				|

		52011PC0706

			Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tolli- ja maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (FISCUS) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ /* KOM/2011/0706 lõplik - 2011/0341 (COD) */

			   	SELETUSKIRI

1.
ETTEPANEKU TAUST

29. juunil 2011 võttis komisjon vastu
ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta ajavahemikuks
2014–2020[1]:
tegemist on eelarvega, mis aitab ellu viia Euroopa 2020. aasta strateegiat ning
mille raames soovitatakse muu hulgas luua programmide „Toll” ja „Fiscalis” uus
põlvkond. Kooskõlas komisjoni lihtsustamispoliitikaga ja võttes arvesse
praeguste programmide „Toll” ja „Fiscalis” vahelisi sarnasusi, tehakse
ettepanek luua tulevikus ühtne programm (FISCUS), võttes siiski arvesse tolli-
ja maksustamisvaldkonna eripärasid. Kõnealune programm aitab kaasa Euroopa
2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia[2] elluviimisele, tugevdades
Euroopa Liidu ühtse turu ja tolliliidu toimimist. Edendades tehnika arengut ja
innovatsiooni liikmesriikide maksuasutustes, et minna üle elektroonilisele
maksuhaldusele, toetab uus programm ka digitaalse ühtse turu loomist (Euroopa
digitaalne tegevuskava).
Tolliliit kaitseb
tollimakse, tasusid ning muid makse kogudes liidu ja liikmesriikide finantshuve[3]. Tolliliidus peavad
kolmandatest riikidest pärit kaubad vastama liidu õigusaktidele, enne kui need
lubatakse liidus vabasse ringlusse. See tähendab suurte kaubakoguste igapäevast
haldamist (igas sekundis käideldakse seitset tollideklaratsiooni), mille käigus
peab toll leidma tasakaalu ettevõtetevahelise kaubavahetuse soodustamise ja
kodanike kaitsmise vahel nende ohutust ja turvalisust ähvardavate ohtude eest.
Seda saab saavutada ainult liikmesriikide tolliasutuste omavahelise,
tolliasutuste ja muude asutuste vahelise ning tolliasutuste ja kauplejate ning
kolmandate isikute vahelise tõhusa operatiivkoostööga. Maksustamissüsteemide sujuv toimimine siseturul sõltub sellest,
kui tulemuslikult ja tõhusalt kontrollivad liikmesriikide maksuasutused
piiriüleseid tehinguid, ning maksupettuste vältimisest ja nende vastu
võitlemisest ning maksutulude kaitsmisest. See eeldab maksuasutustevahelist
ulatuslikku teabevahetust, mis tõhustab maksuasutuste tööd, vähendades samal
ajal piiriüleselt tegutsevate maksumaksjate halduskoormust ning raha- ja
ajakulu. Seda saab saavutada ainult liikmesriikide maksuasutuste ja kolmandate
isikute vahelise tõhusa koostööga.
Kavandatud programm toetab tolli- ja
maksuasutuste ning muude asjaomaste isikute vahelist koostööd. See
on 31. detsembril 2013 lõppevate programmide „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” jätkuprogramm.
Kavandatud programm FISCUS toetab liidus tehtavat tolli- ja maksunduslast
koostööd, mis on suunatud ühelt poolt suhtlusvõrkude
loomisele ja pädevuse suurendamisele ning teiselt poolt IT-suutlikkuse
suurendamisele. Esimene valdkond võimaldab vahetada liikmesriikide ja muude
programmi elluviimises osalevate riikide vahel häid tavasid ja tegevusalaseid
teadmisi. Teine valdkond võimaldab rahastada programmi raames uuenduslikke
infotehnoloogia infrastruktuure ja süsteeme, mille abil saavad liidu tolli- ja
maksuasutused areneda täisväärtuslikeks elektroonilisteks haldusasutusteks.
Programmi peamine lisaväärtus saadakse, edendades liikmesriikide võimet
suurendada tulusid ja hallata järjest keerukamalt toimivaid kaubavooge,
vähendades samal ajal kulusid selleks eesmärgiks ettenähtud vahenditele.

2.
HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
2.1.
Konsulteerimine ja eksperdihinnang

Praeguste programmide vahehindamise[4] käigus analüüsis üks töövõtja
programmide „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” tulemuslikkust, tõhusust,
asjakohasust ja lisaväärtust. Selleks kasutati eri meetmete seireandmeid.
Programmi „Toll 2013” vahehindamise käigus konsulteeriti kaubandusala
esindajatega.
Teine töövõtja tegi uuringu, mis käsitles
kavandatava „Toll – Fiscalis” programmi võimalikku raamistikku:[5] sellega seotud raskusi,
eesmärke ja eri poliitikavõimalusi, analüüsides muu hulgas põhjalikult tulevasi
ülesandeid, struktuurilisi probleeme ja tolliliidu toimimise parandamise
võimalusi. Viimase puhul konsulteeriti eri taseme tolliekspertidega.
Teabevahetuse tähtsust silmas pidades tehti eraldi uuring teabevahetuse
tulevase rakendusstrateegia kohta. Uuringut tutvustati maksu- ja tolliasutuste
infojuhtidele 2011. aasta juunis korraldatud õpikodadel.
Kavandatud programme käsitleva uuringu
tulemusi arutati programmi elluviimises osalevate riikide esindajatega 2011.
aasta juunis ja juulis korraldatud õpikodadel. Õpikodade ettevalmistamise
käigus peetud asjaomaste programmikomiteede[6]
kohtumise raames korraldati 2011. aasta kevadel ümarlauanõupidamine,
milles osalenud riikidel paluti kirjeldada programmi peamisi tugevaid külgi ja
programmi tõhustamise võimalusi.
Koostati mõjuhinnangud, milles analüüsiti
programmide „Toll” ja „Fiscalis” jätkamist. Mõjuhinnangud kinnitas
mõjuhindamiskomitee.
Tulevase programmi ettepaneku koostamisel
kasutati arvukaid soovitusi programmi ülesehituse ja täiustamise kohta,
eelkõige programmi meetmete ülesehituse ja eesmärkide sõnastamise kohta.
Peamised soovitused olid seotud uute erieesmärkide püstitamise või
olemasolevate täpsustamisega. Maksustamise valdkonna kohta antud soovitused
keskendusid maksuasutuste ja maksumaksjate halduskoormuse vähendamisele ning
koostöö parandamisele kolmandate riikide ja kolmandate isikutega ning
pettustevastase võitluse tugevdamisele. Tolli valdkonnas soovitati programmis
rohkem tähelepanu pöörata koostööle kolmandate riikide ning äri- ja
kaubandusühendustega ning kaubanduse soodustamisele. Peale selle soovitati
vahehinnangutes võtta kasutusele uued meetmed uute ülesannete täitmiseks,
eelkõige teha koostööd konkreetsete igapäevaste ülesannete täitmisel, levitada
paremini programmi meetmete tulemusi veebipõhiste koostöömeetodite abil ja
määrata kindlaks raamistik programmi väljundite paremaks kontrollimiseks.

2.2.
Mõjuhinnang

Võttes arvesse üldist poliitilist olukorda ja
probleeme, mis tuleb lahendada järgmisel aastakümnel tolli ja maksustamise
valdkonnas, analüüsiti ja võrreldi mõlema praeguse programmi mõjuhinnangus
mitmeid poliitikavõimalusi.
Ühised poliitikavõimalused:
(1)
baasstsenaarium:
programmide elluviimise jätkamine nende praeguste eesmärkide ja ülesehitusega;
(2)
programmi lõpetamine:
mõlemad programmid lõpetatakse ja EL ei rahasta enam tolli- ja maksustamise
valdkonnas tehtavat koostööd toetavaid IT-vahendeid, ühismeetmeid või
koolitustegevusi.
Konkreetsed tollivaldkonna
poliitikavõimalused:
(3)
suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele,
näiteks ajakohastatud tolliseadustikule: kõnealune
poliitikavõimalus laiendaks baasstsenaariumi, kohandades programmi tolliliidu
arenevast keskkonnast tulenevatele uutele vajadustele. See võimalus hõlmab ELi
tollialastes õigusaktides määratletud uute IT-süsteemide rakendamist,
IT-süsteemide ühise arengumudeli järkjärgulist kasutuselevõtmist ja selle
aluseks oleva juhtimise, struktuuri ja tehnika ajakohastamist;
(4)
suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele ja
rahaline toetus tehnilise suutlikkuse suurendamiseks:
lisaks eelmise võimalusega ette nähtud meetmetele hõlmaks see võimalus
finantstoetusskeemi, mis võimaldab liikmesriikidel taotleda toetust maa-, mere-
ja õhupiiride kontrollimiseks vajalike seadmete, näiteks skannerite või
laboriseadmete soetamiseks. See aitaks liikmesriikidel kontrolli vastavalt
tehnika arengust tulenevale vajadusele kiirendada ja sujuvamaks muuta;
(5)
suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele koos
maksimaalselt jagatud IT-keskkonnaga: lisaks 3.
võimalusega ette nähtud meetmetele aitab see võimalus ELi tollil kasutada ära
Euroopa IT-süsteemide täielikult ühist arendamist ja toimimist ELi tollialaste
õigusaktide, nagu ajakohastatud tolliseadustiku ja muude tolli käsitlevate
õigusaktide rakendamiseks. See võimalus tagab suurema toetuse avaliku sektori
asutustele, et nad saaksid arendada ja kasutada kõiki süsteeme, mis on
vajalikud üle-euroopalise elektroonilise tollikeskkonna jaoks, ja
ettevõtjatele, et nad saaksid kõnealuste süsteemidega ühineda.
Konkreetsed maksustamisvaldkonna
poliitikavõimalused:
(6)
baasstsenaariumi ajakohastamine: see võimalus seisneb baasstsenaariumi kohandamises vastavalt
tulevaste ülesannete täitmiseks püstitatud erieesmärkidele.
Võrreldes praeguse programmiga pööratakse rohkem tähelepanu võitlusele
maksupettuste, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmisega,
maksumaksjate ja maksuasutuste suure halduskoormuse vähendamisele ja kolmandate
riikide ning isikutega tehtava koostöö kavandamisele. Selle poliitikavõimaluse
rakendamiseks oleks vaja ainult veidi suuremat eelarvet kui praeguse programmi
„Fiscalis” eelarve;
(7)
baasstsenaariumi ajakohastamine ja uute poliitikavaldkondade toetamine:
lisaks poliitikavõimaluse „baasstsenaariumi ajakohastamine” all kirjeldatud
probleemide lahendamisele võimaldab see poliitikavõimalus laiendada koostööd
poliitika arengust tulenevatele uutele valdkondadele ja eelkõige soodustada
programmi raames käesoleva uue õigusakti ühtset kohaldamist ja rakendamist ning
sellega seotud teabevahetust ja halduskoostööd.
Mõjuhinnangute põhjal soovitatakse eelistada
tolli valdkonnas 3. võimalust: suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele,
näiteks ajakohastatud tolliseadustikule, samal ajal kui maksustamise
valdkonnas on eelistatuim võimalus 6. võimalus: baasstsenaariumi
ajakohastamine. Mõlemad poliitikavõimalused on
kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eelarve ettepanekuga ja neid
eelistavad liikmesriigid. Võimalust „suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele
ja rahaline toetus tehnilise suutlikkuse suurendamiseks” tolli valdkonnas ei
kaaluta, sest seadmete soetamist tehnilise suutlikkuse suurendamiseks saab
kaasrahastada teiste programmide, sh regionaalsete struktuurifondide
vahenditest, tagades samal ajal ühtsuse kavandatud programmi FISCUS
erieesmärkidega.

3.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
3.1.
Õiguslik alus

Programmi FISCUS ettepanek põhineb kahel
õiguslikul alusel. Ettepaneku tolli käsitlevate osade õiguslik alus on
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 33, milles kutsutakse Euroopa
Liitu üles võtma meetmeid seoses tollikoostöö ja ELi tolliliiduga.
Paljud maksupoliitika rakendamise aspektid
kuuluvad valdavas osas liikmesriikide pädevusse. Kavandatud programmi ei saa
aga käsitada liikmesriigi pädevusse kuuluva maksupoliitika meetmena. On ju
programmi eesmärk parandada maksuasutustevahelist koostööd, luues mehhanismid
ja vahendid ning tagades vajaliku rahastamise. Sellisel juhul ei ole programmi
tulemuseks, kui seda rakendab komisjon, riiklike maksusüsteemide suurem ühtlus,
kuid see võimaldab vähendada 27 samaaegselt kehtiva eri maksusüsteemi
kahjulikke tagajärgi, nagu konkurentsimoonutused, asutuste ja maksumaksjate
halduskoormus, meelepärase maksustamissüsteemi valimine jne. Kavandatud meede
on seega puhas siseturu toetamise meede, mis võimaldab parandada mitmesuguste
siseturul kasutatavate maksustamissüsteemide toimimist. Kavandatud programmi maksustamist
käsitlevate osade õiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel
114.

