/003 GR Attica Retail, COM(2017) 613.

                     (16)

                        Carrefour. „Plan de transformation Carrefour Belgique“ (jaanuar 2018).

                     (17)

                        Suureneva läbimüügiga tooted on tooted, mida paljud tarbijad juba ostavad interneti kaudu ja kavatsevad tulevikus veelgi sagedamini osta.

                     (18)

                        Comeos. E-commerce Belgium 2018, op.cit.

                     (19)

                        Carrefour. „Plan de transformation Carrefour Belgique“ (jaanuar 2018).

                     (20)

                        Samas.

                     (21)

                        Tarbijate tekitatud tasuvus on kaupluse kasumlikkuse näitaja. Sellega arvutatakse tarbijate tekitatud kasumlikkust, pidades silmas tehtud investeeringuid ja tulevikus tarbijate teenindamiseks, rahuldamiseks ja nende kliendina hoidmiseks tehtavaid investeeringuid. Tarbijate tekitatud tasuvus võrdub ettevõtja jooksva perioodi rahavooga, mis on saadud tema klientidelt ning millele on liidetud tarbijakapitali muutused ja mis on jagatud perioodi alguse kogutarbijakapitaliga.

                     (22)

                        Statbel.
                     (
                  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage#panel-11
                  )

                     (23)

                        Samas.

                     (24)

                        Le Forem. Marché de l’emploi. Tendances et conjoncture en Wallonie (jaanuar 2019).

                     (25)

                        Iweps. Séries statistiques du marché du travail en Wallonie (detsember 2018).
                     (
                  https://www.iweps.be/wp-content/uploads/2019/01/dmc1812.pdf
                  )

                     (26)

                  https://www.lecho.be/entreprises/grande-distribution/Malgre-Carrefour-l-emploi-dans-la-grande-distribution-a-progresse/9976847

                     (27)

                        Allikas: Eurostat, andmekogu: [lfst_r_lfu3rt].

                     (28)

                        Hainaut (27,6 %), Liège (21,1 %).

                     (29)

                        45aastastele ja vanematele 6 kuud (60 tundi). Kuni 44aastastele 3 kuud (30 tundi).

                     (30)

                        Vastavalt Valloonia 29. jaanuari 2004. aasta seadusele (Décret relatif au plan d’accompagnement des reconversions).

                     (31)

                        500 eurot, kui nad sõidavad autoga, ning 750 eurot, kui nad kasutavad ühistransporti.

                     (32)

                        Toetuse maksmine lõpetatakse, kui ettevõte alustab tegevust.

                     (33)

                        Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Belgia ametiasutuste esitatud taotluses.

                     (34)

                        Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.

                     (35)

                        15. ja 27. märtsil 2019.

                     (36)

                        15. märtsil 2019.

                     (37)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

                     (38)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (39)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

                     (40)

                        ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

                     (41)

                        Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

                     (42)
                  *
                        Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.10.2019
            COM(2019) 462 final
            2019/0220(NLE)
            Ettepanek:
            NÕUKOGU OTSUS
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu alusel moodustatud ühiskomitees ning kaubanduse ja investeeringute allkomitees seoses ühiskomitee ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee kodukorda käsitlevate otsuste vastuvõtmisega

               SELETUSKIRI

               1.Ettepaneku reguleerimisese

               Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks ühiskomitee kodukorra ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee kodukorra kavandatavat vastuvõtmist käsitlev seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepinguga (edaspidi „leping“) loodud ühiskomitees ning kaubanduse ja investeeringute allkomitees.

               2.Ettepaneku taust

               2.1.ELi ja Mongoolia vaheline partnerluse ja koostöö raamleping

               Lepingu eesmärk on tugevdada partnerlust ELi, selle liikmesriikide ja Mongoolia vahel ning süvendada ja tõhustada kahepoolset koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, võttes seejuures arvesse ühiseid väärtusi ja põhimõtteid. Lepinguga luuakse ELi ja Mongoolia vaheliste suhete jaoks ühtne ja õiguslikult siduv raamistik. Leping jõustus 1. novembril 2017.

               2.2.Ühiskomitee ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee

               Ühiskomitee moodustatakse lepingu artikli 56 alusel. Selle peamised ülesanded on: a) tagada lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine; b) määrata kindlaks prioriteedid lepingu eesmärkide saavutamiseks; c) esitada soovitusi lepingu eesmärkide saavutamiseks.