3.2.
Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Meetmeid tuleb võtta pigem ELi kui
liikmesriikide tasandil järgmistel põhjustel:
·
tolliliit kuulub liidu
ainupädevusse. Liidule volituste üleandmisega leppisid liikmesriigid ipso
facto kokku, et tolli valdkonnas on parem rakendada meetmeid liidu
tasandil. Liidu õigusraamistik iseenesest siiski tolliliidu piisavalt
nõuetekohast toimimist ei taga. Seda peavad täiendama tolliprogrammiga ette
nähtud toetusmeetmed, et tagada ELi tollialaste õigusaktide ühtne ja
kooskõlaline kohaldamine;
·
paljud tolli valdkonnas rakendatud meetmed
on piiriülese iseloomuga, hõlmates ja mõjutades kõiki 27 liikmesriiki,
ja seetõttu ei saa üksikud liikmesriigid neid tulemuslikult ja tõhusalt
rakendada. ELi meetmed on vajalikud, et anda tollitööle Euroopa mõõde, vältida
siseturu moonutusi ja toetada ELi välispiiride tõhusat kaitset;
·
seega on ELi meetmed põhjendatud, et tagada
tolliliidu ja seda reguleeriva ühise õigusraamistiku nõuetekohane toimimine ja
edasiarendamine, sest see on osutunud kõige tõhusamaks ja tulemuslikumaks
vahendiks ELi tolliliidu ja tollikoostöö rakendamisel esinenud puuduste ja
probleemide lahendamisel:
·
maksustamise valdkonnas
ei piisa sellest, kui võetakse vastu Euroopa tasandil õigusakt ja eeldatakse,
et selle rakendamine toimub sujuvalt ning tõrgete korral piisab
rikkumismenetlusest. ELi ja liikmesriikide maksuõiguse tõhus rakendamine eeldab
koostööd ja tegevuse kooskõlastamist Euroopa tasandil;
·
maksustamise valdkonnas
tuvastatud probleeme ei saa lahendada komisjoni juhtimiseta ja
julgustamata liikmesriike vaatama oma haldusterritooriumis piiridest kaugemale.
Liikmesriikidevahelise tiheda koostöö ja tegevuse kooskõlastamiseta suureneks
kõlvatu maksukonkurents ja meelepärase maksusüsteemi valimine ning petturid
kasutaksid ära koostöö puudumist liikmesriikide ametiasutuste vahel;
·
majanduslikel põhjustel
on ELi tasandi meetmed palju tõhusamad. Tolli- ja maksundusalase koostöö
tugisammas on ainult sel eesmärgil kasutatav turvaline suhtlusvõrk. See ühendab
liikmesriikide tolli- ja maksuasutusi umbes 5 000 ühenduspunktis. Ühine
IT-võrgustik tagab, et siseriiklik ametiasutus peab mis tahes teabe
vahetamiseks võtma ühise infrastruktuuriga ühendust ainult üks kord. Sellise
infrastruktuuri puudumise korral peaksid liikmesriigid ülejäänud liikmesriikide
süsteemidega 26 korda ühendust võtma.
ELi lepingu artikli 17 kohaselt teostab
komisjon vastavalt aluslepingutes sätestatud tingimustele koordineerivaid,
täitev- ja juhtimisfunktsioone. Võttes arvesse liidus tolli ja maksunduse
valdkonnas kindlaks tehtud praegusi ja tulevasi probleeme, peab komisjon
eriesindajate kaudu pikaajaliselt koordineerima liikmesriikide tolli- ja
maksuasutuste operatiivtasandi tegevust. Programmi mitmesugused foorumid ja
vahendid on komisjonile asjakohaseks raamistikuks koordineerimisülesande
täitmisel tolli ja maksunduse valdkonnas. Seega on programm FISCUS kooskõlas subsidiaarsuse
ja proportsionaalsuse põhimõttega (nagu on sätestatud Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklis 5).

3.3.
Õigusakt

Kooskõlas asjaomaste mõjuhinnangute
järeldustega on sobiv ELi sekkumine rahastamisprogrammi kaudu. Võttes
arvesse programmide „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” vahehindamisel saadud
positiivset tagasisidet, teeb komisjon ettepaneku viia ellu jätkuprogramm
FISCUS.
Kuigi uus programm on jätkuvalt suunatud
peamiselt liikmesriikidele ja liikmesriikide ametiasutustele, kavatsetakse
tulevastesse programmimeetmete rakendamisse kaasata varasemast enam väliseid
sidusrühmi. Seda arvesse võttes on programmi kehtestamiseks kohasem õigusakt
määrus, mitte otsus, nagu eelmiste programmide puhul.

4.
MÕJU EELARVELE

ELi
rahastamisprogrammide läbivaatamise ajastus on seotud komisjoni tööprogrammis
esitatud uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga. Vastavalt nimetatud
ettepanekule sisaldab käesolev, programmi FISCUS käsitlev määrus 777
600 000 euro (hetkehindades) suurust eelarveraamistikku
ajavahemikuks 2014–2020.
Programmi FISCUS
rakendatakse otsese tsentraliseeritud haldamise teel ja prioriteedipõhiselt.
Koos sidusrühmadega koostatakse tööprogrammid, milles määratakse kindlaks
konkreetse ajavahemiku prioriteedid.

5.
MUU TEAVE
5.1.
Märkused konkreetsete õigussätete kohta
5.1.1.
I peatükk: üldsätted

Seoses tollialaste aspektidega on programmi rakendusala
konkreetselt keskendatud ELi tolliliidu toimimisele. Maksustamisalaste
aspektidega seoses on programm viidud kooskõlla liidu hiljutiste
maksustamisalaste õigusaktidega, st programm hõlmab nii käibe-, aktsiisi-,
tulu- ja kapitalimaksu kui ka muid makse, mille suhtes kohaldatakse ELi
maksualaseid õigusakte.
Programmis FISCUS võivad osaleda
liikmesriigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid. Kooskõlas
liidu kõnealuse valdkonna üldise poliitikaga võivad teatud tingimustel osaleda
ka Euroopa naabruspoliitika riigid. Peale selle võivad teatud meetmete
rakendamises osaleda ka „väliseksperdid” (nt muude riigiasutuste esindajad,
kaubandus-, riiklikud ja rahvusvahelised organisatsioonid ning ka muud
eksperdid).
Programmi FISCUS eesmärke on kohandatud
vastavalt kindlakstehtud ja võimalikele probleemidele ja ülesannetele, mis
seisavad tolli- ja maksupoliitika ning tolli ja maksuasutuste ees järgmisel
aastakümnel. Programmi üldeesmärk on toetada tolliliidu toimimist ja tugevdada
siseturgu, parandades maksustamissüsteemide toimimist osalevate riikide, nende
tolli- ja maksuasutuste, ametnike ja välisekspertide koostöö kaudu.
Programmi erieesmärgid edasiste tolli ja
maksunduse valdkonnaga seotud probleemide nõuetekohaseks lahendamiseks liidus
on järgmised:
1.
toetada liidu tolli ja maksualaste õigusaktide
ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist;
2.
aidata kaasa tolli- ja maksuasutuste tõhusale
toimimisele, suurendades nende haldussuutlikkust ja vähendades halduskoormust;
3.
vältida maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidmist
ning tugevdada konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust, tugevdades koostööd
rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide,
ettevõtjate ja nende organisatsioonidega;
4.
tugevdada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet,
soodustades kauplemist ja vähendades õigusnormide täitmisega seotud kulusid;
5.
kaitsta pettuste ja maksudest kõrvalehoidmisega
võitlemise kaudu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide finants- ja
majandushuve;
6.
(tolli valdkonnas) toetada tolli kodanike ja
majanduse ohutuse ja turvalisuse ning keskkonna kaitsmisel.
Lisatud on tegevuseesmärgid, mis keskenduvad
programmi tulemustele ja on esitatud määruse 1. lisas.

5.1.2.
II peatükk: abikõlblikud meetmed

Meetmed, mida
programmi raames rahastatakse, on sarnased praeguste programmide meetmetega,
nimelt:
·
ühismeetmed, mille eesmärk on vahetada teavet ja
häid tavasid programmis osalevate riikide tolli- ja maksuametnike vahel;
·
Euroopa infosüsteemid,[7] mis hõlbustavad teabevahetust
ja juurdepääsu ühistele andmetele, ning
·
koolitustegevus, mille eesmärk on Euroopa tolli- ja
maksuametnike pädevuse suurendamine.
Teatud meetmetesse on tehtud muudatusi.
·
Programmi FISCUS lisatakse mõned uued
ühismeetmetega seotud vahendid:
·
juhtrühm (uus ainult
maksustamise valdkonna puhul) tegeleb kooskõlastamisega ja tavaliselt kuuluvad
sellesse kõik huvitatud osalevad riigid. Juhtrühm erineb projektirühmast, kuhu
tavaliselt kuulub piiratud arv riike ja mis tegutseb piiratud aja jooksul ning
eelnevalt kindlaks määratud eesmärgi ja täpselt kirjeldatud tulemuse
saavutamise nimel;
·
eksperdirühm on
struktureeritud koostöövorm, mis koondab teadmisi ja/või täidab konkreetseid
ülesandeid. Eksperdirühm võib olla ajutine või alaline ja seda toetatakse
näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, infrastruktuuri ja seadmetega,
et tagada meetme edukas rakendamine;
·
haldussuutlikkuse suurendamise meetmed toetavad tolli- ja maksuasutusi, kellel esineb konkreetseid probleeme,
olgu selleks siis teadmiste vähesus, ekspertide puudus, organisatsioonilised
või muud puudused, mida saab lahendada teiste riikide ja/või komisjoni ametnike
võetavate spetsiaalsete toetusmeetmetega.
·
Seoses Euroopa infosüsteemiga on IT-varad ja
-teenused, mis on seotud mõne liikmesriigiga või kõigi liikmesriikidega ja
mille omanik või ostja on komisjon, uues programmis määratletud liidu
komponentidena. Kõnealuseid liidu komponente kirjeldatakse kavandatud õigusakti
2. lisa punktis 4. Liikmesriikide komponendid on kõik
need, mis ei ole liidu komponendid. Neid arendavad, paigaldavad ja käitavad
ning seega ka rahastavad ja nende eest vastutavad liikmesriigid.
Liidu komponentide uuesti määratlemisel tuleks
arvesse võtta muutuvaid IT-süsteemide arendamise tavasid. Praegu vastutab iga
liikmesriik oma riigi süsteemi rakendamise eest vastavalt ühisele tehnilisele
kirjeldusele, mistõttu on igal süsteemil 27 arendust, 27 kauplejatele suunatud
liidest, 27 arenduskava ja 27 projekti või toimimisega seotud probleemide
kogumit jne. Eelkõige finantskriisi arvesse võttes leiab komisjon, et IT-süsteeme
tuleks arendada tõhusamalt, sh tuleks rohkem kasutada tsentraliseeritud
vahendeid ja kaasata ühisprojektidesse rohkem liikmesriike.
Lihtsustamise eesmärk on vähendada üldisi
IT-kulusid ja parandada andmete ühtsust ning eeskirjade kohaldamist, minnes
järk-järgult üle ühisele IT-arendusele (oskusteave, andmed, IT-komponendid).
Sellega saavutatakse näiteks äriprotsesside modelleerimise ja paremate
kvaliteedinõuete kaudu paremad töömeetodid ja kauplejatele suunatud liideste
ühtlustamise kaudu suurem standardsus. Liidu komponentide uus käsitlus vähendab
arendus- ja kasutuselevõtukavade erinevuse ohtu. See annab ka täiendavad
vahendid projektide lõplikuks vormistamiseks, sest ühise kava kasutamisel
puudub oht, et kogu projekti kasutuselevõtmise määrab arendusahela kõige
aeglasem lüli. Suurem komisjoni vastutus eeldab komisjoni tasandil
eriotstarbelisemat tuge ja spetsialiseerunud töötajaid.

5.1.3.
IV peatükk: rakendamine

Käesoleva määruse rakendamise ühtsete
tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Sel juhul
võetakse iga-aastane tööprogramm vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[8] artiklis 5 osutatud
kontrollimenetluse kohaselt.

5.2.
Lihtsustamine
5.2.1.
Kuidas aitab ettepanek kaasa lihtsustamisele?

(a)
Kooskõla finantsmäärusega
Programmi ettepanek on finantsmääruse ja selle
rakendusaktidega täielikult kooskõlas. Programmi rakendamisel kasutatavad
peamised rahastamisvahendid on toetused ja hanked. Programm hõlmab komisjoni
finantsmääruse läbivaatamise ettepanekus kavandatud lihtsustamismeetmeid,
eelkõige ühekordsete maksete, kindlate määrade ja ühikuhindade kasutamist.
Võttes arvesse programmi raames tasutavate majutus- ja sõidukulude käsitlemise
tähtsust, võetakse programmi raames kasutusele uues finantsmääruses kõnealuse
valdkonnaga seoses väljapakutud lihtsustamismeetmed.
(b)
Kooskõla programmidega „Toll 2013” ja „Fiscalis
2013”
Eelmiste „Toll” ja „Fiscalis” programmide
haldamine oli omavahel täielikult kooskõlas, tuginedes samasugustele
hanke-eeskirjadele ja toetusmudelitele, ühistele juhtimissuunistele ja
IT-põhistele süsteemidele. Juhtimismudel hõlmab selget ja lihtsat
programmimeetmete korraldamise menetlust. Komisjoni programmijuhtimisrühma
abistavad eri tolli- ja maksuasutuste programmijuhtimisrühmad, kes
tegutsevad liikmesriikide tolli- ja maksuametnike abistajate ja esmaste kontaktisikutena.
Juhtimismudel võimaldab rakendada meetmeid lühikese aja (kõige rohkem
mõne nädala) jooksul, reageerida kiiresti uutele vajadustele, tagades
samal ajal eri meetmete kooskõla. Liikmesriigid väljendasid vahehinnangus
rahulolu programmi juhtimismudeliga[9].
Võttes arvesse asjaolu, et programmid „Toll” ja „Fiscalis” on juba omavahel
tihedas kooskõlas, ja komisjoni lihtsustamispoliitikat, otsustati teha
ettepanek viia 2014.–2020. aastaks koostatud mitmeaastase finantsraamistiku
raames ellu ühtne programm FISCUS.
(c)
Kas kaaluti programmi rakendamise delegeerimist?
Kaaluti võimalust rakendada tulevast programmi rakendusameti
kaudu. Ametile võiks anda volitused selliste ülesannete täitmiseks nagu
programmi raames rakendatavate meetmete valimine, meetmete halduslik
ettevalmistamine ja järelkontroll, meetmete järelevalve, toetused ja
IT-süsteemide hanked. Selline rakendusamet oleks siiski täiendav lüli
juhtimisstruktuuris, mis suurendab uute haldusmenetluste lisandumise tõttu
koordineerimise ja kontrollimise kulusid ning muudab otsustamise keerukamaks ja
aeglasemaks. See kahjustaks ka komisjoni oskusteabe taset ja lisaks
haldusaspektidele suurendaks sisu killustumise ohtu. See võimalus ei tooks
eeldatavat kasu äritegevusele ja jäeti seetõttu kõrvale.
Teise võimalusena kaaluti ka kõikide
asjakohaste IT-alaste meetmete, v.a CCN/CSI võrk ja sellega seotud
teenused, üleandmist liikmesriikide ametiasutustele. Selle stsenaariumi
puhul valitseb väga suur oht, et järk-järgult tekib vajadus ja võetakse ette
algatusi luua rohkem keskjuhtimisstruktuure. Sellest tulenev mõju oleks sarnane
programmide lõpetamise mõjuga ning see ohustaks tolli- ja maksuasutuste töö
tõhusust ja tulemuslikkust, seaks kahtluse alla tolliliidu ühtsuse ja seega
kauplejate ühesuguse kohtlemise ja vähendaks pettuste tõkestamise ja avastamise
suutlikkust. Võttes arvesse kahjulikku mõju programmi tulemustele ja
toimimisele, jäeti ka see stsenaarium kõrvale.
(d)
Kas programmi rakendamisel kasutatakse ühiseid
IT-vahendeid, et vähendada abisaajate ja töövõtjate halduskoormust?
Programmides „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” juba
kasutatakse vahendeid, mis hõlbustavad toetuste haldamist ühise
tegevusaruandlusvahendi abil.

5.2.2.
Ettepaneku tulemuste hindamine

Programmi toimimist hinnatakse ühtse toimimis-,
mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate kogumi alusel, mis on seotud programmi
üld-, eri- ja tegevuseesmärkidega, ja komisjoni juhtimiskava arvesse võttes.
Mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate üksikasjalik loetelu on esitatud asjaomase
programmi mõjuhinnangus. Programmi mõne tegevuseesmärgi jaoks on komisjon
kindlaks määranud eeldatavad tulemused, ülejäänud saavutatakse praeguste
programmide raames rakendatavate meemetega. Enne 2020. aasta programmi
rakendamise alustamist määrab komisjon kindlaks kõikide tegevuseesmärkide eeldatavad
tulemused ja esitab need programmikomiteele kinnitamiseks iga-aastase
tööprogrammi menetluse raames.