               Ühiskomitee esitab vajaduse korral soovitusi ja võtab vastu otsuseid lepingu konkreetsete tahkude elluviimiseks. Ühiskomitee tuleb kokku asjakohasel kõrgel tasemel. Ühiskomitee võtab vastu kodukorra. Ühiskomitee võib moodustada konkreetsete küsimustega tegelevaid töörühmi.

               Kaubanduse ja investeeringute allkomitee moodustatakse lepingu artikli 28 alusel. Allkomitee ülesanne on abistada ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel, tegeledes kõigi kaubanduse ja investeeringutega seotud koostöövaldkondadega.

               2.3.Ühiskomitee ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee kavandatav akt

               Ühiskomitee võtab vastu otsuse oma kodukorra ning eritöörühmade kohta. Kaubanduse ja investeeringute allkomitee võtab vastu otsuse oma kodukorra vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

               Kavandatavate aktide eesmärk on võtta lepingu artikli 28 lõike 3 ja artikli 56 lõike 6 kohaselt vastu ühiskomitee tegevust toetav kodukord ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee ja eritöörühmade kodukorrad, et võimaldada lepingu rakendamist.

               3.Liidu nimel võetav seisukoht

               Liidu nimel võetav seisukoht peaks võimaldama vastu võtta ELi ja Mongoolia ühiskomitee kodukorra ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee ja eritöörühmade kodukorrad. Seisukoht peaks põhinema ühiskomitee ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee otsuste eelnõudel.

               4.Õiguslik alus

               4.1.Menetlusõiguslik alus

               4.1.1.Põhimõtted

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

               Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
                  1
               .

               4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Ühiskomitee ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee on ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepinguga loodud organid.

               Aktid, mis nendel organitel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega aktid. See tuleneb asjaolust, et lepingu artikli 56 lõike 2 kohaselt võtavad ühiskomitee ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee vastu otsuseid, mis on lepinguosalistele siduvad.

               Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

               Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

               4.2.Materiaalõiguslik alus

               4.2.1.Põhimõtted

               ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

               Kui kavandatava aktiga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.

               4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

               Kavandatavate aktide eesmärk on edendada lepingu eesmärkide saavutamist ja hõlbustada lepingu rakendamist. Ühiskomitee kodukord käsitleb lepingu alusel loodud organi üldist toimimist. Seega tuleb valdkond, kuhu otsus kuulub, kindlaks määrata, lähtudes lepingust kui tervikust
                  2
               .

               Käesoleval juhul on lepingu peamine eesmärk ja valdkond koostöö arenguriigiga (ELi toimimise lepingu artikkel 209)
                  3
               . Seega peaks asjakohane õiguslik alus olema ELi toimimise lepingu artikkel 209.

               4.3.Järeldus

               Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

               5.Kavandatava akti avaldamine

               Kuna ühiskomitee aktiga võetakse vastu selle kodukord, siis on asjakohane avaldada kavandatav akt pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

               2019/0220 (NLE)

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS

               seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu alusel moodustatud ühiskomitees ning kaubanduse ja investeeringute allkomitees seoses ühiskomitee ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee kodukorda käsitlevate otsuste vastuvõtmisega

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vaheline partnerluse ja koostöö raamleping (edaspidi „leping“) jõustus 1. novembril 2017.

               (2)Lepingu artikli 56 lõikega 1 on asutatud ühiskomitee, kelle ülesanne on tagada lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine.

               (3)Lepingu artikli 56 lõike 6 kohaselt võtab ühiskomitee vastu oma kodukorra ning artikli 56 lõike 4 kohaselt võib ta moodustada eritöörühmi.

               (4)Lepingu artikli 28 lõikega 1 moodustatakse kaubanduse ja investeeringute allkomitee.

               (5)Lepingu artikli 28 lõikega 3 nähakse ette, et kaubanduse ja investeeringute allkomitee määrab kindlaks oma kodukorra.

               (6)Lepingu tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks võimalikult kiiresti vastu võtta ühiskomitee kodukord.

               (7)Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees ning kaubanduse ja investeeringute allkomitees võetav seisukoht. Ühiskomitees ning kaubanduse ja investeeringute allkomitees võetav liidu seisukoht peaks põhinema käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee otsuste eelnõudel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               ELi ja Mongoolia ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht, mis on seotud ühiskomitee kodukorra kavandatava vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

               ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitees liidu nimel võetav seisukoht, mis on seotud kaubanduse ja investeeringute allkomitee kodukorra kavandatava vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud kaubanduse ja investeeringute allkomitee otsuse eelnõul.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Kohtuotsus Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12 (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.

                     (2)

                        Kohtuasi C-244/17: komisjon vs. nõukogu (Kasahstan), ECLI:EU:C:2018:662, punkt 40.

                     (3)

                        Arengupoliitika ulatuse kohta vt kohtuasi C-377/12, komisjon vs. nõukogu (Filipiinid), punktid 36–37.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,14.10.2019
            COM(2019) 462 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Komisjoni otsuse ettepanek
            seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu alusel moodustatud ühiskomitees ning kaubanduse ja investeeringute allkomitees seoses ühiskomitee ning kaubanduse ja investeeringute allkomitee kodukorda käsitlevate otsuste vastuvõtmisega

               I LISA

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu alusel moodustatud ühiskomitee (edaspidi „ELi ja Mongoolia ühiskomitee“) otsus nr 1/...,

               XXX,

               millega võetakse vastu ühiskomitee kodukord

               ELi ja MONGOOLIA ÜHISKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingut („edaspidi leping“), eriti selle artiklit 56,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Leping jõustus 1. novembril 2017.

               (2)Artikli 56 lõike 6 kohaselt määrab ELi ja Mongoolia ühiskomitee ise kindlaks oma kodukorra,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevaga võetakse vastu ELi ja Mongoolia ühiskomitee kodukord, mis on esitatud lisas.

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel/Ulaanbaatar,

               ELi ja Mongoolia ühiskomitee nimel

               eesistuja

               LISA

               ELi JA MONGOOLIA ÜHISKOMITEE KODUKORD

               Artikkel 1
               Koosseis ja eesistuja

               1.
                     Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu artikli 56 alusel moodustatud ühiskomitee (edaspidi „ELi ja Mongoolia ühiskomitee“) täidab lepingu artiklis 56 sätestatud ülesandeid.

               2.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosneb lepingu kohaselt lepinguosaliste võimalikult kõrgetasemelistest esindajatest.

               3.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi ühe kalendriaasta pikkuseks perioodiks Mongoolia välisminister ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Eesistujad võivad delegeerida oma volituse juhatada ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosolekut kas kõigi või osade ühiskomitee koosolekute puhul kõrgetasemelisele ametnikule.

               Artikkel 2
                  Koosolekud

               1.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee koguneb tavaliselt üks kord aastas, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti. ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosolekud kutsub kokku eesistuja. Koosolekud toimuvad ühiselt kokku lepitud kuupäeval vaheldumisi Brüsselis ja Ulaanbaataris. ELi ja Mongoolia ühiskomitee erakorralisi koosolekuid võidakse lepinguosaliste kokkuleppel korraldada ükskõik kumma lepinguosalise taotluse korral.

               2.
                     Erandkorras võib mõlema lepinguosalise kokkuleppel ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosolekuid korraldada ka tehniliste vahendite abil, näiteks video või telekonverentsina.

               Artikkel 3
                  Delegatsioonid

               1.
                     Enne iga ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosolekut teatavad lepinguosalised eesistujale oma delegatsiooni kavandatava koosseisu.

               2.
                     Kokkuleppel lepinguosalistega võib eesistuja kutsuda koosolekutel osalema eksperte või muude asutuste esindajaid kas vaatlejana või teabe saamiseks konkreetse teema kohta. Lepinguosalised lepivad kokku tingimused ekspertide või muude asutuste esindajate osalemiseks koosolekutel.

               Artikkel 4
                  Avalikkuse teavitamine

               1.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, välja arvatud juhul, kui eesistuja otsustab kokkuleppel lepinguosalistega teisiti. Kui lepinguosaline esitab ELi ja Mongoolia ühiskomiteele konfidentsiaalsena tähistatud teavet, käsitleb teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena.

               2.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee võib teha avalikkusele suunatud avaldusi, kui ta peab seda asjakohaseks.

               Artikkel 5
                  Sekretariaat

               ELi ja Mongoolia ühiskomitee sekretäride kohuseid täidavad ühiselt Euroopa välisteenistuse esindaja ja Mongoolia valitsuse esindaja. Sekretäridele peab olema kättesaadav eesistuja kogu kirjavahetus, sealhulgas mis tahes kirjalikus vormis toimuv kirjavahetus (nt e-kirjad).

               Artikkel 6
                  Koosolekute päevakord

               1.
                     Eesistuja koostab iga ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosoleku esialgse päevakorra. Esialgne päevakord saadetakse koos asjaomaste dokumentidega lepinguosalistele hiljemalt 21 päeva enne koosoleku toimumise kuupäeva.