5.2.3.
Kas programmi ettepanek on kooskõlas komisjoni
üldise poliitikaga

Programm aitab saavutada Euroopa 2020. aasta
strateegia eesmärke, tugevdades ühtset turgu, suurendades avaliku sektori
tööviljakust ja toetades tehnika arengut ja innovatsiooni haldusasutustes ning
edendades tööhõivet. Programm toetab Euroopa digitaalse tegevuskava
juhtalgatusi,[10]
juhtalgatust „Innovaatiline liit”,[11]
juhtalgatust „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”[12] ja juhtalgatust
„Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”[13]. Programm toetab ka ühtse turu
akti[14]
ning edendab majanduskasvu ja innovatsiooni, tagades intellektuaalomandi
õiguste kaitse piiril kooskõlas hiljutise tervikliku intellektuaalomandi õigusi
käsitleva strateegiaga[15].
Seoses liidu ja liikmesriikide finants- ja majandushuvide kaitsmisega toetab
programm tollimaksude ning mitmesuguste tasude ja kaubandusmaksude kogumist
ning ühiseid jõupingutusi pettustega võitlemisel. Tolliliit on ELi
kaubanduspoliitika operatiivharu ja seega aitab programm kaasa kahe- ja
mitmepoolsete kaubanduslepingute rakendamisele, maksude kogumisele ja
kaubandusmeetmete (näiteks päritolueeskirjade), embargode ja muude piirangute
kohaldamisele kooskõlas ELi kaubandusstrateegiaga[16]. Hiljuti usaldati tollile ka
keskkonnakaitsja ülesanded (mis on muu hulgas seotud jäätmete ebaseadusliku
ekspordi, kemikaalide, osoonikihti kahandavate ainete, puidu ebaseadusliku
raiumise ja CITESi konventsiooniga). Lisaks aitavad tollimeetmed ning tolli,
politsei ja muude õiguskaitseasutuste vaheline koostöö suurendada ELi
sisejulgeolekut, nagu on sätestatud sisejulgeoleku strateegia tegevuskavas[17] ja Stockholmi programmi
tegevuskavas[18].
2011/0341 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kehtestatakse Euroopa Liidu tolli- ja
maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (FISCUS) ning
tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikleid 33 ja 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust [19],
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Enne 2014. aastat rakendatud mitmeaastased tolli-
ja maksustamisalased tegevusprogrammid on aidanud märkimisväärselt hõlbustada
ja tugevdada tolli- ja maksuasutuste vahelist koostööd liidus. Seetõttu on
asjakohane tagada nende programmide jätkumine uue programmi kehtestamisega
samas valdkonnas.
(2)
Võttes arvesse enne 2014. aastat rakendatud
programmide vahelist koostoimet ja kooskõlas Euroopa 2020. aasta eelarvet
käsitlevas teatises[20]
sätestatud komisjoni kohustusega vähendada programmide arvu tuleks tolli- ja
maksuasutuste koostööprogrammid asendada üheainsa programmiga. Peale selle
võimaldab üheainsa programmi kehtestamine tegevust lihtsustada ja ühtlustada
ning samal ajal säilib võimalus võtta tolli ja maksustamise valdkonnas eraldi
meetmeid.
(3)
Programmi meetmed, st Euroopa infosüsteemid, tolli-
ja maksuametnike ühismeetmed ja ühised koolitusalgatused, aitavad eeldatavalt
kaasa Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
strateegia[21]
elluviimisele. Luues raamistiku meetmetele, mille eesmärk on tagada tõhusamad
tolli- ja maksuasutused, suurendada ettevõtjate konkurentsivõimet, edendada
tööhõivet ja kaitsta Euroopa Liidu finants- ja majandushuve, aitab programm
aktiivselt tugevdada tolliliidu ja siseturu toimimist.
(4)
Programmi maksustamisalane osa tuleks viia
kooskõlla liidu kehtivate ja tulevaste õigusaktidega, et oleks võimalik toetada
liidu võimalike uute maksude ja õigusaktidega seotud meetmeid. Seega ei peaks
maksustamise mõiste hõlmama käesoleva programmi tähenduses mitte ainult nõukogu
28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist
käibemaksusüsteemi)[22]
kohast käibemaksu, nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/83/EMÜ
(alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise
kohta)[23]
kohast alkoholiaktsiisi, nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/64/EL
(tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta)[24] kohast tubakatoodete aktsiisi,
nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ (millega
korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse
raamistik)[25]
kohast energiatoodete ja elektrienergia aktsiisi, vaid ka kõiki muid liidu
maksualaste õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaid makse nõukogu
16. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/24/EL (vastastikuse abi kohta
maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel)[26] tähenduses.
(5)
Selleks et toetada kolmandate riikide ühinemist ja
assotsieerumist, võivad teatud tingimustel programmis osaleda ühinevad riigid
ja kandidaatriigid ning ka potentsiaalsed kandidaatriigid ja Euroopa
naabruspoliitika[27] partnerriigid. Võttes arvesse maailma majanduse
üha suuremat seotust, tuleks ette näha ka välisekspertide, nagu kolmandate
riikide ametnike, rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate või teatud
tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate kaasamise võimalus.
(6)
Võttes arvesse tulevase aastakümne probleeme ja
ülesandeid, tuleks enne 2014. aastat rakendatud programmide eesmärke kohandada.
Käesoleva määrusega kehtestatud programmil peaks olema tähtis roll sellistes
olulistes valdkondades nagu Euroopa Liidu õiguse ühtne rakendamine, Euroopa
Liidu finants- ja majandushuvide kaitsmine, ohutuse ja turvalisuse tagamine
ning tolli- ja maksuasutuste haldussuutlikkuse suurendamine. Kindlaksmääratud
uute ülesannete dünaamikat arvesse võttes tuleks suuremat tähelepanu pöörata
pettustega võitlemisele, halduskoormuse vähendamisele ja kaubanduse
soodustamisele.
(7)
Enne 2014. aastat rakendatud programmide raames
kasutatud vahendid osutusid asjakohasteks ja seetõttu need säilitati. Võttes
arvesse seda, et on vaja vahendeid, mis võimaldavad struktureeritumat
operatiivkoostööd, on lisatud täiendavad vahendid, nagu liidu ja liikmesriikide
ekspertidest moodustatud eksperdirühmad, et täita ühiselt ülesandeid
konkreetsetes valdkondades. Hiljutisi suundumusi silmas pidades tuleks ette
näha võimalus rakendada programmi raames suutlikkuse suurendamise meetmeid, et
anda asjatundlikku abi riikidele, kes seda vajavad.
(8)
Euroopa infosüsteemid mängivad äärmiselt tähtsat
rolli liidu tolli- ja maksusüsteemide tugevdamisel ja seetõttu tuleks neid ka
edaspidi programmi raames rahastada. Lisaks tuleks ette näha võimalus lisada
programmi ka liidu õigusaktide alusel loodud uued tolli ja maksudega seotud
infosüsteemid. Viimased peaksid põhinema ühistel arengumudelitel ja ajakohasel
IT-süsteemil, et muuta tolli- ja maksuasutused paindlikumaks ja tõhusamaks.
(9)
Programmi raames
tuleks suurendada ka inimeste pädevust ühiskoolituste korraldamise kaudu. Tolli- ja maksuametnikud peavad koguma ja ajakohastama oma teadmisi
ja oskusi, mida Euroopa Liit vajab. Programm peaks olema esmatähtis, et
suurendada tolli- ja maksuametnikele ning ka ettevõtjatele suunatud suuremate
koolitustoetuste kaudu tõhusalt inimeste suutlikkust. Euroopa Liidu praegune
ühine koolituspoliitika, mis põhineb peamiselt e-õppe tsentraliseeritud
arendamisel, tuleks arendada mitmetahuliseks Euroopa Liidu maksundusalase
koolitamise toetusprogrammiks.
(10)
Programm peaks hõlmama seitsmeaastast ajavahemikku,
et selle kestus oleks kooskõlas nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr xxx, millega
määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,[28] sätestatud mitmeaastase
finantsraamistikuga.
(11)
Terveks programmi
elluviimise ajaks tuleks sätestada rahastamispakett, mis
on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus
peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni XX/YY/201Z
eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva
institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 17 tähenduses.
(12)
Kooskõlas 2010. aasta eelarve läbivaatamist
käsitlevas teatises[29]
sätestatud komisjoni kohustusega muuta rahastamisprogrammid ühtsemaks ja
lihtsamaks, tuleks juhul, kui programmiga ette nähtud meetmetel on eri
rahastamisvahenditega ühised eesmärgid, jagada ressursse teiste liidu
rahastamisvahenditega, välistades siiski kahekordse rahastamise. Käesoleva
programmi raames võetud meetmed peaksid tagama liidu vahendite kasutamise
ühtsuse tolliliidu toimimise toetamisel.
(13)
Käesoleva määruse rahastamiseks vajalikke meetmeid
tuleks võtta kooskõlas nõukogu [kuupäev] määrusega (EÜ, Euratom) nr xxx/20xx (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta)
ja komisjoni [kuupäev] määrusega (EÜ, Euratom) nr
xxx/20xx, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ,
Euratom) nr xxx/20xx rakendamise üksikasjalikud eeskirjad (lisada viide
uuele finantsmäärusele ja selle rakendusaktile).
(14)
Liidu finantshuve tuleb kogu kulutuste tegemise
tsükli jooksul kaitsta sobivate meetmetega, sh eeskirjade eiramise vältimise,
avastamise ja uurimise, kaotatud, valesti makstud või vääralt kasutatud
vahendite tagasinõudmise ja vajaduse korral trahvide abil.
(15)
Selleks et tagada ühtsed käesoleva määruse
rakendamise tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr
182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes.[30]
(16)
Kuna võetava meetme eesmärki, nimelt luua
mitmeaastane programm siseturu maksustamissüsteemide ja tolliliidu toimimise
parandamiseks, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada, kui nad ei saa
teha programmi rakendamiseks vajalikku tõhusat koostööd ja tegevust
tulemuslikult kooskõlastada, ning programmi mõju tõttu saab seda paremini
saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu
artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei
lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(17)
Komisjoni peaks käesoleva
programmi rakendamisel abistama programmi FISCUS komitee. Kõnealuse komitee
põhipädevus sätestatakse iga-aastases tööprogrammis.
(18)
Käesoleva määrusega tuleks
asendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsus nr 1482/2007/EÜ, millega kehtestatakse siseturu maksustamissüsteemide
toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013”) ja
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2235/2002/EÜ,[31] ning Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsus nr 624/2007/EÜ, millega
kehtestatakse ühenduse tollialane tegevusprogramm („Toll 2013”)[32]. Nimetatud otsused tuleks
seega kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
Reguleerimisese
1.
Siseturu maksustamissüsteemide ja tolliliidu
toimimise parandamiseks luuakse mitmeaastane tegevusprogramm FISCUS (edaspidi
„programm”).
2.
Programm koosneb tolli käsitlevast osast ja
maksustamist käsitlevast osast.
3.
Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014
kuni 31. detsembrini 2020.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(a)
„tolli- ja maksuasutused” – tolli ja maksustamist
käsitlevate eeskirjade kohaldamise eest vastutavad asutused;
(b)
„väliseksperdid” –
(1)
valitsusasutuste esindajad, sh kolmandate riikide
valitsusasutuste esindajad, kes ei osale programmis vastavalt artikli 3
lõigetele 1 ja 2;
(2)
ettevõtjad ja nende organisatsioonid;
(3)
rahvusvaheliste ja muude asjaomaste
organisatsioonide esindajad;
(c)
„maksustamine” – järgmiste maksude kohaldamine:
(1)
direktiivi 2006/112/EÜ kohane käibemaks;
(2)
direktiivi 92/83/EMÜ kohane alkoholiaktsiis;
(3)
direktiivi 2006/64/EÜ kohane tubakatoodete aktsiis;
(4)
direktiivi 2003/96/EÜ kohased energiatoodete ja
elektrienergia maksud;
(5)
kõik muud direktiivi 2010/24/EL artikli 2 lõike 1
punkti a reguleerimisalasse kuuluvad maksud.
Artikkel 3
Programmis osalemine
1.
Programmis osalevad riigid on liikmesriigid ja
lõikes 2 osutatud riigid, kes täidavad lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimusi.
2.
Programmis võivad osaleda järgmised riigid:
a)      ühinemiseelse strateegia raames abi
saavad ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid
vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise
üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes,
assotsiatsiooninõukogu otsustes ja muudes sarnastes lepingutes;
b)      Euroopa naabruspoliitika partnerriigid,
tingimusel et nende riikide asjakohased õigusaktid ja haldusmeetodid on
piisavalt ühtlustatud liidu vastavate õigusaktide ja haldusmeetoditega.
Asjaomased partnerriigid osalevad programmis vastavalt sätetele, mis määratakse
koos nende riikidega kindlaks pärast nende riikide osalemist liidu programmides
käsitlevate raamkokkulepete sõlmimist.
3.
Väliseksperdid võivad osaleda programmi raames
korraldatavas tegevuses, kui see on vajalik artiklites 4 ja 5 osutatud
eesmärkide saavutamiseks. Kõnealused eksperdid valitakse konkreetse tegevuse
puhul asjakohaste oskuste, kogemuse ja teadmiste alusel.
Artikkel 4
Üldeesmärk
Programmi üldeesmärk on toetada
maksustamissüsteemide toimimise parandamise kaudu koostöös osalevate riikide,
nende tolli- ja maksuasutuste, ametnike ja välisekspertidega tolliliidu
toimimist ja tugevdada siseturgu.
Kõnealuse eesmärgi saavutamist hinnatakse muu
hulgas järgmise näitaja alusel: programmi sidusrühmade arvamuse muutumine
programmi panuse kohta tolliliidu paremasse toimimisse ja siseturu tugevdamisse.
Artikkel 5
Erieesmärgid
1.
Programmi erieesmärgid on järgmised:
(a)
toetada liidu tolli- ja maksualaste õigusaktide
ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist;
(b)
aidata kaasa tolli- ja maksuasutuste tõhusale
toimimisele, suurendades nende haldussuutlikkust ja vähendades halduskoormust;
(c)
vältida maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidmist
ning suurendada konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust, tugevdades koostööd
rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide,
ettevõtjate ja nende organisatsioonidega;
(d)
suurendada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet,
soodustades kaubandust ja vähendades õigusnormide täitmisega seotud kulusid;
(e)
kaitsta pettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu
võitlemise kaudu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide finants- ja
majandushuve;
(f)
tolli valdkonnas: toetada tolli kodanike ja
majanduse ohutuse ja turvalisuse ning keskkonna kaitsmisel.
2.
Iga eespool nimetatud erieesmärgi saavutamist
hinnatakse näitaja alusel, mis põhineb programmi sidusrühmade arvamusel
programmi panuse kohta erieesmärkide saavutamisse.
II peatükk
Abikõlblikud meetmed
Artikkel 6
Abikõlblikud meetmed
Programmi raames antakse artiklis 13 osutatud
iga-aastases tööprogrammis sätestatud tingimustel rahalist toetust järgmistele meetmetele:
(a)
operatiivkoostöö ja kooskõlastamise ühismeetmed:
(1)
seminarid ja õpikojad;
(2)
juhtrühmad, kes juhivad ja kooskõlastavad oma
pädevusvaldkonda kuuluvate meetmete rakendamist;
(3)
projektirühmad, kuhu kuulub piiratud arv riike ja
kes tegutsevad piiratud aja jooksul, et saavutada eelnevalt kindlaksmääratud
eesmärke ja täpselt kirjeldatud tulemusi;
(4)
osalevate riikide või kolmandate riikide
korraldatud töövisiidid, mis võimaldavad ametnikel omandada või täiendada
oskusi ja teadmisi tolli ja maksustamise valdkonnas; kolmandate riikide
korraldatud töövisiitide puhul on programmi raames abikõlblikud ainult sõidu-
ja elamiskulud (majutuskulud ja päevaraha);
(5)
eksperdirühmad, mis on alalised või ajutised
struktureeritud koostöövormid, mis koondavad asjatundjate arvamusi, et täita
ülesandeid konkreetsetes valdkondades või teevad operatiivtööd ja mida
toetatakse näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, infrastruktuuri ja
seadmetega;
(6)
haldussuutlikkuse suurendamise ja toetamise
meetmed;
(7)
uuringud;
(8)
teabevahetusprojektid;
(9)
mis tahes muu tegevus, mis toetab artiklites 4 ja 5
sätestatud üldiste ja erieesmärkide saavutamist;
(b)
konkreetsed tollivaldkonna ühismeetmed, sealhulgas
kontrollitegevus, millega tegelevad komisjoni ja osalevate riikide ametnikest
moodustatud ühisrühmad, et analüüsida tolliga seotud tavasid, teha kindlaks
kõik eeskirjade rakendamisel esinevad probleemid ja esitada vajaduse korral
ettepanekuid liidu eeskirjade ja töömeetodite kohandamiseks;
(c)
konkreetsed maksustamisvaldkonna ühismeetmed,
sealhulgas mitmepoolsed kontrollid, mida korraldavad kaks või enam osalevat
riiki, sh vähemalt üks liikmesriik, et kontrollida kooskõlastatult ühe või
mitme asjaomase maksukohustuslase maksukohustusi;
(d)
IT-suutlikkuse suurendamine, nimelt II lisa punktis
4 sätestatud liidu komponentide arendamine, hooldamine, käitamine ja kvaliteedi
kontroll järgmistes süsteemides:
(1)
II lisa punktides 1, 2 ja 3 sätestatud Euroopa
infosüsteemid ja
(2)
vastavalt liidu õigusaktidele loodud uued Euroopa
infosüsteemid;
(e)
inimeste pädevuse suurendamine: ühiskoolitusmeetmed,
mille eesmärk on toetada tolli ja maksustamisega seotud vajalikke ametialaseid
oskusi ja teadmisi.
Artikkel 7
Ühismeetmete rakendamist käsitlevad erisätted
1.
Osalevad riigid tagavad, et ühismeetmete
rakendamises määratakse osalema ametnikud, kellel on nõuetekohased teadmised ja
kvalifikatsioon.
2.
Osalevad riigid võtavad ühismeetmete rakendamiseks
vajalikke meetmeid, eelkõige suurendades oma tolli- või maksuasutuste
teadlikkust kõnealustest meetmetest ja tagades saavutatud tulemuste optimaalse
kasutamise.
Artikkel 8
Euroopa infosüsteemide rakendamist käsitlevad erisätted
1.
Komisjon ja osalevad riigid tagavad II lisa
punktides 1, 2 ja 3 osutatud Euroopa infosüsteemide arendamise, käitamise ja
nõuetekohase hooldamise.
2.
Komisjon kooskõlastab koostöös osalevate riikidega
II lisa punktides 1, 2 ja 3 osutatud süsteemide ja infrastruktuuri liidu ja
muude komponentide loomise ja toimimisega seotud aspektid, et tagada nende
toimivus, vastastikune ühenduvus ja pidev täiustamine.
Artikkel 9
Ühiskoolitust käsitlevad erisätted
1.
Osalevad riigid lõimivad ühiselt välja töötatud
koolitussisu, sh e-õppe moodulid, koolituskavad ja ühiselt kokku lepitud
koolitusstandardid oma riiklikesse koolituskavadesse.
2.
Osalevad riigid tagavad, et nende ametnikud läbivad
ametialaste oskuste ja teadmiste omandamiseks vajaliku põhi- ja
täienduskoolituse vastavalt koolituskavale.
3.
Osalevad riigid pakuvad ametnikele keeleõpet, et
tagada programmis osalemiseks vajalik piisav keeleoskus.
III peatükk
Finantsraamistik
Artikkel 10
Finantsraamistik
1.
Programmi rakendamise rahastamispakett on
777 600 000 eurot (hetkehindades).
2.
Programmi rahalistest vahenditest võib katta ka
programmi haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike
ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud
kulusid, eelkõige neid, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste,
teavitamise ja teabevahetusega, sh Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide
propageerimisega, kui need tegevused on seotud käesoleva määruse
üldeesmärkidega; teabe töötlemiseks ja vahetamiseks kasutatava IT-võrgustikuga
seotud kulusid ning muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mida komisjon
programmi juhtimisel kannab.
Artikkel 11
Meetmete liigid
1.
Komisjon rakendab programmi kooskõlas
finantsmäärusega.
2.
Artiklis 6 sätestatud meetmetele ettenähtud
liidupoolset rahalist toetust antakse järgmisel viisil:
(a)
toetused,
(b)
riigihankelepingud,
(c)
artikli 3 lõikes 3 osutatud välisekspertide kulude
hüvitamine.
3.
Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 %
abikõlblikest kuludest, kui tegemist on sõidu- ja majutuskulude, ürituste
korraldamise kulude ja päevarahadega. Seda määra kohaldatakse kõikide
abikõlblike meetmete suhtes, v.a. eksperdirühmad. Selle abikõlblike meetmete
kategooria jaoks sätestatakse iga-aastases tööprogrammis kohaldatav kaasrahastamise
määr juhuks, kui meede vajab toetust.
Artikkel 12
Liidu finantshuvide kaitse
1.
Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et
käesoleva määruse kohaselt rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse
Euroopa Liidu finantshuve pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse
vältimise meetmete kohaldamisega ning tõhusa kontrolliga, ja kui avastatakse
rikkumine, siis alusetult makstud summade tagasinõudmisega või vajaduse korral
tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2.
Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal
on õigus auditeerida nii dokumentide põhjal kui ka kohapeal kõiki abisaajaid,
töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud liidu rahalisi vahendeid.
3.
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib
kontrollida ja inspekteerida kohapeal kõnealuse rahastamisega kas otseselt või
kaudselt seotud ettevõtjaid vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses
(Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli
ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja
igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[33]
sätestatud korrale, et teha kindlaks, kas seoses toetuslepingu, toetuse andmise
otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga on esinenud pettust,
korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab Euroopa Liidu
finantshuve.
4.
Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist,
volitatakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud
raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes ja muudes sarnastes lepingutes
ning käesoleva määruse rakendamisest tulenevates toetuslepingutes, toetuse
andmise otsustes ja lepingutes komisjoni, kontrollikoda ja OLAFi selliste
auditite, kohapealsete kontrollide ja inspekteerimiste tegemiseks.
IV peatükk
Rakendamisvolitused
Artikkel 13
Tööprogramm
1.
Komisjon võtab programmi rakendamisel programmi iga
osa kohta vastu iga-aastase tööprogrammi, mis sisaldab programmi eesmärke,
eelarvejaotust ja meetmeteks toetuste saamise hindamise kriteeriume. Kõnealused
rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetluse ja finantsmäärusega.
2.
Tollialase iga-aastase tööprogrammi koostamisel
võtab komisjon arvesse ühist tollipoliitikat, mida uute arengusuundade
arvessevõtmiseks pidevalt kohandatakse komisjoni ja liikmesriikide vahelise
koostöö käigus tollipoliitika töörühmas, kuhu kuuluvad komisjoni ja
liikmesriikide tolliasutuste juhid või nende esindajad.