               2.
                     Lepinguosalised võivad taotleda eesistujalt punktide lisamist päevakorda.

               3.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Punkte, mida ei ole esialgses päevakorras esitatud, võib lepinguosaliste kokkuleppel päevakorda lisada.

               4.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee sekretärid avaldavad enne ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosolekut selle esialgse päevakorra.

               5.
                     Erijuhtudel ja lepinguosaliste kokkuleppel võib eesistuja konkreetse juhtumi asjaolude arvesse võtmiseks lõikes 1 osutatud tähtaegu lühendada.

               Artikkel 7
                  Kooskõlastatud protokoll

               1.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosolekute järeldused vormistatakse kooskõlastatud protokollina.

               2.
                     Eesistuja teeb iga ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosoleku järeldustest kokkuvõtte. Järelduste põhjal koostavad kaks sekretäri ühiselt koosoleku esialgse protokolli, eelistatavalt koosoleku lõpus või hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva.

               3.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee kiidab esialgse protokolli heaks eelistatavalt koosoleku lõpus või hiljemalt 45 kalendripäeva jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva või ELi ja Mongoolia ühiskomitee poolt kokkulepitud tähtajaks. Kui ELi ja Mongoolia ühiskomitee on esialgse protokolli heaks kiitnud, allkirjastab eesistuja kaks originaaleksemplari. Kumbki lepinguosaline saab ühe originaaleksemplari.

               Artikkel 8
                  Otsused ja soovitused

               1.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee võib lepingu eesmärkide saavutamiseks vastu võtta otsuseid või soovitusi.

                2.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „Otsus“ või „Soovitus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus. Igas otsuses sedastatakse selle jõustumise kuupäev.

               3.
                     Kui asjaolud seda nõuavad, võib ELi ja Mongoolia ühiskomitee otsuse või soovituse vastu võtta kirjaliku menetluse teel.

               4.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee otsused ja soovitused koostatakse kahes autentses eksemplaris, millest mõlemal on eesistuja allkiri.

               5.
                     Lepinguosalised võivad ELi ja Mongoolia ühiskomitee otsused ja soovitused avaldada oma ametlikus väljaandes.

               Artikkel 9
                  Kulud

               1.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, reisi-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud, kannab iga lepinguosaline ise. Koosolekute suulise tõlke ja kirjaliku tõlkimisega seotud kulud kannab iga lepinguosaline ise.

               2.
                     Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosoleku korraldanud lepinguosaline.

               Artikkel 10
                  Eritöörühmad

               1.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee võib moodustada eritöörühmad, kes abistavad teda tema ülesannete täitmisel.

               2.
                     ELi ja Mongoolia ühiskomitee võib otsustada olemasoleva eritöörühma laiali saata, määratleda või muuta selle pädevust.

               3.
                     Eritöörühmadel on otsustusõigus. Nad annavad pärast iga koosolekut ELi ja Mongoolia ühiskomiteele oma tegevusest põhjalikult aru ning nad võivad anda ELi ja Mongoolia ühiskomiteele soovitusi.

               Artikkel 11
                  Kodukorra muutmine

               Kodukorda võib muuta lepinguosaliste kokkuleppel vastavalt artiklile 8.

               II LISA

               Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu alusel moodustatud kaubanduse ja investeeringute allkomitee (edaspidi „ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee“) otsus nr 1/...,

               XXX,

               millega võetakse vastu allkomitee kodukord

               ELi JA MONGOOLIA KAUBANDUSE JA INVESTEERINGUTE ALLKOMITEE,

               võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingut („edaspidi leping“), eriti selle artiklit 28,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Lepingu artikli 28 kohaselt abistab ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel, tegeledes kõikide lepingu IV jaotises (koostöö kaubandus- ja investeerimisküsimustes) käsitletud valdkondadega.

               (2)Lepingu artikli 28 lõike 3 kohaselt määrab ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee kindlaks oma kodukorra,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevaga võetakse vastu ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee kodukord, mis on esitatud lisas.

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel/Ulaanbaatar,

               ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee nimel

               eesistuja

               LISA

               ELi JA MONGOOLIA KAUBANDUSE JA INVESTEERINGUTE ALLKOMITEE KODUKORD

               Artikkel 1
                  Koosseis ja eesistuja

               1.
                     Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu artikli 28 lõike 2 alusel moodustatud allkomitee (edaspidi „ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee“) täidab lepingu artikli 28 lõikes 2 sätestatud ülesandeid.