Komisjon teavitab tollipoliitika töörühma
korrapäraselt programmi tolli käsitleva osa rakendamisega seotud meetmetest.
Artikkel 14
Komiteemenetlus
1.
Komisjoni programmi FISCUS komitee. Komitee võib
kokku tulla kahes eri koosseisus, millest üks tegeleb tolli käsitlevate
programmiaspektidega ja teine maksustamist käsitlevate programmiaspektidega.
Tegemist on komiteega määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.
Käesolevale artiklile viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
V peatükk
Järelevalve ja hindamine
Artikkel 15
Järelevalve programmi meetmete üle
1.
Komisjon teostab koostöös osalevate riikidega programmi
ja programmi meetmete üle järelevalvet, et jälgida meetmete rakendamist.
2.
Artikli 5 lõikes 2 sätestatud peamisi
tulemuslikkuse näitajaid kasutatakse muu hulgas programmi mõju hindamiseks.
Neid hinnatakse eelnevalt kindlaksmääratud võrdlusnäitajate alusel, mis
kajastavad rakendamiseelset olukorda.
Artikkel 16
Hindamine
1.
Komisjon tagab programmi vahe- ja lõpphindamise,
mis toimub asjaomaste hindamisküsimuste alusel ja õigeaegselt, et tulemusi
saaks kasutada otsuste tegemisel. Tulemusi kasutatakse tulevaste programmide
võimaliku jätkamise, muutmise või peatamise kohta otsuse tegemisel. Kõnealuseid
hindamisi teeb sõltumatu välishindaja.
2.
Komisjon esitab hiljemalt 2018. aasta keskel
vahehindamise aruande programmi meetmete eesmärkide saavutamise, ressursside
kasutamise tõhususe ja programmi Euroopa lisaväärtuse kohta. Aruandes
käsitletakse ka lihtsustamist, eesmärkide jätkuvat asjakohasust ja programmi
panust liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide
saavutamisse.
3.
Komisjon esitab hiljemalt 2021. aasta lõpuks
lõpparuande programmi pikaajalise mõju ja selle jätkuvuse kohta.
4.
Osalevad riigid esitavad komisjonile komisjoni
taotluse korral kõik andmed ja kogu teabe, mis on vajalik komisjoni vahe- ja
lõpparuande koostamiseks.
VI peatükk
Lõppsätted
Artikkel 17
Kehtetuks tunnistamine
Otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ
tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
Kõnealuste otsuste alusel võetud meetmetega
seotud rahaliste kohustuste suhtes kohaldatakse kuni nende lõppemiseni
jätkuvalt kõnealuseid otsuseid.
Artikkel 18
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel                           Nõukogu
nimel
president                                                        eesistuja
 LISA
I.
Programmi tegevuseesmärgid
Artiklis 5 sätestatud ühe või mitme
erieesmärgi rakendamise ja selle üle järelevalve teostamise tegevuseesmärgid on
järgmised.
1.
Võtta kasutusele meetmed, mis toetavad tolli ja
maksustamist käsitlevate liidu õigusaktide ühetaolist mõistmist ja rakendamist.

2.
Toetada ja soodustada tolli ja maksustamisega
seotud ühistegevusi.
3.
Luua ja hallata tolli ja maksustamise Euroopa
infosüsteeme.
4.
Suurendada tolli- ja maksuametnike ning
välisekspertide oskusi ja teadmisi tolli ja maksustamise valdkonnas.
5.
Toetada e-halduse väljatöötamist tolli- ja
maksuasutuste ning väliste sidusrühmade jaoks.
6.
Võtta kasutusele tolli ja maksustamisega seotud
meetmed, millesse on kaasatud kolmandad riigid ja väliseksperdid.
7.
Toetada parimate tavade kindlakstegemist ja
jagamist.
8.
Luua eksperdirühmad, mis täidavad koos konkreetseid
operatiivülesandeid.
II2. Euroopa infosüsteemid ja nende liidu
komponendid
Viidatud artikli 6 punktis d.
1.
Ühised Euroopa infosüsteemid on järgmised:
(a)
ühine teabevõrk/ühine süsteemiliides (CCN/CSI),
CCNi mail3, CSI sild, http sild, CCNi lihtsustatud kataloogisirvimise protokoll (LDAP)
ja sellega seotud vahendid, CCNi portaal, CCNi üle teostatav järelevalve;
(b)
tugisüsteemid, eelkõige CCNi rakenduse
konfigureerimise vahend, automatiseeritud pakkumise haldamise vahend (TASMAN),
tegevusaruandlusvahend (ART2), maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi (DG
TAXUD) veebipõhine elektrooniline projektihaldusvahend (TEMPO), teenuste
haldusvahend (SMT), kasutajate haldussüsteem (UM), äriprotsessi juhtimise
süsteem, kättesaadavuse näidikupaneel ja AvDB, IT‑teenuste haldamise
portaal, kataloog ja kasutajate juurdepääsuõiguste haldamine;
(c)
tolli- ja maksustamisprogrammide teavitus- ja
teabevahetussüsteem (PICS).
2.
Tolli valdkonnas kasutatavad Euroopa infosüsteemid
on järgmised:
(a)
tollisüsteemid liikumise jälgimiseks, eelkõige
(uus) arvutipõhine transiidisüsteem ((N)CTS), NCTS TIR Venemaa jaoks,
ekspordikontrollisüsteem (ECS) ja impordikontrollisüsteem (ICS). Neid süsteeme
toetavad järgmised rakendused/komponendid: kolmandate riikidega teabe
vahetamise süsteem (SPEED- sild), SPEED Edifact konverteerimissõlm (SPEED-ECN),
SPEED standardkatserakendus (SSTA), transiidi standardkatserakendus (STTA),
transiidi katserakendus (TTA), tsentraliseeritud teenused/võrdlusandmed (CSRD),
tsentraliseeritud teenuste/juhtimisinfosüsteem (CS/MIS);
(b)
ühenduse riskijuhtimissüsteem (CRMS), mis hõlmab
riskiteabe vorme (RIF) ja ühisprofiilide CPCA funktsionaaldomeene;
(c)
ettevõtjate süsteem (EOS), mis hõlmab ettevõtjate
registreerimist ja tuvastamist (EORI), volitatud ettevõtjaid (AEO),
liinilaevandusteenuseid (RSS) ja partnerriikide funktsionaaldomeenide
vastastikust tunnustamist. Selle süsteemi tugikomponent on geneeriline
veebiteenus;
(d)
tariifisüsteem (TARIC3), mis on muude rakenduste,
nagu kvootide haldamise süsteemi (QUOTA2), järelevalve juhtimise ja jälgimise
süsteemi (SURV2), Euroopa siduva tariifiinfo süsteemi (EBTI3) ja Euroopa
keemiliste ainete tolliloetelu (ECICS2) võrdlusandmete süsteem. Kombineeritud
nomenklatuuri (CN) ja maksupeatamiste teabesüsteemi (SUSPENSIONS) rakendused
haldavad tariifisüsteemidega otseselt seotud õigusteavet;
(e)
kontrollimiseks kasutatavad rakendused, eelkõige
näidiste käitlemise süsteem (SMS) ja töötlemisprotseduuride teabesüsteem
(ISPP);
(f)
  võltsimis- ja piraatlusevastane süsteem (COPIS);
(g)
andmelevisüsteem (DDS2), millega hallatakse
internetis avalikult kättesaadavat teavet;
(h)
pettustevastane infosüsteem (AFIS).
3.
Maksustamise valdkonnas kasutatavad Euroopa
infosüsteemid on järgmised:
(a)
käibemaksuga seotud süsteemid, eelkõige käibemaksu
ja käibemaksu tagastamise kohta teabe vahetamise süsteem (VIES), sh VIESi
algrakendus, VIESi kontrollivahend, maksustatistika süsteem, veebipõhine VIES,
veebipõhise VIESi konfigureerimise vahend, VIESi ja käibemaksu tagastamise
katsevahend, käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri algoritmid,
käibemaksu e-vormide vahetamine, käibemaks e-teenustelt (VoeS); VoeSi
katsevahend, käibemaksu e-vormide katsevahend;
(b)
summade tagasinõudmisega seotud süsteemid, eelkõige
maksunõuete sissenõudmise e-vormid, täitmisele pööramist lubava ühtse
juriidilise dokumendi (UIPE) ja ühtse teavitusvormi (UNF) e-vormid;
(c)
otsese maksustamisega seotud süsteemid, eelkõige
säästude maksustamise süsteem, säästude maksustamise katsesüsteem, otsese
maksustamise e-vormid, veebipõhise maksukohustuslasena registreerimise number,
direktiivi 2011/16/EL artikliga 8 seotud teabevahetus ja sellega seotud
katsevahendid;
(d)
muud maksustamisega seotud süsteemid, eelkõige
Euroopa maksude elektrooniline andmebaas („Taxes in Europe database”, TEDB),
CCN/Mail OECD riikidesse;
(e)
aktsiisisüsteemid, eelkõige aktsiisialase teabe
vahetamise süsteem (SEED), aktsiisiga maksustatud toodete ringluse ja kontrolli
süsteem (EMCS), MVS e-vormid, katserakendused (TA);
(f)
muud kesksüsteemid, eelkõige liikmesriikide
teavitus- ja teabevahetusrakendus (MSCIA), iseteeninduslik katsesüsteem (SSTS),
maksustamisega seotud statistikasüsteemid, veebivormide tsentraliseeritud
kasutamine, aktsiiside tsentraliseeritud teenused / aktsiiside haldamise
teabesüsteem (CS/MISE);
4.
Euroopa infosüsteemide liidu komponendid on:
(a)
IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja
võrguühendused, sh seotud andmete infrastruktuur;
(b)
süsteemide arendamiseks, hooldamiseks,
täiustamiseks ja käitamiseks vajalikud IT-teenused;
(c)
kõik muud komponendid, mida komisjon käsitab nende
tõhususe, turvalisuse ja ratsionaalsuse tõttu osalevatele riikidele ühisena.
ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

              1.1.    Ettepaneku/algatuse nimetus
              1.2.    Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile
              1.3.    Ettepaneku/algatuse liik
              1.4.    Eesmärgid

              1.5.    Ettepaneku/algatuse
põhjendus
              1.6.    Meetme
kestus ja finantsmõju
              1.7.    Ettenähtud
eelarve täitmise viisid

2.
HALDUSMEETMED

              2.1.    Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad
              2.2.    Haldus-
ja kontrollisüsteemid
              2.3.    Pettuse ja
eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

              3.1.    Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
              3.2.    Hinnanguline
mõju kuludele
              3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
              3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
              3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele
              3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
              3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus
              3.3.    Hinnanguline mõju tuludele
ETTEPANEKUTELE
LISATAV FINANTSSELGITUS

1.
ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.
Ettepaneku/algatuse nimetus

Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu
tolli- ja maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (FISCUS)
ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ.

1.2.
Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise
juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[34]
struktuurile

1404
Tollipoliitika
1405
Maksupoliitika

1.3.
Ettepaneku/algatuse liik

¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[35]
X Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4.
Eesmärgid
1.4.1.
Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Kavandatud programm
FISCUS aitab kaasa Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava
majanduskasvu strateegia[36]
elluviimisele 1) tugevdades ühtse turu toimimist, 2) luues raamistiku, et
toetada avaliku sektori tööviljakuse suurendamiseks võetavaid meetmeid ja 3)
andes tõuke tehnika arengule ja innovatsioonile liikmesriikide ning Euroopa
Liidu tolli- ja maksuasutustes.
Maksustamist käsitlev
osa
Programm toetab eelkõige
juhtalgatusi „Euroopa digitaalne tegevuskava”,[37] „Innovaatiline liit”[38] ja „Üleilmastumise ajastu
terviklik tööstuspoliitika”[39].
Programm aitab liikmesriikide maksuasutustel saada täisväärtuslikeks
e-maksuasutusteks ja vähendab samal ajal maksumaksjate halduskoormust,
võimaldades arukamalt rakendada liidu maksualaseid õigusakte.
Samuti toetab programm ühtse
turu akti[40]
rakendamist eelkõige kõnealuses õigusaktis nimetatud ja maksupoliitika jaoks
olulistes valdkondades ja valdkondades, mis käsitlevad maksumaksjate koormuse
vähendamist. Tulevased poliitilised algatused, mida programm toetab ja
rakendada aitab, nagu kavandatud energiamaksu direktiiv, uus
käibemaksustrateegia ja ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas ning
algatused, mille eesmärk on piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine kodanike
hüvanguks, aitavad nende vastuvõtmisel oluliselt kaasa ühtse turu akti eesmärkide
saavutamisele.
Tolli käsitlev osa
Tolliliit on siseturu
jaoks ülitähtis. Kolmandatest riikidest pärit kaupade sisenemisel piirideta
siseturule ja seal vabasse ringlusse lubamisel tuleb täita formaalsusi ja muid
nõudeid; pärast seda võivad need ELi sees vabalt liikuda. Ühiseid eeskirju ja
määrusi ühetaoliselt kohaldades toetab toll õiglaste ja konkurentsivõimeliste
tingimuste arengut siseturul. Toetatakse majanduskasvu ja innovatsiooni
siseturul, näiteks piiril intellektuaalomandi õigusi kaitstes (vt ka Euroopa
võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldine kava[41] ja hiljuti komisjoni
poolt vastu võetud uus intellektuaalomandi õiguste kaitsmist siseturul
käsitlev strateegia). Hiljuti siseturu tuleviku teemal üldsusega
konsulteerimise[42]
käigus saadud vastused näitavad, et asjaomase majandusharu ühenduste ootused
täiendavate võltsimise ja piraatluse vastaste ELi meetmetega seoses on suured.
Intellektuaalomandi õigustega seotud tollitegevuse statistika[43] kinnitab, et tollil on
intellektuaalomandi õiguste tõhusal kaitsmisel ülitähtis roll. Lisaks toetab
programm tolliliidu raames mitmesuguseid eri poliitikameetmeid. Näiteks ELi ja
liikmesriikide finantshuvide kaitsmine tollimaksude ning mitmesuguste
kaubanduslike tasude ja maksude kogumise kaudu ja ühiste jõupingutuste tegemine
pettustega võitlemiseks. 2010. aastal moodustasid traditsioonilised
omavahendid umbes 12,3 % (15,7 miljardit eurot) ELi eelarvest[44]. Tolliliit on ELi kaubanduspoliitika
operatiivharu, mis tegeleb kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingute rakendamise,
maksude kogumise ja kaubandusmeetmete (näiteks päritolueeskirjade), embargode
ja muude piirangute kohaldamisega. 2010. aasta novembris avaldatud
aruteludokumendis „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika.
Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema”[45] tutvustatakse kahepoolsete
lepingute raames ja Maailma Tolliorganisatsiooni vahendusel toimuva
rahvusvahelise tollikoostöö kava. Seal rõhutatakse, et tõhusad
tolliprotseduurid aitavad vähendada õigusnormide täitmisega seonduvaid kulusid,
soodustavad seaduslikku kaubandust ja aitavad võidelda ohtudega, mis on seotud
turvalisuse ja ohutuse ning intellektuaalomandi õiguste rikkumisega.
Tolliliidu tähtsus ELi sisejulgeoleku
tagamisel on pidevalt suurenenud ja suureneb veelgi vastavalt sisejulgeoleku
strateegia tegevuskavale[46]
ja Stockholmi programmi tegevuskavale[47].
Lisaks aitavad tollimeetmed ning tolli, politsei ja muude õiguskaitseasutuste
vaheline koostöö saavutada üldisi julgeolekueesmärke, nagu võitlus rahapesu,
piiriülese organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga.

1.4.2.
Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise
juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
Asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile on
tollipoliitika (1404) ja maksustamispoliitika (1405). Programmi erieesmärgid on
järgmised:
(1)
toetada liidu tolli- ja maksustamisalaste
õigusaktide ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist;
(2)
aidata kaasa tolli- ja maksuasutuste tõhusale
toimimisele, suurendades nende haldussuutlikkust ja vähendades halduskoormust;
(3)
vältida maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidmist
ning suurendada konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust, tugevdades koostööd
rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide,
ettevõtjate ja nende organisatsioonidega;
(4)
suurendada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet,
soodustades kaubandust ja vähendades õigusnormide täitmisega seotud kulusid;
(5)
kaitsta pettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu
võitlemise kaudu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide finants- ja
majandushuve;
(6)
toetada tolli kodanike ja majanduse ohutuse ja
turvalisuse ning keskkonna kaitsmisel.

1.4.3.
Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
Tolli
seisukohast leppisid liikmesriigid ELile volituste üleandmisega – tolliliit
kuulub ELi ainupädevusse – ipso facto kokku, et tolli valdkonnas on parem
rakendada meetmeid ELi tasandil. Tolliliidu piisavalt nõuetekohast
toimimist ELi õigusraamistik iseenesest siiski ei taga. Tuleb rakendada
tolliprogrammis sätestatud toetavaid kõrvalmeetmeid, et tagada ELi tollialaste
õigusaktide ühtne ja kooskõlaline kohaldamine, et kauplejate kohtlemine,
pettuste vältimine ja õiguslikud kohustused oleksid ühesugused.
Lisaks
on paljud tolli valdkonna meetmed piiriülese iseloomuga, hõlmates ja mõjutades
kõiki 27 liikmesriiki, ja seetõttu ei saa üksikud liikmesriigid neid tulemuslikult
ja tõhusalt rakendada. ELi meede on vajalik, et anda tollitööle Euroopa mõõde,
vältida siseturu moonutusi ja toetada ELi piiride tõhusat kaitset.
Solidaarsus
ja vastutuse jagamine on tolliliidu rahastamise aluspõhimõtted. Olukord, kus
vajadus tõhusate meetmete järele on suurem kui konkreetse liikmesriigi
suutlikkus neid võtta, kahjustab liitu tervikuna. ELi sekkumine on vajalik, et
säilitada ELi avalik hüve juhul, kui üksikud liikmesriigid ei suuda ELi
vajadusi (näiteks julgeolekuvajadusi) nõuetekohaselt täita. Sellisel juhul
tähendab ELi meede, et ühiselt rahastatakse tehnilise suutlikkuse
suurendamist, et oleks tagatud tõhus kontroll, olenemata sellest, et teatavate
liikmesriikide vahendid on piiratud.
Kavandatud
programmi eesmärk on parandada maksuasutuste vahelist koostööd, luues selleks
mehhanismid ja vahendid, ning tagada selle eesmärgi saavutamiseks vajalik
rahastamine. Sellisel juhul ei ole programmi tulemuseks, kui seda rakendab
komisjon, riiklike maksusüsteemide suurem ühtlus, kuid see võimaldab vähendada
27 samaaegselt kehtiva eri maksusüsteemi kahjulikke tagajärgi, nagu pettusi,
konkurentsimoonutusi, asutuste ja ettevõtjate halduskoormust, meelepärase
maksustamissüsteemi valimist jne. Kavandatud meede on seega selgelt siseturu
toetamise meede, kuna see võimaldab parandada mitmesuguste siseturul
kasutatavate maksustamissüsteemide toimimist.
Kuigi
liikmesriikide maksustamissüsteemide haldamine on liikmesriikide kohustus, on
ettepaneku mõjuhinnangus tuvastatud probleeme arvesse võttes selge, et
maksuasutused peavad koostööd tegema isegi rohkem kui praegu. Kogu ELi hõlmav
koostöö võimaldab maksuasutustel koos toimida, vältida dubleerimist ja vahetada
häid tavasid kõikides maksustamisega seotud valdkondades, nagu ettevõtluse,
infotehnoloogia, rahvusvahelise koostöö alal jm valdkondades. Maksustamisalase koostöö toetamine kehtiva programmi „Fiscalis 2013”
raames on tõendanud oma eeliseid ja need kogemused on väga väärtuslikud, et
lahendada tulevased probleemid, eelkõige aegunud tehnika, koostööraskused
operatiivtasandil konkreetsete ülesannete täitmisel, ebavõrdsed rahalised
vahendid maksuasutuste tegevuse toetamiseks ja raskused struktuurilise koostöö
alustamisel maksuasutuste peamiste sidusrühmadega.