               2.
                      ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee moodustatakse liidu ja Mongoolia asjaomase tasandi esindajatest ning selle eesistujaks on kalendriaasta kaupa vaheldumisi ELi eest Euroopa Komisjoni vastutava talituse esindaja ning Mongoolia eest […].

               Artikkel 2
                  Koosolekud

               1.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee tuleb kokku kord aastas vahetult enne ELi ja Mongoolia ühiskomitee koosolekut. ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee koosolekud kutsub kokku eesistuja. Koosolekud toimuvad ühiselt kokku lepitud kuupäeval vaheldumisi Brüsselis ja Ulaanbaataris. Lepinguosaliste kokkuleppel võidakse kokku kutsuda ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee erikoosolekuid, kui üks lepinguosaline seda taotleb.

               2.
                     Lepinguosaliste kokkuleppel võib ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee koosolekuid erandkorras korraldada ka videokonverentsina.

               Artikkel 3
                  Delegatsioonid

               1.
                      Enne iga ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee koosolekut teatavad lepinguosalised eesistujale oma delegatsiooni kavandatava koosseisu.

               2.
                     Kokkuleppel lepinguosalistega võib eesistuja kutsuda koosolekutel osalema eksperte või muude asutuste esindajaid kas vaatlejana või teabe saamiseks konkreetse teema kohta. Lepinguosalised lepivad kokku tingimused vaatlejate või muude asutuste esindajate osalemiseks koosolekutel.

               Artikkel 4
                  Avalikkuse teavitamine

               1.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee koosolekud ei ole avalikud, välja arvatud juhul, kui eesistuja otsustab kokkuleppel lepinguosalistega teisiti. Kui lepinguosaline esitab ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomiteele konfidentsiaalsena tähistatud teavet, käsitleb teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena.

               2.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee võib koostada avalikkusele suunatud avaldusi ja aruandeid, kui ta peab seda asjakohaseks.

               Artikkel 5
                  Sekretariaat

               1.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee sekretäride kohuseid täidavad ühiselt Euroopa Komisjoni vastutava talituse esindaja ja Mongoolia välisministeeriumi esindaja.

               Artikkel 6
                  Koosolekute päevakord

               1.
                     Eesistuja koostab iga ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee koosoleku esialgse päevakorra.

               2.
                     Lepinguosalised võivad taotleda eesistujalt punktide lisamist päevakorda.

               3.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Punkte, mida ei ole esialgses päevakorras esitatud, võib lepinguosaliste kokkuleppel päevakorda lisada.

               4.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee sekretärid avaldavad enne ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee koosolekut selle esialgse päevakorra.

               Artikkel 7
                  Protokoll

               1.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee koosolekute järeldused vormistatakse kooskõlastatud protokollina.

               2.
                     Eesistuja teeb iga ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee koosoleku järeldustest kokkuvõtte ja edastab selle ELi ja Mongoolia ühiskomiteele. Järelduste põhjal koostavad kaks sekretäri ühiselt koosoleku esialgse protokolli, eelistatavalt koosoleku lõpus või hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva.

               3.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee kiidab esialgse protokolli heaks eelistatavalt koosoleku lõpus või hiljemalt 45 kalendripäeva jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva või ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee poolt kokkulepitud tähtajaks.

               Artikkel 8
                  Otsused

               1.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee võib vastu võtta otsuseid, kui see on lepinguga ette nähtud.

               2.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee otsuste pealkiri on „Kaubanduse ja investeeringute allkomitee otsus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus. Igas otsuses sedastatakse selle jõustumise kuupäev.

               3.
                     Kui asjaolud seda nõuavad, võib ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee otsuse vastu võtta kirjaliku menetluse teel.

               4.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee otsused koostatakse kahes autentses eksemplaris, millest mõlemal on eesistuja allkiri.

               5.
                     Lepinguosalised võivad ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee otsused avaldada oma ametlikus väljaandes.

               Artikkel 9
                  Kulud

               1.
                     ELi ja Mongoolia kaubanduse ja investeeringute allkomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, reisi-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud, kannab iga lepinguosaline ise. Koosolekute suulise tõlke ja kirjaliku tõlkimisega seotud kulud kannab iga lepinguosaline ise.

               2.
                     Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosoleku korraldanud lepinguosaline.

               Artikkel 10
                  Kodukorra muutmine

               Kodukorda võib muuta lepinguosaliste kokkuleppel.