1.4.4.
Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
Programmi
meetmete üle teostatakse järelevalvet, et tagada programmi rakendamise
eeskirjade ja menetluste nõuetekohane kohaldamine ja kontrollida, kas programm
suudab oma eesmärgid saavutada. Võetakse kasutusele järelevalveraamistik, sh
sekkumisloogika, terviklik näitajate kogum,
hindamismeetodid, andmekogumiskava, selge ja liigendatud aruandlus- ja
järelevalveprotsess ning vahe- ja lõpphindamine.
Programmi
tulemuslikkust hinnatakse ühtse tõhusus-, mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate
kogumi alusel, mis on seotud programmi üld-, eri- ja tegevuseesmärkidega, ja
võttes arvesse komisjoni halduskava. Mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate
üksikasjalik loetelu esitatakse asjaomase programmi mõjuhinnangus. Maksunduse
ja tolliliidu peadirektoraat on kindlaks määranud mõned programmi
tegevuseesmärgid. Teisi ei ole praegusel hetkel veel võimalik kindlaks määrata.
Need tegevuseesmärgid määratakse kindlaks enne, kui maksunduse ja tolliliidu
peadirektoraat alustab 2020. aasta programmi elluviimist, ja esitatakse
programmikomiteele heakskiitmiseks iga-aastase tööprogrammi menetluse raames.
Üldeesmärgi saavutamist hinnatakse kui
programmi kõigi asjaomaste sidusrühmade arvamuse muutumist programmi panuse
kohta tolliliidu paremasse toimimisse ja siseturu tugevdamisse
maksustamissüsteemide toimimise parandamise kaudu ja sellega taotletakse
seda, et sidusrühmade arvamus programmi panuse kohta kõnealuse eesmärgi
saavutamisse on stabiilne või muutub paremaks.
Näitajad,
mille alusel hinnatakse erieesmärkide saavutamist, on esitatud käesoleva
ettepaneku artikli 5 lõikes 2.

1.5.
Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1.
Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
vajadused

Ettepanek
toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat ja punktis 1.4.1 kirjeldatud
mitmesuguste muude liidu õigusaktide rakendamist.

1.5.2.
Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Nagu
seletuskirja punktis 3.2 on üksikasjalikult kirjeldatud, on liidu tasandil
meetmete võtmine kasulikum kui 27 liikmesriigi tasandil.

1.5.3.
Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Majanduslikel
põhjustel on ELi tasandi meede palju tõhusam. Tolli- ja maksustamisalase
koostöö alustala on ainult sel eesmärgil kasutatav turvaline suhtlusvõrk, mida
kasutatakse alates 1990. aastate alguses elluviidud esimestest tolli- ja
maksualase koostöö programmidest. See ühendab omavahel liikmesriikide tolli- ja
maksuasutusi umbes 5 000 ühenduspunktis. Ühine IT-võrk tagab, et
iga siseriiklik asutus peab mis tahes teabe vahetamiseks võtma ühise
infrastruktuuriga ühendust vaid üks kord. Sellise infrastruktuuri puudumise
korral peaksid liikmesriigid iga liikmesriigi süsteemiga 26 korda ühendust
võtma.
Programmi
muudeks nurgakivideks on meetmed, mis viivad tolli- või maksuametnikud kokku,
et näiteks vahetada parimaid tavasid, õppida üksteiselt, analüüsida probleeme
või koostada suuniseid. Kui liikmesriigid oleksid pidanud üksteiselt õppima
väljaspool programmi oma tegevusi arendades, oleksid nad loonud enda vahendid
ja töömeetodid. Puuduks tegevuste koostoime ja 27 liikmesriigi tasandil ei
oleks süstemaatiliselt rakendatud ühismeetmeid. On palju tõhusam, kui komisjon
tegutseb programmi toel meetmete vahendajana osalevate riikide vahel.
Programmil
on veel üks tähtis mittemateriaalne lisaväärtus. Programm on aidanud luua ühise
huvi tunde, suurendanud vastastikust usaldust ja loonud liikmesriikide vahel
ning liikmesriikide ja komisjoni vahel tahte tolli- ja maksustamise
valdkonnas koostööd teha.

1.5.4.
Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
meetmetega

Ühe
tolli valdkonnas välja töötatud poliitikastsenaariumiga nähakse ette rahalise
abi andmine liikmesriikide tolliasutustele seadmete ostmiseks ja tehnilise
suutlikkuse suurendamiseks. Programmi FISCUS raames eraldi rahastamiskava
väljatöötamise asemel võivad liikmesriigid taotleda sel eesmärgil toetust
muudest programmidest, sh regionaalsetest struktuurifondidest.
Siseasjade
peadirektoraadi programmide „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine”
(ISEC) ja „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks
valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine” (CIPS)[48] vahehindamisel leiti, et
programmide „Toll” ja „Fiscalis” juhtimismudel „pakub kõige paremaid võimalusi
ISEC/CIPS programmide juhtimise parandamiseks, sest see võimaldab kiiresti ja
paindlikult reageerida operatiivvajadustele”[49].

Üleeuroopaliste
IT-süsteemide kese on CCN/CSI võrk, mida kasutab ka OLAF rikkumisi ja
pettusi käsitleva teabe vahetamiseks (ja säilitamiseks). Nii saavad mõlemad
peadirektoraadid kasu mastaabisäästust.

1.6.
Meetme kestus ja finantsmõju

X Piiratud kestusega ettepanek/algatus

–
¨  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020
–
¨  Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2023 (ajavahemikul 2021–2023
ainult maksete assigneeringute puhul)
¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
–
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA,
–
millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.
Ettenähtud eelarve täitmise viisid[50]

X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni
poolt
¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
¨         rakendusametitele
¨         ühenduste asutatud asutustele[51]
¨         riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele
¨         isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete
rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks
määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
¨ Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega
¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
Märkused
/

2.
HALDUSMEETMED
2.1.
Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused
ja sagedus.
Programmi meetmete üle teostatakse järelevalvet, et tagada programmi eeskirjade ja menetluste nõuetekohane rakendamine
(auditiüksus). Ühismeetmete ettepanekute üle teostatakse pidevat järelevalvet
veebipõhise andmebaasi (tegevusaruandlusvahend (ART)) kaudu, mis sisaldab
ettepanekuid ja vastavaid meetmeid. Sama vahendi abil saavad programmi raames
toetuse saajad, st liikmesriikide tolli- ja maksuasutused esitada
elektrooniliselt aruandeid ühismeetmetes osalemiseks eraldatud toetusest
rahastatud kulude kohta. Liikmesriigid peavad tegevusaruandlusvahendi kaudu
saatma komisjonile igal aastal finantsaruande.
Riigihangete
kaudu rahastatavate IT- ja koolitussuutlikkuse suurendamise meetmete suhtes
kohaldatakse standardseid aruandluse ja järelevalve eeskirju.
Programmi
hinnatakse kaks korda. Vahehindamise tulemused esitatakse 2018. aasta
keskel ja programmi lõpphindamise tulemused 2021. aasta lõpus. Liikmesriigid
kui peamised programmi raames abi saajad koguvad olulise osa andmetest,
esitades teabe kas üksikute vahendite tasandil (peamiselt ARTi kaudu) või
programmi üldisema mõju kohta (kas arvamusuuringus osaledes või aruandeid
esitades).
Siiani
oli olemasolevate programmide hindamine suunatud valdavalt programmi esmastele
sidusrühmadele, st tolli- ja maksuasutustele ning nende ekspertidele, kes on
programmi sihtrühmad. Võttes arvesse seda, kui tähtis on küsida ka
programmivälistelt sidusrühmadelt (st ettevõtjatelt), kuidas programm neid
mõjutab ja millist kasu nad saavad näiteks tolli- ja maksuasutuste vahelisest
paremast koostööst, hinnatakse tulevikus ka programmi kaudset mõju.

2.2.
Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1.
Tuvastatud ohud

Programmi
rakendamisega seotud võimalikud ohud on seotud järgmiste asjaoludega:
–
liikmesriikide ja kandidaatriikide konsortsiumiga
sõlmitud toetuslepingu rakendamine. Riskitaset peetakse madalaks, sest
abisaajad on osalevate riikide haldusasutused.
Programmi
raames sõlmitud hankelepingute rakendamine. Näited ohtude kohta on järgmised:
–
liikmesriigid deklareerivad nende tegevustega
seotud kulusid, mis ei ole programmi raames heaks kiidetud;
–
liikmesriigid deklareerivad samu kulusid kaks
korda;
–
riigihanke-eeskirju ei järgita;
–
olematu tulemuse eest esitatud arve maksmine.

2.2.2.
Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Kontrollistrateegia
peamised elemendid, mida kohaldatakse, on:
Hankelepingute puhul
Kohaldatakse finantsmääruses kindlaks määratud hangete kontrolli
menetlusi. Kõik hankelepingud sõlmitakse maksete eest
vastutavate komisjoni talituste kehtestatud kontrollimenetluse kohaselt, võttes
arvesse lepingulisi kohustusi ning usaldusväärset finants- ja üldist juhtimist.
Kõikides komisjoni ja abisaajate vahel sõlmitud lepingutes sätestatakse
pettusevastased meetmed (kontroll, aruanded jne). Iga üksiku lepingu puhul
sätestatakse lepingu aluseks olevad üksikasjalikud tingimused. Vastuvõtmisel
järgitakse rangelt maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi elektroonilise
projektihaldusvahendi (TEMPO) metoodikat: tulemused vaadatakse läbi, muudetakse
vajaduse korral ja lõpuks kiidetakse sõnaselgelt heaks (või lükatakse tagasi).
Ilma „kinnituskirjata” ei maksta ühtegi arvet.
Hanke tehniline kontroll
Maksunduse
ja tolliliidu peadirektoraat kontrollib tulemusi ja teostab järelevalvet
töövõtjate tegevuse ja teenuste üle. Samuti teeb ta korrapäraselt töövõtjate
kvaliteedi- ja turbeauditeid. Kvaliteediauditi käigus kontrollitakse töövõtja
tegelike tööprotsesside vastavust kvaliteedikavas kindlaks määratud
eeskirjadele ja menetlustele. Turbeaudit keskendub konkreetsetele
protsessidele, menetlustele ja korrale.
Toetuste puhul
Programmi
raames toetuse saajatega (liikmesriikide ja kandidaatriikide tolliasutustega)
sõlmitud toetuslepingutes määratakse kindlaks meetmete rahastamiseks toetuse
taotlemise tingimused, sh lisatakse kontrollimeetodeid käsitlev peatükk. Kõik
osalevad haldusasutused kohustuvad järgima kulusid käsitlevaid komisjoni
finants- ja halduseeskirju.
Tegevused,
milles osalemist võivad toetuse saajad saadud toetusest rahastada, on kantud
veebipõhisesse andmebaasi (ART – tegevusaruandlusvahend). Liikmesriigid
esitavad kuluaruanded samas andmebaasis, millel on vigade vähendamiseks mitu
sisemist kontrollisüsteemi. Näiteks saavad liikmesriigid esitada kuluaruande
ainult nende tegevuste kohta, milles neid kutsuti osalema, ja nad saavad teha
seda ainult ühe korra. Lisaks aruandlussüsteemile lisatud kontrollisüsteemidele
kontrollib maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat pisteliselt dokumente ja
teeb kohapealseid kontrolle. Selline kontrollistrateegia võimaldab hoida
toetuse saajate halduskoormuse võimalikult väikesena ning eraldatud eelarve ja
võimalike riskidega proportsionaalsena.
Lisaks
eespool nimetatud kontrollile teeb maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat
järgmisi tavapäraseid finantskontrolle:
kulukohustuste eelkontroll:
maksunduse
ja tolliliidu peadirektoraadis kontrollib kõiki kulukohustusi personali- või
finantstalituse juhataja. Järelikult hõlmab eelkontroll määratud summasid 100 %
ulatuses. Kõnealune menetlus annab kindluse tehingute õiguspärasuse ja
korrektsuse suhtes;
maksete eelkontroll:
igal
nädalal valitakse pisteliselt eelkontrolliks, mida teeb personali- või
finantstalituse juhataja, vähemalt üks makse (kõikides kulukategooriates).
Kontrolli katvuse suhtes kindlaid eesmärke ei seata, sest kontrolli eesmärk on
kontrollida makseid pisteliselt, et teha kindlaks, kas kõik maksed vastavad
nõuetele. Ülejäänud makseid töödeldakse iga päev vastavalt kehtivatele
eeskirjadele.
Edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioonid:
Kõik
edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad kirjutavad alla deklaratsioonile, mis
lisatakse asjaomase aasta kohta koostatud tegevusaruandele. Deklaratsioon
hõlmab programmi raames elluviidavaid tegevusi. Edasivolitatud eelarvevahendite
käsutaja kinnitab, et eelarve täitmisega seotud toimingud on ellu viidud
vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, et kehtivad juhtimis- ja
kontrollisüsteemid tagavad rahuldavalt tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse
ning et toimingutega seotud riskid on nõuetekohaselt tuvastatud, nendest on
teatatud ja et on rakendatud riskide maandamise meetmeid.
Kehtestatud
kontrollimenetlused annavad maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile piisava
kindluse kulude kvaliteedi ja korrektsuse suhtes ning vähendavad nõuetele
mittevastamise ohtu. Ühismeetmeid hinnatakse kolmandal tasemel[52] ja hankelepinguid neljandal
tasemel[53].
Eelnimetatud kontrollistrateegia meetmed muudavad võimaliku riski praktiliselt
olematuks ja see mõjutab kõiki abisaajaid. Kõik täiendavad meetmed riskide
edasiseks vähendamiseks oleks ebaproportsionaalselt kulukad ja seetõttu neid
ette ei nähta. Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat on arvamusel, et
kontrolli seisukohast puuduvad erinevused käesoleva ja kehtiva programmi vahel
ning kohaldab 2020. aasta programmi suhtes sama kontrollistrateegiat.
Eelnimetatud kontrollistrateegia rakendamisega seotud kulud piirduvad 2,60 %-ga
eelarvest ja jäävad eeldatavasti samasse suurusjärku.
Programmi kontrollistrateegia on piisavalt tõhus, et muuta
mittevastamise oht praktiliselt olematuks, ning kaasnevate riskidega
proportsionaalne.

2.3.
Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
Lisaks
kõikide õigusaktidega ette nähtud kontrollimehhanismide kohaldamisele koostab
peadirektoraat pettusevastase strateegia, mis on kooskõlas komisjoni uue, 24.
juunil 2011. aastal vastu võetud pettusevastase strateegiaga (CAFS), et
tagada muu hulgas, et pettusevastane sisekontroll on täielikult kooskõlas
CAFSiga ja et pettuseohu haldamine on suunatud pettuseohu avastamisele ja
nõuetekohasele kõrvaldamisele. Vajaduse korral võetakse kasutusele võrgurühmad
ja asjakohased IT-vahendid, et analüüsida programmiga
FISCUS seotud pettusejuhtumeid.

3.
ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
eelarveread, millele mõju avaldub

·      Olemasolevad eelarveread
Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa.
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus ………………………...……….] || Liigenda-tud/liigen-damata ([54]) || EFTA[55] riigid || Kandidaat-riigid[56] || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
·      Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus …………………………………..] || Liigenda-tud/liigen-damata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || 14.04.03 – FISCUS (tollisektor)   || Liigen-datud || EI || JAH || EI || EI
 1 || 14.04.04 – FISCUS (maksusektor) || Liigen-datud || EI || JAH || EI || EI
 1 || 14.01.04.05 FISCUS – halduskulud || Liigen-damata || EI || EI || EI || EI

3.2.
Hinnanguline mõju kuludele[57]
3.2.1.
Üldine hinnanguline mõju kuludele

Programmi FISCUS eelarve ei sisalda
finantstehingute maksu käsitleva ettepaneku rakendamisel uue Euroopa
IT-süsteemi võimaliku kasutuselevõtmisega (kui see osutub vajalikuks) seotud
kulusid, võttes arvesse, et finantstehingute maksu käsitleva ettepaneku
vastuvõtmine on alles algusjärgus.
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv
 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2023 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud ||   ||
 14.0403 || Kulukohustused || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 ||   || 544,000
 Maksed || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000
 14.0404 || Kulukohustused || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 ||   || 232,200
 Maksed || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[58] ||   ||
 14.010405 ||   || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,400
 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1(a)+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 ||   || 777,600
 Maksed || =2+2(a)+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 ||   || 776,200
 Maksed || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,400
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 ||   || 777,600
 Maksed || =5+6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat ||
  Personalikulud || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483
  Muud halduskulud || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270
 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat KOKKU ||   || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
   ||   ||   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2023 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 ||   || 887,353
 Maksed || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353
Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele
–
X  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Kulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[59] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite koguarv || Kogukulud
 Üldeesmärk: tugevdada siseturgu, parandades osalevate riikide, nende tolli- ja maksuasutuste, nende ametnike ja välisekspertide vahelise koostöö kaudu tolliliitu ja maksustamissüsteeme
 Tollisektor ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IT-suutlikkuse suurendamine || IT-lepingute arv ||   || Umbes 30 || 57,000 ||   || 59,100 ||   || 61,200 ||   || 63,300 ||   || 65,500 ||   || 67,800 ||   || 70,000 ||   || 443,900
 Ühismeetmed || Korraldatavate ürituste arv ||   || Umbes 450 || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 80,500
 Inimressursside loomine || Koolituste arv ||   || Kinnitatakse || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 19,600
 Tollisektor kokku ||   || 71,300 ||   || 73,400 ||   || 75,500 ||   || 77,600 ||   || 79,800 ||   || 82,100 ||   || 84,300 ||   || 544,000
 Maksusektor ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IT-suutlikkuse suurendamine || IT-lepingute arv ||   || Umbes 20 || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 163,100
 Ühismeetmed || Korraldatavate ürituste arv ||   || Umbes 260 || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 59,500
 Inimressursside loomine || Koolituste arv ||   || Kinnitatakse || 1,300 ||   || 1,300 ||   || 1,300 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,500 ||   || 9,600
 Maksusektor kokku ||   || 33,100 ||   || 33,100 ||   || 33,100 ||   || 33,200 ||   || 33,200 ||   || 33,200 ||   || 33,300 ||   || 232,200
 KULUD KOKKU ||   || 104,400 ||   || 106,500 ||   || 108,600 ||   || 110,800 ||   || 113,000 ||   || 115,300 ||   || 117,600 ||   || 776,200

3.2.2.
Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
3.2.2.1.
Ülevaade

–
X  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483
 Muud halduskulud || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[60] välja jäävad kulud ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalikulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Muud halduskulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 KOKKU || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753

3.2.2.2.
Hinnanguline personalivajadus

–
X  Ettepanek/algatus
hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täisarvuna
(või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
   || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 14 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97
 14 01 01 02 (delegatsioonides) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[61]
 14 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26
 14 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 04 05[62] || - peakorteris [63] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 - delegatsioonides || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Muud eelarveread (täpsustage) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 KOKKU || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123
14 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale
või eelarvejaotisele.
Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadisiseselt, vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Rangelt programmi juhtimisega seotud tegevused[64] ja programmi rakendamisega seotud tegevused, nt uuringud, Euroopa IT-süsteemide arendamine, hooldamine ja käitamine
 Koosseisuvälised töötajad || Abistamine programmi rakendamisega seotud tegevuste, nagu uuringute tegemisel ning Euroopa IT-süsteemide arendamisel, hooldamisel ja käitamisel

3.2.3.
Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

–
X  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga.

3.2.4.
Kolmandate isikute rahaline osalus

–
Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist
Hinnanguline mõju tuludele
–
X  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele.
[1]               KOM(2011) 500 (lõplik), 29.6.2011, komisjoni teatis
„Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”.
[2]               KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010, komisjoni teatis
„Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
strateegia”.
[3]               2010. aastal saadi umbes 12,3 % (15,7 miljardit
eurot) ELi eelarvest traditsioonilistest omavahenditest. Eelarve
peadirektoraat, temaatiline aruanne tollikontrolli strateegia
kohtaliikmesriikides – Taditsiooniliste omavahendite kontroll, lk 3.
[4]               Fiscalis
2013 vahehinnang: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf.
Toll 2013 vahehinnang: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf.
[5]               Deloitte
„The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model
in the Taxation Area in Europe” („Tolliliidu tulevane toimimisraamistik ja
Euroopa maksustamise valdkonna koostöömudel”) .
[6]               3.
mail 2011 toimunud programmi „Fiscalis” komitee 9. koosoleku protokoll.
11. aprillil 2011 toimunud programmi„Toll” komitee 9. koosoleku protokoll.
[7]               Endise nimega üleeuroopalised IT-süsteemid.
[8]               ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[9]               The Evaluation Partnership, Toll
2013 vahehinnang, lk 72–80;
Ramboll, Fiscalis 2013 vahehinnang, punktid 268–305.
[10]             KOM(2010) 245 (lõplik/2), komisjoni teatis „Euroopa digitaalne tegevuskava”.
[11]             KOM(2010) 546, 6.10.2010, „Euroopa 2020 –
strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”.
[12]             KOM(2010) 682, 23.11.2010, „Uute oskuste ja
töökohtade tegevuskava”.
[13]             KOM(2010) 614, 28.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa
2020 – strateegiline juhtalgatus. Üleilmastumise ajastu terviklik
tööstuspoliitika”.
[14]             KOM(2011) 206 (lõplik).
[15]             KOM(2011) 287, komisjoni teatis „Intellektuaalomandiõiguse
ühtne turg loovuse ja innovatsiooni soodustamiseks, et tagada Euroopas
majanduskasv, kvaliteetsete töökohtade loomine ning kõrgetasemelised tooted ja
teenused”.
[16]             KOM(2010) 612, komisjoni teatis „Kaubandus, majanduskasv
ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia
keskne teema”.
[17]             KOM(2010) 673 (lõplik), Brüssel, 22.11.2010, komisjoni
teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia
toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”.
[18]             KOM(2010) 171 (lõplik), Brüssel, 20.4.2010, komisjoni
teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
ja Regioonide Komiteele „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa
kodanikel. Stockholmi programmi
rakendamise tegevuskava”.
[19]             ELT C , , lk .
[20]             KOM(2011) 500 (lõplik), I osa.
[21]             KOM(2010) 2020.
[22]             ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
[23]             EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21.
[24]             ELT L 176, 5.7.2011, lk 24.
[25]             ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.
[26]             ELT L 84, 31.3.2010, lk 1.
[27]             KOM(2004) 373.
[28]             Täiendada.
[29]             KOM(2010) 700.
[30]             ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
[31]             ELT L 330, 15.12.2007, lk 1.
[32]             ELT L 154, 14.6.2007, lk 25.
[33]             EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
[34]             ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine.
[35]             Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
b.
[36]             KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010, komisjoni teatis
„Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
strateegia”.
[37]             KOM(2010) 245 (lõplik)/2, 19.5.2010, komisjoni teatis „Euroopa digitaalne tegevuskava”.
[38]             KOM(2010) 546, 6.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa
2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”.
[39]             KOM(2010) 614, 28.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa
2020 – strateegiline juhtalgatus. Üleilmastumise ajastu terviklik
tööstuspoliitika”.
[40]             KOM(2011) 0206 (lõplik).
[41]             Nõukogu poolt vastu võetud 2008. aastal (2008/C 253/01).
[42]             SEK(2011) 467 (lõplik), 13.4.2011. Teatise „Ühtse turu
akt” teemalise üldsusega konsulteerimise käigus saadud vastuste ülevaade.
[43]             http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/
statistics/statistics_2010.pdf.
[44]             Eelarve peadirektoraat „Liikmesriikide
tollikontrollistrateegiaid käsitlev teemakohane aruanne – traditsiooniliste
omavahendite kontroll”, lk 3.
[45]             KOM(2010) 612, komisjoni teatis „Kaubandus, majanduskasv
ja maailmapoliitika”, lk 12.
[46]             KOM(2010) 673 (lõplik), Brüssel, 22.11.2010, komisjoni
teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia
toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”.
[47]             KOM(2010) 171 (lõplik), Brüssel, 20.4.2010, komisjoni
teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
ja Regioonide Komiteele „Vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tagamine Euroopa kodanikele – Stockholmi
programmi rakendamise tegevuskava”.
[48]             KOM(2005) 124, 6.4.2005, programmi eelarve on
2007.–2013. aasta finantsraamistiku kohaselt 745 miljonit eurot.
[49]             Economisti Associati, programmide „Kuritegevuse ennetamine
ja selle vastu võitlemine” ja „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide
ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine” hindamine, 2.12.2010,
lk 89.
[50]             Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[51]             Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
[52]             Kontrolli täpsus – kolmas tase: kontroll viitega täiesti
sõltumatule kinnitavale teabele.
[53]             Kontrolli täpsus – neljas tase: kontroll viitega asjaomases
kontrollietapis kättesaadavatele alusdokumentidele, sh juurdepääs nimetatud
dokumentidele.
[54]             Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
[55]             EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
[56]             Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid.
[57]             Kulud on esitatud hetkehindades.
[58]             Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[59]             Väljunditeks on tarnitavad kaubad ja osutatavad teenused
(nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites
jne).
[60]             Tehniline ja/või haldusabi ning
ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud
(endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
[61]             Lepingulised töötajad, kohalikud
töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid
delegatsioonides.
[62]             Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
read).
[63]             Peamiselt struktuurifondid, Euroopa
Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
[64]             Rangelt programmi juhtimisega seotud ametikohtade arv
piirdub 18-ga.